1993R2847 — LT — 01.01.2008 — 008.001

Šis dokumentas yra skirtas tik informacijai, ir institucijos nėra teisiškai atsakingos už jo turinį

iš dalies keičiamas:





pataisytas:







(*) Šis aktas nebuvo skelbtas lietuvių kalba.









▼B

TARYBOS REGLAMENTAS (EEB) Nr. 2847/93,

1993 m. spalio 12 d.

nustatantis bendros žuvininkystės politikos kontrolės sistemą







EUROPOS BENDRIJŲ TARYBA, atsižvelgdama į Europos ekonominės bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 43 straipsnį, atsižvelgdama į Komisijos pasiūlymą ( 1 ), atsižvelgdama į Europos Parlamento nuomonę ( 2 ), atsižvelgdama į Ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę ( 3 ), kadangi pagal 1992 m. gruodžio 20 d. Tarybos reglamento (EEB) Nr. 3760/92, nustatančio žuvininkystės ir akvakultūros sistemą Bendrijoje, 12 straipsnį ( 4 ), Taryba turi įdiegti Bendrijos kontrolės sistemą; kadangi bendrosios žuvininkystės politikos sėkmė priklauso nuo veiksmingos kontrolės sistemos, aprėpiančios visus politikos aspektus, įdiegimo; kadangi norint pasiekti šį tikslą būtina įtraukti išteklių išsaugojimo ir valdymo priemonių, struktūrinių priemonių ir bendro rinkos organizavimo priemonių monitoringo taisykles bei tam tikras nuostatas, taikomas, kai priemonės, kurios turi būti vykdomos visame žuvininkystės sektoriuje pradedant gamintoju ir baigiant vartotoju, nevykdomos; kadangi ši sistema gali pasiekti norimų rezultatų tik tada, kai pramonė pripažįsta, kad ji yra pagrįsta; kadangi už kontrolę pirmiausia atsakingos valstybės narės; kadangi Komisija taip pat turėtų siekti užtikrinti, kad valstybės narės bešališkai vykdytų monitoringą ir užkirstų kelią pažeidimams; kadangi dėl to Komisijai turėtų būti suteiktos finansinės, teisinės ir teisės aktų leidybos priemonės šiai užduočiai kuo veiksmingiau atlikti; kadangi patirtis, sukaupta įgyvendinant 1987 m. liepos 23 d. Tarybos reglamentą (EEB) Nr. 2241/87, nustatantį tam tikras žvejybos veiklos kontrolės priemones ( 5 ), parodė, kad reikia griežčiau kontroliuoti, kaip taikomos žuvų išteklių išsaugojimą reglamentuojančios taisyklės; kadangi vykdant žuvų išteklių išsaugojimo ir valdymo priemones reikia didesnio visų žuvininkystės pramonės ūkio subjektų atsakomybės jausmo; kadangi žuvų išteklių valdymo politika, kurios pagrindą visų pirma sudaro bendri leistini sugavimai (BLS), kvotos ir techninės priemonės, turi būti papildyta žvejybinės pastangos valdymu, apimančiu žvejybos veiklos ir pajėgumų monitoringą; kadangi siekiant garantuoti, kad visi sugavimai ir jų iškrovimai būtų stebimi, valstybės narės privalo visuose jūriniuose vandenyse vykdyti monitoringą Bendrijos laivų veikloje ir visoje susijusioje veikloje, kuri leidžia patikrinti, kaip laikomasi bendrosios žuvininkystės politikos taisyklių; kadangi gyvybiškai svarbu, kad tuo metu, kai jūroje tikrinama žvejyba, valstybės narės bendradarbiautų operatyviniu lygiu, kad galima būtų atlikti veiksmingus ir finansiškai pagrįstus patikrinimus, ypač tų veiksmų, kurie vykdomi vandenyse už valstybės narės jurisdikcijos ar suverenumo ribų; kadangi vykdant bendrąją žuvininkystės politiką būtina patvirtinti Bendrijos vandenyse esančių laivų, plaukiojančių su trečiosios šalies vėliava monitoringo priemones, o ypač pranešimų apie judėjimą ir laive laikomas žuvų rūšis tvarką nepažeidžiant teisės be žalos perplaukti teritorinius vandenis ir navigacijos laisvės 200 mylių žvejybos zonoje; kadangi valstybių narių bandomieji projektai tam tikroms valstybių narių laivų kategorijoms, vykdomi bendradarbiaujant su Komisija, padės Tarybai iki 1996 m. sausio 1 d. nuspręsti, ar įdiegti palydovinę ar alternatyvią stebėjimo sistemą; kadangi žvejybos valdymui nustatant BLS reikia išsamių žinių apie sugavimo sudėtį, be to, tokia informacija vienodai reikalinga vykdant kitas Reglamente (EEB) Nr. 3760/92 numatytas procedūras; kadangi tuo tikslu kiekvieno žvejybos laivo kapitonas turi vesti laivo žurnalą; kadangi iškrovimo valstybė narė turi sugebėti vykdyti monitoringo iškrovimus savo teritorijoje ir todėl kitose valstybėse narėse registruoti žvejybos laivai turi pranešti iškrovimo valstybei narei apie savo ketinimą iškrauti jos teritorijoje; kadangi iškrovimo metu būtina patikslinti ir patvirtinti laivo žurnaluose esančią informaciją; kadangi dėl to būtina, kad sugavimą iškraunant ir parduodant dalyvaujantys asmenys praneštų apie iškrautus, perkrautus, siūlomus parduoti arba pirktus sugavimo kiekius; kadangi tam, kad maži žvejybos laivai būtų atleisti nuo įpareigojimo vesti laivo žurnalą ar pildyti iškrovimo deklaraciją, nes toks įpareigojimas būtų pernelyg didelis, palyginti su jų žvejybos pajėgumu, būtina, kad visos valstybės narės vykdytų monitoringą tokių laivų veikloje įgyvendindamos atrankos planą; kadangi tam, kad būtų užtikrinta, jog laikomasi Bendrijos išteklių išsaugojimo ir prekybos priemonių, visi Bendrijoje iškrauti arba į ją importuoti žuvininkystės produktai iki pirmojo pardavimo vietos turėtų būti gabenami su transportavimo dokumentu, kuriame nurodyta jų kilmė; kadangi sugavimų apribojimai turi būti reguliuojami valstybės narės ir Bendrijos lygiu; kadangi valstybės narės turi registruoti iškrovimus ir pranešti apie juos Komisijai kompiuteriniu ryšiu; kadangi būtina nuo šio įpareigojimo atleisti tuo atveju, kai iškraunami maži kiekiai, nes kompiuterinis ryšys būtų pernelyg didelė administracinė ir finansinė našta valstybių narių institucijoms; kadangi siekiant užtikrinti visų naudojamų išteklių išsaugojimą ir valdymą nuostatos, susijusios su laivo žurnalu, iškrovimo ir pardavimo deklaracijomis bei informacija apie perkrovimus ir sugavimų registraciją, gali būti taikomos ir toms rūšims, kurioms nenustatomi BLS arba kvotos; kadangi valstybėms narėms turi būti pranešama apie jų laivų, plaukiojančių trečiosios šalies jurisdikcijoje esančiuose vandenyse arba tarptautiniuose vandenyse, veiklos rezultatus; kadangi šių laivų kapitonams turėtų būti atitinkamai taikomi įpareigojimai dėl laivo žurnalo ir iškrovimo bei perkrovimo deklaracijų; kadangi valstybių narių surinkta informacija turi būti siunčiama Komisijai; kadangi duomenų rinkimo ir apdorojimo valdymui reikia sukurti kompiuterizuotas duomenų bazes, kad būtų galima kryžmiškai patikrinti duomenis; kadangi dėl to Komisija ir jos atstovai privalo turėti galimybę įeiti į šias duomenų bazes kompiuteriniu ryšiu, kad galėtų patikrinti duomenis; kadangi tinkamai patikrinti, ar laikomasi naudojimosi žūklės priemonėmis nuostatų, kai laive yra skirtingo dydžio akių tinklai, įmanoma tik papildomomis kontrolės priemonėmis; kadangi tam tikrai žvejybai gali prireikti nustatyti atskiras taisykles, pvz., vieno tinklo taisyklę; kadangi tada, kai yra išnaudojama valstybės narės kvota arba BLS, būtina, kad Komisija savo sprendimu uždraustų žvejybą; kadangi būtina atkurti pažeistas teises tos valstybės narės, kurios kvota, skirta išteklių ar grupės išteklių dalis, nebuvo išnaudota tuo metu, kai buvo uždrausta žvejyba dėl išnaudoto BLS; kadangi tam turėtų būti numatyta kompensacijos sistema; kadangi tais atvejais, kai šio reglamento nesilaiko tie, kurie atsakingi už žvejybos laivus, turėtų būti įvestos papildomos kontrolės priemonės ištekliams išsaugoti; kadangi tam, kad būtų užtikrintas veiksmingas patvirtintų priemonių valdymas, būtina sukurti deklaravimo mechanizmą, kuris atitiktų valdymo tikslus ir strategiją, nustatytus Reglamento (EEB) Nr. 3760/92 8 straipsnyje, taikytiną savo žvejybos kvotas viršijusioms valstybėms narėms; kadangi vienas iš pagrindinių bendrosios žuvininkystės politikos tikslų – suderinti žvejybos pajėgumus su esamais ištekliais; kadangi pagal Reglamento (EEB) Nr. 3760/92 11 straipsnį Tarybos užduotis yra nustatyti žvejybinės pastangos pertvarkymo tikslus ir strategiją; be to, kadangi būtina užtikrinti, kad būtų laikomasi bendro rinkos organizavimo priemonių, ypač kad jų laikytųsi asmenys, kuriems šios priemonės skirtos; kadangi dėl to labai svarbu, kad visos valstybės narės kartu su finansiniais patikrinimais, jau numatytais Bendrijos taisyklėse, atliktų ir techninius patikrinimus, kurie užtikrintų, kad būtų laikomasi Tarybos nuostatų; kadangi būtina nustatyti bendrąsias taisykles, leidžiančias Komisijos paskirtiems Bendrijos inspektoriams užtikrinti, kad Bendrijos taisyklės būtų taikomos vienodai, ir patikrinti valstybių narių kompetentingų institucijų vykdomą kontrolę; kadangi siekiant išsaugoti tikrinimų objektyvumą svarbu, kad Bendrijos inspektoriai tam tikromis aplinkybėmis galėtų vykdyti užduotis nepriklausomai ir iš anksto apie tai nepranešę, kad patikrintų valstybių narių kompetentingų institucijų vykdomus kontrolės veiksmus; kadangi tokios užduotys jokiu būdu nereiškia privačių asmenų tikrinimo; kadangi veiksmai, kurių imamasi po pažeidimų, gali skirtis valstybėse narėse ir dėl to žvejai gali manyti, kad su jais neteisingai pasielgta; kadangi dėl to, kad kai kuriose valstybėse narėse nėra atgrasančių sankcijų, yra sumažinamas kontrolės veiksmingumas, ir kadangi, atsižvelgdamos į šias pastabas, valstybės narės turėtų imtis visų nediskriminacinių priemonių, būtinų siekiant užkirsti kelią pažeidimams ir už juos bausti, – ypatingai sudarant sąrašą sankcijų, kurios būtų veiksmingos ir neleistų pažeidėjams gauti komercinės naudos iš pažeidimų; kadangi tuomet, kai valstybė narė, kurioje vyksta iškrovimai, veiksmingai nebaudžia už pažeidimus, vėliavos valstybei narei sunkiau užtikrinti, kad būtų laikomasi žuvies išteklių išsaugojimo ir valdymo taisyklių; kadangi dėl to reikėtų numatyti, kad neteisėtas sugavimas būtų išskaitomas iš valstybės narės, kurioje vyksta iškrovimai, kvotos, jeigu ta valstybė nesiėmė veiksmingų procesinių veiksmų; kadangi valstybės narės turėtų nuolat pranešti Komisijai apie savo patikrinimų rezultatus ir apie priemones, kurių jos ėmėsi Bendrijos priemonių pažeidimų atvejais; kadangi tam tikroms šiame reglamente nustatytoms priemonėms įgyvendinti reikia numatyti išsamias taisykles; kadangi turi būti garantuotas duomenų, surinktų šio reglamento pagrindu, konfidencialumas; kadangi šis reglamentas neturėtų paveikti nacionalinių nuostatų dėl monitoringo, kurios, nors ir patenka į šio reglamento taikymo sritį, viršija minimalias jo nuostatas, tačiau tik tuo atveju, jeigu tokios nacionalinės nuostatos atitinka Bendrijos teisės aktus; kadangi Reglamentas (EEB) Nr. 2241/87 turėtų būti panaikintas, išskyrus jo 5 straipsnį, kuris turėtų ir toliau galioti, kol bus patvirtinti sąrašai, nurodyti šio reglamento 6 straipsnio 2 dalyje; kadangi būtina numatyti pereinamąjį laikotarpį konkrečioms tam tikrų straipsnių nuostatoms įgyvendinti, kad valstybių narių kompetentingos institucijos galėtų nustatyti savo tvarką, suderindamos ją su naujojo reglamento reikalavimais; kadangi tam tikrų straipsnių nuostatos, tiek, kiek tie straipsniai susiję su žvejyba Viduržemio jūroje, kur dar nėra nuosekliai taikoma bendroji žuvininkystės politika, turėtų įsigalioti 1989 m. sausio 1 d., PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:







1 straipsnis

1. Siekiant užtikrinti, kad būtų laikomasi bendrosios žuvininkystės politikos taisyklių, nustatoma Bendrijos sistema, visų pirma apimanti:

— išteklių išsaugojimo ir valdymo priemonių,

— struktūrinių priemonių,

— bendro rinkos organizavimo priemonių

techninės kontrolės nuostatas bei tam tikras nuostatas, susijusias su sankcijų, taikytinų tais atvejais, kai nevykdomos pirmiau minėtos priemonės, veiksmingumu.

