2011D0291 — LT — 23.08.2012 — 001.001

Šis dokumentas yra skirtas tik informacijai, ir institucijos nėra teisiškai atsakingos už jo turinį

►B KOMISIJOS SPRENDIMAS 2011 m. balandžio 26 d. dėl transeuropinės paprastųjų geležinkelių sistemos posistemio „Lokomotyvai ir keleiviniai riedmenys“ techninės sąveikos specifikacijos (pranešta dokumentu Nr. C(2011) 2737) (Tekstas svarbus EEE) (2011/291/ES) (OL L 139, 26.5.2011, p.1)

iš dalies keičiamas:









▼B

KOMISIJOS SPRENDIMAS

2011 m. balandžio 26 d.

dėl transeuropinės paprastųjų geležinkelių sistemos posistemio „Lokomotyvai ir keleiviniai riedmenys“ techninės sąveikos specifikacijos

(pranešta dokumentu Nr. C(2011) 2737)

(Tekstas svarbus EEE)

(2011/291/ES)







EUROPOS KOMISIJA, atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, atsižvelgdama į 2008 m. birželio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2008/57/EB dėl geležinkelių sistemos sąveikos Bendrijoje ( 1 ), ypač į jos 6 straipsnio 1 dalį, kadangi: (1) Remiantis Direktyvos 2008/57/EB 2 straipsnio e punktu ir II priedu, geležinkelių sistema skirstoma į struktūrinius ir funkcinius posistemius, įskaitant riedmenų posistemį. (2) 2007 m. vasario 9 d. sprendimu C (2006) 124 (galutinis) Komisija Europos geležinkelių agentūrą (toliau – agentūra) įgaliojo parengti technines sąveikos specifikacijas (TSS) pagal 2001 m. kovo 19 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2001/16/EB dėl transeuropinės paprastųjų geležinkelių sistemos sąveikos ( 2 ). Pagal šiuos įgaliojimus agentūra turėjo parengti paprastųjų geležinkelių sistemos riedmenų posistemio keleivinių vagonų, lokomotyvų ir traukos riedmenų vienetų TSS projektus. (3) Techninės sąveikos specifikacijos – pagal Direktyvą 2008/57/EB priimamos specifikacijos. Šiuo sprendimu nustatoma TSS turėtų būti taikoma riedmenų posistemiui, siekiant įvykdyti esminius reikalavimus ir užtikrinti geležinkelių sistemos sąveiką. (4) Šiuo sprendimu nustatomoje riedmenų TSS yra ne visi esminiai reikalavimai. Neįtraukti techniniai aspektai pagal Direktyvos 2008/57/EB 5 straipsnio 6 dalį turėtų būti pažymėti kaip neišspręsti klausimai. (5) Riedmenų TSS turėtų būti susijusi su 2010 m. lapkričio 9 d. Komisijos sprendimu 2010/713/ES dėl atitikties ir tinkamumo naudoti vertinimo ir EB patikros procedūrų modulių, skirtų naudoti pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2008/57/EB priimtose techninėse sąveikos specifikacijose ( 3 ). (6) Remiantis Direktyvos 2008/57/EB 17 straipsnio 3 dalimi, valstybės narės privalo Komisijai ir kitoms valstybėms narėms pranešti apie specifiniams atvejams taikytinas technines taisykles, atitikties vertinimo ir patikros procedūras ir nurodyti už jų taikymą atsakingas institucijas. (7) 2007 m. gruodžio 20 d. Komisijos sprendime 2008/163/EB dėl transeuropinės paprastųjų ir greitųjų geležinkelių sistemos techninės sąveikos specifikacijos „geležinkelių tunelių sauga“ ( 4 ) yra tam tikrų reikalavimų, taikomų paprastųjų geležinkelių sistemoje naudojamiems riedmenims. Todėl Sprendimas 2008/163/EB turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas. (8) Taikant riedmenų TSS neturėtų būti pažeidžiamos kitų atitinkamų TSS, kurios gali būti taikytinos riedmenų posistemiams, nuostatos. (9) Riedmenų TSS neturėtų būti nustatomas įpareigojimas naudoti konkrečias technologijas ar techninius sprendimus, nebent tai neišvengiamai būtina Europos Sąjungos geležinkelių sistemos sąveikai užtikrinti. (10) Remiantis Direktyvos 2008/57/EB 11 straipsnio 5 dalimi, pagal riedmenų TSS turėtų būti ribotą laiką leidžiama į posistemius įtraukti nesertifikuotas sąveikos sudedamąsias dalis, jeigu įvykdomos tam tikros sąlygos. (11) Siekiant toliau skatinti inovacijas ir atsižvelgti į įgytą patirtį, šis sprendimas turėtų būti periodiškai persvarstomas. (12) Šio sprendimo nuostatos atitinka pagal Tarybos direktyvos 96/48/EB ( 5 ) 21 straipsnį įsteigto komiteto nuomonę, kadangi: PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:







1 straipsnis

Šiuo sprendimu priimama priede pateikta transeuropinės paprastųjų geležinkelių sistemos riedmenų posistemio techninė sąveikos specifikacija (TSS) „Lokomotyvai ir keleiviniai riedmenys“.

2 straipsnis

1. Priede pateikta TSS taikoma visiems naujiems transeuropinės paprastųjų geležinkelių sistemos, apibrėžtos Direktyvos 2008/57/EB I priede, riedmenims. Šio sprendimo taikymo techninė ir geografinė sritys nurodytos priedo 1.1 ir 1.2 skirsniuose.

Priede pateikta TSS pagal Direktyvos 2008/57/EB 20 straipsnį taip pat taikoma turimiems riedmenims, kai jie atnaujinami arba patobulinami.

2. Iki 2017 m. birželio 1 d. neprivaloma šios TSS taikyti šiems dalykams:

a) gerokai pažengusiems projektams pagal priede pateiktos TSS 7.1.1.2.2 punktą;

b) vykdomoms sutartims pagal priede pateiktos TSS 7.1.1.2.3 punktą;

c) esamos konstrukcijos riedmenims pagal priede pateiktos TSS 7.1.1.2.4 punktą.

3 straipsnis

1. Atsižvelgiant į neišspręstais klausimais laikomus techninius aspektus, nurodytus priede pateiktoje TSS, sąlygos, kurių turi būti laikomasi tikrinant sąveiką pagal Direktyvos 2008/57/EB 17 straipsnio 2 dalį, yra taikytinos techninės taisyklės, kurių laikomasi valstybėje narėje, leidžiančioje pradėti eksploatuoti posistemius, kuriems taikomas šis sprendimas.

2. Kiekviena valstybė narė per šešis mėnesius nuo pranešimo apie šį sprendimą kitoms valstybėms narėms ir Komisijai praneša apie:

a) 1 dalyje nurodytas taikytinas technines taisykles;

b) atitikties vertinimo ir patikros procedūras, taikytinas atsižvelgiant į šio straipsnio 1 dalyje nurodytų techninių taisyklių taikymą;

c) institucijas, kurias ji paskiria atlikti 1 dalyje nurodytų neišspręstų klausimų atitikties vertinimo ir patikros procedūras.

3. Atsižvelgiant į nacionalines taisykles, taikomas nacionaliniu mastu eksploatuojamoms 4.2.3.5.2.2 punkto kategorijų transporto priemonėms, taip pat taikoma šio straipsnio 2 dalis.

4 straipsnis

1. Atsižvelgiant į specifiniais atvejais laikomus techninius aspektus, nurodytus priede pateiktos TSS 7 skirsnyje, sąlygos, kurių turi būti laikomasi tikrinant sąveiką pagal Direktyvos 2008/57/EB 17 straipsnio 2 dalį, yra taikytinos techninės taisyklės, kurių laikomasi valstybėje narėje, leidžiančioje pradėti eksploatuoti posistemius, kuriems taikomas šis sprendimas.

2. Kiekviena valstybė narė per šešis mėnesius nuo pranešimo apie šį sprendimą kitoms valstybėms narėms ir Komisijai praneša apie:

a) 1 dalyje nurodytas taikytinas technines taisykles;

b) atitikties vertinimo ir patikros procedūras, taikytinas atsižvelgiant į šio straipsnio 1 dalyje nurodytų techninių taisyklių taikymą;

c) institucijas, kurias ji paskiria atlikti 1 dalyje nurodytų specifinių atvejų atitikties vertinimo ir patikros procedūras.

5 straipsnis

Priede pateiktos TSS 6 skirsnyje nustatytos atitikties ir tinkamumo naudoti vertinimo ir EB patikros procedūros grindžiamos moduliais, nustatytais Komisijos sprendime 2010/713/ES.

6 straipsnis

1. Jei posistemyje yra sudedamųjų dalių, kurioms nebuvo išduotos EB atitikties arba tinkamumo naudoti deklaracijos, pereinamuoju šešerių metų nuo šio sprendimo taikymo dienos laikotarpiu EB patikros sertifikatas gali būti išduotas, jei laikomasi priedo 6.3 skirsnio nuostatų.

2. Posistemio gamyba ar modernizavimas ir (arba) rekonstrukcija (įskaitant pateikimą eksploatuoti) naudojant nesertifikuotas sąveikos sudedamąsias dalis turi būti baigti pereinamuoju laikotarpiu.

3. Pereinamuoju laikotarpiu valstybės narės užtikrina, kad:

a) taikant 1 dalyje nurodytą patikros procedūrą sąveikos sudedamųjų dalių nesertifikavimo priežastys būtų tinkamai įvardytos;

b) išsami informacija apie nesertifikuotas sąveikos sudedamąsias dalis ir nesertifikavimo priežastys, įskaitant nacionalinių taisyklių, apie kurias pranešta pagal Direktyvos 2008/57/EB 17 straipsnį, taikymą, nacionalinių saugos institucijų būtų įtrauktos į Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2004/49/EB ( 6 ) 18 straipsnyje nurodytas jų metines ataskaitas.

4. Pasibaigus pereinamajam laikotarpiui ir atsižvelgiant į priedo 6.3.3 skirsnyje leidžiamas techninės priežiūros išimtis, į posistemį įtraukiamos tik būtiną EB atitikties ir (arba) tinkamumo naudoti deklaraciją turinčios sąveikos sudedamosios dalys.

7 straipsnis

Dėl riedmenų, susijusių su gerokai pažengusiais projektais, kiekviena valstybė narė per vienerius metus nuo šio sprendimo įsigaliojimo dienos Komisijai pateikia tos valstybės teritorijoje vykdomų gerokai pažengusių projektų sąrašą.

8 straipsnis

Sprendimo 2008/163/EB pakeitimai

Sprendimas 2008/163/EB iš dalies keičiamas taip:

1. Po 4.2.5.1 punkto „Geležinkelių riedmenims skirtų medžiagų savybės“ po pirmos pastraipos įrašomas šis tekstas: „Be to, PG riedmenims taikomi PG lokomotyvų ir keleivinių riedmenų TSS 4.2.10.2 punkto „Reikalavimai medžiagoms“ reikalavimai.“

2. 4.2.5.4 punktas pakeičiamas taip: „4.2.5.4. Keleiviniams geležinkelių riedmenims skirtos priešgaisrinės užtvaros — GG GR TSS 4.2.7.2.3.3 punkto „Atsparumas ugniai“ reikalavimai taikomi GG riedmenims. — GG GR TSS 4.2.7.2.3.3 punkto „Atsparumas ugniai“ ir PG lokomotyvų ir keleivinių riedmenų TSS 4.2.10.5 punkto „Gaisrinės užtvaros“ reikalavimai taikomi PG riedmenims.“

3. 4.2.5.7 punktas pakeičiamas taip: „4.2.5.7. Traukiniuose naudojamos ryšių priemonės — GG GR TSS 4.2.5.1 punkto „Viešoji informavimo sistema“ reikalavimai taikomi GG riedmenims. — PG lokomotyvų ir keleivinių riedmenų TSS 4.2.5.2 punkto „Keleivių informavimo sistema. Garsinio ryšio sistema“ reikalavimai taikomi PG riedmenims.“

4. 4.2.5.8 punktas pakeičiamas taip: „4.2.5.8. Staigiojo stabdymo stabdžio išjungimas — GG GR TSS 4.2.5.3 punkto „Keleiviams skirtas signalizavimo įrenginys“ reikalavimai taikomi GG riedmenims. — PG lokomotyvų ir keleivinių riedmenų TSS 4.2.5.3 punkto „Keleivių pavojaus signalas. Funkciniai reikalavimai“ reikalavimai taikomi PG riedmenims.“

5. 4.2.5.11.1 punktas pakeičiamas taip: „4.2.5.11.1. Avariniai keleivių išėjimai — GG GR TSS 4.2.7.1.1 punkto „Keleivių avariniai išėjimai“ reikalavimai taikomi GG riedmenims. — PG lokomotyvų ir keleivinių riedmenų TSS 4.2.10.4 punkto „Keleivių evakavimas“ reikalavimai taikomi PG riedmenims.“

9 straipsnis

Šis sprendimas taikomas nuo 2011 m. birželio 1 d.

10 straipsnis

Šis sprendimas skirtas valstybėms narėms.