2. Šiam tikslui pasiekti visos valstybės narės, laikydamosi Bendrijos taisyklių, patvirtina atitinkamas priemones, kurios užtikrintų sistemos veiksmingumą. Valstybė narė pakankamai aprūpina savo kompetentingas institucijas priemonėmis, kad šios galėtų vykdyti tikrinimo ir kontrolės užduotis, kaip nustatyta šiame reglamente.

3. Sistema taikoma visai žvejybos veiklai ir visai su ja susijusiai veiklai, vykdomai valstybės narės suverenumui ir jurisdikcijai priklausančioje teritorijoje ir jūriniuose vandenyse, įskaitant veiklą, kurią vykdo laivai, plaukiojantys su trečiosios šalies vėliava arba registruoti trečiojoje šalyje, nepažeidžiant teisės be žalos perplaukti teritorinius vandenis ir navigacijos laisvės 200 mylių žvejybos zonoje; ji taikoma ir tų Bendrijos žvejybos laivų veiklai, kurie veikia ne valstybių narių vandenyse ir atviroje jūroje, nepažeidžiant specialių nuostatų, numatytų Bendrijos ir trečiųjų šalių sudarytose žvejybos susitarimuose arba tarptautinėse konvencijose, prie kurių Bendrija yra prisijungusi.







▼M7

I

ANTRAŠTINĖ DALIS

Kontrolė, tikrinimas ir priežiūra

2 straipsnis

1. Norėdamos užtikrinti visų galiojančių taisyklių laikymąsi, visos valstybės narės savo teritorijose ir jų suverenumui arba jurisdikcijai priklausančiuose jūriniuose vandenyse kontroliuoja, tikrina ir prižiūri visas žuvininkystės sektoriaus veiklos rūšis, ypač pačią žvejybą, žuvininkystės produktų perkrovimą, iškrovimą, prekybą, gabenimą bei sandėliavimą ir iškrovimo bei pardavimo duomenų registravimą. Atsižvelgdamos į savo esamą padėtį, valstybės narės imasi būtinų priemonių, kad užtikrintų savo teritorijoje ir jų suverenumui arba jurisdikcijai priklausančiuose jūriniuose vandenyse pačią geriausią kontrolę.

2. Visos valstybės narės užtikrina, kad jų laivų veikla už Bendrijos žvejybos zonos būtų tinkamai kontroliuojama ir, jei Bendrija yra nustačiusi tokius įpareigojimus, tikrinama ir prižiūrima, kad būtų laikomasi tuose vandenyse galiojančių Bendrijos taisyklių.

▼M4

3 straipsnis

1. Visos valstybės narės įdiegia palydovinio ryšio laivų stebėjimo sistemą (toliau – LSS), skirtą Bendrijos žvejybos laivų padėčiai stebėti.

LSS pradedama taikyti ne vėliau kaip nuo 1998 m. birželio 30 d. visiems Bendrijos žvejybos laivams, kurių ilgis tarp statmenų didesnis nei 20 metrų, arba bendras ilgis 24 metrai ir kurie priskiriami bet kuriai iš šių kategorijų:

— laivai, žvejojantys atviroje jūroje, išskyrus Viduržemio jūrą,

— laivai, žvejojantys trečiųjų šalių vandenyse, jei su atitinkama trečiąja šalimi arba šalimis sudarytuose susitarimuose tokios šalies ar šalių laivams, veikiantiems Bendrijos vandenyse, numatyta taikyti LSS,

— laivai, žvejojantys žuvį, perdirbimui į miltus ir aliejų.

2. LLS pradedama taikyti ne vėliau kaip nuo 2000 m. sausio 1 d. visiems Bendrijos žvejybos laivams, kurių ilgis tarp statmenų didesnis nei 20 metrų, arba bendras ilgis 24 metrai, nepriklausomai kur šie laivai žvejotų. ►M7 ————— ◄

3. Nepaisant šio straipsnio 1 ir 2 dalių nuostatų, LSS netaikoma laivams:

a) veikiantiems tik 12 jūrmylių zonoje nuo vėliavos valstybės narės bazinės linijos; arba

b) kurie niekados nebūna jūroje ilgiau kaip 24 valandas, skaičiuojant nuo laivo išvykimo iki grįžimo į uostą.

4. Kai valstybė narė ima taikyti LSS su jos vėliava plaukiojantiems laivams, kuriems netaikomos šio straipsnio 1–3 dalys, šiems laivams turi būti suteikta tokia pati finansinė parama kaip ir tiems, kuriems LSS yra taikoma pagal šio straipsnio 1 ir 2 dalis.

5. Valstybės narės užtikrina, kad su jų vėliava plaukiojančiuose Bendrijos žvejybos laivuose, kuriems taikoma LSS, būtų įrengti ir pilnai veiktų palydovinio sekimo įrenginiai. Palydovinio sekimo įrenginys užtikrina galimybę vienu laiku per palydovą iš žvejybos laivo atitinkamai vėliavos valstybei ir pakrantės valstybei narei perduoti informaciją apie laivo geografinę padėtį ir, kai taikoma, 19b straipsnyje nurodytus pranešimus apie pastangą. Force majeure atveju, reikiama informacija perduodama naudojant radiją per radijo stotį, patvirtintą pagal Bendrijos taisykles tokiai informacijai priimti, arba 19c straipsnyje nurodytomis priemonėmis.

6. Bendrijos žvejybos laivų, kuriems taikoma LSS, kapitonai užtikrina, kad palydovinio sekimo įrenginiai bet kuriuo metu pilnai veiktų ir kad būtų perduodama 5 dalyje nurodyta informacija. Perdavimas atliekamas reikalaujamu dažnumu siekiant užtikrinti, kad vėliavos valstybė narė ir (arba) pakrantės valstybė narė galėtų veiksmingai stebėti laivus.

7. Valstybės narės įkuria ir valdo žvejybos stebėjimo centrus (toliau – ŽSC), kurie stebi žvejybą ir žvejybinę pastangą. ŽSC pradeda veikti ne vėliau kaip nuo 1998 m. birželio 30 d.

Konkrečios valstybės narės ŽSC stebi su jos vėliava plaukiojančius žvejybos laivus nepriklausomai nuo to, kokiuose vandenyse jie veikia arba kokiame uoste stovi, bei Bendrijos žvejybos laivus, plaukiojančius su kitų valstybių narių vėliavomis, ir trečiųjų šalių žvejybos laivus, kuriems taikoma LSS, veikiančius konkrečios valstybės narės suverenumui arba jurisdikcijai priklausančiuose vandenyse.

8. Visos vėliavos valstybės narės paskiria už ŽSC atsakingas kompetentingas institucijas ir imasi atitinkamų priemonių, užtikrinančių, kad jų ŽSC turėtų tinkamą personalą ir būtų aprūpintas kompiuterine technika bei programine įranga, galinčia automatiškai apdoroti duomenis ir perduoti juos elektroniniu būdu. Valstybės narės numato atsargines ir duomenų atgaminimo procedūras sistemos gedimo atveju.

Valstybės narės gali turėti bendrą ŽSC.

9. Vėliavos valstybė narė imasi reikiamų priemonių, kad užtikrintų, jog duomenys, gauti iš jos žvejybos laivų, kuriems taikoma LSS, bus trejus metus saugomi kompiuterinėse formose.

Pakrantės valstybė narė imasi būtinų priemonių, kad užtikrintų, jog duomenys, gauti iš žvejybos laivų, kurie plaukioja su kitos valstybės narės arba su trečiosios šalies vėliavomis ir kuriems taikoma LSS, butų trejus metus saugomi kompiuterinėse rinkmenose.

Komisija, pateikusi konkretų prašymą, gali patekti į šias rinkmenas. Taikomos 37 straipsnio nuostatos.

10. 36 straipsnyje nurodyta tvarka nustatomos išsamios šio straipsnio įgyvendinimo taisyklės.

Komisija, visų pirma, remdamasi valstybės narės prašymu ir laikydamasi 36 straipsnio nuostatų, gali nuspręsti vietoj LSS taikyti alternatyvią sistemą, atsižvelgdama į pasiūlytos stebėjimo sistemos tipą, žvejybos laivo arba laivų tipą, žvejybos zoną arba zonas, gaudomas rūšis ir žvejybos reisų trukmę. Alternatyvioji sistema turi būti tokia pat veiksminga kaip ir LSS ir taikoma nediskriminuojant.

▼B

4 straipsnis

1. 2 straipsnyje numatytą tikrinimą ir monitoringą visos valstybės narės vykdo pagal jose nustatytą tikrinimo sistemą.

Vykdydamos joms patikėtas užduotis, valstybės narės užtikrina, kad būtų laikomasi 2 straipsnyje nurodytų nuostatų ir priemonių. Be to, jos veikia taip, kad išvengtų nereikalingo kišimosi į normalią žvejybos veiklą. Jos taip pat užtikrina, kad nebūtų diskriminuojamas tikrinimui parinktas sektorius ar laivai.

2. Asmenys atsakingi už patikrintus žvejybos laivus, patalpas ar transporto priemones bendradarbiauja palengvindami atlikti 1 dalyje nurodytus patikrinimus.

▼M7

5 straipsnis

Nepažeidžiant nacionalinės kompetencijos, 36 straipsnyje nustatyta tvarka priimamos išsamios šios antraštinės dalies taikymo taisyklės, visų pirma dėl:

a) oficialiai paskirtų inspektorių ir inspekcinių laivų, orlaivių bei kitų tikrinimo priemonių, kuriomis gali naudotis valstybė narė, identifikavimo;

b) žuvininkystės sektoriuje vykdomosveiklos tikrinimo ir priežiūros tvarkos;

c) žvejybos laivų ir jų įrankių žymėjimo ir identifikavimo;

d) žvejybos laivų charakteristikų, susijusių su žvejybos veikla sertifikavimo.

▼B







II

ANTRAŠTINĖ DALIS

Sugavimo monitoringas

6 straipsnis

1. Bendrijos žvejybos laivų, žvejojančių tam tikras žuvų rūšis ar rūšių grupes, kapitonai veda laivo žurnalą apie savo veiklą, visų pirma nurodydami kiekvienos pagautos ir laive laikomos rūšies kiekį, tokio sugavimo datą bei vietą (ICES statistinis vienetas) ir naudotus įrankius.

▼M7

2. Nuo 2000 m. sausio 1 d. visose žvejybos zonose, išskyrus Viduržemio jūrą, laivų žurnaluose turi būti registruojami visi didesni kaip 50 kg gyvojo svorio bet kokios rūšies žuvų kiekiai, palikti laivuose. ►M11 ►C1 Vykdant žuvininkystės veiklą Viduržemio jūroje į laivo žurnalą turi būti įrašomas didesnis negu 15 kg laive laikomų rūšių, nurodytų pagal 8 dalį patvirtintame sąraše, gyvojo svorio ekvivalentas. ◄ ◄

▼C1

Tačiau labai migruojančių rūšių ir smulkių pelaginių rūšių atveju į laivo žurnalą turi būti įrašomas didesnis negu 50 kg gyvojo svorio ekvivalentas.

▼B

3. Bendrijos žvejybos laivų kapitonai įrašo savo laivo žurnale jūroje pagauto sugavimo kiekius, šio sugavimo datą bei vietą ir 2 dalyje nurodytas rūšis. Į jūrą išmesto sugavimo dalis gali būti registruojama įvertinimo tikslais.

4. Bendrijos žvejybos laivų kapitonai atleidžiami nuo 1 ir 3 dalių reikalavimų vykdymo, jeigu bendras laivo ilgis yra mažesnis kaip 10 metrų.

5. Taryba, remdamasi Komisijos pasiūlymu, kvalifikuota balsų dauguma gali nuspręsti dėl kitų išimčių, nepaminėtų 4 dalyje.

6. Visos valstybės narės atrankos būdu vykdo monitoringą žvejybos laivuose, kurie yra atleisti nuo 4 ir 5 dalių reikalavimų vykdymo, veiklą, kad užtikrintų, jog šie laivai laikosi galiojančių Bendrijos taisyklių.

Tam visos valstybės narės sudaro atrankos planą ir perduoda jį Komisijai. Atlikto monitoringo rezultatai reguliariai pateikiami Komisijai.

7. Bendrijos žvejybos laivų kapitonai 1 ir 3 dalyse reikalaujamą informaciją registruoja kompiuterine forma arba popieriuje.

▼M7

8. 36 straipsnyje nustatyta tvarka priimamos išsamios šio straipsnio įgyvendinimo taisyklės, įskaitant:

— tam tikrais konkrečiais atvejais geografinį paskirstymą kitokį nei ICES statistinis vienetas, ir

— sugavimo, sugauto tinklais su mažomis akimis ir laikomo laive neišrūšiuoto, registravimą,

— šio straipsnio 2 dalyje nurodytą sąrašą.

▼B

7 straipsnis

▼M7

1. Bendrijos žvejybos laivo kapitonas pageidaujantis naudotis iškrovimo vietomis, esančiomis ne vėliavos valstybėje narėje, laikosi pagal 38 straipsnį valstybės narės nustatytame paskirto uosto plane numatytų reikalavimų arba, jei valstybė narė tokio plano nepatvirtino, jis privalo mažiausiai prieš keturias valandas pranešti tos valstybės narės kompetentingoms institucijoms apie:

— iškrovimo vietą(-as) ir numatomą atvykimo laiką,

— kiekvienos rūšies, kuri bus iškraunama, kiekį.

▼B

2. 1 dalyje nurodytam kapitonui, neperdavusiam tokių pranešimų, kompetentingos institucijos gali taikyti atitinkamas sankcijas.

3. 36 straipsnyje nustatyta tvarka Komisija gali tam tikrų kategorijų Bendrijos laivus ribotam arba pratęsiamam laikotarpiui atleisti nuo 1 dalyje nurodytos pareigos arba numatyti kitokį pranešimo laikotarpį atsižvelgdama, inter alia, į atstumus tarp žvejybos vietų, iškrovimo vietų ir uostų, kur minėti laivai yra registruoti arba įtraukti į sąrašus.

8 straipsnis

1. Bendrijos žvejybos laivo, kurio bendras ilgis yra 10 ar daugiau metrų, kapitonas arba jo atstovas, po kiekvieno reiso per 48 valandas nuo iškrovimo, valstybės narės, kurioje vyksta iškrovimas, kompetentingoms institucijoms pateikia deklaraciją. Už deklaracijos, kurioje pateikiamas bent kiekvienos iškrautos rūšies, minimos 6 straipsnio 2 dalyje, kiekis ir jų sugavimo vieta, tikslumą yra atsakingas kapitonas.

2. Taryba, remdamasi Komisijos pasiūlymu, kvalifikuota balsų dauguma gali nuspręsti 1 dalyje numatytą įpareigojimą taikyti ir laivams, kurių bendras ilgis yra mažesnis kaip 10 metrų. Be to, Taryba, remdamasi Komisijos pasiūlymu, kvalifikuota balsų dauguma gali nuspręsti nuo 1 dalyje nurodytos pareigos atleisti tam tikrų kategorijų laivus, kurių bendras ilgis yra 10 ar daugiau metrų ir kurie verčiasi tam tikra konkrečia žvejybos veikla.

3. Visos valstybės narės atrankos būdu vykdo monitoringą žvejybos laivuose, kurie yra atleisti nuo 1 dalyje nurodytų reikalavimų vykdymo, veiklą, siekiant užtikrinti, kad šie laivai laikosi galiojančių Bendrijos taisyklių.

Tam visos valstybės narės sudaro atrankos planą ir perduoda jį Komisijai. Atlikto monitoringo rezultatai reguliariai pateikiami Komisijai.

4. 36 straipsnyje nustatyta tvarka priimamos išsamios šio straipsnio įgyvendinimo taisyklės.

9 straipsnis

▼M7

1. Aukcionai arba kitos valstybių narių įgaliotos įstaigos ar asmenys, atsakingi už pirmąją prekybą žuvininkystės produktais, iškrautais valstybėje narėje, po pirmojo pardavimo pateikia valstybių narių, kurių teritorijoje atliekama pirmoji prekyba, kompetentingoms institucijoms pardavimo pažymą. Už pardavimo pažymų, kuriuose nurodomi visi šiuo straipsniu reikalaujami duomenys, pateikimą atsakingi aukcionai arba kitos valstybių narių įgaliotos įstaigos ar asmenys.

2. Jeigu valstybėje narėje pirmoji prekyba iškrautais žuvininkystės produktais atliekama kitaip, negu nurodyta šio straipsnio 1 dalyje, iškrautų žuvininkystės produktų negalima paimti tol, kol valstybių narių kompetentingoms institucijoms arba kitoms įgaliotoms įstaigoms nepateikiamas vienas iš šių dokumentų:

— pardavimo pažyma, kai produktai yra parduoti arba siūlomi parduoti iškrovimo vietoje,

— vieno iš 13 straipsnyje nurodytų dokumentų kopija, kai produktai yra siūlomi parduoti ne jų iškrovimo vietoje; faktinio pardavimo metu prie šių kopijų turi būti pridedama pardavimo pažyma,

— perėmimo deklaracija, kai produktai nėra siūlomi parduoti arba kai juos ketinama siūlyti parduoti vėliau.

Už pardavimo pažymos su visais joje nurodytais šiuo straipsniu reikalaujamais duomenimis pateikimą atsakingas pirkėjas.

Už perėmimo deklaracijos su visais joje nurodytais šiuo straipsniu reikalaujamais duomenimis pateikimą atsakingas šios deklaracijos savininkas.

▼B

3. 1 ir 2 dalyse nurodytose pardavimo pažymose nurodoma ši minimali informacija:

▼M7

— kiekvienos rūšies atitinkamas pavadinimas ir jos kilmės geografinė vieta,

▼B

— tam tikrais atvejais, kiekvienos žuvų rūšies individualus dydis arba svoris, kokybė, pateikimas ir šviežumas,

▼M7

— tam tikrais atvejais, minimalus žuvų dydis,

▼B

— kiekvienos rūšies kaina ir kiekis pirminio pardavimo metu ir, tam tikrais atvejais, kaina ir kiekis pagal individualų dydį arba svorį, kokybę, pateikimą ir šviežumą,

— tam tikrais atvejais, iš rinkos pašalintų produktų paskirtis (pagal produktus, vartojimą žmonių maistui, perkeliamą likutį),

— pardavėjo ir pirkėjo vardai ir pavardės,

— pardavimo vieta ir data,

▼M7

— jei įmanoma, pardavimo sutarties numeris.

▼M7

4. pardavimo pažymose, pateikiamose už pirmąją prekybą žuvimi atsakingoms kompetentingoms institucijoms, nurodomi šie duomenys:

— atitinkamus produktus iškrovusio žvejybos laivo išoriniai atpažinimo ženklai ir pavadinimas,

— laivo savininko arba kapitono vardas ir pavardė,

— iškrovimo uostas ir data,

— tam tikrais atvejais, nuoroda į vieną iš 13 straipsnio 1 dalyje ir 4 dalies b punkte numatytų dokumentų.

▼M7

4a. Jei pardavimo pažymos duomenys nesutampa su sąskaitos-faktūros arba jį pakeičiančio dokumento duomenimis, kaip nurodyta šeštosios Tarybos direktyvos 77/388/EEB ( 6 ); 22 straipsnio 3 dalyje, valstybė narė patvirtina priemones, būtinas užtikrinti, kad informacija apie kainą, išskyrus mokestį už prekių pristatymą pirkėjui, atitiktų sąskaitoje-faktūroje pateiktą informaciją.

4b. Šio straipsnio 2 dalyje nurodytose perėmimo deklaracijose, kurias surašo iškrautų žuvininkystės produktų savininkai arba jų atstovai, nurodoma bent tokia informacija:

— kiekvienos rūšies atitinkamas pavadinimas ir jos kilmės geografinė vieta,

— kiekvienos rūšies svoris pagal produkto pateikimo formas,

— tam tikrais atvejais, minimalus žuvų dydis,

— produktus iškrovusio žvejybos laivo identifikavimo ženklai,

— laivo kapitono vardas ir pavardė,

— uostas ir iškrovimo data;

— produktų sandėliavimo vietos,

— kai taikoma, nuoroda į vieną iš 13 straipsnio 1 dalyje ir 4 dalies b punkte numatytų dokumentų.

4c. Jei iškrautus žuvininkystės produktus numatoma parduoti vėliau ir jei tokie produktai bus pateikti į rinką už sutartyje numatytą kainą arba už specifiniam laikotarpiui nustatytą kainą, valstybės narės atlieka atitinkamus patikrinimus, kad nustatytų 2 dalyje nurodytose perėmimo deklaracijose ir pardavimo pažymose pateiktos informacijos tikslumą.

▼M7

5. pardavimo pažymos, perėmimo deklaracijos ir transportavimo dokumentų kopija per 48 valandas nuo pirmosios prekybos arba nuo iškrovimo perduodami valstybės narės kompetentingai institucijai ar kitoms valstybės narės įgaliotoms įstaigoms laikantis valstybės narės, kurios teritorijoje šie veiksmai buvo atliekami, teisės aktų. Valstybės narės prašymu Komisija, 36 straipsnyje nustatyta tvarka, gali ypatingais atvejais padaryti išimtis dėl šio laikotarpio pratęsimo.

Tuo atveju, kai produktai yra gabenami į kitą valstybę narę, negu kurioje buvo iškrauti, gabentojas per 48 valandas nuo iškrovimo perduoda transportavimo dokumento kopiją valstybės narės, kurios teritorijoje, kaip deklaruojama, turi įvykti pirmoji prekyba, kompetentingai institucijai. Valstybė narė, kurioje vyksta pirmoji prekyba, gali paprašyti iškrovimo valstybės narės papildomos informacijos.

▼B

6. Kompetentinga institucija visų pardavimo pažymų kopijas laiko vienerius metus, pradedant nuo metų, kai buvo užregistruota kompetentingai institucijai perduota informacija.

▼M7

Kai pirmoji prekyba žuvininkystės produktais vyksta ne toje valstybėje narėje, kurioje jie buvo iškrauti, už pirmosios prekybos kontrolę atsakinga valstybė narė užtikrina, kad už atitinkamų produktų iškrovimo kontrolę atsakingoms institucijoms kuo greičiau būtų pateikta pardavimo pažymos kopija.

▼B

7. 36 straipsnyje nustatyta tvarka Komisija gali atleisti nuo pareigos pateikti žuvininkystės produktų, iškrautų iš tam tikrų kategorijų Bendrijos žvejybos laivų, kurių bendras ilgis yra mažiau kaip 10 metrų, pardavimo pažymas valstybės narės kompetentingoms institucijoms ar kitoms įgaliotoms įstaigoms ►M7 arba iškrautų žuvininkystės produktų, neviršijančių 50 kg gyvojo svorio,kiekių pagal rūšis ◄ .

Tokios išimtys gali būti taikomos tik tada, kai atitinkama valstybė narė yra įdiegusi priimtiną monitoringo sistemą.

8. Pirkėjas, įsigyjantis produktus, kurie po to yra ne pateikiami rinkai, o naudojami tik asmeniniam vartojimui, atleidžiamas nuo 2 dalies reikalavimų vykdymo.

9. 36 straipsnyje nustatyta tvarka priimamos išsamios šio straipsnio įgyvendinimo taisyklės.

▼M7 —————

▼M7

11 straipsnis

1. Perkrovimus ir žvejybinę veiklą, kuriuos tam tikros valstybės narės suverenumui arba jurisdikcijai priklausančiuose jūriniuose vandenyse kartu atlieka du arba daugiau laivų, ir perkrovimus, atliekamus tam tikros valstybės narės uostuose, gali leisti vykdyti ši valstybė narė. Tokių laivų kapitonai laikosi 2 dalyje nustatytų procedūrų, ypač dėl:

— patvirtintų vietų apibrėžimo,

— tikrinimo ir priežiūros tvarkos,

— nuostatų ir sąlygų taikomų perkrovimui ir perkrautų kiekių registravimui bei pranešimui apie juos.

Ši nuostata netaikoma Bendrijos laivų porinių tralų veiklai.

2. 36 straipsnyje nustatyta tvarka, atsižvelgiant į atitinkamų valstybių narių pastabas, priimamos išsamios šio straipsnio taikymo taisyklės.

▼B

12 straipsnis

Jeigu perkrovimas arba iškrovimas atliekamas praėjus 15 dienų nuo sugavimo, 8 ir 11 straipsniuose reikalaujama informacija valstybės narės, su kurios vėliava laivai plaukioja arba kuriose jie yra registruoti, kompetentingoms institucijoms perduodama ne vėliau kaip per 15 dienų nuo sugavimo.

13 straipsnis

▼M7

1. Visi Bendrijoje iškrauti arba į ją importuoti žuvininkystės produktai, neapdoroti arba apdoroti laive, kuriems, remiantis 9 straipsnio 1 ir 2 dalimis, nepateikta nei pardavimo pažyma, nei perėmimo deklaracija ir kurie gabenami į kitą vietą, negu kurioje buvo iškrauti ar įvežti, turi būti lydimi gabentojo sudaryto dokumento tol kol įvyksta pirmasis pardavimas. Už šio gabenimo dokumento su jame nurodytais pagal šį straipsnį reikalaujamais duomenimis pateikimą atsakingas gabentojas.

2. Šiame dokumente nurodoma:

a) siuntą atgabenusio kilmės vietos laivo pavadinimas ir jo išoriniai identifikavimo ženklai. Jei importuojama ne laivu, šiame dokumente nurodoma siuntos importavimo vieta;

b) siuntos (-ų) paskirties vieta ir transporto priemonės identifikavimo ženklai;

c) atgabentos žuvies kiekis (perdirbto svorio kilogramais) pagal rūšis, siuntėjo vardas ir pavardė arba pavadinimas, iškrovimo vieta, iškrovimo data, kiekvienos rūšies atitinkamas pavadinimas, jos geografinė kilmės vieta ir, tam tikrais atvejais, minimalus žuvų dydis.

▼B

3. Kiekvienas gabentojas turi užtikrinti, kad 1 dalyje nurodytuose dokumentuose bus pateikta bent 2 dalyje reikalaujama informacija.

4. Gabentojas atleidžiamas nuo 1 dalyje numatytos pareigos, jeigu patenkinama viena iš šių sąlygų:

a) vietoj 1 dalyje minėto dokumento pateikiama vienos iš 8 ar 10 straipsniuose numatytos deklaracijos apie gabenamus kiekius kopija;

b) vietoj 1 dalyje minėto dokumento pateikiama T 2 M dokumento, kuriame nurodoma gabenamo kiekio kilmė, kopija.

5. Valstybės narės kompetentingos institucijos gali atleisti nuo pareigos, nustatytos 1 dalyje, jeigu žuvies kiekiai yra gabenami uosto teritorijoje ir ne toliau kaip 20 kilometrų nuo iškrovimo vietos.

▼M7

5a. Jei žuvininkystės produktai, deklaruoti kaip parduoti pagal 9 straipsnį, gabenami į kitą vietą, negu kurioje buvo iškrauti ar importuoti, gabentojai visada privalo dokumentu įrodyti, kad pardavimo sandoris įvyko.

▼M7

6. Visos valstybės narės vykdo kontrolę savo teritorijoje atrankos būdu, kad patikrintų, jog vykdomi šiame straipsnyje numatyti įpareigojimai. Šios kontrolės intensyvumas gali būti toks, koks buvo ankstesniuose etapuose.

▼B

7. Valstybės narės derina savo kontrolės veiklą, kad užtikrintų kuo veiksmingesnį ir ekonomiškesnį patikrinimą. Dėl to valstybės narės ypatingai stebi prekių judėjimą, atkreipdamos dėmesį į tas operacijas, kurios gali pažeisti Bendrijos reglamentus.

▼M7

7a. 36 straipsnyje nustatyta tvarka priimamos išsamios šio straipsnio taikymo taisyklės.

▼B

14 straipsnis

1. Valstybės narės užtikrina, kad visi iškrovimai valstybėje narėje, minėti 8, 9 ir 10 straipsniuose, būtų registruojami. Šiuo tikslu valstybės narės gali reikalauti, kad pirmoji prekyba vyktų parduodant aukcione.