PRIEDAS









DIREKTYVA 2008/57/EB DĖL GELEŽINKELIŲ SISTEMOS SĄVEIKOS BENDRIJOJE

TECHNINĖ SĄVEIKOS SPECIFIKACIJA

Paprastųjų geležinkelių posistemis „Riedmenys“„Lokomotyvai ir keleiviniai riedmenys“

1. ĮŽANGA 1.1. Techninė taikymo sritis 1.2. Geografinė taikymo sritis 1.3. Šios TSS turinys 1.4. Minimi dokumentai 2. RIEDMENŲ POSISTEMIS IR FUNKCIJOS 2.1. Riedmenų posistemis kaip paprastųjų geležinkelių sistemos dalis 2.2. Su riedmenimis susijusios apibrėžtys 2.3. Riedmenys, kuriems taikoma ši TSS 3. ESMINIAI REIKALAVIMAI 3.1. Bendrosios nuostatos 3.2. Esminiai reikalavimai pagal riedmenų posistemio sudedamąsias dalis 3.3. Šioje TSS nenagrinėjami esminiai reikalavimai 3.3.1. Bendrieji reikalavimai ir reikalavimai susiję su technine priežiūra ir eksploatavimu 3.3.2. Kitiems posistemiams keliami specialieji reikalavimai 4. RIEDMENŲ POSISTEMIO APIBŪDINIMAS 4.1. Įžanga 4.1.1. Bendrosios nuostatos 4.1.2. Riedmenų, kuriems taikoma ši TSS, apibūdinimas 4.1.3. Pagrindinės riedmenų kategorijos, nustatomos šios TSS reikalavimų taikymo tikslais 4.1.4. Riedmenų skirstymas į kategorijas priešgaisrinės saugos tikslais 4.2. Funkcinė ir techninė posistemio specifikacija 4.2.1. Bendrosios nuostatos 4.2.1.1. Klasifikavimas 4.2.1.2. Neišspręsti klausimai 4.2.1.3. Saugos aspektai 4.2.2. Konstrukcija ir mechaninės dalys 4.2.2.1. Bendrosios nuostatos 4.2.2.2. Mechaninės sąsajos 4.2.2.2.1. Bendrosios nuostatos ir apibrėžtys 4.2.2.2.2. Vidinė sankaba 4.2.2.2.3. Galinė sankaba 4.2.2.2.4. Avarinio sukabinimo įtaisas 4.2.2.2.5. Prieiga darbuotojams atlikti sukabinimą ir (arba) atkabinimą 4.2.2.3. Keleivinių vagonų perėjos 4.2.2.4. Riedmens konstrukcijos tvirtumas 4.2.2.5. Pasyvioji sauga 4.2.2.6. Kėlimas keltuvu ir kėlikliais 4.2.2.7. Įtaisų tvirtinimas prie riedmens kėbulo konstrukcijos 4.2.2.8. Traukinio brigados nariams ir kroviniams skirtos durys 4.2.2.9. Mechaninės stiklo (išskyrus priekinį) savybės 4.2.2.10. Apkrovos sąlygos ir svertinė masė 4.2.3. Geležinkelio kelio ir riedmens sąveika ir gabaritai 4.2.3.1. Gabaritai 4.2.3.2. Ašies apkrova ir rato apkrova 4.2.3.2.1. Ašies apkrovos parametras 4.2.3.2.2. Rato apkrova 4.2.3.3. Riedmens parametrai, turintys įtakos stacionarioms sistemoms 4.2.3.3.1. Riedmenų SAVYBĖS suderinamumui su traukinio buvimo vietos nustatymo sistemomis užtikrinti 4.2.3.3.1.1. Riedmenų savybės suderinamumui su traukinio buvimo vietos nustatymo sistema, pagrįsta geležinkelio kelio elektros grandine, užtikrinti 4.2.3.3.1.2. Riedmens savybės suderinamumui su traukinio buvimo vietos nustatymo sistema, pagrįsta ašių skaitikliais, užtikrinti 4.2.3.3.1.3. Riedmens savybės suderinamumui su kilpinių aptiktuvų įranga užtikrinti 4.2.3.3.2. Ašies guolio būklės stebėjimas 4.2.3.4. Riedmenų dinaminės savybės 4.2.3.4.1. Apsauga nuo nuvažiavimo nuo bėgių važiuojant kelio sąsūka 4.2.3.4.2. Važiavimo dinaminės savybės 4.2.3.4.2.1. Važiavimo saugos ribinės vertės 4.2.3.4.2.2. Geležinkelio kelio apkrovos ribinės vertės 4.2.3.4.3. Lygiavertis kūgiškumas 4.2.3.4.3.1. Naujų ratų profilių projektinės vertės 4.2.3.4.3.2. Aširačio lygiaverčio kūgiškumo eksploatacinės vertės 4.2.3.5. Važiuoklė 4.2.3.5.1. Vežimėlio rėmo konstrukcijos projektas 4.2.3.5.2. Aširačiai 4.2.3.5.2.1. Aširačių mechaninės ir geometrinės savybės 4.2.3.5.2.2. Ratų mechaninės ir geometrinės savybės 4.2.3.5.2.3. Kintamojo pločio aširačiai 4.2.3.6. Mažiausias kreivės spindulys 4.2.3.7. Apsauginės užtvaros 4.2.4. Stabdymas 4.2.4.1. Bendrosios nuostatos 4.2.4.2. Pagrindiniai funkciniai ir saugos reikalavimai 4.2.4.2.1. Funkciniai reikalavimai 4.2.4.2.2. Saugos reikalavimai 4.2.4.3. Stabdžių sistemos tipas 4.2.4.4. Stabdymo komanda 4.2.4.4.1. Staigiojo stabdymo komanda 4.2.4.4.2. Įprastinio stabdymo komanda 4.2.4.4.3. Tiesioginio stabdymo komanda 4.2.4.4.4. Dinaminio stabdymo komanda 4.2.4.4.5. Stovėjimo stabdžių įjungimo komanda 4.2.4.5. Stabdymo savybės 4.2.4.5.1. Bendrieji reikalavimai 4.2.4.5.2. Staigusis stabdymas 4.2.4.5.3. Įprastinis stabdymas 4.2.4.5.4. Su šilumine talpa susiję skaičiavimai 4.2.4.5.5. Stovėjimo stabdys 4.2.4.6. Rato sankybio su bėgiu profilis. Apsaugos nuo ratų slydimo sistema 4.2.4.6.1. Rato sankybio su bėgiu profilio ribinės vertės 4.2.4.6.2. Apsaugos nuo ratų slydimo sistema 4.2.4.7. Dinaminis stabdys. Su traukos sistema susijusi stabdžių sistema 4.2.4.8. Nuo sankybio nepriklausoma stabdžių sistema 4.2.4.8.1. Bendrosios nuostatos 4.2.4.8.2. Magnetinis bėginis stabdys 4.2.4.8.3. Sūkurinių srovių bėginis stabdys 4.2.4.9. Stabdžių būsenos ir trikties signalizavimas 4.2.4.10. Stabdžiams taikomi reikalavimai, susiję su gelbėjimo darbais 4.2.5. Su keleiviais susijusios nuostatos 4.2.5.1. Sanitarinės sistemos 4.2.5.2. Keleivių informavimo sistema. garsinio ryšio sistema 4.2.5.3. Keleivių pavojaus signalas. funkciniai reikalavimai 4.2.5.4. Saugos nurodymai keleiviams. Ženklai 4.2.5.5. Keleiviams skirti ryšio įtaisai 4.2.5.6. Išorinės durys. keleiviams skirtas įėjimas į riedmenį ir išėjimas iš jo 4.2.5.7. Išorinių durų sistemos konstrukcija 4.2.5.8. Perėjimo iš vieno riedmenų vieneto į kitą durys 4.2.5.9. Patalpų oro kokybė 4.2.5.10. Kėbulo šoniniai langai 4.2.6. Aplinkos sąlygos ir aerodinaminis poveikis 4.2.6.1. Aplinkos sąlygos 4.2.6.1.1. Aukštis 4.2.6.1.2. Temperatūra 4.2.6.1.3. Oro drėgnumas 4.2.6.1.4. Lietus 4.2.6.1.5. Sniegas, ledas ir kruša 4.2.6.1.6. Saulės spinduliuotė 4.2.6.1.7. Atsparumas taršai 4.2.6.2. Aerodinaminis poveikis 4.2.6.2.1. Sūkurinių oro srovių poveikis ant platformos esantiems keleiviams 4.2.6.2.2. Sūkurinių oro srovių poveikis šalia geležinkelio kelio esantiems darbuotojams 4.2.6.2.3. Traukinio priekinės dalies sukelti slėgio pokyčiai 4.2.6.2.4. Didžiausias slėgio pokytis tuneliuose 4.2.6.2.5. Šoninis vėjas 4.2.7. Išoriniai žibintai ir vaizdino bei garsinio įspėjimo įrenginiai 4.2.7.1. Išoriniai žibintai 4.2.7.1.1. Priekiniai žibintai 4.2.7.1.2. Gabaritiniai žibintai 4.2.7.1.3. Užpakaliniai žibintai 4.2.7.1.4. Lempų valdikliai 4.2.7.2. Įspėjamojo garso signalo įtaisas 4.2.7.2.1. Bendrosios nuostatos 4.2.7.2.2. Įspėjamojo garso signalo garso slėgio lygiai 4.2.7.2.3. Apsauga 4.2.7.2.4. Įspėjamojo garso signalo įtaiso valdikliai 4.2.8. Traukos ir elektros įranga 4.2.8.1. Traukos savybės 4.2.8.1.1. Bendrosios nuostatos 4.2.8.1.2. Eksploatacinėms savybėms taikomi reikalavimai 4.2.8.2. Elektros energijos tiekimas 4.2.8.2.1. Bendrosios nuostatos 4.2.8.2.2. Eksploatavimas tam tikrame įtampos ir dažnio intervale 4.2.8.2.3. Rekuperacinis stabdys, perduodantis energiją kontaktiniam tinklui 4.2.8.2.4. Didžiausia galia ir stipriausia srovė, tiekiama iš kontaktinio tinklo 4.2.8.2.5. Stipriausia nuolatinės srovės sistemų srovė traukiniui stovint 4.2.8.2.6. Galios faktorius 4.2.8.2.7. Kintamosios srovės sistemų energijos tiekimo triktys 4.2.8.2.8. Energijos sąnaudų matavimo funkcija 4.2.8.2.9. Su pantografu susiję reikalavimai 4.2.8.2.9.1. Pantografo darbinis aukščio intervalas 4.2.8.2.9.1.1. Sąveikos su kontaktiniais laidais aukštis (riedmenų lygmuo) 4.2.8.2.9.1.2. Pantografo darbinis aukščio intervalas (sąveikos sudedamųjų dalių lygmuo) 4.2.8.2.9.2. Pantografo vežimėlio geometrinės savybės (sąveikos sudedamųjų dalių lygmuo) 4.2.8.2.9.2.1. 1 600 mm ilgio pantografo vežimėlio geometrinės savybės 4.2.8.2.9.2.2. 1 950 mm ilgio pantografo vežimėlio geometrinės savybės 4.2.8.2.9.3. Pantografo srovės pralaidumas (sąveikos sudedamųjų dalių lygmuo) 4.2.8.2.9.4. Kontaktinis intarpas (sąveikos sudedamųjų dalių lygmuo) 4.2.8.2.9.4.1. Kontaktinio intarpo geometrinės savybės 4.2.8.2.9.4.2. Kontaktinio intarpo medžiaga 4.2.8.2.9.4.3. Kontaktinio intarpo savybės 4.2.8.2.9.5. Pantografo vežimėlio statinė prispaudžiamoji jėga (sąveikos sudedamųjų dalių lygmuo) 4.2.8.2.9.6. Pantografo prispaudžiamoji jėga ir dinaminės savybės 4.2.8.2.9.7. Pantografų išdėstymas (riedmenų lygmuo) 4.2.8.2.9.8. Važiavimas per fazių arba sistemų atskyrimo ruožus (riedmenų lygmuo) 4.2.8.2.9.9. Pantografo izoliavimas nuo riedmens (riedmenų lygmuo) 4.2.8.2.9.10. Pantografo nuleidimas (riedmenų lygmuo) 4.2.8.2.10. Traukinio elektrinės apsaugos priemonės 4.2.8.3. Dyzelinės ir kitos šiluminės traukos sistemos 4.2.8.4. Apsauga nuo elektros pavojų 4.2.9. Mašinisto kabina ir mašinisto ir įrangos sąsaja 4.2.9.1. Mašinisto kabina 4.2.9.1.1. Bendrosios nuostatos 4.2.9.1.2. Įėjimas ir išėjimas 4.2.9.1.2.1. Įėjimas ir išėjimas eksploatavimo sąlygomis 4.2.9.1.2.2. Avarinis išėjimas iš mašinisto kabinos 4.2.9.1.3. Išorės matomumas 4.2.9.1.3.1. Priekinis matomumas 4.2.9.1.3.2. Galinis ir šoninis vaizdas 4.2.9.1.4. Vidaus planas 4.2.9.1.5. Mašinisto sėdynė 4.2.9.1.6. Mašinisto pultas. Ergonominės savybės 4.2.9.1.7. Mikroklimato reguliavimas ir oro kokybė 4.2.9.1.8. Vidaus apšvietimas 4.2.9.2. Priekinis stiklas 4.2.9.2.1. Mechaninės savybės 4.2.9.2.2. Optinės savybės 4.2.9.2.3. Įranga 4.2.9.3. Mašinisto ir įrangos sąsaja 4.2.9.3.1. Mašinisto veiklos priežiūros funkcija 4.2.9.3.2. Greičio rodmenys 4.2.9.3.3. Mašinisto vaizduoklis ir ekranai 4.2.9.3.4. Valdikliai ir rodytuvai 4.2.9.3.5. Ženklinimas 4.2.9.3.6. Nuotolinio valdymo iš dispečerinės funkcija 4.2.9.4. Transporto priemonėje turimi įrankiai ir kilnojamoji įranga 4.2.9.5. Traukinio brigados narių reikmėms skirtos sandėliavimo patalpos 4.2.9.6. Registravimo įtaisas 4.2.10. Gaisrinė sauga ir evakuacija 4.2.10.1. Bendrosios nuostatos ir skirstymas į kategorijas 4.2.10.1.1. Visiems riedmenų vienetams, išskyrus krovininius lokomotyvus ir geležinkelio statybos ir priežiūros riedmenis, taikomi reikalavimai 4.2.10.1.2. Krovininiams lokomotyvams ir geležinkelių statybos ir priežiūros riedmenims taikomi reikalavimai 4.2.10.1.3. Geležinkelių tunelių saugos TSS nustatyti reikalavimai 4.2.10.2. Reikalavimai medžiagoms 4.2.10.3. Specialiosios