2. Jeigu pirmą kartą iškrautas sugavimas nepateikiamas į rinką parduodant aukcione, kaip numatyta 9 straipsnio 2 dalyje, valstybės narės užtikrina, kad apie kiekius būtų pranešta aukcionams ir kitoms valstybių narių įgaliotoms įstaigoms.

3. Informacijai apie tam tikrų kategorijų laivų, kuriems taikomos leidžiančios nukrypti nuostatos, minėtų 7 ir 8 straipsniuose, iškrovimus arba apie iškrovimus uostuose, kurie neturi pakankamai išplėtotos administracinės struktūros, kad galėtų registruoti iškrovimus, valstybei narei paprašius Komisijos gali būti netaikomas reikalavimas apdoroti tokią informaciją per 12 mėnesių nuo šio reglamento įsigaliojimo dienos. Išimtys yra galimos, jeigu dėl prašomų duomenų registravimo susidarytų pernelyg didelių sunkumų nacionalinėms institucijoms, palyginti su bendru iškrovimų skaičiumi, ir jeigu atitinkamos iškraunamos rūšys parduodamos vietoje. Visos valstybės narės sudaro uostų ir laivų, kuriems taikoma ši išimtis, sąrašą, perduodamą Komisijai.

4. Valstybė narė, kuri pasinaudoja 3 dalyje minėtomis leidžiančiomis nukrypti nuostatomis, sukuria atrankos planą, siekdama įvertinti atitinkamų iškrovimų mastą atitinkančiuose reikalavimus uostuose. Prieš taikant leidžiančią nukrypti nuostatą, šį planą turi patvirtinti Komisija. Valstybė narė nuolat perduoda Komisijai įvertinimų rezultatus.

15 straipsnis

1. Iki kiekvieno mėnesio 15 dienos visos valstybės narės Komisijai kompiuteriniu ryšiu praneša apie visas rūšis ar grupes rūšių, kurioms taikomi BLS ar kvotos, iškrautas per ankstesnį mėnesį, ir pateikia jai informaciją, gautą pagal 11 ir 12 straipsnius.

Pranešimuose Komisijai nurodoma sugavimo vieta, kaip nustatyta 6 ir 8 straipsniuose, ir žvejybos laivų vėliavos valstybė.

Visos valstybės narės praneša Komisijai kvotos išnaudojimo prognozę ir kvotos visiško išnaudojimo datą toms rūšims, kurias pagauna žvejybos laivai, plaukiojantys su jos vėliava, arba joje registruoti laivai, ir kurių atžvilgiu laikoma, kad išnaudota 70 % tai valstybei narei skirtos kvotos ar dalies.

Jeigu rūšių sugavimai ar grupė rūšių, kurioms taikomi BLS ir kvotos, gali pasiekti BLS ar kvotos lygį, valstybės narės Komisijai šios prašymu pateikia išsamesnę ir dažnesnę informaciją negu reikalaujama šioje dalyje.

2. Komisija leidžia valstybėms narėms kompiuteryje naudotis pagal šį straipsnį gautais pranešimais.

3. Jeigu Komisija nustato, kad valstybė narė nesilaikė duomenų apie mėnesinius sugavimus pateikimo terminų, kaip numatyta 1 dalyje, ji gali nustatyti datą, kada rūšių ar rūšių grupės atžvilgiu, kai sugavimams taikomos kvotos ar kitos kiekio apribojimo formos ir jie yra sugauti žvejybos laivais, plaukiojančiais su tos valstybės narės vėliava, arba joje registruotais laivais, ta valstybė narė laikoma išnaudojusia 70 % savo kvotos, paskirto kiekio arba turimos dalies ir gali nustatyti datą, nuo kurios kvota, paskirtas kiekis arba turima dalis bus laikoma išnaudota.

4. Visos valstybės narės prieš pasibaigiant pirmajam kiekvieno kalendorinio ketvirčio mėnesiui kompiuteriniu ryšiu Komisijai praneša apie rūšių, kurios nepaminėtos 1 dalyje, kiekius, iškrautus ankstesnį ketvirtį.

16 straipsnis

1. Nepažeisdamos 15 straipsnio, valstybės narės suinteresuotos valstybės narės prašymu pateikia duomenis apie iškrautus, siūlytus parduoti ar perkrautus žuvininkystės produktus, kuriuos jų uostuose ar jų jurisdikcijai priklausančiuose vandenyse atliko žvejybos laivai, plaukiojantys su tos valstybės narės vėliava arba joje registruoti, pagal rūšis arba grupę rūšių, kurioms tai valstybei narei paskirta kvota.

Šioje informacijoje nurodoma atitinkamo laivo pavadinimas ir išoriniai jo identifikavimo ženklai, iškrautų, siūlytų pardavimui ar perkrautų žuvų kiekiai pagal rūšis ar grupes rūšių ir iškrovimo, pasiūlymo dėl pirminio pardavimo bei perkrovimo data ir vieta. Ši informacija perduodama per keturias darbo dienas po to, kai buvo gautas suinteresuotos valstybės narės prašymas, arba per vėlesnį laikotarpį, kurį gali nustatyti ta valstybė narė arba iškrovimo valstybė narė.

2. Valstybė narė, kurioje įvyko iškrovimas, buvo pateiktas pasiūlymas dėl pirminio pardavimo arba atliktas perkrovimas, Komisijos prašymu perduoda jai šią informaciją tuo pačiu metu, kaip ir valstybei narei, kurioje registruotas laivas.

17 straipsnis

1. Valstybės narės imasi būtinų priemonių, kad užtikrintų jų laivų rūšių sugavimo, trečiųjų šalių suverenumui ar jurisdikcijai priklausančiuose vandenyse ir atviroje jūroje, monitoringą ir šių sugavimų perkrovimų ir iškrovimų tikrinimą bei registravimą.

2. Kontrolės ir tikrinimo priemonės užtikrina, kad laivų savininkai ir (arba) kapitonai laikysis šių įpareigojimų:

— žvejybos laivuose vedamas laivo žurnalas, kuriame kapitonai registruoja savo sugavimą,

— iškraunant Bendrijos uostuose, iškrovimo valstybės narės institucijoms pateikiama deklaracija,

— vėliavos valstybei narei pranešama apie kiekvieną žuvies perkrovimą į trečiosios šalies žvejybos laivus ir apie iškrovimus vykdomus trečiose šalyse.

3. 1 ir 2 dalių nuostatos taikomos nepažeidžiant nuostatų, nustatytų Bendrijos ir trečiųjų šalių žvejybos susitarimuose ir tarptautinėse konvencijose, prie kurių Bendrija yra prisijungusi.

18 straipsnis

1. Visos valstybės narės prieš pasibaigiant pirmajam kiekvieno kalendorinio ketvirčio mėnesiui kompiuteriniu ryšiu Komisijai praneša apie kiekius, sugautus 17 straipsnyje nurodytuose žvejybos vietose ir iškrautus ankstesnį ketvirtį, ir perduoda visą informaciją, gautą pagal 17 straipsnio 2 dalį.

2. Informacijoje apie sugavimą trečiosios šalies vandenyse, perduodamoje pagal 1 dalį, nurodoma trečioji šalis, rūšys ir mažiausia statistinė zona, apibrėžta šiai žvejybai.

Apie sugavimą atviroje jūroje pranešama nurodant mažiausią statistinę zoną, apibrėžtą tarptautinėje konvencijoje, kuri reglamentuoja sugavimo vietą, ir visas su konkrečia žvejyba susijusias rūšis ar rūšių grupes.

3. Iki kiekvienų metų spalio 1 d. Komisija parengia valstybėms narėms informaciją, kurią ji gauna pagal šį straipsnį.

▼M7

4. 36 straipsnyje nustatyta tvarka priimamos išsamios šio straipsnio taikymo taisyklės.

▼B

19 straipsnis

1. Siekiant užtikrinti, kad būtų vykdomi 3, 6, 8, 9, 10, 14 ir 17 straipsniuose nustatyti įsipareigojimai, visos valstybės narės įveda patvirtinimo sistemą, kuri visų pirma susideda iš kryžminių patikrinimų ir sutikrinimo duomenų, surinktų vykdant šiuos įsipareigojimus.

2. Kad būtų lengviau vykdyti sutikrinimus, visos valstybės narės sukuria kompiuterizuotą duomenų bazę, kurioje registruojami 1 dalyje nurodyti duomenys.

Valstybės narės gali sukurti decentralizuotas duomenų bazes, jei ši procedūra ir duomenų rinkimo bei registravimo tvarka bus standartizuota, kad užtikrintų duomenų suderinamumą visoje valstybės narės teritorijoje.

▼M7

3. Visos valstybės narės imasi priemonių, būtinų užtikrinant, kad šio straipsnio 1 dalyje nurodyta informacija būtų kuo greičiau įtraukiama į duomenų bazę.

Informacija apie reguliuojamus išteklius, kaip apibrėžta Reglamento (EEB) Nr. 3760/92 ( 7 ); 8 straipsnyje, įrašyta į laivo žurnalą, iškrovimo deklaraciją, pardavimo pažymą ir perėmimo pažymėjimą, įtraukiama į 2 dalyje nurodytą duomenų bazę per 15 darbo dienų nuo tada, kai ją gavo kompetentingos institucijos. Jei sužvejota daugiau kaip 85 % kvotos, šis laikotarpis negali viršyti penkių darbo dienų.

▼M7 —————

▼M7

5. Valstybės narės imasi būtinų priemonių duomenų rinkimo, patvirtinimo ir kryžminio sutikrinimo palengvinimui. Atskiru Komisijos prašymu jai suteikiama galimybė nuotoliniu būdu patekti į atsargines kompiuterines rinkmenas, kuriose yra reikalinga informacija.

▼B

6. 36 straipsnyje nustatyta tvarka priimamos išsamios šio straipsnio įgyvendinimo taisyklės.

▼M2







IIA

ANTRAŠTINĖ DALIS

Žvejybinės pastangos kontrolė

19a straipsnis

▼M9

1. Šioje antraštinėje dalyje atitinkamos žvejybos vietos – tai Tarptautinės jūrų tyrinėjimo tarybos (ICES) rajonai arba Žvejybos Rytų Centriniame Atlante komiteto (CECAF) kvadratai, kuriems pagal Bendrijos reglamentus taikoma žvejybinės pastangos apribojimo sistema.

▼M12 —————

▼M9

2. Bendrijos žvejybos laivams atitinkamose žvejybos vietose draudžiama užsiimti žvejybos veikla, jeigu valstybė narė, su kurios vėliava plaukioja laivas, tiems laivams nėra išdavusi nustatyto leidimo.

▼M2

3. Nepaisant 1 dalies nuostatų, 19b ir 19c straipsniai taikomi tik Bendrijos žvejybos laivams, kuriems suteiktas leidimas žvejoti dugnines rūšis.

19b straipsnis

1. Bendrijos žvejybos laivų kapitonai „pranešimo apie pastangą“ forma perduoda šią informaciją:

— laivo pavadinimą, išorinius identifikavimo ženklus, radijo šaukinį bei laivo kapitono vardą ir pavardę,

— geografinę laivo, apie kurį perduodamas pranešimas, buvimo vietą,

— datą ir laiką: — — apie kiekvieną įplaukimą ir išplaukimą iš zonoje esančio rajono, — apie kiekvieną įplaukimą į zoną, — apie kiekvieną išplaukimą iš zonos,

▼M5

— laive paliktas sugavimas gyvojo svorio kilogramais pagal rūšis.

▼M2

2. Nepaisant 1 dalies, laivai, kurie žvejoja keliose zonose ir kurie ribas, skiriančias zonas, per 24 valandas kerta daugiau nei vieną kartą, jeigu laivai lieka iš abiejų zonas skiriančios ribos pusių esančioje nustatytoje 5 mylių zonoje, praneša apie pirmąjį įplaukimą ir paskutinį išplaukimą per tą 24 valandų laikotarpį.

3. Valstybės narės imasi reikalingų priemonių siekdamos užtikrinti, kad žvejybos laivų, plaukiojančių su jų vėliava, kapitonai arba kapitonų atstovai laikytųsi įsipareigojimo dėl pranešimo.

▼M5

4. 36 straipsnyje nustatyta tvarka patvirtinamos išsamios šio straipsnio įgyvendinimo taisyklės.

▼M2

19c straipsnis

1. Bendrijos žvejybos laivų kapitonai arba kapitonų atstovai 19b straipsnyje nurodytą informaciją teleksu, ►M5 VMS, ◄ faksu, priėmėjo tinkamai užrašyta telefonograma arba radiju, naudojant radijo stotį, kuri pagal Bendrijos taisykles patvirtinta tokiems pranešimams, arba bet kokiu kitu būdu, pripažintu 36 straipsnyje nustatyta tvarka, tuo pačiu metu perduoda:

— vėliavos valstybės narės, ir

— valstybės narės arba valstybių narių atsakingų už kontroliavimą, jeigu laivas žvejos arba žvejojo tos valstybės narės arba tų valstybių narių suverenumui ar jurisdikcijai priklausančiuose vandenyse, kompetentingoms institucijoms.

Ši informacija turi būti perduodama nedelsiant prieš kiekvieną įplaukimą ir išplaukimą. Jeigu dėl force majeure laivas pranešimo negali perduoti, pranešimą laivo vardu gali perduoti kitas laivas.