degiesiems skysčiams taikomos priemonės 4.2.10.4. Keleivių evakavimas 4.2.10.5. Gaisrinės užtvaros 4.2.11. Paranga 4.2.11.1. Bendrosios nuostatos 4.2.11.2. Traukinių išorės valymas 4.2.11.2.1. Mašinisto kabinos priekinio stiklo valymas 4.2.11.2.2. Išorės valymas plovykloJe 4.2.11.3. Tualeto nuotekų šalinimo sistema 4.2.11.4. Vandens pildymo įranga 4.2.11.5. Vandens pildymo sąsaja 4.2.11.6. Specialieji traukinių statymo į atsarginį kelią reikalavimai 4.2.11.7. Degalų pylimo įranga 4.2.12. Eksploatavimo ir techninės priežiūros dokumentai 4.2.12.1. Bendrosios nuostatos 4.2.12.2. Bendrieji dokumentai 4.2.12.3. Su technine priežiūra susiję dokumentai 4.2.12.3.1. Techninės priežiūros planą pagrindžiantis dokumentų rinkinys 4.2.12.3.2. Techninės priežiūros darbų aprašomųjų dokumentų rinkinys 4.2.12.4. Eksploatavimo dokumentai 4.2.12.5. Kėlimo schema ir nurodymai 4.2.12.6. Gelbėjimo darbų aprašymai 4.3. Funkcinė ir techninė sąsajų specifikacija 4.3.1. Sąsaja su energijos posistemiu 4.3.2. Sąsaja su infrastruktūros posistemiu 4.3.3. Sąsaja su eksploatavimo posistemiu 4.3.4. Sąsaja su kontrolės, valdymo ir signalizavimo posistemiu 4.3.5. Sąsaja su telematikos priemonių keleiviams posistemiu 4.4. Eksploatavimo taisyklės 4.5. Techninės priežiūros taisyklės 4.6. Profesinė kompetencija 4.7. Sveikatos ir saugos sąlygos 4.8. Europos patvirtintų transporto priemonių tipų registras 5. SĄVEIKOS SUDEDAMOSIOS DALYS 5.1. Apibrėžtis 5.2. Inovaciniai sprendimai 5.3. Sąveikos sudedamųjų dalių specifikacija 5.3.1. Avarinio sukabinimo įtaisas 5.3.2. Ratai 5.3.3. WSP (apsaugos nuo ratų slydimo) sistema 5.3.4. Priekiniai žibintai 5.3.5. Gabaritiniai žibintai 5.3.6. Užpakaliniai žibintai 5.3.7. Įspėjamojo garso signalo įtaisai 5.3.8. Pantografas 5.3.8.1. Kontaktiniai intarpai 5.3.9. Pagrindinis srovės išjungiklis 5.3.10. Tualeto nuotekų šalinimo jungtis 5.3.11. Vandens rezervuarų pildymo jungtis 6. ATITIKTIES ARBA TINKAMUMO NAUDOTI VERTINIMAS IR EB PATIKRA 6.1. Sąveikos sudedamosios dalys 6.1.1. Atitikties vertinimas 6.1.2. Atitikties vertinimo procedūros 6.1.2.1. Atitikties vertinimo moduliai 6.1.2.2. Konkrečios sąveikos sudedamųjų dalių vertinimo procedūros 6.1.2.2.1. Apsaugos nuo ratų slydimo sistema (5.3.3 punktas) 6.1.2.2.2. Priekiniai žibintai (5.3.4 punktas) 6.1.2.2.3. Gabaritiniai žibintai (5.3.5 punktas) 6.1.2.2.4. Užpakaliniai žibintai (5.3.6 punktas) 6.1.2.2.5. Įspėjamojo garso signalo įtaisas (5.3.7 punktas) 6.1.2.2.6. Pantografas (5.3.8 punktas) 6.1.2.2.7. Kontaktiniai intarpai (5.3.8.1 punktas) 6.1.2.3. Projektavimo etapai, kuriais reikia atlikti vertinimą 6.1.3. Inovaciniai sprendimai 6.1.4. Sudedamosios dalys, kurioms būtinos EB atitikties deklaracijos pagal greitųjų geležinkelių riedmenų TSS ir šią TSS 6.1.5. Tinkamumo naudoti vertinimas 6.2. Riedmenų posistemis 6.2.1. EB patikra (bendrosios nuostatos) 6.2.2. Atitikties vertinimo procedūros (moduliai) 6.2.2.1. Atitikties vertinimo moduliai 6.2.2.2. Konkrečios posistemių vertinimo procedūros 6.2.2.2.1. Apkrovos sąlygos ir svertinė masė (4.2.2.10 punktas) 6.2.2.2.2. Gabaritai (4.2.3.1 punktas) 6.2.2.2.3. Rato apkrova (4.2.3.2.2 punktas) 6.2.2.2.4. Stabdymas. saugos reikalavimai (4.2.4.2.2 punktas) 6.2.2.2.5. Staigusis stabdymas (4.2.4.5.2 punktas) 6.2.2.2.6. Įprastinis stabdymas (4.2.4.5.3 punktas) 6.2.2.2.7. Apsaugos nuo ratų slydimo sistema (4.2.4.6.2 punktas) 6.2.2.2.8. Sanitarinės sistemos (4.2.5.1 punktas) 6.2.2.2.9. Patalpų oro kokybė (4.2.5.9 ir 4.2.9.1.7 punktai) 6.2.2.2.10. Sūkurinių oro srovių poveikis ant platformos esantiems keleiviams (4.2.6.2.1 punktas) 6.2.2.2.11. Sūkurinių oro srovių poveikis šalia geležinkelio kelio esantiems darbuotojams (4.2.6.2.2 punktas) 6.2.2.2.12. Traukinio priekinės dalies sukelti slėgio pokyčiai (4.2.6.2.3 punktas) 6.2.2.2.13. Didžiausia galia ir stipriausia srovė, tiekiama iš kontaktinio tinklo (4.2.8.2.4 punktas) 6.2.2.2.14. Galios faktorius (4.2.8.2.6 punktas) 6.2.2.2.15. Pantografo prispaudžiamoji jėga ir dinaminės savybės (4.2.8.2.9.6 punktas) 6.2.2.2.16. Pantografų išdėstymas (4.2.8.2.9.7 punktas) 6.2.2.2.17. Priekinis stiklas (4.2.9.2 punktas) 6.2.2.2.18. Gaisrinės užtvaros (4.2.10.5 punktas) 6.2.2.3. Projektavimo etapai, kuriais reikia atlikti vertinimą 6.2.3. Inovaciniai sprendimai 6.2.4. Eksploatavimui ir techninei priežiūrai reikalingų dokumentų vertinimas 6.2.5. Riedmenų vienetai, kuriems būtini EB atitikties sertifikatai pagal greitųjų geležinkelių riedmenų TSS ir šią TSS 6.2.6. Bendrajam naudojimui numatytų riedmenų vienetų vertinimas 6.2.7. Riedmenų vienetų, numatytų naudoti numatytajame (-uosiuose) sąstate (-uose), vertinimas 6.2.8. Konkretus atvejis: riedmenų vienetų, numatytų įtraukti į turimą pastovios sudėties sąstatą, vertinimas 6.2.8.1. Aplinkybės 6.2.8.2. Atvejis, kai pastovios sudėties sąstatas atitinka TSS 6.2.8.3. Atvejis, kai pastovios sudėties sąstatas neatitinka TSS 6.3. Posistemis, kuriame naudojamos sąveikos sudedamosios dalys, kurioms nebuvo išduota EB deklaracija 6.3.1. Sąlygos 6.3.2. Dokumentai 6.3.3. Pagal 6.3.1 punktą sertifikuotų posistemių techninė priežiūra 7. ĮGYVENDINIMAS 7.1. Bendrosios įgyvendinimo taisyklės 7.1.1. Taikymas naujai pagamintiems riedmenims 7.1.1.1. Bendrosios nuostatos 7.1.1.2. Pereinamasis laikotarpis 7.1.1.2.1. Įžanga 7.1.1.2.2. Gerokai pažengę projektai 7.1.1.2.3. Vykdomos sutartys 7.1.1.2.4. Esamos konstrukcijos riedmenys 7.1.1.3. Taikymas geležinkelių statybos ir priežiūros riedmenims 7.1.1.4. Sąsaja su kitų TSS įgyvendinimu 7.1.2. Esamų riedmenų rekonstravimas arba modernizavimas 7.1.2.1. Įžanga 7.1.2.2. Rekonstravimas 7.1.2.3. Modernizavimas 7.1.3. Taisyklės, susijusios su tipo arba projekto tyrimo sertifikatais 7.1.3.1. Riedmenų posistemis 7.1.3.2. Sąveikos sudedamosios dalys 7.2. Suderinamumas su kitais posistemiais 7.3. Specifiniai atvejai 7.3.1. Bendrosios nuostatos 7.3.2. Specifinių atvejų sąrašas 7.3.2.1. Bendrieji specifiniai atvejai 7.3.2.2. Mechaninė sąsaja. Galinė sankaba (4.2.2.2.3 punktas) 7.3.2.3. Gabaritai (4.2.3.1 punktas) 7.3.2.4. Ašies guolio būklės stebėjimas (4.2.3.3.2 punktas) 7.3.2.5. Riedmenų dinaminės savybės (4.2.3.4 punktas) 7.3.2.6. Geležinkelio kelio apkrovos ribinės vertės (4.2.3.4.2.2 punktas) 7.3.2.7. Naujų ratų profilių projektinės vertės (4.2.3.4.3.1 punktas) 7.3.2.8. Aširačiai (4.2.3.5.2 punktas) 7.3.2.9. Ratų geometrinės savybės (4.2.3.5.2.2 punktas) 7.3.2.10. Sūkurinių oro srovių poveikis ant platformos esantiems keleiviams (4.2.6.2.1 punktas) 7.3.2.11. Traukinio priekinės dalies sukelti slėgio pokyčiai (4.2.6.2.3 punktas) 7.3.2.12. Įspėjamojo garso signalo garso slėgio lygiai (4.2.7.2.2 punktas) 7.3.2.13. Elektros energijos tiekimas. bendrosios nuostatos (4.2.8.2.1 punktas) 7.3.2.14. Eksploatavimas tam tikrame įtampos ir dažnio intervale (4.2.8.2.2 punktas) 7.3.2.15. Pantografo darbinis aukščio intervalas (4.2.8.2.9.1 punktas) 7.3.2.16. Pantografo vežimėlio geometrinės savybės (4.2.8.2.9.2 punktas) 7.3.2.17. Pantografo prispaudžiamoji jėga ir dinaminės savybės (4.2.8.2.9.6 punktas) 7.3.2.18. Priekinis matomumas (4.2.9.1.3.1 punktas) 7.3.2.19. Mašinisto pultas. Ergonominės savybės (4.2.9.1.6 punktas) 7.3.2.20. Reikalavimai medžiagoms (4.2.10.2 punktas) 7.3.2.21. Vandens pildymo (4.2.11.5 punktas) ir Tualeto nuotekų šalinimo (4.2.11.3 punktas) sąsajos 7.3.2.22. Specialieji traukinių statymo į atsarginį kelią reikalavimai (4.2.11.6 punktas) 7.3.2.23. Degalų pylimo įranga (4.2.11.7 punktas) 7.4. Specifinės aplinkos sąlygos 7.5. Aspektai, į kuriuos reikia atsižvelgti atliekant persvarstymo procedūrą arba vykdant kitą agentūros veiklą 7.5.1. Aspektai, susiję su šioje TSS apibrėžtu pagrindiniu parametru 7.5.1.1. Ašies apkrovos parametras (4.2.3.2.1 punktas) 7.5.1.2. Geležinkelio kelio apkrovos ribinės vertės (4.2.3.4.2.2 punktas) 7.5.1.3. Aerodinaminis poveikis (4.2.6.2 punktas) 7.5.2. Aspektai, nesusiję su šioje TSS apibrėžtu pagrindiniu parametru, bet nagrinėjami įgyvendinant mokslinių tyrimų projektus 7.5.2.1. Saugos sumetimais keliami papildomi reikalavimai 7.5.3. Svarbūs ES geležinkelių sistemos aspektai, neįtraukti į technines sąveikos specifikacijas 7.5.3.1. kelio ir riedmens sąveika (4.2.3 punktas). Antbriaunio arba bėgio tepimas A PRIEDAS. TAUKŠŲ IR SRAIGTINĖS SĄVARŽOS SISTEMA A.1. Taukšai A.2. Sraigtinė sąvarža A.3. Traukimo įtaisų ir taukšų sąveika B PRIEDAS. KĖLIMO KELTUVU IR KĖLIKLIAIS TAŠKAI B.1. Apibrėžtys B.1.1. Užkėlimas ant bėgių B.1.2. Nugabenimas B.1.3. Kėlimo kėlikliais ir keltuvu taškai B.2. Su užkėlimu ant bėgių susiję riedmens konstrukcijos ypatumai B.3. Transporto priemonių konstrukcijos taškai, skirti kelti kėlikliais B.4. Kėlimo kėlikliais ir keltuvu taškų geometrinės savybės B.4.1. Stacionarūs kėlimo kėlikliais ir keltuvu taškai B.4.2. Nuimamieji kėlimo kėlikliais ir keltuvu taškai B.5. Važiuoklės agregatų tvirtinimas prie rėmo B.6. Gelbėjamojo kėlimo kėlikliu (ir keltuvu) taškų ženklinimas B.7. Kėlimo kėlikliais ir keltuvu nurodymai C PRIEDAS. SPECIALIOSIOS NUOSTATOS DĖL MOBILIOSIOS GELEŽINKELIŲ INFRASTRUKTŪROS STATYBOS IR TECHNINĖS PRIEŽIŪROS ĮRANGOS C.1. Riedmens konstrukcijos tvirtumas C.2. Kėlimas keltuvu ir kėlikliais C.3. Važiavimo dinaminės savybės D PRIEDAS. ENERGIJOS SKAITIKLIS E PRIEDAS. MAŠINISTO ANTROPOMETRINIAI DUOMENYS F PRIEDAS. PRIEKINIS MATOMUMAS F.1. Bendrosios nuostatos F.2. Standartinė geležinkelių riedmens padėtis geležinkelio kelio atžvilgiu F.3. Standartinė traukinio brigados narių akių padėtis F.4. Matomumo sąlygos G PRIEDAS. H PRIEDAS. RIEDMENŲ POSISTEMIO VERTINIMAS H.1. Taikymo sritis H.2. Savybės ir moduliai I PRIEDAS. TECHNINĖMIS SPECIFIKACIJOMIS NEAPIBRĖŽTŲ ASPEKTŲ (NEIŠSPRĘSTŲ KLAUSIMŲ) SĄRAŠAS J PRIEDAS. ŠIOJE TSS NURODYTI STANDARTAI ARBA NORMINIAI DOKUMENTAI