2. Nepaisant 1 dalies, jeigu Bendrijos žvejybos laivų kapitonai:

— žvejoja keliose žvejybos zonose, kaip apibrėžta 19b straipsnyje, kapitonai ar jų atstovai paruošia pranešimą apie pastangą pirmąjį kartą įplaukiant ir paskutinįjį kartą išplaukiant per kiekvieną 24 valandų laikotarpį,

— žvejoja vėliavos valstybės narės ar valstybės narės, kurioje laivai registruoti suverenumui ar jurisdikcijai priklausančiuose vandenyse, kapitonai arba jų atstovai perduoda 19b straipsniu reikalaujamą informaciją vėliavos valstybės narės kompetentingoms institucijoms pagal šios valstybės priimtas nuostatas. Šios nuostatos jokiu būdu negali būti mažiau veiksmingos kontroliuojant žvejybinę pastangą nei 1 dalyje numatytos priemonės. Vėliavos valstybė narė tinkamu laiku Komisijai praneša apie numatytas nuostatas,

— jūroje praleidžia mažiau nei 72 valandas, tačiau per tą laikotarpį žvejoja kitos valstybės narės arba valstybių narių suverenumui ar jurisdikcijai priklausančiuose vandenyse, kapitonai arba jų atstovai, prieš laivui išplaukiant, perduoda pagal 19b straipsnį reikalaujamą informaciją, atitinkamos valstybės narės arba valstybių narių ir vėliavos valstybės narės kompetentingoms institucijoms, 1 dalyje nustatytais metodais. Minėtos kompetentingos institucijos šią informaciją registruoja kompiuterinėje formoje. Jeigu pateikta informacija pasikeičia, apie šiuos pakeitimus kapitonas arba jo atstovas nedelsdami praneša minėtoms kompetentingoms institucijoms.

3. Tikro laiko automatinės sistemos, pripažintos pagal Bendrijos teisės aktus, vis dėlto laikomos pripažintu perdavimo metodu pagal 1 dalį.

▼M5

19d straipsnis

Valstybės narės imasi būtinų priemonių užtikrinti, kad pranešimai apie pastangą, gauti pagal 19b ir 19c straipsnius, būtų įrašyti į kompiuterinę formą.

▼M2

19e straipsnis

1. Bendrijos žvejybos laivų kapitonai į laivo žurnalą įrašo įrašus apie už laiką, praleistą toje zonoje ir už juos atsiskaito, šitaip:

atsižvelgiant į velkamuosius įrankius: — laivo įplaukimo į zoną arba išplaukimo iš uosto, esančio toje zonoje, datą ir laiką, — laivo iš tos zonos arba laivo įplaukimo į uostą, esantį toje zonoje, datą ir laiką;

atsižvelgiant į statiškus įrankius: — laivo, naudojančio statiškus įrankius, įplaukimo į zoną arba išplaukimo iš uosto, esančio toje zonoje, datą ir laiką, — statiškų įrankių statymo arba įrankių pakartotino statymo atitinkamoje zonoje datą ir laiką, — žvejybos, naudojant statiškus įrankius, užbaigimo datą ir laiką, — laivo išplaukimo iš tos zonos arba įplaukimo uostą, esantį toje zonoje, datą ir laiką.

2. Nepaisant 1 dalies, Bendrijos žvejybos laivų, žvejojančių keliose zonose, kaip apibrėžta 19b straipsnyje, kapitonai įrašo jų pirmojo įplaukimo ir jų paskutiniojo išplaukimo datą ir laiką.

3. Bendrijos žvejybos laivų, žvejojančių giliavandenes žuvis, kapitonai laivų žurnaluose įrašo informaciją, reikalaujamą pagal 19b straipsnį.

4. Laivus, kuriems laivo žurnalo leidžiama nevesti, vėliavos valstybė narė tikrina atrankos būdu, siekdama įvertinti bendrąją pastangą, kuri naudojama žuvininkystėje.

5. 36 straipsnyje nustatyta tvarka pratvirtinamos išsamios šio straipsnio taikymo taisyklės.

19f straipsnis

1. Vėliavos valstybė narė užbaigia registrą (-us), kurį ji sukūrė pagal 1994 m. sausio 19 d. Komisijos reglamentą (EB) Nr. 109/94 dėl Bendrijos žvejybos laivų registro ( 8 ), kad į tą registrą (-us) įtrauktų duomenis, kurie yra išvardytų laivų sąrašuose, kaip nurodyta Reglamento (EB) Nr. 685/95 2 straipsnyje ►M6 ir Reglamento (EB) Nr. 779/97 2 straipsnis ◄ .

2. 1 dalyje nurodytus duomenis kompiuterinėje formoje, geriausia elektroniniu paštu, vėliavos valstybė narė perduoda Reglamente (EB) Nr. 109/94 nustatyta tvarka.

3. Pagal Reglamente (EB) Nr. 109/94 nustatytą tvarką Komisija užtikrina, kad už kontrolę atsakingos valstybės narės galėtų naudotis duomenimis susijusiais su laivų, galinčių įplaukti į jų vandenis, identifikavimu.

▼M9

19g straipsnis

Kiekviena valstybė narė, remdamasi laivų žurnaluose turima pateikiama informacija ir laikantis 19e straipsnio 4 dalies surinkta informacija, visose atitinkamose žvejybos vietose registruoja su jos vėliava plaukiojančių laivų žvejybines pastangas.

19h straipsnis

Kiekviena valstybė narė įvertina su jos vėliava plaukiojančių laivų, kurių didžiausias ilgis mažesnis nei 15 metrų, žvejybines pastangas visose atitinkamose žvejybos vietose ir laivų, kurių didžiausias ilgis mažesnis nei 10 metrų, žvejybines pastangas 2003 m. lapkričio 4 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 1954/2003 dėl su tam tikromis Bendrijos žvejybos vietomis ir ištekliais susijusios žvejybinės pastangos valdymo ( 9 ) 6 straipsnyje nurodytame rajone.

▼M2

19i straipsnis

Visos valstybės narės kompiuterinėmis priemonėmis Reglamente (EB) Nr.109/94 nustatyta tvarka praneša Komisijai apie surinktus duomenis dėl naudotos žvejybinės pastangos:

▼M9

— per kiekvienos atitinkamos žvejybos vietos ankstesnį mėnesį giliavandenėms žuvims iki kiekvieno mėnesio 15 d,

▼M6

— per ankstesnį ketvirtį dėl kiekvienos žvejybos zonos, nurodytos 19a straipsnio 1a dalyje, apie giliavandenes žuvis, lašišas, šlakius ir gėlavandenes žuvis, iki kiekvieno kalendorinio ketvirčio pirmojo mėnesio pabaigos, o iki kiekvienų kalendorinių metų vasario 15 d. — ankstesnių metų kiekvieno mėnesio žvejybinę pastangą,

▼M2

— per ankstesnį ketvirtį dėl kiekvienos žvejybos zonos, nurodytos 19a straipsnyje apie pelagines žuvis, iki kiekvieno kalendorinio ketvirčio pirmojo mėnesio pabaigos.

▼M9

19j straipsnis

Kiekviena valstybė narė kitoms valstybėms narėms nedelsdama praneša identifikavimo duomenis, būtinus su jos vėliava plaukiojantiems laivams identifikuoti, kuriems Reglamento (EB) Nr. 1954/2003 3 ir 6 straipsniuose nurodytoje vienoje arba daugiau žvejybos vietose užsiimti žvejybos veikla išduoto leidimo galiojimas buvo sustabdytas arba atšauktas.

▼M5

19 ►M9 k ◄ straipsnis

Siekiant užtikrinti, kad būtų laikomasi 19b, 19c ir 19e straipsniuose nustatytų įpareigojimų, visos valstybės narės atlieka dėl šių įpareigojimų atsirandančių duomenų kryžminius patikrinimus ir sutikrinimus.

▼B







III

ANTRAŠTINĖ DALIS

Žūklės priemonių naudojimo monitoringas

20 straipsnis

1. Visi sugavimai, kuriuos laive pasiliko bet kuris Bendrijos žvejybos laivas, turi atitikti 1986 m. spalio 7 d. Tarybos reglamente (EEB) Nr. 3094/86, nustatančiame tam tikras technines žuvų išteklių išsaugojimo priemones ( 10 ), laive laikomam tinklui nustatytą rūšinę sudėtį.

Laivuose nenaudojami tinklai, kad jų nebūtų įmanoma tuoj pat panaudoti, turi būti sukrauti laikantis šių sąlygų:

a) tinklai, svarsčiai ir panašios priemonės turi būti nuimtos nuo tinklų lentų, vilkimo ir traukimo lynų bei virvių;

b) tinklai, kurie yra denyje ar virš jo, yra saugiai pririšami prie kurios nors laivo konstrukcijos dalies.

2. Jeigu sugavimai, pasilikti bet kuriame Bendrijos žvejybos laive, buvo sugauti to pačio reiso metu tinklais, kurių mažiausios akys yra skirtingo dydžio, rūšių sudėtis turi būti apskaičiuojama atskirai kiekvienai skirtingomis sąlygomis sugautai sugavimo daliai.

Tam tikslui laivo žurnale ir iškrovimo deklaracijoje užregistruojami visi naudotų skirtingo akių dydžio pakeitimai ir sugavimo sudėtis laive tokių pakeitimų metu. Konkrečiais atvejais 36 straipsnyje nustatyta tvarka priimamos išsamios taisyklės dėl laikymo laive apdorotų produktų sandėliavimo plano (pagal rūšis) nurodant, kurioje vietoje jie yra laikomi.

3. Nepaisant 1 ir 2 dalių nuostatų, Taryba, remdamasi Komisijos parengta ataskaita, kvalifikuota balsų dauguma, remdamasi Komisijos pasiūlymu, gali nuspręsti, kad:

a) nė vienas Bendrijos žvejybos laivas, dalyvaujantis konkrečioje žvejyboje, negali vieno žvejybos reiso metu turėti tinklų su skirtingu minimalių akių dydžiu;

b) būtų taikomos konkrečios tinklų su skirtingu akių dydžiu naudojimo konkrečiai žvejybai taisyklės.

▼M2

20a straipsnis

▼M9

1. Jeigu žvejybos laivai, kuriems taikoma IIA antraštinė dalis, žvejybos veiklą vykdo atitinkamose žvejybos vietose, tie laivai gali turėti ir naudoti tik atitinkamą žūklės priemonę arba priemones.

2. Tačiau žvejybos laivai, kurie taip pat žvejoje kitose, o ne šio straipsnio 1 dalyje nurodytose žvejybos vietose, to paties reiso metu gali turėti tų laivų veiklą tam tikrose vietose atitinkančias žūklės priemones, su sąlyga, kad laive laikomos priemonės, kurių neleidžiama naudoti šios straipsnio 1 dalyje nurodytose žvejybos vietose, yra sudėti taip, kad jų nebūtų galima greitai panaudoti laikantis 20 straipsnio 1 dalies antros pastraipos.

▼M2

3. Nuostatos dėl statiškų žvejybos įrankių identifikavimo, priimamos 36 straipsnyje nustatyta tvarka, turi būti priimtos ne vėliau kaip iki 1996 m. gruodžio 31 d.

▼B







IV

ANTRAŠTINĖ DALIS

Žvejybos veiklos reglamentavimas ir sustabdymas

21 straipsnis

1. Visi Bendrijos žvejybos laivų rūšių ar grupės rūšių, kurioms taikomos kvotos, sugavimai išskaitomi iš atitinkamų rūšių ar grupės rūšių kvotų, nustatytų vėliavos valstybei narei nepriklausomai nuo iškrovimo vietos.

2. Visos valstybės narės nustato datą, nuo kurios rūšių ar grupės rūšių, kurioms taikomos kvotos, sugavimai, sugauti žvejybos laivais, plaukiojančiais su jų vėliava ar jose registruotais, laikomi išnaudojus atitinkamai rūšiai ar grupei rūšių nustatytą kvotą. Nuo tos dienos valstybė laikinai uždraudžia tokiems laivams gaudyti tas rūšis ar grupę rūšių, taip pat pasilikti laive, perkrauti ar iškrauti žuvį, sugautą po šios datos, ir nustato datą, iki kurios leidžiama perkrauti ir iškrauti sugavimus arba pateikti galutinę deklaraciją. Apie šią priemonę nedelsiant pranešama Komisijai, o ji praneša kitoms valstybėms narėms.

3. Gavusi 2 dalyje nurodytą pranešimą arba savo iniciatyva Komisija, remdamasi turima informacija, nustato datą, kada laikoma, kad rūšių ar grupės rūšių atžvilgiu žvejybos laivų, plaukiojančių su bet kurios valstybės narės vėliava, ar joje registruotų laivų sugavimai, kuriems taikomi BLS, kvotos ar kiti kiekybiniai apribojimai, išeikvojo tos valstybės narės arba Bendrijos, priklausomai nuo atvejo, kvotą, paskirtą kiekį arba turimą dalį. ►M7 Komisija nedelsdama praneša šią datą valstybėms narėms. ◄

Atlikus šios situacijos įvertinimą, nurodytą šios dalies pirmojoje pastraipoje, Komisija atitinkamoms valstybėms narėms praneša, kokia yra jų žvejybos, sustabdytos dėl išeikvoto BLS, perspektyva.

▼M7

Nuo pirmojoje pastraipoje nurodytos datos vėliavos valstybė narė laikinai uždraudžia su jos vėliava plaukiojantiems laivams žvejoti tas rūšis arba grupę rūšių, taip pat turėti laive, perkrauti ir iškrauti žuvį, sugautą po tos datos, ir nustato datą, iki kurios leidžiama perkrauti ir iškrauti arba pateikti galutines deklaracijas apie sugavimus. Apie šią priemonę nedelsiant pranešama Komisijai, o ji informuoja kitas valstybes nares.

▼B

4. Kai Komisija, laikydamasi 3 dalies pirmosios pastraipos, sustabdo žvejybą dėl tariamo BLS, kvotos, paskirto kiekio arba Bendrijos turimos dalies išeikvojimo ir paaiškėja, kad valstybė narė neišeikvojo aptariamų rūšių ar rūšių grupės kvotos, paskirto kiekio arba turimos dalies, taikomos tolesnės nuostatos.

Jeigu, vadovaujantis Reglamento (EEB) Nr. 3760/92 9 straipsnio 2 dalimi, neatšauktas nepalankus sprendimas, priimtas dėl valstybės narės, kuriai uždrausta žvejyba neišeikvojus savo kvotos, patvirtinamos priemonių, kurių tikslas – 36 straipsnyje nustatyta tvarka tinkamu būdu atitaisyti padarytą žalą. Šios priemonės gali būti atskaitymas iš kvotos, paskirto kiekio arba valstybės narės, kuri viršijo savo kvotą, turimos dalies, atitinkamai paskiriant tokius atskaitytus kiekius toms valstybėms narėms, kurių žvejyba buvo sustabdyta prieš joms išnaudojant savo kvotas. Šie atskaitymai ir paskesni paskyrimai atliekami pirmiausia atsižvelgiant į rūšis ir zonas, kurioms buvo nustatytos metinės kvotos, paskyrimai ar dalys. Šie atskaitymai ar paskyrimai gali būti atlikti tais metais, kuriais priimtas nepalankus sprendimas, kitais arba dar vėlesniais metais.

36 straipsnyje nustatyta tvarka priimamos išsamios šios straipsnio dalies įgyvendinimo taisyklės, ypač skirtos nustatyti aptariamus kiekius.

▼M9

21a straipsnis

Kiekviena valstybė narė nustato datą, kada su jos vėliava plaukiojantys arba Bendrijoje įregistruoti laivai būtų laikomi žvejybos vietoje pasiekę didžiausią žvejybinės pastangos lygį, kaip nustatyta Reglamento (EB) Nr. 1954/2003 11 straipsnio 2 arba 3 dalyse nurodytame reglamente. Nuo tos datos valstybė narė minėtiems laivams toje vietoje laikinai uždraudžia užsiimti žvejybos veikla. Komisijai nedelsiant pranešama apie šią priemonę, o Komisija apie ją informuoja kitas valstybes nares.

▼M2

21b straipsnis

Jeigu laikoma, kad laivai, plaukiojantys su valstybės narės vėliava, žvejybos zonoje išnaudojo 70 % didžiausios žvejybinės pastangos, kaip nustatyta Reglamente (EB) Nr. 2027/95, atitinkama valstybė narė praneša Komisijai apie priemones, priimtas pagal Reglamento (EB) Nr. 685/95 7 straipsnio 1 dalies antrąją pastraipą.

21c straipsnis

1. Remdamasi informacija, nurodyta 19i straipsnyje, Komisija užtikrina, kad laikomasi didžiausios žvejybinės pastangos lygio, kaip nustatyta Reglamente (EB) Nr. 2027/95.

2. Po pranešimo pagal 21a straipsnį arba savo nuožiūra Komisija, remdamasi turima informacija, nustato datą, kada bus laikoma, kad didžiausią žvejybinės pastangos lygį žvejybos zonoje valstybė narė yra pasiekusi. Nuo tos datos laivai, plaukiojantys su tos valstybės narės vėliava, nurodytuose žvejybos zonose žvejoti negali.

▼B

22 straipsnis

Jeigu valstybės narės kompetentingos institucijos nustato, kad Bendrijos žvejybos laivas savo veikla rimtai arba pakartotinai pažeidė šį reglamentą, vėliavos valstybė narė gali taikyti tokiam laivui papildomas kontrolės priemones.

Vėliavos valstybė narė Komisijai ir kitoms valstybėms narėms praneša laivo, kuriam paskirtos minėtos papildomos kontrolės priemonės, pavadinimą ir išorinius identifikavimo ženklus bei numerius.

23 straipsnis

1. Jei Komisija nustato, kad valstybė narė viršijo jai skirtą rūšies ar grupės rūšių kvotą, paskyrimą ar jos turimą dalį, Komisija padaro atskaitymus iš viršijusios normas valstybės narės metinės kvotos, paskyrimo ar dalies. Sprendimas dėl šių atskaitymų priimamas 36 straipsnyje nustatyta tvarka.

2. Taryba, remdamasi Komisijos pasiūlymu, kvalifikuota balsų dauguma, priima atskaitymo taisykles pagal Reglamento (EEB) Nr. 3760/92 8 straipsnyje numatytas užduotis ir valdymo strategijas ir pirmiausia atsižvelgia į šiuos parametrus:

— pergaudymo laipsnį,

— kitus tos pačios rūšies pergaudymus ankstesniais metais,

— atitinkamų išteklių biologinę būklę.







V

ANTRAŠTINĖ DALIS

Tam tikrų priemonių, skirtų žuvininkystės sektoriaus, įskaitant akvakultūrą, struktūroms tobulinti ir pritaikyti, tikrinimas ir kontrolė

24 straipsnis

1. Siekiant užtikrinti, kad būtų įgyvendinami tikslai ir strategijos, Tarybos nustatyti pagal Reglamento (EEB) Nr. 3760/92 11 straipsnį, ypač kiekybiniai tikslai, susiję su Bendrijos laivynų žvejybos pajėgumais ir jų veiklos koregavimu, visos valstybės narės savo teritorijoje ir jos suverenumui ar jurisdikcijai priklausančiuose jūriniuose vandenyse reguliariai tikrina visus su pirmiau nurodytų tikslų įgyvendinimu susijusius asmenis.

25 straipsnis

1. Visos valstybės narės priima nuostatas dėl tikrinimo, kaip vykdomi 24 straipsnyje nurodyti tikslai. Tam jos vykdo techninę kontrolę, ypač šiose srityse:

a) žvejybos laivyno restruktūrizavimo, atnaujinimo ir modernizavimo;

b) žvejybos pajėgumų pritaikymo laikinai ar visiškai nutraukiant veiklą;

c) kai kurių žvejybos laivų veiklos apribojimo;

d) žūklės priemonių dizaino ir skaičiaus bei jų naudojimo būdų apribojimo;

e) akvakultūros pramonės ir pakrantės rajonų plėtojimo.

2. Jeigu Komisija nustato, kad valstybė narė nesilaiko 1 dalies nuostatų, nepažeisdama Sutarties 169 straipsnio ji gali siūlyti Tarybai priimti atitinkamas bendras priemones. Taryba sprendimą priima kvalifikuota balsų dauguma.

26 straipsnis

1. 36 straipsnyje nustatyta tvarka gali būti priimtos išsamios 25 straipsnio taikymo taisyklės, ypač dėl:

a) žvejybos laivų variklių galios tikrinimo;

b) žvejybos laivų registruotos talpos tikrinimo;

c) laikotarpio, kurio metu žvejybos laivas nenaudojamas žvejybai, tikrinimo;

d) žūklės priemonių techninių charakteristikų ir jų skaičiaus viename žvejybos laive tikrinimo.

2. Valstybės narės nedelsdamos perduoda Komisijai informaciją apie taikomus kontrolės būdus ir praneša už tikrinimą atsakingų įstaigų pavadinimus bei adresus.

27 straipsnis

1. Kad būtų palengvintas 25 straipsnyje numatyta monitoringas, visos valstybės narės įveda tvirtinimo sistemą, visų pirma apimančią informacijos apie laivyno žvejybos pajėgumą ir veiklą tikrinimą kryžminio tikrinimo būdu, kuri, inter alia, nurodoma:

— 6 straipsnyje minimame laivo žurnale,

— 8 straipsnyje nurodytoje iškrovimo deklaracijoje,

— Bendrijos žvejybos laivų rejestre, kaip nurodyta Komisijos reglamente (EEB) Nr. 163/89 ( 11 ).

2. Tam tikslui valstybės narės sukuria arba papildo turimas kompiuterizuotas duomenų bazes, kuriose yra atitinkama informacija apie laivyno žvejybos pajėgumus ir veiklą.

3. Taikomos 19 straipsnio 3, 4 ir 5 dalyse nurodytos priemonės.

4. 36 straipsnyje nustatyta tvarka priimamos išsamios šio straipsnio įgyvendinimo taisyklės.







VI

ANTRAŠTINĖ DALIS

Tam tikrų priemonių, susijusių su bendru žuvininkystės produktų rinkos organizavimu, tikrinimas ir kontrolė

28 straipsnis

1. Siekiant užtikrinti, kad būtų laikomasi taisyklių dėl priemonių, apibrėžtų 1992 m. gruodžio 17 d. Tarybos reglamente (EEB) Nr. 3759/92 dėl bendro žuvininkystės ir akvakultūros produktų rinkos organizavimo ( 12 ), techninių aspektų, visos valstybės narės savo teritorijoje nuolat tikrina visus asmenis, dalyvaujančius taikant šias priemones.

2. Tikrinami tokie techniniai aspektai:

a) prekybos standartų, ypač minimalių dydžių;

b) kainų nustatymo, ypač: — ne žmonių maistui skirtų produktų pašalinimo iš rinkos, — iš rinkos pašalintų produktų laikymo ir (arba) apdorojimo.

Valstybės narės lygina dokumentus, susijusius su pirmuoju 9 straipsnyje nurodytų kiekių pateikimu į rinką, ir dokumentus, kuriuose nurodyti iškrauti kiekiai, ypač atkreipiant dėmesį į jų svorį.

▼M7

2a. Jei konkrečioms rūšims pagal Reglamento (EEB) Nr. 3760/92 4 straipsnį yra nustatytas minimalus dydis, asmenys, atsakingi už mažesnių nei minimalaus dydžio žuvininkystės produktų siuntų pardavimą, laikymą arba transportavimą, privalo visada įrodyti produktų kilmės geografinę vietą arba jų kilmę iš vandens ūkio. Valstybės narės vykdo būtiną kontrolę, kad išvengtų galinčių kilti jų teritorijoje problemų dėl mažo dydžio žuvų transportavimo arba prekybos.

▼B

3. Valstybės narės perduoda Komisijai informaciją apie priimtas kontrolės priemones, kompetentingas kontrolės institucijas, nustatytų pažeidimų pobūdį ir veiksmus, kurių imtasi.

Komisija, valstybių narių kompetentingos institucijos bei pareigūnai ir kiti atstovai neturi teisės atskleisti gautos pagal šį straipsnį informacijos, kuri yra susijusi su profesine paslaptimi.

4. Šis straipsnis nepažeidžia nacionalinių nuostatų dėl teisinių procesų slaptumo.

▼M7







VIa

ANTRAŠTINĖ DALIS

Trečiųjų šalių laivų žvejybos kontrolė

28a straipsnis

Šioje antraštinėje dalyje „trečiųjų šalių laivai“ – tai:

— bet kokių išmatavimų laivas, kurio pagrindinis arba antrinis tikslas yra priimti žuvininkystės produktus,

— laivas, į kurį perkraunami žuvininkystės produktai iš kitų laivų, net jei jis pats nežvejoja,

— laivas, kuriame žuvininkystės produktai prieš juos supakuojant yra apdorojami vienu arba keliais iš šių būdų: daroma filė arba supjaustoma griežinėliais, nulupama oda, sumalama, šaldoma ir (arba) perdirbama,

plaukiojantys su trečiosios šalies vėliava ir joje įregistruoti.

28b straipsnis

1. Trečiosios šalies laivams teisė žvejoti, laikyti laive arba perdirbti žuvininkystės produktus Bendrijos žvejybos zonoje suteikiama tik jei jiems remiantis Reglamento (EB) Nr. 1627/94 ( 13 ); 9 straipsniu yra išduota žvejybos licencija ir specialus žvejybos leidimas.

2. Be to, trečiųjų šalių žvejybos laivams leidžiama perkrauti arba apdoroti žuvį, tik jei jie yra iš anksto gavę valstybės narės, kurios teritorijoje šis veiksmas bus atliekamas, sutikimą. Trečiųjų šalių žvejybos laivams leidžiama perkrauti žuvį arba žvejoti, kai dalyvauja du ar daugiau laivų, jei jie iš anksto gavo atitinkamos valstybės narės sutikimą perkrauti arba perdirbti ir jei vykdo šio reglamento 11 straipsnyje nustatytas sąlygas.

3. 36 straipsnyje nustatyta tvarka priimamos išsamios šio straipsnio taikymo taisyklės.

28c straipsnis

Visi Bendrijos žvejybos zonoje žvejojantys trečiųjų šalių laivai privalo:

— registruoti laivo žurnale 6 straipsnyje nurodytą informaciją,

— vėliausiai nuo 2000 m. sausio 1 d. laivuose, kurių ilgis tarp statmenų yra daugiau kaip 20 m arba bendras ilgis 24 m, turi būti įrengta Komisijos patvirtinta laivų buvimo vietos kontrolės sistema (LKS),

— kol bus įdiegta LKS, laikytis pranešimų apie judėjimą tvarkos,

— laikytis pranešimų apie laive laikomą sugavimą tvarkos,

— laikytis institucijų, atsakingų už kontrolę, instrukcijų, ypač dėl patikrinimų prieš išplaukiant iš Bendrijos žvejybos zonos,

— laikytis žvejybos laivų bei jų įrankių žymėjimo ir identifikavimo taisyklių.

28d straipsnis

Komisija nustato datą, nuo kurios laikoma, kad trečiųjų šalių žvejybos laivai išnaudojo rūšies ar grupės rūšių sugavimų kvotą. Komisija nedelsdama praneša šią datą trečiajai šaliai ir suinteresuotoms valstybėms narėms.

Nuo tos dienos šiems laivams laikinai draudžiama žvejoti šias rūšis arba grupes rūšių bei laikyti laive, perkrauti ir iškrauti jas. Be to, Komisija nustato dieną, iki kurios leidžiama perkrauti ir iškrauti arba pateikti galutines deklaracijas apie sugavimą.

28e straipsnis

1. Trečiųjų šalių žvejybos laivų kapitonai arba jų atstovai ne vėliau kaip prieš 72 valandas iki numatyto atvykimo į uostą, privalo valstybių narių, kurių uostais arba iškrovimo vietomis jie ketina pasinaudoti, kompetentingoms institucijoms pranešti apie:

— jų atvykimo į iškrovimo uostą laiką,

— laive laikomą sugavimą,

— zoną arba zonas, kuriose buvo pagauta žuvis, tiek Bendrijos žvejybos zonoje, tiek trečiosios šalies jurisdikcijai ar suverenumui priklausančiuose vandenyse ar atviroje jūroje.

Iškrovimo negalima pradėti, kol tos valstybės narės kompetentinga institucija nedavė sutikimo.

2. Išskyrus force majeure atvejus arba tuo atveju, kai laivui kyla grėsmė, trečiųjų šalių žvejybos laivai gali įplaukti tik į valstybės narės, kurios uostais ar iškrovimo vietomis ketina pasinaudoti, paskirtus uostus.