1. ĮŽANGA

1.1. Techninė taikymo sritis

Šioje techninėje sąveikos specifikacijoje (TSS) aprašomas tam tikras posistemis, siekiant įvykdyti transeuropinės paprastųjų geležinkelių sistemos esminius reikalavimus ir užtikrinti jos sąveiką, kaip aprašyta Direktyvoje 2008/57/EB.

Šis posistemis – tai transeuropinės paprastųjų geležinkelių sistemos, nurodytos Direktyvos 2008/57/EB I priedo 1 skirsnyje, riedmenys.

Šioje TSS taip pat aprašomas riedmenų posistemis, kaip apibrėžta Direktyvos 2008/57/EB II priedo 2.6 skirsnyje, ir susijusios energetikos posistemio, kuris atitinka transporto priemonės energetikos struktūrinį posistemį, dalys („transporto priemonėje esančios elektros energijos suvartojimo matavimo įrangos dalys“, kaip apibrėžta Direktyvos 2008/57/EB II priedo 2.2 skirsnyje).

Ši TSS taikoma riedmenims:

— kurie naudojami (arba skirti naudoti) geležinkelių tinkle, apibrėžtame šios TSS 1.2 skirsnyje „Geografinė taikymo sritis“, — ir

— kurie yra vieno iš toliau nurodytų tipų (kaip apibrėžta Direktyvos 2008/57/EB I priedo 1.2 skirsnyje): — — savaeigiai šiluminiai arba elektriniai traukiniai, — šiluminiai arba elektriniai traukos riedmenys, — keleiviniai vagonai, — mobilioji geležinkelių infrastruktūros statybos ir techninės priežiūros įranga.

Daugiau informacijos apie riedmenis, kuriems taikoma ši TSS, pateikta šio priedo 2 skirsnyje.

1.2. Geografinė taikymo sritis

— Geografinė šios TSS taikymo sritis yra transeuropinės paprastųjų geležinkelių sistemos tinklas (TEN), apibūdintas Direktyvos 2008/57/EB I priedo 1.1 skirsnyje „Tinklas“.

— Greitųjų geležinkelių riedmenims, skirtiems važiuoti transeuropinėje greitųjų geležinkelių sistemoje, kaip numatyta Direktyvos 2008/57/EB 1 priede (2.2 skirsnyje), didžiausiu greičiu, numatytu šiam greitųjų geležinkelių tinklui, keliami reikalavimai šioje TSS nepateikiami.

— Saugiam paprastųjų riedmenų, kurių didžiausias greitis mažesnis kaip 190 km/h ir kuriems taikoma ši TSS (kaip toliau apibrėžta 2.3 punkte), eksploatavimui greitųjų geležinkelių tinkluose užtikrinti keliami papildomi reikalavimai, kurie turėtų būti įtraukti į šią TSS, šioje TSS versijoje pateikiami kaip negalutiniai.

1.3. Šios TSS turinys

Kaip apibrėžta Direktyvos 2008/57/EB 5 straipsnio 3 punkte, šioje TSS:

a) nurodoma numatyta jos taikymo sritis (2 skirsnis);

b) nustatomi atitinkamos riedmenų srities ir jos sąsajos su kitais posistemiais esminiai reikalavimai (3 skirsnis);

c) nustatomos funkcinės ir techninės specifikacijos, kurias turėtų atitikti posistemis ir jo sąsajos su kitais posistemiais (4 skirsnis);

d) nustatomos sąveikos sudedamosios dalys ir sąsajos, kurios aprašomos Europos specifikacijose, įskaitant Europos standartus, ir kurios yra būtinos sąveikai transeuropinėje paprastųjų geležinkelių sistemoje užtikrinti (5 skirsnis);

e) kiekvienu nagrinėjamu atveju nurodoma, kokios procedūros taikomos norint įvertinti sąveikos sudedamųjų dalių atitiktį arba tinkamumą naudoti arba atlikti posistemių EB patikrą (6 skirsnis);

f) nurodoma šios TSS įgyvendinimo strategija (7 skirsnis);

g) nurodoma atitinkamų traukinio brigados narių profesinė kvalifikacija, profesinės sveikatos ir darbo saugos sąlygos, būtinos atitinkamam posistemiui eksploatuoti ir techniškai prižiūrėti, taip pat šiai TSS įgyvendinti (4 skirsnis).

Pagal Direktyvos 2008/57/EB 5 straipsnio 5 dalį kiekvienai TSS galima nustatyti specifinius atvejus; šios nuostatos pateiktos 7 skirsnyje.

1.4. Minimi dokumentai

— Paprastųjų geležinkelių lokomotyvų ir keleivinių riedmenų TSS – šis dokumentas.

Galiojantys teisės aktai:

— Direktyva 2008/57/EB,

▼M1

— Kontrolės, valdymo ir signalizacijos TSS,

▼B

— Greitųjų geležinkelių riedmenų TSS – Komisijos sprendimas 2008/232/EB ( 7 ),

— Žmonių su judėjimo negalia TSS – Komisijos sprendimas 2008/164/EB ( 8 ),

— Geležinkelių tunelių saugos TSS – Komisijos sprendimas 2008/163/EB ( 9 ),

— Paprastųjų geležinkelių triukšmo TSS – Komisijos sprendimas 2006/66/EB ( 10 ),

— Paprastųjų geležinkelių prekinių vagonų TSS – Komisijos sprendimas 2006/861/EB ( 11 ) su pakeitimais, padarytais Komisijos sprendimu 2009/107/EB ( 12 ),

— Paprastųjų geležinkelių eismo organizavimo ir valdymo TSS – Komisijos sprendimas 2006/920/EB ( 13 ) su pakeitimais, padarytais Sprendimu 2009/107/EB,

— Bendrieji saugos būdai – Komisijos reglamentas (EB) Nr. 352/2009 ( 14 ).

Teisės aktai, kurių priėmimo procedūra vyksta dabar:

— Paprastųjų geležinkelių infrastruktūros TSS

— Paprastųjų geležinkelių energetikos TSS

— Atitikties vertinimo modulių aprašas

— Persvarstoma eksploatavimo TSS (P ir T priedai)

Rengiami teisės aktai:

— Telematikos priemonių keleiviams TSS.

2. RIEDMENŲ POSISTEMIS IR FUNKCIJOS

2.1. Riedmenų posistemis kaip paprastųjų geležinkelių sistemos dalis

Transeuropinę geležinkelių sistemą sudaro greitųjų geležinkelių sistema ir paprastųjų geležinkelių sistema.

Pagal Direktyvą 2008/57/EB transeuropinės greitųjų geležinkelių sistemos riedmenų posistemis apima traukinius, skirtus naudoti transeuropiniame greitųjų geležinkelių tinkle, kurį sudaro greitiesiems traukiniams skirtos geležinkelio linijos arba modernizuotos ir greitiesiems (t. y. maždaug 200 km/h greičiu arba greičiau važiuojantiems) traukiniams pritaikytos geležinkelio linijos, kaip nurodyta Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo Nr. 1692/96/EB ( 15 ) 1 priede.

Pastaba. Greitųjų geležinkelių riedmenų TSS 1.1 skirsnyje riedmenims, priskiriamiems šios TSS techninei taikymo sričiai, nustatyta 190 km/h greičio riba.

Pagal Direktyvą 2008/57/EB transeuropinės paprastųjų geležinkelių sistemos riedmenų posistemis apima visus traukinius, kurie greičiausiai naudojami visose TEN paprastųjų geležinkelių linijose arba jų dalyse; didžiausias eksploatacinis šių traukinių greitis nenurodytas.

Paprastųjų geležinkelių sistema yra padalyta į posistemius, kaip apibrėžta Direktyvos 2008/57/EB II priede (1 skirsnyje) ir kaip nurodyta toliau:

struktūrinės sritys:

— infrastruktūra,

— energetika,

— valdymo komandos ir signalizavimas,

— riedmenys;

funkcinės sritys:

— traukinių eismo organizavimas ir valdymas,

— techninė priežiūra,

— telematikos priemonės keleivių ir krovinių vežimo paslaugoms.

Išskyrus techninės priežiūros posistemį, kiekvienas posistemis aprašytas specialioje (-iose) TSS.

Šioje TSS aprašomas riedmenų posistemis (kaip apibrėžta 1.1 skirsnyje) turi sąsajų su kitais pirmiau minėtais paprastųjų geležinkelių sistemos posistemiais; šios sąsajos nagrinėjamos kaip integruota sistema, suderinta su visomis susijusiomis TSS.

Ne tik rengiama antroji TSS grupė, bet ir yra:

— dvi TSS, kuriose aprašomi specifiniai geležinkelių sistemos aspektai, susiję su keliais posistemiais (vienas iš jų paprastųjų geležinkelių riedmenų posistemis): — a) geležinkelio tunelių saugos; b) prieinamumo žmonėms su judėjimo negalia; — ir:

— dvi su paprastųjų geležinkelių riedmenų posistemiu susijusios TSS: — c) triukšmo; d) prekinių vagonų.

Riedmenų posistemiui keliami reikalavimai, išdėstyti šiose keturiose TSS, šioje TSS nekartojami.

2.2. Su riedmenimis susijusios apibrėžtys

Šioje TSS taikomos tokios apibrėžtys:

traukinio sąstatas: — riedmenų vienetas – bendras terminas, kuriuo vadinami riedmenys, kuriems taikoma ši TSS ir atitinkamai išduodamas EB patikros sertifikatas. — Riedmenų vienetas gali būti sudarytas iš kelių transporto priemonių (toliau – riedmenų), kaip apibrėžta Direktyvos 2008/57/EB 2 straipsnio c punkte; atsižvelgiant į šios TSS taikymo sritį, šioje TSS terminas „riedmuo“ taikomas tik riedmenų posistemiui; — traukinys – iš vieno ar kelių riedmenų vienetų sudarytas eksploatuoti tinkamas sąstatas. — keleivinis traukinys – eksploatuoti tinkamas sąstatas, į kurį gali patekti keleiviai (iš keleivinių riedmenų sudarytas traukinys, į kurį keleiviai patekti negali, keleiviniu traukiniu nelaikomas). — pastovios sudėties sąstatas – traukinio sąstatas, kurį perstatyti galima tik dirbtuvėse. — numatytasis (-ieji) sąstatas (-ai) – projektuojant apibrėžtas (-i) kelių sujungtų riedmenų vienetų traukinio sąstatas (-ai), kurį galima perstatyti eksploatuojant. — sudėtinis naudojimas – kai reikalingas „sudėtinis naudojimas“: — — traukinio sąstatai suprojektuojami taip, kad kelis iš jų (vertinamo tipo) būtų galima sujungti ir naudoti kaip vieną traukinį, valdomą iš pirmojo mašinisto kabinos; — lokomotyvai suprojektuojami taip, kad kelis iš jų (vertinamo tipo) būtų galima sukabinti į vieną traukinį, valdomą iš pirmojo mašinisto kabinos. — bendrasis naudojimas – riedmenų vienetas yra suprojektuotas bendrai naudoti, jeigu jis skirtas prikabinti prie kito (-ų) riedmenų vieneto (-ų), įeinančio (-ių) į traukinio sąstatą, kuris projektuojant neapibrėžtas.

Riedmenys: A) savaeigiai šiluminiai ir (arba) elektriniai traukiniai: Pastovios sudėties „traukinio sąstatas“, kurį galima naudoti kaip traukinį; galimybė jį perstatyti iš esmės nenumatyta, išskyrus perstatymą dirbtuvėse. Jį sudaro tik motorinės arba motorinės ir nemotorinės transporto priemonės; elektrinis ir (arba) dyzelinis sudėtinis riedmenų vienetas – traukinio sąstatas, kurio visos transporto priemonės gali vežti keleivius ir bagažą ir (arba) paštą; automotrisė – riedmuo, galintis važiuoti pats ir galintis vežti keleivius, bagažą ir (arba) paštą; B) šiluminiai arba elektriniai traukos riedmenys: lokomotyvas – traukos riedmuo (arba kelių tokių riedmenų junginys), kuris nėra skirtas vežti naudingą krovinį ir kurį įprastomis eksploatavimo sąlygomis galima atkabinti nuo traukinio ir jį naudoti atskirai; manevrinis lokomotyvas – traukos riedmuo, skirtas naudoti tik manevravimo stotyse, stotyse ir depuose. Traukinį taip pat gali traukti variklinis riedmuo su mašinisto kabina ar be jos, neskirtas atkabinti įprastomis eksploatavimo sąlygomis. Toks riedmuo paprastai vadinamas „varikliniu vagonu“, o kai jis yra viename traukinio sąstato gale ir turi mašinisto kabiną –„varikliniu vagonu su valdymo kabina“; C) keleiviniai vagonai ir kiti susiję vagonai: keleivinis vagonas – pastovios sudėties arba keičiamo sąstato ne traukos riedmuo, kuriuo galima vežti keleivius (be to, laikoma, kad reikalavimai, taikytini šioje TSS nurodytiems keleiviniams vagonams, taikomi ir vagonams restoranams, miegamiesiems vagonams, vagonams su gultais ir t. t.). Keleiviniame vagone gali būti įrengta mašinisto kabina; tada toks keleivinis vagonas vadinamas „valdomuoju keleiviniu vagonu“; pašto ir bagažo vagonas – ne traukos riedmuo, kuriuo galima vežti naudingą krovinį (išskyrus keleivius), pvz., bagažą arba paštą, ir kuris numatytas įtraukti į pastovios sudėties arba keičiamą sąstatą, skirtą keleiviams vežti. Prekiniame vagone gali būti įrengta mašinisto kabina; tada jis vadinamas „valdomuoju pašto ir bagažo vagonu“; valdomasis prikabinamasis vagonas – ne traukos riedmuo su mašinisto kabina; vagonas automobiliams vežti – ne traukos riedmuo, kuriuo galima vežti keleivių motorines transporto priemones be keleivių ir kuris skirtas prikabinti prie keleivinio traukinio; pastovioji vagonų grupė – ne traukos sąstatas, sudarytas iš kelių vagonų, kurie „beveik neišardomai“ sujungti, arba tokių vagonų, kurių sąstatą galima perstatyti tik kai jis nenaudojamas; D) mobilioji geležinkelių infrastruktūros statybos ir techninės priežiūros įranga (arba statybos ir priežiūros įrenginiai): geležinkelio statybos ir priežiūros riedmenys – riedmenys, specialiai suprojektuoti geležinkelio kelio ir infrastruktūros statybai ir techninei priežiūrai. Geležinkelio statybos ir priežiūros riedmenys naudojami įvairiu režimu: darbo režimu, važiavimo režimu (kaip savaeigis riedmuo), pervežimo režimu (kaip traukiamas riedmuo); infrastruktūros apžiūros riedmenys, naudojami infrastruktūros būklei stebėti, laikomi geležinkelio statybos ir priežiūros riedmenimis, kaip apibrėžta pirmiau.