3. 36 straipsnyje nustatyta tvarka Komisija gali padaryti išimtį tam tikrų kategorijų trečiųjų šalių žvejybos laivams netaikyti 1 dalyje numatyto įpareigojimo nustatytam ir pratęsiamam laikotarpiui arba nustatyti kitokį pranešimo terminą, inter alia, atsižvelgiant į atstumą tarp žvejybos vietų, iškrovimo vietų ir uostų, kuriuose tie laivai yra įregistruoti arba įtraukti į sąrašus.

4. 1 ir 2 dalys taikomos nepažeidžiant konkrečių nuostatų, išdėstytų susitarimuose, sudarytuose tarp Bendrijos ir įvairių trečiųjų šalių.

28f straipsnis

Trečiųjų šalių žvejybos laivų kapitonai arba jų atstovai kuo greičiau, bet ne vėliau kaip per 48 valandas po iškrovimo, pateikia valstybės narės, kurios uostais arba iškrovimo vietomis jie naudojasi, institucijoms deklaraciją apie iškrautų žuvininkystės produktų kiekius pagal rūšis ir kiekvieno sugavimo datą bei vietą. Už šių deklaracijų tikslumą atsakingi kapitonai.

Visos valstybės narės Komisijos prašymu pateikia jai informaciją apie iškrovimus iš trečiųjų šalių laivų.

28g straipsnis

Jei trečiosios šalies žvejybos laivo kapitonas arba jo atstovas deklaruoja, kad sugavimai buvo sugauti atviroje jūroje, kompetentingos institucijos leidžia iškrauti tik tada, kai laivo kapitonas arba jo atstovas įrodo, jog:

— laive laikomos rūšys sugautos už kompetentingų tarptautinių organizacijų, kurių nare yra Bendrija, reguliuojamų rajonų ribų arba

— laive laikomos rūšys buvo sugautos laikantis išsaugojimo ir valdymo priemonių, patvirtintų kompetentingos regioninės organizacijos, kurios nare yra Bendrija.

28h straipsnis

36 straipsnyje nustatyta tvarka išsamios šios antraštinės dalies taikymo taisyklės, įskaitant patvirtintų uostų sąrašus, priimamos kartu su atitinkamomis valstybėmis narėmis.

▼B







VII

ANTRAŠTINĖ DALIS

Monitoringo taikymas ir tikrinimas

29 straipsnis

1. Kaip valstybės narės taiko šį reglamentą, Komisija tikrina tirdama dokumentus ir lankydamasi vietoje. Komisija gali nuspręsti, jei mano, kad tai būtina, atlikti tikrinimą be išankstinio įspėjimo.

Norėdama apsilankyti vietoje, Komisija pateikia savo inspektoriams raštiškus nurodymus, kuriuose apibrėžia jų įgaliojimus ir misijos tikslus.

2. Jeigu Komisija mano, kad to reikia, jos inspektoriai gali dalyvauti kontrolės ir tikrinimo veikloje, kurią vykdo nacionalinės kontrolės tarnybos. Šių misijų metu Komisija užmezga atitinkamus ryšius su valstybėmis narėmis, siekdama, jeigu tai įmanoma, kad būtų priimta abipusiškai priimtina tikrinimo programa.

a) Valstybės narės bendradarbiauja su Komisija, kad palengvintų jai įvykdyti jos užduotis. Visų pirma, valstybės narės imasi visų būtinų priemonių, kad užtikrintų, jog tikrinimo misijos nebūtų viešos ir kad tai nepakenktų tikrinimo ir kontrolės veiksmams. Jeigu Komisija ar jos įgalioti pareigūnai, atlikdami savo pareigas, susiduria su sunkumais, atitinkamos valstybės narės aprūpina Komisiją priemonėmis, reikalingomis jos užduotims įvykdyti, ir sudaro inspektoriams galimybes įvertinti konkrečius kontrolės veiksmus.

b) Jeigu vietoje susidariusios aplinkybės neleidžia atlikti tikrinimo ir kontrolės veiksmų, numatytų pirminėje patikrinimo programoje, Komisijos inspektoriai, palaikydami ryšį ir sutarę su kompetentingomis nacionalinėmis kontrolės tarnybomis, keičia pirminę tikrinimo ir kontrolės operaciją.

c) Vykdant patikrinimus jūroje ar iš oro, kai kompetentingos nacionalinės tarnybos turi vykdyti savo prioritetines užduotis, susijusias visų pirma su gynyba ir saugumu jūroje, valstybės narės valdžios institucija pasilieka teisę atidėti arba kitur nukreipti tikrinimo veiksmus, kuriuos ketino stebėti Komisija. Tokiu atveju valstybė narė bendradarbiauja su Komisija ir rengia alternatyvą tvarką. Jūros ar iš oro patikrinimų atveju už operaciją yra atsakingas tik laivo ar orlaivio vadas, kuris atsižvelgia į savo valdžios institucijų įsipareigojimą taikyti šį reglamentą. Inspektoriai, kurie yra įgalioti Komisijos ir kurie dalyvauja šiose operacijose, laikosi vado nustatytų taisyklių ir tvarkos.

3. Jei būtina, ypač po Bendrijos inspektorių misijos, atliktos pagal 2 dalį, kurios metu paaiškėjo, kad įgyvendinant reglamentą galėjo įvykti pažeidimų, Komisija gali prašyti kiekvienos valstybės narės pranešti jai apie išsamią tikrinimo ir kontrolės programą, planuojamą nacionalinės kompetentingos institucijos konkrečiam laikotarpiui ir/ar žvejybai ar žvejybos vietoms. Gavę šį pranešimą, jeigu Komisija mano, jog tai būtina, Komisijos įgalioti inspektoriai atlieka nepriklausomus patikrinimus, kad nustatytų, kaip tą programą įgyvendina valstybės narės kompetentingos institucijos.

Kai Bendrijos inspektoriai tikrina tos programos įgyvendinimą, valstybės narės atstovai visą laiką būna atsakingi už tos programos vykdymą. Bendrijos inspektoriai negali savo iniciatyva naudotis tikrinimo įgaliojimais, kurie yra suteikti nacionaliniams atstovams. Minėti inspektoriai negali patekti į laivus ar patalpas be valstybės narės atstovo.

Po šio patikrinimo Komisija perduoda atitinkamai valstybei narei programos įvertinimo ataskaitą ir, prireikus, rekomenduoja kontrolės priemones, kurias taikydama ta valstybė narė galėtų geriau atlikti kontrolę.

▼M7

3a. Tikrinant be išankstinio įspėjimo, Bendrijos inspektoriams leidžiama stebėti, kaip įgyvendinamas šis reglamentas.

Nepažeidžiant galiojančių Bendrijos teisės aktų ir laikantis atitinkamos valstybės narės teisės aktuose numatytos tvarkos taisyklių, tokių apsilankymų metu Bendrijos inspektoriams lydint valstybių narių inspektoriams leidžiama naudotis atitinkamomis kompiuterinėmis rinkmenomis ir dokumentais bei patekti į valstybines patalpas bei vietas, laivus bei privačias patalpas, žemės valdas ir transporto priemones, kuriose vyksta šiame reglamente apibrėžta veikla, kad jie galėtų surinkti duomenis (neįskaitant vardinių nuorodų), būtinus jų užduotims atlikti.

Po tokių patikrinimų, apie kuriuos iš anksto neįspėjama, Komisija nedelsdama perduoda atitinkamai valstybei narei stebėjimų ataskaitą.

▼B

4. Tikrinimo misijas vykdant jūroje ar pakrantėje naudojant orlaivį, įgaliotieji inspektoriai negali vykdyti kontrolės fizinių asmenų atžvilgiu.

5. 2 ir 3 dalyse minėtų apsilankymų pagrindu Komisijos įgalioti inspektoriai gali atsakingų tarnybų akivaizdoje bendrai arba individualiai vietoje naudotis konkrečių duomenų bazių informacija ir taip pat gali tikrinti visus dokumentus, susijusius su šio reglamento taikymu.

Jeigu nacionalinėse nuostatose yra numatytas tyrimų konfidencialumas, šios informacijos perdavimui reikalingas kompetentingo teismo leidimas.

30 straipsnis

1. Valstybės narės pateikia Komisijai tokią su šio reglamento įgyvendinimu susijusią informaciją, kokios ji prašo. Tokios informacijos paklausime Komisija konkrečiai nurodo pagrįstą laiką, per kurį turi būti pateikta informacija.

2. Jeigu Komisija mano, kad vykdant šį reglamentą buvo padaryta pažeidimų arba kad esamos monitoringo nuostatos ir metodai nėra veiksmingi, apie tai ji praneša atitinkamai valstybei narei arba narėms, kurios po to turi atlikti administracinį tyrimą, kuriame gali dalyvauti Komisijos pareigūnai.

▼M7

Valstybės narės ne vėliau kaip per tris mėnesius nuo Komisijos prašymo praneša jai apie tyrimo rezultatus ir perduoda parengtos ataskaitos kopiją. Komisija, remdamasi tinkamai pagrįstu valstybės narės prašymu, gali šį terminą pratęsti.

▼B

Norėdami dalyvauti šioje dalyje nurodytuose tikrinimuose, Komisijos pareigūnai pateikia raštiškas instrukcijas, kuriose yra nurodyta jų asmens tapatybė ir funkcijos.

3. Kai Komisijos pareigūnai dalyvauja tyrime, tą tyrimą visuomet vykdo valstybės narės pareigūnai; Komisijos pareigūnai negali savo iniciatyva naudotis įgaliojimais, kurie suteikti nacionaliniams pareigūnams; kita vertus, jie gali įeiti į tas pačias patalpas ir naudotis tais pačiais dokumentais, kaip ir šie pareigūnai.

Tuo atveju, kai pagal nacionalinio baudžiamojo proceso nuostatas kai kuriuos veiksmus pareigūnams priskiria nacionalinės teisės aktai, Komisijos pareigūnai tokiuose veiksmuose nedalyvauja. Visų pirma, jie nedalyvauja patalpų kratoje ar oficialioje asmenų apklausoje, vykdomoje pagal nacionalinę baudžiamąją teisę. Tačiau jie gali naudotis tokiu būdu gauta informacija.

4. Šis straipsnis nepažeidžia nacionalinių nuostatų dėl teismo proceso slaptumo.







VIII

ANTRAŠTINĖ DALIS

Priemonės, kurių būtina imtis, kai nesilaikoma galiojančių taisyklių

31 straipsnis

1. Valstybės narės užtikrina, kad prieš atsakingus fizinius ar juridinius asmenis būtų imamasi atitinkamų priemonių, įskaitant administracinius veiksmus ar baudžiamąsias procedūras pagal nacionalinės teisės aktus, jeigu jie nesilaiko bendrosios žuvininkystės politikos, ypač po monitoringo ar patikrinimo, atliktų pagal šį reglamentą.

2. Pagal 1 dalį pradėtuose procesiniuose veiksmuose, vadovaujantis atitinkamomis nacionalinės teisės aktų nuostatomis, galima veiksmingai atimti iš atsakingų asmenų ekonominį pelną, kurį jie gavo dėl pažeidimų, arba sutrukdyti gauti rezultatus tokiu mastu, kuris atitiktų pažeidimų rimtumą, veiksmingai atgrasant nuo kitų panašaus pobūdžio pažeidimų.

▼M7

2a. Taryba, vadovaudamasi Sutarties 43 straipsniu, gali sudaryti poelgių, kuriais rimtai pažeidžiamos 1 straipsnyje nurodytos Bendrijos taisyklės ir už kuriuos valstybės narės įsipareigoja taikyti proporcingas, įtikinančias ir veiksmingas sankcijas, sąrašą.

▼B

3. Priklausomai nuo pažeidimo sunkumo 2 dalyje minėtuose procesiniuose veiksmuose gali būti taikomos šios sankcijos:

— baudos,

— žūklės priemonių ir sugavimo konfiskavimas,

— laivo areštavimas,

— laikinas laivo imobilizavimas,

— licencijos sustabdymas,

— licencijos panaikinimas.

4. Šio straipsnio nuostatos nedraudžia iškrovimo ar perkrovimo valstybei narei perduoti patraukimo atsakomybėn už padarytą pažeidimą registracijos valstybei narei, jei ši sutinka ir jei yra daugiau tikimybės, kad perduodant bus pasiekti 2 dalyje nurodyti rezultatai. Apie kiekvieną tokį perdavimą Komisijai praneša iškrovimo ar perkrovimo valstybė narė.

32 straipsnis

1. Jeigu iškrovimo ar perkrovimo valstybės narės kompetentingos institucijos nustato šio reglamento nuostatų pažeidimą, jos imasi atitinkamų veiksmų pagal 31 straipsnį prieš susijusį laivo kapitoną arba bet kurį kitą asmenį, atsakingą už pažeidimą.

2. Jeigu iškrovimo ar perkrovimo valstybė narė nėra vėliavos valstybė narė ir pagal nacionalinės teisės aktus jos kompetentingos institucijos nesiima atitinkamų priemonių, įskaitant administracinių veiksmų inicijavimą ar baudžiamųjų bylų iškėlimą prieš atsakingus fizinius ar juridinius asmenis, arba neperduoda patraukimo atsakomybėn pagal 31 straipsnio 4 dalį, neteisėtai iškrauti ar perkrauti kiekiai gali būti išskaityti iš tai pirmajai valstybei narei paskirtos kvotos.

Žuvų kiekiai, kurie turi būti išskaityti iš tos valstybės narės kvotos, nustatomi 36 straipsnyje nustatyta tvarka Komisijai pasitarus su abiem suinteresuotomis valstybėmis narėmis.

Jeigu iškrovimo ar perkrovimo valstybė narė nebeturi atitinkamos kvotos, mutatis mutandis taikoma 21 straipsnio 4 dalis, o neteisėtai iškrauti ar perkrauti žuvies kiekiai laikomi tolygiais tam kiekiui, kokiam registracijos valstybė narė patyrė žalą, kaip minėta tame straipsnyje.

33 straipsnis

1. Valstybių narių kompetentingos institucijos nedelsdamos ir nacionalinės teisės aktų nustatyta tvarka vėliavos valstybei narei arba registracijos valstybei narei praneša apie 1 straipsnyje nurodytus Bendrijos taisyklių pažeidimus, nurodydamos laivo pavadinimą ir identifikavimo ženklus, kapitono ir savininko vardus bei pavardes, pažeidimo aplinkybes ir visus baudžiamuosius ar administracinius procesinius veiksmus ar kitas priemones, kurių buvo imtasi, taip pat galutinį su tokiu pažeidimu susijusį nutarimą. Komisijai paprašius, valstybės narės konkrečiais atvejais perduoda jai šią informaciją.

2. Po patraukimo atsakomybėn perdavimo pagal 31 straipsnio 4 dalį vėliavos valstybė narė arba registracijos valstybė narė imasi visų atitinkamų priemonių, nurodytų 31 straipsnyje.

3. Vėliavos valstybė narė arba registracijos valstybė narė nedelsdama praneša Komisijai apie priemones, kurių imtasi pagal 2 dalį, taip pat atitinkamo laivo pavadinimą ir išorinį identifikavimą.







▼M7

VIIIa

ANTARAŠTINĖ DALIS

Bendradarbiavimas tarp institucijų, atsakingų už kontrolę valstybėse narėse, ir su Komisija

▼M7

34 straipsnis

Kompetentingų institucijų, atsakingų už šio reglamento taikymo kontrolę valstybėse narėse, tarpusavio bendradarbiavimo ir jų bendradarbiavimo su Komisija siekiant užtikrinti bendrosios žuvininkystės politikos taisyklių laikymąsi sąlygos yra nurodomos toliau.

34a straipsnis

1. Valstybės narės teikia viena kitai savitarpio pagalbą, reikalingą šioje antraštinėje dalyje numatytiems patikrinimams atlikti.

2. Jei valstybės narės kompetentingų institucijų atliktas patikrinimas arba stebėjimas rodo, kad Bendrijos žvejybos laivai arba su trečiosios šalies vėliava plaukiojantys laivai ir registruoti trečiojoje šalyje, vykdė 2 straipsnyje nurodytą žvejybos veiklą pažeisdami Bendrijos taisykles, ta valstybė narė tuoj pat perduoda visą reikiamą informaciją valstybei narei, su kurios vėliava šis laivas arba laivai plaukioja, kitoms suinteresuotoms valstybėms narėms ir Komisijai. Kitos suinteresuotos valstybės narės – tai tos valstybės narės, kurių teritorijoje arba vandenyse minėta veikla yra vykdoma arba yra manoma, jog ji vykdoma.

Atitinkama valstybė narė gali paprašyti kitų suinteresuotų valstybių narių atlikti konkrečius patikrinimus ir nurodo konkrečias tokių prašymų priežastis.

Valstybės narės nuolat informuoja viena kitą ir Komisiją apie veiksmus, kurių jos ėmėsi atsakydamos į tokius prašymus,įskaitant, kai taikoma, patikrinimų rezultatus ir bet kokias su pažeidimais susijusias procedūras.

3. Valstybės narės informuoja viena kitą apie nacionalines priemones, kurių jos tam tikslui ėmėsi, ypač tas, kurių ėmėsi pagal Reglamento (EEB) Nr. 3760/92 9 straipsnio 2 dalį.

4. 36 straipsnyje nustatyta tvarka priimamos išsamios šio straipsnio taikymo taisyklės.

34b straipsnis

1. Tuo atveju, kai valstybėje narėje yra atliekami patikrinimai iš anksto apie juos pranešus, Komisija gali organizuoti, kad jos inspektoriai lankytųsi valstybėje narėje kartu su vienu arba keliais kitos valstybės narės žuvininkystės inspektoriais, kurie būtų stebėtojai, jei tam pritaria valstybė narė, į kurią vykstama. Komisijos prašymu inspektorius siunčianti valstybė narė gali trumpu pranešimu paskirti stebėtojais pasirinktus nacionalinius žuvininkystės inspektorius.

Be to, valstybės narės gali sudaryti nacionalinių žuvininkystės inspektorių, kuriuos Komisija galėtų pakviesti dalyvauti atliekant tokius patikrinimus, sąrašą. Komisija gali pakviesti sąrašuose nurodytus nacionalinius inspektorius arba tuos, apie kuriuos buvo pranešta pateikus prašymą.

Tam tikrais atvejais, Komisija gali perduoti sąrašą visoms valstybėms narėms.

2. Be to, valstybės narės tarp savęs ir savo iniciatyva gali vykdyti žvejybos veiklos kontrolės, tikrinimo ir priežiūros programas.

▼M10

34c straipsnis

1. 36 straipsnyje nustatyta tvarka Komisija kartu su atitinkamomis valstybėmis narėmis nustato, kokiai žvejybai, kurioje dalyvauja dvi arba daugiau valstybių narių, bus taikomos konkrečios kontrolės ir tikrinimo programos, ir tokias programas reglamentuojančias sąlygas.

Konkrečioje kontrolės ir tikrinimo programoje nustatoma žvejyba, kurioje dalyvauja dvi arba daugiau valstybių narių ir kuriai taikoma programa, ir tokią žvejybą reglamentuojančios sąlygos.

Kiekvienoje konkrečioje kontrolės ir tikrinimo programoje nurodomi jos tikslai, bendri prioritetai ir tvarka, taip pat kontrolės bei tikrinimo veiklos standartai, rezultatai, kuriuos tikimasi pasiekti taikant nurodytas priemones, ir strategija, reikalinga siekiant kuo vienodesnių, veiksmingesnių ir taupesnių kontrolės bei tikrinimo veiksmų. Kiekvienoje programoje nurodomos atitinkamos valstybės narės.

Konkreti kontrolės ir tikrinimo programa negali tęstis ilgiau nei trejus metus arba laikotarpį, šiuo tikslu nustatytą pagal 2002 m. gruodžio 20 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 2371/2002 dėl žuvų išteklių apsaugos ir tausojančio naudojimo pagal Bendrąją žuvininkystės politiką ( 14 ) 5 straipsnį patvirtintame atkūrimo plane arba pagal to reglamento 6 straipsnį patvirtintame valdymo plane.

Konkrečias kontrolės ir tikrinimo programas įgyvendina atitinkamos valstybės narės, remdamosi jungtinės veiklos planais, parengtais pagal 2005 m. balandžio 26 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 768/2005, įsteigiantį Bendrijos žuvininkystės kontrolės agentūrą ir iš dalies keičiantį Reglamentą (EB) Nr. 2847/93, nustatantį bendros žuvininkystės politikos kontrolės sistemą ( 15 ).

2. Komisija kontroliuoja ir įvertina, kaip vykdoma kiekviena konkreti kontrolės ir tikrinimo programa ir, remdamasi Reglamento (EB) Nr. 2371/2002 27 straipsnio 4 dalimi, apie tai praneša Europos Parlamentui ir Tarybai.

▼B







IX

ANTRAŠTINĖ DALIS

Bendrosios nuostatos

▼M7

35 straipsnis

1. Kasmet, ne vėliau kaip iki balandžio 30 d., valstybės narės perduoda Komisijai ataskaitą apie šio reglamento taikymą ankstesniais kalendoriniais metais.

2. Vadovaudamasi valstybių narių pateiktomis ataskaitomis ir savo pastebėjimais, Komisija kasmet parengia faktinę ataskaitą, o kas trejus metus – įvertinimo ataskaitą, kurias turi pateikti Tarybai ir Europos Parlamentui. Ji paskelbia šią įvertinimo ataskaitą kartu su valstybių narių pastabomis ir, tam tikrais atvejais, priemonėmis bei pasiūlymais, kaip sumažinti nustatytus trūkumus.

3. 36 straipsnyje nustatyta tvarka priimamos išsamios taisyklės dėl šio straipsnio reikalavimus atitinkančios informacijos pateikimo, visų pirma informacijos apie:

— žvejybos kontrolei reikalingus techninius bei žmogiškuosius išteklius ir tam skiriamą efektyvų laiką,

— valstybių narių įstatymus ir kitus teisės aktus, kuriuos valstybės narės priima siekdamos užkirsti kelią pažeidimams ir už juos patraukti atsakomybėn,

— kontrolės arba patikrinimų, atliktų vykdant šį reglamentą, rezultatus, įskaitant nustatytų pažeidimų skaičių bei tipą ir taikytus veiksmus, ypač už 31 straipsnio 2a dalyje nurodytus poelgius,

— pagal 19 straipsnį taikytas priemones ir veiksmus, ypač tuos, kurie susiję su duomenų patikimumo įvertinimu.

▼M8

36 straipsnis

1. Komisijai padeda Reglamento (EEB) Nr. 3760/92 17 straipsniu įsteigtas Žuvininkystės ir akvakultūros vadybos komitetas.

2. Kai daroma nuoroda į šį straipsnį, taikomi Sprendimo 1999/468/EB ( 16 ) 4 ir 7 straipsniai.

Sprendimo 1999/468/EB 4 straipsnio 3 dalyje nustatytas terminas yra vienas mėnuo.

3. Komitetas priima savo darbo tvarkos taisykles.

▼B

37 straipsnis

1. Valstybės narės ir Komisija imasi visų būtinų priemonių, kad užtikrintų, jog šio reglamento pagrindu gauti duomenys būtų laikomi konfidencialiu būdu.

2. Fizinių ir juridinių asmenų vardai ir pavardės ar pavadinimai neperduodami Komisijai ar kitai valstybei narei, išskyrus atvejus, kai toks perdavimas aiškiai numatytas šiame reglamente, arba jeigu to tai būtina pažeidimų prevencijai ar nagrinėjimui, arba akivaizdiems pažeidimams patikrinti.

1 dalyje nurodyti duomenys neperduodami, nebent jie yra sujungti su kitais duomenimis tokiu būdu, kuris neleidžia tiesiogiai ar netiesiogiai identifikuoti fizinius ar juridinius asmenis.

3. Duomenys, kuriais keičiasi Valstybės narės ir Komisija, neperduodami asmenims, išskyrus tuos, kurie dirba valstybių narių ar Bendrijos institucijose ir kurių funkcijos reikalauja naudotis tokiais duomenimis, nebent duomenis perduodančios valstybės narės aiškiai išreikia sutikimą.

4. Duomenims, perduodamiems ar įgytiems bet kokia forma šio reglamento pagrindu, taikomi profesinės paslapties reikalavimai ir jie saugomi taip pat, kaip panašūs duomenys yra saugomi pagal juos gaunančios valstybės narės nacionalinės teisės aktus ir atitinkamas Bendrijos institucijoms taikomas nuostatas.

5. 1 dalyje nurodyti duomenys nenaudojami jokiems tikslams, išskyrus nurodytus šiame reglamente, nebent duomenis pateikiančios institucijos išreiškia aiškų savo sutikimą ir jeigu tokio naudojimo ar perdavimo nedraudžia nuostatos, galiojančios valstybėje narėje, kurios institucijos gauna duomenis.

6. 1–5 dalys nelaikomos kliūtimis naudoti duomenis, gautus šio reglamento pagrindu, teismo bylose ar procedūrose, kurios buvo pradėtos dėl Bendrijos žuvininkystės teisės aktų nesilaikymo. Valstybės narės kompetentingoms institucijoms, perduodančioms duomenis, pranešama apie visus atvejus, kai minėti duomenys naudojami šiems tikslams.

Šis straipsnis nepažeidžia įsipareigojimų pagal tarptautines konvencijas dėl savitarpio pagalbos baudžiamosiose bylose.

7. Kai valstybė narė Komisijai praneša, kad baigus tyrimą nustatyta, jog fizinis ar juridinis asmuo, kurio vardas ir pavardė ar pavadinimas buvo jai perduoti šio reglamento nuostatų pagrindu, nepadarė pažeidimo, Komisija nedelsdama praneša šaliai ar šalims, kurioms ji perdavė minėto asmens vardą ir pavardę ar pavadinimą, apie minėto tyrimo ar proceso rezultatus. Po pirmojo pranešimo šis asmuo nebelaikomas asmeniu, padariusiu aptariamą pažeidimą. Duomenys, laikomi tokia forma, kuri leistų identifikuoti atitinkamą asmenį, nedelsiant panaikinami.

8. 1–5 dalių nuostatos nelaikomos draudžiančiomis skelbti bendrus duomenis arba studijas, kuriose nėra atskirų nuorodų į fizinius ar juridinius asmenis.

9. Šiame reglamente nurodyti duomenys laikomi tokia forma, kuri leistų atpažinti atitinkamus asmenis tik tol, kol to reikia atitinkamiems tikslams pasiekti.

10. Šio reglamento pagrindu gautais duomenimis gali naudotis su tuo susiję fiziniai ar juridiniai asmenys, kai jie to paprašo.

38 straipsnis

Šis reglamentas taikomas nepažeidžiant jokių nacionalinės kontrolės priemonių, viršijančių minimalius reglamento reikalavimus, jeigu jos atitinka Bendrijos teisės aktus ir bendrąją žuvininkystės politiką.

Apie pirmojoje pastraipoje nurodytas nacionalines priemones pranešama Komisijai pagal 1976 m. sausio 19 d. Tarybos reglamentą (EEB) Nr. 101/76, nustatantį bendrąją žuvininkystės pramonės struktūrinę politiką ( 17 ).

39 straipsnis

1. Reglamentas (EEB) Nr. 2241/87 panaikinamas nuo 1994 m. sausio 1 d., išskyrus 5 straipsnį, kuris tebetaikomas toliau, kol įsigalios reglamentai, sudarantys šio reglamento 6 straipsnio 2 dalyje minėtus sąrašus.

2. Nuorodos į reglamentą, panaikintą 1 dalies pagrindu, laikomos nuorodomis į šį reglamentą.

▼M7

40 straipsnis

Reglamentas įsigalioja 1994 m. sausio 1d.

Iki 2000 m sausio 1 d. valstybės narės atleidžiamos nuo įpareigojimo taikyti 6 ir 8 straipsnių nuostatas, susijusias su žvejyba Viduržemio jūroje.

▼B

Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.