2.3. Riedmenys, kuriems taikoma ši TSS

Šios TSS, taikomos riedmenims, skirstomiems į 1.1 skirsnyje apibrėžtus riedmenų tipus, taikymo sritis yra tokia:

A) savaeigiai šiluminiai ir (arba) elektriniai traukiniai Šiam riedmenų tipui priskiriami visi pastovios sudėties arba iš anksto suformuoto sąstato keleiviniai traukiniai. Kai kuriuose traukinį sudarančiuose riedmenyse sumontuota šiluminė arba elektrinė traukos įranga, traukinyje įrengta mašinisto kabina. Taikymo srities išimtys Šios TSS dabartinės versijos taikymo sričiai nepriskiriami riedmenys, pirmiausia skirti eksploatuoti miesto tramvajų arba lengvųjų geležinkelių tinkluose ir vežti keleiviams miesto ir priemiesčio zonose. Šios TSS dabartinės versijos taikymo sričiai nepriskiriamos automotrisės ir elektriniai ir (arba) dyzeliniai sudėtiniai riedmenų vienetai, skirti eksploatuoti tik konkrečiai nurodytuose vietos (priemiestiniuose arba regioniniuose) tinkluose, kurie nėra TEN geležinkelio linijų dalis. Jeigu atsižvelgiant į vietinį geležinkelių tinklo išsidėstymą šių tipų riedmenys skirti eksploatuoti labai trumpuose TEN geležinkelio linijų ruožuose, taikomi Direktyvos 2008/57/EB 24 ir 25 straipsniai (juose pateikiamos nuorodos į nacionalines taisykles).

B) Šiluminiai arba elektriniai traukos riedmenys Šiam tipui priskiriami traukos riedmenys, kuriais negalima vežti naudingo krovinio, pvz., šiluminiai arba elektriniai lokomotyvai arba varikliniai vagonai su valdymo kabina. Šie traukos riedmenys skirti kroviniams ir (arba) keleiviams vežti. Taikymo srities išimtys Šios TSS dabartinė versija netaikoma manevriniams lokomotyvams, kurie pagal apibrėžtį nėra skirti eksploatuoti pagrindinėse TEN geležinkelio linijose. Jeigu jie skirti manevravimui (trumpais atstumais) pagrindinėse TEN geležinkelio linijose, taikomi Direktyvos 2008/57/EB 24 ir 25 straipsniai (juose pateikiamos nuorodos į nacionalines taisykles).

C) Keleiviniai vagonai ir kiti susiję vagonai — Keleiviniai vagonai — Šiam tipui priskiriami ne traukos riedmenys, kuriais vežami keleiviai ir kurie eksploatuojami keičiamu sąstatu su riedmenimis, kurie priskiriami pirmiau apibrėžtai kategorijai „šiluminiai arba elektriniai traukimo agregatai“ ir atlieka traukimo funkciją; — Keleivinio traukinio nekeleiviniai riedmenys: — — keleivinių traukinių ne traukos riedmenims (pvz., bagažui arba paštui vežti skirtiems prekiniams vagonams, automobiliams vežti skirtiems vagonams, techninės priežiūros riedmenims ir t. t.) ši TSS taikoma išplečiant keleivinių vagonų sąvoką. — Taikymo srities išimtys: — — ši TSS netaikoma prekiniams vagonams; jie aprašyti Prekinių vagonų TSS, net jei šie vagonai prikabinami prie keleivinio traukinio (šiuo atveju traukinio sudėties parinkimas yra eksploatavimo klausimas), — ši TSS netaikoma riedmenims, skirtiems vežti motorines kelių transporto priemones (su keleiviais).

D) Mobilioji geležinkelių infrastruktūros statybos ir techninės priežiūros įranga Šio tipo riedmenims ši TSS yra taikoma tik kai: — riedmenys rieda ant savo geležinkelio ratų, — riedmenys yra suprojektuoti taip, kad juos būtų galima atpažinti naudojant geležinkelio kelio įrangą, kurią naudojant eismo valdymo reikmėms nustatoma traukinio buvimo vieta ir — riedmenys yra parengti važiuoti ant geležinkelio ratų (savo eiga arba traukiant). Darbinė sąranka šioje TSS nenagrinėjama.

3. ESMINIAI REIKALAVIMAI

3.1. Bendrosios nuostatos

Pagal Direktyvos 2008/57/EB 4 straipsnio 1 dalį transeuropinė paprastųjų geležinkelių sistema, jos posistemiai ir jos sąveikos sudedamosios dalys atitinka esminius reikalavimus, nustatytus Direktyvos 2008/57/EB III priedo bendrųjų reikalavimų dalyje.

Taikant šią TSS, atitiktis 4 skirsnyje apibūdintoms posistemių arba 5 skirsnyje apibūdintoms sąveikos sudedamųjų dalių specifikacijoms patvirtinama teigiamu 6.1 skirsnyje aprašyto sąveikos sudedamųjų dalių atitikties ir (arba) tinkamumo naudoti arba 6.2 skirsnyje aprašytos posistemių patikros įvertinimu; tokia atitiktimi specifikacijoms užtikrinama, kad laikomasi atitinkamų 3.2 skirsnyje nurodytų esminių reikalavimų.

Tačiau, jei kai kurie esminiai reikalavimai, atsižvelgiant į šioje TSS nurodytus neišspręstus klausimus arba 7.3 skirsnyje aprašytus specifinius atvejus, nustatyti nacionalinėmis taisyklėmis, atitinkamose nacionalinėse taisyklėse numatomas atitikties vertinimas, atliekamas atitinkamos valstybės narės atsakomybe.

3.2. Esminiai reikalavimai pagal riedmenų posistemio sudedamąsias dalis

Toliau pateiktoje lentelėje nurodyti esminiai riedmenų posistemiui keliami reikalavimai, kaip apibrėžta ir sunumeruota Direktyvos 2008/57/EB III priede, kurių laikomasi pagal šios TSS 4 skirsnyje išdėstytas specifikacijas.







Esminiai reikalavimai pagal riedmenų sudedamąsias dalis Riedmenų posistemio sudedamoji dalis Nuorodos punktas Sauga Patikimumas ir prieinamumas Sveikata Aplinkosauga Techninis suderinamumas Vidinė sankaba 4.2.2.2.2 1.1.3 2.4.1 Galinė sankaba 4.2.2.2.3 1.1.3 2.4.1 Avarinio sukabinimo įtaisas 4.2.2.2.4 2.4.2 2.5.3 Prieiga traukinio brigados nariams atlikti sukabinimą ir (arba) atkabinimą 4.2.2.2.5 1.1.5 2.5.1 2.5.3 Keleivinių vagonų perėjos 4.2.2.3 1.1.5 Riedmens konstrukcijos tvirtumas 4.2.2.4 1.1.3 2.4.1 Pasyvioji sauga 4.2.2.5 2.4.1 Kėlimas keltuvu ir kėlimas kėlikliu 4.2.2.6 2.5.3 Įtaisų tvirtinimas prie riedmens kėbulo konstrukcijos 4.2.2.7 1.1.3 Traukinio brigados narių ir kroviniams skirtos durys 4.2.2.8 1.1.5 2.4.1 Mechaninės stiklo savybės 4.2.2.9 2.4.1 Apkrovos sąlygos ir svertinė masė 4.2.2.10 1.1.3 Gabaritas. Kinematinis gabaritas 4.2.3.1 2.4.3 Ašies apkrova 4.2.3.2.1 2.4.3 Rato apkrova 4.2.3.2.2 1.1.3 Riedmens parametrai, turintys įtakos Paprastųjų geležinkelių sistemos kontrolės, valdymo ir signalizacijos posistemiui 4.2.3.3.1 1.1.1 2.4.3 2.3.2 Ašies guolio būklės stebėjimas 4.2.3.3.2 1.1.1 1.2 Apsauga nuo nuvažiavimo nuo bėgių važiuojant kelio sąsūka 4.2.3.4.1 1.1.1 1.1.2 2.4.3 Važiavimo dinaminės savybės 4.2.3.4.2 1.1.1 1.1.2 2.4.3 Važiavimo saugos ribinės vertės 4.2.3.4.2.1 1.1.1 1.1.2 2.4.3 Geležinkelio kelio apkrovos ribinės vertės 4.2.3.4.2.2 2.4.3 Lygiavertis kūgiškumas 4.2.3.4.3 1.1.1 1.1.2 2.4.3 Naujų ratų profilių projektinės vertės 4.2.3.4.3.1 1.1.1 1.1.2 2.4.3 Aširačio lygiaverčio kūgiškumo eksploatacinės vertės 4.2.3.4.3.2 1.1.2 1.2 2.4.3 Vežimėlio rėmo konstrukcijos projektas 4.2.3.5.1 1.1.1 1.1.2 Aširačių mechaninės ir geometrinės savybės 4.2.3.5.2.1 1.1.1 1.1.2 2.4.3 Ratų mechaninės ir geometrinės savybės 4.2.3.5.2.2 1.1.1 1.1.2 Kintamojo pločio aširačiai 4.2.3.5.2.3 1.1.1 1.1.2 Mažiausias kreivės spindulys 4.2.3.6 1.1.1 1.1.2 2.4.3 Apsauginės užtvaros 4.2.3.7 1.1.1 Stabdymas. Funkciniai reikalavimai 4.2.4.2.1 1.1.1 2.4.1 2.4.2 1.5 Stabdymas. Saugos reikalavimai 4.2.4.2.2 1.1.1 1.2 2.4.2 Stabdžių sistemos tipas 4.2.4.3 2.4.3 Staigiojo stabdymo komanda 4.2.4.4.1 2.4.1 2.4.3 Įprastinio stabdymo komanda 4.2.4.4.2 2.4.3 Tiesioginio stabdymo komanda 4.2.4.4.3 2.4.3 Dinaminio stabdymo komanda 4.2.4.4.4 1.1.3 Stovėjimo stabdžių įjungimo komanda 4.2.4.4.5 2.4.3 Stabdžių savybės. Bendrieji reikalavimai 4.2.4.5.1 1.1.1 2.4.1 2.4.2 1.5 Staigusis stabdymas 4.2.4.5.2 2.4.1 2.4.3 Įprastinis stabdymas 4.2.4.5.3 2.4.3 Su šilumine talpa susiję skaičiavimai 4.2.4.5.4 2.4.1 2.4.3 Stovėjimo stabdys 4.2.4.5.5 2.4.1 2.4.3 Rato sankybio su bėgiu profilio ribinės vertės 4.2.4.6.1 2.4.1 1.2 2.4.2 Apsaugos nuo ratų slydimo sistema 4.2.4.6.2 2.4.1 1.2 2.4.2 Dinaminis stabdys. Su traukos sistema susijusios stabdžių sistemos 4.2.4.7 1.2 2.4.2 Nuo sankybio nepriklausoma stabdžių sistema. Bendrieji reikalavimai 4.2.4.8.1. 1.2 2.4.2 Magnetinis bėginis stabdys 4.2.4.8.2. 2.4.3 Sūkurinių srovių bėginis stabdys 4.2.4.8.3 2.4.3 Stabdžių būsenos ir trikties signalizavimas 4.2.4.9 1.1.1 1.2 2.4.2 Stabdžiams taikomi reikalavimai, susiję su gelbėjimo darbais 4.2.4.10 2.4.2 Sanitarinės sistemos 4.2.5.1 1.4.1 Keleivių informavimo sistema. Garsinio ryšio sistema 4.2.5.2 2.4.1 Keleivių pavojaus signalas. Funkciniai reikalavimai 4.2.5.3 2.4.1 Saugos nurodymai keleiviams. Ženklai 4.2.5.4 1.1.5 Keleiviams skirti ryšio įtaisai 4.2.5.5 2.4.1 Išorinės durys. Įėjimas į riedmenį ir išėjimas iš jo 4.2.5.6 2.4.1 Išorinės durys. Sistemos konstrukcija 4.2.5.7 1.1.3 2.4.1 Perėjimo iš vienos sekcijos į kitą durys 4.2.5.8 1.1.5 Patalpų oro kokybė 4.2.5.9 1.3.2 Kėbulo šoniniai langai 4.2.5.10 1.1.5 Aplinkos sąlygos 4.2.6.1 2.4.2 Sūkurinių oro srovių poveikis ant platformos esantiems keleiviams 4.2.6.2.1 1.1.1 1.3.1 Sūkurinių oro srovių poveikis šalia geležinkelio kelio esantiems darbuotojams 4.2.6.2.2 1.1.1 1.3.1 Traukinio priekinės dalies sukelti slėgio pokyčiai 4.2.6.2.3 2.4.3 Didžiausias slėgio pokytis tuneliuose 4.2.6.2.4 2.4.3 Šoninis vėjas 4.2.6.2.5 1.1.1 Priekiniai žibintai 4.2.7.1.1 2.4.3 Gabaritiniai žibintai 4.2.7.1.2 1.1.1 2.4.3 Užpakaliniai žibintai 4.2.7.1.3 1.1.1 2.4.3 Lempų valdikliai 4.2.7.1.4 2.4.3 Įspėjamojo garso signalo įtaisas. Bendrieji reikalavimai 4.2.7.2.1 1.1.1 2.4.3 2.6.3 Įspėjamojo garso signalo garso slėgio lygiai 4.2.7.2.2 1.1.1 1.3.1 Apsauga 4.2.7.2.3 2.4.3 Įspėjamojo garso signalo įtaiso valdikliai 4.2.7.2.4 1.1.1 2.4.3 Traukos savybės 4.2.8.1 2.4.3 2.6.3 Elektros energijos tiekimas 4.2.8.2 4.2.8.2.1 to 4.2.8.2.9 1.5 2.4.3 2.2.3 Traukinio elektrinės apsaugos priemonės 4.2.8.2.10 2.4.1 Dyzelinės ir kitos šiluminės traukos sistemos 4.2.8.3 2.4.1 1.4.1 Apsauga nuo elektros pavojų 4.2.8.4 2.4.1 Mašinisto kabina. Bendrieji reikalavimai 4.2.9.1.1 — — — — — Įėjimas ir išėjimas 4.2.9.1.2 1.1.5 2.4.3 Išorės matomumas 4.2.9.1.3 1.1.1 2.4.3 Vidaus planas 4.2.9.1.4 1.1.5 Mašinisto sėdynė 4.2.9.1.5 1.3.1 Mašinisto pultas. Ergonominės savybės 4.2.9.1.6 1.1.5 1.3.1 Mikroklimato reguliavimas ir oro kokybė 4.2.9.1.7 1.3.1 Vidaus apšvietimas 4.2.9.1.8 2.6.3 Priekinis stiklas. Mechaninės savybės 4.2.9.2.1 2.4.1 Priekinis stiklas. Optinės savybės 4.2.9.2.2 2.4.3 Priekinis stiklas. Įranga 4.2.9.2.3 2.4.3 Mašinisto veiklos priežiūros funkcija 4.2.9.3.1 1.1.1 2.6.3 Greičio rodmenys 4.2.9.3.2 1.1.5 Mašinisto vaizduoklis ir ekranai 4.2.9.3.3 1.1.5 Valdikliai ir rodytuvai 4.2.9.3.4 1.1.5 Ženklinimas 4.2.9.3.5 2.6.3 Nuotolinio valdymo funkcija 4.2.9.3.6 1.1.1 Transporto priemonėje turimi įrankiai ir kilnojamoji įranga 4.2.9.4 2.4.1 2.4.3 2.6.3 Traukinio brigados narių reikmėms skirtos sandėliavimo patalpos 4.2.9.5 — — — — — Registravimo įtaisas 4.2.9.6 2.4.4 Gaisrinė sauga. Reikalavimai medžiagoms 4.2.10.2 1.1.4 1.3.2 1.4.2 Specialiosios degiesiems skysčiams taikomos priemonės 4.2.10.3 1.1.4 Keleivių evakavimas 4.2.10.4 2.4.1 Gaisrinės užtvaros 4.2.10.5 1.1.4 Traukinių išorės valymas 4.2.11.2 1.5 Tualeto nuotekų šalinimo sistema 4.2.11.3 1.5 Vandens pildymo įranga 4.2.11.4 1.3.1 Vandens pildymo sąsaja 4.2.11.5 1.5 Specialieji traukinių statymo į atsarginį kelią reikalavimai 4.2.11.6 1.5 Degalų pylimo įranga 4.2.11.7 1.5 Bendrieji dokumentai 4.2.12.2 1.5 Su technine priežiūra susiję dokumentai 4.2.12.3 1.1.1 2.5.1 2.5.2 2.6.1 2.6.2 Eksploatavimo dokumentai 4.2.12.4 1.1.1 2.4.2 2.6.1 2.6.2 Kėlimo schema ir nurodymai 4.2.12.5 2.5.3 Gelbėjimo darbų aprašymai 4.2.12.6 2.4.2 2.5.3 Pastaba. Nurodyti tik tie 4.2 skirsnio punktai, kuriuose nustatomi reikalavimai.

3.3. Šioje TSS nenagrinėjami esminiai reikalavimai

Kai kurie esminiai reikalavimai, Direktyvos 2008/57/EB III priede priskiriami bendriesiems reikalavimams arba specifiniams kitų posistemių reikalavimams, turi įtakos riedmenų posistemiui; šioje TSS nenagrinėjami arba su tam tikrais apribojimais nagrinėjami reikalavimai nurodyti toliau.

3.3.1. Bendrieji reikalavimai ir reikalavimai susiję su technine priežiūra ir eksploatavimu

Toliau pateiktos straipsnių dalys ir esminiai reikalavimai numeruojami taip, kaip Direktyvos 2008/57/EB III priede.

Į šios TSS taikymo sritį neįtraukiami šie esminiai reikalavimai:

1.4. Aplinkosauga

1.4.1. „Geležinkelių sistemos sukūrimo ir eksploatavimo poveikis aplinkai turi būti įvertintas ir į jį atsižvelgta pagal galiojančias Bendrijos nuostatas sistemas dar projektuojant.“ Šis esminis reikalavimas įtrauktas į susijusias Europoje galiojančias nuostatas.

1.4.3. „Riedmenų ir energijos tiekimo sistemos turi būti suprojektuotos ir pagamintos taip, kad elektromagnetiniu atžvilgiu būtų suderinamos su įrenginiais, įranga ir viešaisiais ar privačiais tinklais, kuriems jos galėtų trukdyti.“ Šis esminis reikalavimas įtrauktas į susijusias Europoje galiojančias nuostatas.

1.4.4. „Eksploatuojant geležinkelių sistemą turi būti laikomasi esamų akustinės taršos taisyklių.“ Šis esminis reikalavimas įtrauktas į galiojančias Triukšmo TSS.

1.4.5. „Geležinkelių sistemos eksploatavimas neturi sukelti neleistino lygio žemės virpesių netoli infrastruktūros esančiose tvarkingai prižiūrimose vietose ir jose vykdomai veiklai.“ Šis esminis reikalavimas įtrauktas į Paprastųjų geležinkelių infrastruktūros TSS (dabartinėje versijoje tai atviras klausimas).

2.5. Techninė priežiūra

Šios TSS taikymo srityje šie esminiai reikalavimai pagal šios TSS 3.2 skirsnį taikomi tik riedmenų posistemio techninės priežiūros dokumentams; šios TSS taikymo srityje šie reikalavimai netaikomi techninės priežiūros įrenginiams.

2.6. Eksploatavimas

Atsižvelgiant į šios TSS 3.2 skirsnyje nurodytą šios TSS taikymo sritį, šie esminiai reikalavimai yra susiję su riedmenų posistemio eksploatavimo dokumentais (2.6.1 ir 2.6.2 skirsnių esminiai reikalavimai) ir su riedmenų technine atitiktimi eksploatavimo taisyklėms (2.6.3 skirsnio esminiai reikalavimai).

3.3.2. Kitiems posistemiams keliami specialieji reikalavimai

Norint įgyvendinti minėtus esminius reikalavimus, keliamus visai geležinkelių sistemai, būtina laikytis reikalavimų, keliamų kitiems susijusiems posistemiams.

Riedmenų posistemiui keliami reikalavimai, padedantys įgyvendinti šiuos esminius reikalavimus, nurodyti šios TSS 3.2 skirsnyje ir išdėstyti Direktyvos 2008/57/EB III priedo 2.2.3 ir 2.3.2 skirsniuose.

Kiti esminiai reikalavimai į šios TSS taikymo sritį neįtraukti.

4. RIEDMENŲ POSISTEMIO APIBŪDINIMAS

4.1. Įžanga

4.1.1. Bendrosios nuostatos

Transeuropinė paprastųjų geležinkelių sistema, kuriai taikoma Direktyva 2008/57/EB ir kuriai priklauso riedmenų posistemis, – tai integruota sistema, kurios nuoseklumas patikrinamas. Nuoseklumas tikrinamas pirmiausia atsižvelgiant į riedmenų posistemio specifikacijas, jo sąsajas su kitais paprastųjų geležinkelių sistemos, kuriai jis priklauso, posistemiais, taip pat į eksploatavimo ir techninės priežiūros taisykles.

Pagrindiniai riedmenų posistemio parametrai nustatyti šiame 4 skirsnyje.

Išskyrus atvejus, kai to tikrai reikia transeuropinio paprastųjų geležinkelių tinklo sąveikai užtikrinti, įgyvendinant 4.2 ir 4.3 skirsniuose išdėstytas funkcines ir technines posistemio ir jo sąsajų specifikacijas, specialių technologijų arba techninių sprendimų taikyti neprivaloma.

Šioje TSS nustatytų reikalavimų neatitinkantiems inovaciniams sprendimams ir (arba) sprendimams, kurių vertinimo neįmanoma atlikti taip, kaip nurodyta šioje TSS, reikia nustatyti naujas specifikacijas ir (arba) naujus vertinimo metodus. Siekiant sudaryti sąlygas technologijų inovacijoms, šios specifikacijos ir vertinimo metodai rengiami pagal 6 skirsnyje aprašytą inovacinių sprendimų procedūrą.

Savybės, kurias reikia išvardyti Europos patvirtintų transporto priemonių tipų registre, nurodytos šios TSS 4.8 skirsnyje.

4.1.2. Riedmenų, kuriems taikoma ši TSS, apibūdinimas

Riedmenys, kuriems taikoma ši TSS ir kurie yra riedmenų vienetas, kaip apibrėžta šioje TSS, apibūdinami EB patikros sertifikate nurodant vieną iš šių savybių:

— vertinamo tipo sudėtinio naudojimo pastovios sudėties traukinio sąstatas ir, jeigu reikalaujama, iš anksto suformuotas (-ieji) kelių traukinio sąstatų (tų, kurių sudėtinio naudojimo galimybė vertinama) sąstatas (-ai),

— atskiras riedmuo arba pastoviosios riedmenų, skirtų įtraukti į iš anksto suformuotą (-us) sąstatą (-us), grupės,

— atskiras riedmuo arba pastoviosios riedmenų, skirtų bendrajam naudojimui, grupės ir, jei reikalaujama, iš anksto suformuotas (-i) kelių riedmenų (lokomotyvų), kurių sudėtinio naudojimo galimybė vertinama, sąstatas (-ai).

Pastaba. Sudėtinis vertinamo riedmenų vieneto naudojimas su kitų tipų riedmenimis į šios TSS taikymo sritį neįtraukiamas.

Traukinio sąstato ir riedmenų vienetų apibrėžtys pateiktos šios TSS 2.2 skirsnyje.

Kai vertinamas riedmenų vienetas, skirtas naudoti pastovios sudėties arba iš anksto suformuotame (-uose) sąstate (-uose), sąstatus, kuriems galima taikyti šį vertinimą, apibrėžia šalis, kuri prašo atlikti vertinimą, be to, jie nurodomi EB patikros sertifikate. Pateikiant kiekvieno sąstato apibrėžtį, būtina nurodyti kiekvieno riedmens tipo ženklinimą, riedmenų kiekį ir jų išdėstymą sąstate. Išsamūs reikalavimai pateikti 6.2 skirsnyje.

Nustatant kai kurias bendrajam naudojimui skirto riedmenų vieneto savybes ir atliekant kai kuriuos jo vertinimus, reikės nustatyti apribojimus, susijusius su traukinių sąstatais. Šie apribojimai išdėstyti 4.2 skirsnyje ir 6.2.6 punkte.

4.1.3. Pagrindinės riedmenų kategorijos, nustatomos šios TSS reikalavimų taikymo tikslais

Tolesniuose šios TSS punktuose riedmenų skirstymo į technines kategorijas sistema taikoma riedmenų vienetui taikytiniems reikalavimams apibrėžti.

Riedmenų vieneto, kuriam taikoma ši TSS, techninę (-es) kategoriją (-as) nustato šalis, prašanti atlikti vertinimą. Už vertinimą atsakinga notifikuotoji įstaiga naudoja šias kategorijas norėdama įvertinti taikytinus šios TSS reikalavimus ir nurodo jas EB patikros sertifikate.

Techninės riedmenų kategorijos yra šios:

— keleiviams vežti skirtas riedmenų vienetas,

— su keleiviais susijusiam kroviniui (bagažui, automobiliams ir t. t.) vežti skirtas riedmenų vienetas,

— riedmenų vienetas su mašinisto kabina,

— riedmenų vienetas su traukos įranga,

— elektrinis riedmenų vienetas, apibrėžiamas kaip riedmenų vienetas, kuriam iš elektrifikavimo sistemos, apibūdintos Paprastųjų geležinkelių energetikos TSS, tiekiama elektros energija,

— krovininis lokomotyvas – prekiniams vagonams traukti skirtas riedmenų vienetas,

— keleivinis lokomotyvas – keleiviams vagonams traukti skirtas riedmenų vienetas,

— geležinkelio kelio statybos ir techninės priežiūros įranga.

Riedmenų vienetas gali būti priskiriamas vienai arba daugiau pirmiau nurodytų kategorijų.

Jeigu 4.2 skirsnio punktuose nenurodyta kitaip, šioje TSS nurodyti reikalavimai taikomi visoms pirmiau apibrėžtoms techninėms riedmenų kategorijoms.

Vertinant riedmenų vienetą įvertinama ir jo eksploatacinė sąranka; reikėtų skirti:

— riedmenų vienetus, kurie gali būti eksploatuojami kaip traukinys,

— riedmenų vienetus, kurių negalima eksploatuoti atskirai ir kuriuos reikia sukabinti su kitu (-ais) riedmenų vienetu (-ais), kad juos būtų galima eksploatuoti kaip traukinį (taip pat žr. 4.1.2, 6.2.6 ir 6.2.7 punktus).

4.1.4. Riedmenų skirstymas į kategorijas priešgaisrinės saugos tikslais

Priešgaisrinės saugos reikalavimų atžvilgiu apibrėžiamos ir šios TSS 4.2.10 punkte apibūdinamos trys riedmenų kategorijos.

Atsižvelgiant į Greitųjų geležinkelių riedmenų TSS ir Geležinkelių tunelių saugos TSS, visi riedmenys, kuriems taikoma ši TSS, skirstomi į (bent) tris kategorijas:

— A kategorijos gaisrinės saugos riedmenys,

— B kategorijos gaisrinės saugos riedmenys,

— krovininiai lokomotyvai ir geležinkelio statybos ir priežiūros riedmenys.

4.2. Funkcinė ir techninė posistemio specifikacija

4.2.1. Bendrosios nuostatos

4.2.1.1. Klasifikavimas

Atsižvelgiant į 3 skirsnyje išdėstytus esminius reikalavimus, tolesniuose šio skirsnio punktuose sugrupuotos ir suskirstytos funkcinės ir techninės riedmenų posistemio specifikacijos:

— konstrukcijos ir mechaninės dalys,

— geležinkelio kelio ir riedmens sąveika ir gabaritai,

— stabdymas,

— su keleiviais susijusios nuostatos,

— aplinkos sąlygos,

— išoriniai žibintai ir garsinio bei vaizdinio įspėjimo įrenginiai,

— traukos ir elektros įranga,

— mašinisto kabina ir mašinisto bei įrangos sąsaja,

— priešgaisrinė sauga ir evakavimas,

— paranga,

— eksploatavimo ir techninės priežiūros dokumentai.

Funkcinėje ir techninėje specifikacijoje pateikiama su kai kuriais techniniais aspektais susijusi aiški nuoroda į tam tikrą EN standarto arba kito techninio dokumento punktą, kaip numatyta Direktyvos 2008/57/EB 5 straipsnio 8 dalyje; šios nuorodos išvardytos šios TSS J priede.

Informacija, kuri pateikiama traukinyje, kad traukinio nariai būtų informuoti apie eksploatacinę traukinio būklę (tvarkinga būklė, įranga neveikia, suprastėjusios sąlygos ir t. t.), apibūdinta punkte, kuriame nagrinėjama atitinkama funkcija, ir 4.2.12 punkte „Privalomi eksploatavimo ir techninės priežiūros dokumentai“.

4.2.1.2. Neišspręsti klausimai

Kai tam tikro techninio aspekto funkcinė ir techninė specifikacija, būtina esminiams reikalavimams įgyvendinti, nėra parengta ir dėl to neįtraukta į šią TSS, šis aspektas atitinkamame punkte nurodomas kaip neišspręstas klausimas; šios TSS I priede išvardyti visi neišspręsti klausimai, kaip reikalaujama Direktyvos 2008/57/EB 5 straipsnio 6 dalyje.

Be to, I priede nurodyta, ar neišspręsti klausimai yra susiję su techniniu suderinamumu su tinklu; šiuo tikslu I priedas padalytas į 3 dalis:

— bendrieji neišspręsti klausimai, susiję su visu tinklu;

— neišspręsti klausimai, susiję su riedmens ir tinklo techniniu suderinamumu;

— neišspręsti klausimai, nesusiję su riedmens ir tinklo techniniu suderinamumu.

Kaip reikalaujama Direktyvos 2008/57/EB 17 straipsnio 3 dalyje, neišspręsti klausimai sprendžiami taikant nacionalines technines taisykles.

4.2.1.3. Saugos aspektai

Funkcijos, kurios prisideda prie „saugos“ esminių reikalavimų, nurodytos šios TSS 3.2 skirsnyje.

Dauguma saugos reikalavimų, susijusių su šiomis funkcijomis, pateikti 4.2 skirsnyje išdėstytose techninėse specifikacijose (pvz., „pasyvioji sauga“, „ratai“ ir t. t.).

Toliau nurodytoms su sauga susijusioms funkcijoms parengiamos techninės specifikacijos, nustatomos saugos reikalavimais, kurių laikymosi atitiktį galima įrodyti taikant principus, aprašytus pagal bendrąjį saugos būdą rizikai vertinti (panašumas į standartinę (-es) sistemą (-as), praktikos kodeksų taikymas, tikimybių metodo taikymas):

— dinaminės savybės (naudojant įjungtą valdiklį), kaip nurodyta 4.2.3.4.2 punkte;

— staigiojo stabdymo savybės (įskaitant traukos išjungimą), kaip nurodyta 4.2.4.2, 4.2.4.7 ir 4.2.4.8.1 punktuose; saugos reikalavimai nurodyti 4.2.4.2.2 punkte;

— stovėjimo stabdžių įjungimas, kaip nurodyta 4.2.4.2, 4.2.4.4.5 ir 4.2.4.5.5 punktuose; saugos reikalavimai nurodyti 4.2.4.2.2 punkte;

— stabdžių būsena ir gedimo signalizavimas, kaip nurodyta 4.2.4.9 punkte;

— keleivių pavojaus signalas, kaip nurodyta 4.2.5.3 punkte;

— keleiviams skirtų išorinių durų valdymas, kaip nurodyta 4.2.5.6 punkte;

— elektros energijos tiekimo išjungimas, kaip nurodyta 4.2.8.2.10 punkte;

— mašinisto veiklos priežiūra, kaip nurodyta 4.2.9.3.1 punkte;

— priešgaisrinės užtvaros (išskyrus ištisines skersines pertvaras), kaip nurodyta 4.2.10.5 punkte.

Jeigu šių funkcijų, kurios įvardijamos kaip susijusios su sauga, saugos aspektai nėra pakankamai išsamiai aptarti arba saugos nuostatų išvis neparengta, atitinkamame punkte, kuriame aprašoma funkcija, nurodoma, kad klausimas neišspręstas.

Programinė įranga, naudojama su sauga susijusiems reikalavimams įgyvendinti, sukuriama ir įvertinama taikant su sauga susijusiai programinei įrangai tinkamą metodiką.

Tai taikoma programinei įrangai, turinčiai įtakos funkcijoms, kurios šios TSS 4.2 skirsnyje įvardytos kaip susijusios su sauga

4.2.2. Konstrukcija ir mechaninės dalys

4.2.2.1. Bendrosios nuostatos

Šioje dalyje pateikiami reikalavimai, susiję su riedmens kėbulo konstrukcijos projektu (transporto priemonės konstrukcijos tvirtumas) ir mechaninėmis jungtimis (mechaninės sąsajos), jungiančiomis riedmenis arba riedmenų vienetus.

Daugeliu šių reikalavimų siekiama užtikrinti mechaninį eksploatuojamo traukinio vientisumą ir gelbėjimo darbų nuoseklumą, taip pat apsaugoti keleivių ir traukinio brigados narių patalpas susidūrimo arba nuvažiavimo nuo bėgių atveju.

4.2.2.2. Mechaninės sąsajos

4.2.2.2.1. Bendrosios nuostatos ir apibrėžtys

Formuojant traukinio sąstatą (kaip apibrėžta 2.2 skirsnyje), riedmenys sukabinami taip, kad juos būtų galima eksploatuoti kartu. Tai užtikrinti leidžia mechaninė sąsaja – sankaba. Yra keletas sankabų tipų:

— vidinė sankaba (dar vadinama „tarpine“ sankaba) – riedmenų sukabinimo įtaisas, leidžiantis iš kelių atskirų riedmenų suformuoti vieną riedmenų vienetą (pvz., pastoviąją vagonų grupę arba traukinio sąstatą),

— galinė riedmenų vienetų sankaba („išorinė“ sankaba) – sukabinimo įtaisas, naudojamas dviem (arba keliems) riedmenų vienetams sujungti formuojant traukinį. Sumontuoti galinę sankabą riedmenų vienetų galuose neprivaloma. Jeigu riedmenų vieneto gale sankabos nėra, šiame gale įrengiamas įtaisas, leidžiantis prikabinti avarinio sukabinimo įtaisą. — Galinė sankaba gali būti automatinė, pusiau automatinė arba rankinė. — Šioje TSS „rankinė“ sankaba yra galinio sukabinimo sistema, kurią naudojant tarp riedmenų vienetų turi stovėti vienas arba keli žmonės, kad riedmenų vienetus būtų galima mechaniškai sukabinti arba atkabinti,

— avarinio sukabinimo įtaisas – sukabinimo įtaisas, leidžiantis atlikti riedmenų vieneto gelbėjimo darbus naudojant gelbėjimo motorvežį su standartine rankine sankaba, aprašyta 4.2.2.2.3 punkte, kai riedmenų vienete, kurio gelbėjimo darbus reikia atlikti, sumontuota kitokia sukabinimo sistema arba kai sukabinimo sistema nesumontuota.

4.2.2.2.2. Vidinė sankaba

Vidinėse sankabose, jungiančiose atskiras riedmenų vienetą sudarančius riedmenis, sumontuojama tampri sistema, galinti atlaikyti jėgas, susidarančias numatytomis eksploatavimo sąlygomis.

Jeigu vidinės sukabinimo sistemos, montuojamos tarp riedmenų, išilginis stipris mažesnis už riedmenų vieneto galinės (-ių) sankabos (-ų) stiprį, numatomos priemonės atlikti riedmenų vieneto gelbėjimo darbus sugedus kuriai nors iš šių vidinių sankabų; šios priemonės aprašomos dokumentuose, kuriuos reikalaujama parengti pagal 4.2.12.6 punktą.

Lankstiniai įtaisai. Dviejų riedmenų, sumontuotų ant tos pačios važiuoklės, jungtis atitinka standarto EN 12663–1:2010 6.5.3 ir 6.7.5 skirsnių reikalavimus.

4.2.2.2.3. Galinė sankaba

a) Galinė sankaba. Bendrosios nuostatos

Jeigu riedmenų vieneto gale sumontuota galinė sankaba, visų rūšių galinėms sankaboms (automatinėms, pusiau automatinėms arba rankinėms) taikomi šie reikalavimai:

— galinėse sankabose sumontuojama tamprioji sukabinimo sistema, galinti atlaikyti jėgas, susidarančias numatytomis eksploatavimo ir gelbėjimo sąlygomis,

— mechaninės sankabos tipas ir jos didžiausios vardinės projektinės tempimo ir gniuždymo vertės užregistruojamos riedmenų registre, apibrėžtame šios TSS 4.8 punkte.

Daugiau automatinėms ir pusiau automatinėms sukabinimo sistemoms taikomų reikalavimų šiose TSS nenustatyta.

b) Rankinė sukabinimo sistema

Riedmenų vienetams, kuriuose sumontuota rankinė sukabinimo sistema, taikomos šios specialiosios nuostatos:

— sukabinimo sistema pagaminama taip, kad tarp riedmenų vienetų, kuriuos reikia sukabinti arba atkabinti ir iš kurių bent viena juda, nereikėtų stovėti žmonėms,

— vagonuose su rankinėmis sukabinimo sistemomis sumontuojamas taukšas, traukimo įtaisas ir sraigtinė sukabinimo sistema, atitinkanti standartų EN 15551:2009 ir EN 15566:2009 dalis, susijusias su keleiviniais vagonais; riedmenų vienetuose, išskyrus vagonus su rankinėmis sukabinimo sistemomis, sumontuojamas taukšas, traukimo įtaisas ir sraigtinė sukabinimo sistema, atitinkanti susijusias standartų EN 15551:2009 ir EN 15566:2009 dalis (atitinkamai);

Visais atvejais taukšai ir sraigtinė sąvarža montuojami pagal A priedo A.1–A.3 punktus.

Visiems riedmenų vienetams, skirtiems eksploatuoti tik standartinės 1 435 mm vėžės tinkle ir turinčioms rankinę sankabą bei UIC pneumatinį stabdį, taikomi šie reikalavimai:

— stabdžių sistemos vamzdelių ir žarnelių, sankabų ir čiaupų matmenys ir išdėstymas atitinka reikalavimus, pateiktus CR WAP TSS I priede. Išilginė ir vertikali stabdžių sistemos vamzdelių ir čiaupų padėtis taukšo plokštės atžvilgiu atitinka atitinkamus reikalavimus, nustatytus UIC informacinio lapo Nr. 541–1 (2003 m. lapkričio mėn.) B2 priedo 16b arba 16c paveiksle. — Pastaba. Jiems bus taikomas šiuo metu rengiamas EN standartas,

— skersinė stabdžių sistemos ir čiaupų padėtis gali atitikti UIC informacinio lapo Nr. 648 (2001 m. rugsėjo mėn.) reikalavimus.

c) Rankinė sukabinimo sistema. Riedmenų vienetų, skirtų eksploatuoti skirtingo pločio vėžės geležinkelių tinkluose, suderinamumas

Riedmenų vienetai, skirti eksploatuoti skirtingo pločio vėžės geležinkelių (pvz., 1 435 mm ir 1 520/1 524 mm arba 1 435 mm ir 1 668 mm) tinkluose ir turintys rankinę sukabinimo sistemą bei UIC pneumatinę stabdžių sistemą, atitinka šiuos reikalavimus:

— sąsajos reikalavimus, 4.2.2.2.3 punkte „Galinė sankaba“ nustatytus 1 435 mm vėžės geležinkelio tinklams, ir

— susijusius specialiuosius reikalavimus, taikomus „ne 1 435 mm“ vėžės geležinkelio tinklui, kaip aprašyta šios TSS 7.3 punkte.

4.2.2.2.4. Avarinio sukabinimo įtaisas

Riedmenų vienetų, kuriuose nesumontuota jokia galinė sankaba arba kuriuose sumontuota sukabinimo sistema, nesuderinama su šios TSS 4.2.2.2.3 punkte aprašyta rankine sukabinimo sistema, galuose sumontuojamos priemonės, suteikiančios galimybę atlikti geležinkelio linijos atstatymo darbus avarijos atveju, ištraukiant arba išstumiant gelbėjamą riedmenų vienetą:

— jeigu gelbėjamame riedmenų vienete sumontuota galinė sankaba – naudojant motorvežį su tokio paties tipo galine sukabinimo sistema ir

— naudojant gelbėjimo riedmenų vienetą, t. y. motorvežį, kurio abu galai, naudotini gelbėjimo tikslais, atitinka šias sąlygas: — — juose sumontuota rankinė sukabinimo sistema ir pneumatinis stabdys, atitinkantys pirmiau išdėstyto 4.2.2.2.3 punkto nuostatas, — skersinė stabdžių sistemos vamzdelių ir čiaupų padėtis atitinka UIC informacinio lapo Nr. 648 (2001 m. rugsėjo mėn.) reikalavimus, — virš kablio vidurio linijos paliktas 395 mm laisvas tarpas, suteikiantis galimybę pritaisyti toliau aprašytą avarinio sukabinimo adapterį.

Tai užtikrinama naudojant stacionarią suderinamą sukabinimo sistemą arba avarinio sukabinimo įtaisą (dar vadinamą avarinio sukabinimo adapteriu).

Tokiu atveju riedmenų vienetas, kurį reikia įvertinti, suprojektuojamas taip, kad jame būtų galima vežti avarinio sukabinimo įtaisą.

Avarinio sukabinimo įtaisas:

— pagamintas taip, kad jį naudojant geležinkelio linijose, atitinkančiose Paprastųjų geležinkelių infrastruktūros TSS, būtų galima atlikti gelbėjimo darbus velkant 30 km/h greičiu,

— yra toks, kad sumontuotas jis būtų pritvirtintas prie gelbėjimo riedmenų vieneto taip, kad atliekant gelbėjimo darbus neatsikabintų,

— atlaiko jėgas, susidarančias numatytomis gelbėjimo sąlygomis;

— suprojektuotas taip, kad tarp gelbėjimo riedmenų vieneto ir gelbėjamo riedmenų vieneto nereikėtų stovėti žmonėms, kai bent vienas iš šių riedmenų vienetų juda,

— yra toks, kad avarinio sukabinimo įtaisas ir stabdžių sistemos žarnelės netrukdytų judėti į šonus kabliui, pritvirtintam prie gelbėjimo riedmenų vieneto.

Stabdžių sąsajai taikomi šios TSS 4.2.4.10 punkte nustatyti reikalavimai.

4.2.2.2.5. Prieiga darbuotojams atlikti sukabinimą ir (arba) atkabinimą

Riedmenų vienetai projektuojami taip, kad darbuotojams sukabinimo ir atkabinimo metu arba atliekant gelbėjimo darbus negrėstų pernelyg didelis pavojus.

Kad būtų laikomasi šio reikalavimo, riedmenų vienetai, kuriuose sumontuotos 4.2.2.2.3 punkte aprašytos rankinės sukabinimo sistemos, atitinka šiuos reikalavimus („Berno stačiakampis“):

— Reikalinguose tarpuose, parodytuose A priedo A2 paveiksle, nėra stacionariai pritvirtintų dalių. Įgyvendinant šį reikalavimą, sukabinimo įtaiso sudedamosios dalys įtaisomos per vidurį, horizontalioje plokštumoje; — jungiamieji lynai ir lanksčiosios žarnelės, taip pat elastinės deformuojamos keleivinių vagonų perėjos gali būti šiame tarpe. Po taukšais nėra įtaisų, kurie trukdytų pasiekti tarpą.

— Jeigu sumontuota kombinuota automatinė sankaba ir sraigtinė sąvarža, leidžiama, kad automatinės sankabos antgalis kirstų Berno stačiakampį kairėje pusėje (kaip parodyta A2 paveiksle), kai jis paslėptas ir kai naudojama sraigtinė sąvarža.

— Po kiekvienu taukšu yra turėklas. Turėklai atlaiko 1,5 kN jėgą.

4.2.2.3. Keleivinių vagonų perėjos

Jeigu įrengtos perėjos, kuriomis keleiviai pereina iš vieno vagono į kitą (arba iš vieno traukinio sąstato į kitą), jose keleiviams neturi grėsti pernelyg didelis pavojus.

Jeigu numatyta galimybė riedmenį eksploatuoti neprijungus perėjos, turi būti įmanoma užtikrinti, kad keleiviai nepatektų į perėją.

Su keleivinių vagonų perėjų durimis susiję reikalavimai, kurie taikomi, kai perėja nenaudojama, nurodyti 4.2.5.8 punkte „Su keleiviais susijusios nuostatos. Perėjimo iš vieno riedmenų vieneto į kitą durys“.

Papildomi reikalavimai išdėstyti Žmonių su judėjimo negalia TSS (Žmonių su judėjimo negalia TSS 4.2.2.7 punkte „Erdvės keleiviams praeiti“).

Šie reikalavimai netaikomi riedmenų galinei daliai, kuri įprastai neskirta keleiviams naudoti.

4.2.2.4. Riedmens konstrukcijos tvirtumas

Šis punktas taikomas visiems riedmenų vienetams.

C priedo C.1 punkte mobiliajai geležinkelių infrastruktūros statybos ir techninės priežiūros įrangai nustatyti alternatyvūs reikalavimai, kuriuos galima taikyti vietoje šiame punkte išdėstytų statinės apkrovos, kategorijų ir greitėjimo reikalavimų.

Riedmenų kėbulų statinis ir dinaminis tvirtumas (nuovargis) yra svarbus aspektas, į kurį būtina atsižvelgti užtikrinant keleivių saugą ir riedmenų, iš kurių sudarytas traukinys, taip pat riedmenų, kurie naudojami atliekant traukinių formavimo darbus, konstrukcinį vientisumą.

Todėl kiekvieno riedmens konstrukcija atitinka standarto EN 12663–1:2010 „Konstrukciniai reikalavimai, keliami geležinkelių riedmenų kėbulams. 1 dalis. Lokomotyvai ir keleiviniai riedmenys“ (ir alternatyvaus metodo prekiniams vagonams) reikalavimus. Riedmenų kategorijos, į kurias reikia atsižvelgti, yra L kategorija, jeigu tai lokomotyvai ir elektrovežiai, ir PI arba PII kategorija visų kitų tipų riedmenų, kurioms taikoma ši TSS, atveju, kaip apibrėžta standarto EN 12663–1:2010 5.2 skirsnyje.

Pirmiausia riedmens kėbulo atsparumą ilgalaikei deformacijai ir lūžimui galima patvirtinti skaičiavimais arba bandymais, atliekamais laikantis sąlygų, nustatytų standarto EN 12663–1:2010 9.2.3.1 punkte.

Apkrovos sąlygos, į kurias reikėtų atsižvelgti, yra tokios, kaip nustatyta šios TSS 4.2.2.10 punkte.

Aerodinaminės apkrovos prielaidos yra tokios, kaip aprašyta šios TSS 4.2.6.2.3 punkte.

Sukabinimo būdai aprašyti pirmiau pateiktuose reikalavimuose. Nustatoma patikros procedūra, kurią taikant gamybos etape užtikrinama, kad nebūtų trūkumų, dėl kurių pablogėtų konstrukcijos mechaninės savybės.

4.2.2.5. Pasyvioji sauga

Šis reikalavimas taikomas visiems riedmenų vienetams, išskyrus riedmenų vienetus, kurie nėra skirti keleiviams arba traukinio brigados nariams vežti, kai riedmenų vienetas eksploatuojamas, ir išskyrus geležinkelio statybos ir priežiūros riedmenis.

Be to, riedmenų vienetams, kuriuos eksploatuojant negalima pasiekti susidūrimo greičio, nurodyto pagal kurį nors iš toliau aprašytų susidūrimo scenarijų, netaikomos nuostatos, susijusios su tuo susidūrimo scenarijumi.

Pasyviosios saugos tikslas – papildyti aktyviąją saugą, kai visos kitos priemonės nepadeda.

Šiuo tikslu riedmenų mechaninė konstrukcija padeda užtikrinti keleivių saugą susidūrimo atveju šiomis priemonėmis:

— ribojant lėtėjimą,

— išlaikant saugią erdvę ir konstrukcinį keleivių užimamų vietų vientisumą,

— sumažinant užvažiavimo ant žemos kliūties riziką,

— sumažinant nuvažiavimo nuo bėgių riziką;

— ribojant susidūrimo su geležinkelio kelio kliūtimi padarinius.

Kad atitiktų šiuos funkcinius reikalavimus, riedmenų vienetai atitinka išsamius reikalavimus, nustatytus standarte EN 15227:2008 ir susijusius su konstrukcijos atsparumo smūgiams kategorija C-I (nurodyta standarto EN 15227:2008 4 skirsnio 1 lentelėje), išskyrus toliau nurodytus atvejus, kai taikomi kitokie reikalavimai.

Įvertinami šie keturi standartiniai susidūrimo scenarijai:

— 1 scenarijus – dviejų vienodų riedmenų vienetų susidūrimas iš priekio,

— 2 scenarijus – susidūrimas priekiu su prekiniu vagonu,

— 3 scenarijus – riedmenų vieneto atsitrenkimas į didelę kelių transporto priemonę vienalygėje pervažoje,

— 4 scenarijus – riedmenų vieneto atsitrenkimas į žemą kliūtį (pvz., į automobilį vienalygėje pervažoje, gyvūną, akmens luitą ir t. t.).

Šie scenarijai aprašyti standarto EN 15227:2008 5 skirsnio 2 lentelėje.

Atsižvelgiant į šios TSS taikymo sritį, 2 lentelėje nustatytos taisyklės papildomos šiais reikalavimais:

— reikalavimų, susijusių su 1 ir 2 scenarijais, taikomais didelio galingumo lokomotyvams, naudojamiems tik kroviniams vežti ir turintiems per vidurį sumontuotas sankabas, atitinkančias Willisono (pvz., SA3) arba Janney (AAR standartas) principą, ir skirtiems eksploatuoti paprastųjų geležinkelių TEN geležinkelio linijose, taikymo klausimas neišspręstas,

— lokomotyvų su centrinėmis kabinomis atitikties reikalavimams, susijusiems su 3 scenarijumi, klausimas neišspręstas.

Šioje TSS nustatomi atsparumo smūgiams reikalavimai, taikytini atsižvelgiant į šios TSS taikymo sritį, todėl standarto EN 15227:2008 A priedas netaikomas. Standarto EN 15227:2008 6 skirsnio reikalavimai taikomi atsižvelgiant į pirmiau nurodytus standartinius susidūrimo scenarijus.

Siekiant sušvelninti atsitrenkimo į geležinkelio kelyje esančią kliūtį padarinius, lokomotyvų, elektrovežių, valdomųjų keleivinių vagonų ir traukinių sekcijų priekinėse dalyse įrengiami kliūčių verstuvai. Reikalavimai, kuriuos atitinka kliūčių verstuvai, nustatyti standarto EN 15227:2008 5 straipsnio 3 lentelėje ir 6.5 skirsnyje.

4.2.2.6. Kėlimas keltuvu ir kėlikliais

Šis punktas taikomas visiems riedmenų vienetams, išskyrus geležinkelio statybos ir priežiūros riedmenis (mobiliąją geležinkelių infrastruktūros statybos ir techninės priežiūros įrangą).

Geležinkelio statybos ir priežiūros riedmenų kėlimo keltuvu ir kėlikliais nuostatos išdėstytos C priedo C.2 punkte.

Kiekvieną riedmenį, kuris yra sudedamoji riedmenų vieneto dalis, galima saugiai pakelti keltuvu arba kėlikliais, kad būtų galima atlikti atstatymo (nuriedėjimo nuo bėgių arba kitokios avarijos ar įvykio atveju) arba techninės priežiūros darbus.

Be to, galima pakelti keltuvu ar kėlikliu bet kurį riedmens galą (įskaitant jo važiuoklę), kitam galui remiantis į likusią važiuoklės dalį (arba likusias važiuokles).

Šiam tikslui įrengiami specialūs pažymėti kėlimo keltuvu ir (arba) kėlikliu taškai.

Kėlimo taškų geometrinės savybės ir vieta atitinka B priedą.

Kėlimo taškų žymenis sudaro ženklai, atitinkantys B priedą.

Konstrukcija yra atspari apkrovoms, nurodytoms standarte EN 12663–1:2010 (6.3.2 ir 6.3.3 skirsniuose).

Pirmiausia riedmens kėbulo atsparumą ilgalaikei deformacijai ir lūžimui galima įrodyti skaičiavimais arba bandymais, atliekamais laikantis sąlygų, nustatytų standarto EN 12663–1:2010 9.2.3.1 punkte.

4.2.2.7. Įtaisų tvirtinimas prie riedmens kėbulo konstrukcijos

Šis punktas taikomas visiems riedmenų vienetams, išskyrus geležinkelio statybos ir priežiūros riedmenis (mobiliąją geležinkelių infrastruktūros statybos ir techninės priežiūros įrangą).

Geležinkelio statybos ir priežiūros riedmenų konstrukcijos tvirtumo nuostatos išdėstytos C priedo C.1 punkte.

Siekiant sušvelninti avarijų padarinius, stacionarūs įtaisai, įskaitant sumontuotus keleivių zonose, pritvirtinami prie riedmens kėbulo konstrukcijos taip, kad šie stacionarūs įtaisai neatsikabintų ir nekeltų keleivių sužalojimo rizikos arba kad riedmenys nenuriedėtų nuo bėgių. Todėl pirmiau 4.2.2.4 punkte nurodytų kategorijų atveju šių įtaisų tvirtinimo priemonės suprojektuojamos pagal standarto EN 12663–1:2010 6.5.2 skirsnį.

4.2.2.8. Traukinio brigados nariams ir kroviniams skirtos durys

Keleiviams skirtos durys aprašytos šios TSS 4.2.5 punkte „Su keleiviais susijusios nuostatos“. Kabinų durys aprašytos šios TSS 4.2.9 punkte.

Šiame punkte aprašomos kroviniams ir traukinio brigados nariams skirtos durys, išskyrus kabinų duris.

Riedmenyse, kuriuose yra įrengta patalpa traukinio brigados nariams arba kroviniui, sumontuojamas įtaisas durims uždaryti ir užrakinti. Durys laikomos uždarytos ir užrakintos; jos atrakinamos tik kilus reikalui.

4.2.2.9. Mechaninės stiklo (išskyrus priekinį) savybės

Jeigu įstiklinimui (įskaitant veidrodžius) naudojamas stiklas, jis yra sluoksninis arba grūdintas ir atitinka reikiamą nacionalinį arba tarptautinį kokybės ir naudojimo srities standartą, taip sumažinant pavojų, kad sudužus stiklui bus sužaloti keleiviai ar traukinio brigados nariai.

4.2.2.10. Apkrovos sąlygos ir svertinė masė

Nustatomos tokios apkrovos sąlygos, nustatytos standarto EN 15663:2009 3.1 punkte:

— projektinė masė, kai naudingoji apkrova neįprasta,

— projektinė masė, kai naudingoji apkrova įprasta,

— projektinė eksploatacinė masė.

Prielaidos, kuriomis remiantis nustatomos pirmiau minėtos apkrovos sąlygos, atitinka standartą EN 15633:2009 (tolimojo susisiekimo traukiniai, kiti traukiniai, vienam kvadratiniam metrui tenkanti apkrova stovėjimo ir techninio aptarnavimo zonose); šios prielaidos pagrindžiamos ir išdėstomos bendruosiuose dokumentuose, aprašytuose 4.2.12.2 punkte.

Geležinkelio statybos ir priežiūros riedmenims gali būti taikomos kitokios apkrovos sąlygos (mažiausia leidžiama masė, didžiausia leidžiama masė), kad būtų atsižvelgta į papildomą juose sumontuotą įrangą.

4.2.1.2 punkte aprašytuose techniniuose dokumentuose pateikiama tokia su kiekviena pirmiau apibrėžta apkrovos sąlyga susijusi informacija:

— bendroji riedmens masė (kiekvieno riedmenų vienetą sudarančio riedmens),

— ašiai tenkanti masė (kiekvienai ašiai),

— ratui tenkanti masė (kiekvienam ratui).

Apkrovos sąlyga „projektinė eksploatacinė masė“ vertinama pasveriant riedmenį. Kitas apkrovos sąlygas leidžiama nustatyti skaičiuojant.

Jeigu deklaruojama, kad riedmuo atitinka tipą (atsižvelgiant į 6.2.2.1 ir 7.1.3 punktus), pasvėrus nustatyta bendroji riedmens masė, atitinkanti sąlygą „projektinė eksploatacinė masė“, ne daugiau kaip 3 % didesnė už nurodytą bendrąją tam tipui nustatytą riedmens masę, nurodytą tipo arba projekto patikros sertifikate, išduotame atlikus EB patikrą.

Eksploatuojamo riedmenų vieneto projektinė masė, projektinė masė esant įprastai naudingajai apkrovai ir didžiausia atskirų ašių apkrova pagal kiekvieną iš trijų apkrovos sąlygų užregistruojamos šios TSS 4.8 punkte apibrėžtame riedmenų registre.

4.2.3. Geležinkelio kelio ir riedmens sąveika ir gabaritai

4.2.3.1. Gabaritai

Gabaritas – tai riedmenų vieneto (riedmens) ir infrastruktūros sąsajos rodiklis, apibūdinamas bendruoju standartiniu kontūru ir susijusiomis skaičiavimo taisyklėmis. Gabaritas yra techninis rodiklis, apibrėžtas Paprastųjų geležinkelių infrastruktūros TSS 4.2.2 punkte ir priklausantis nuo geležinkelio linijos kategorijos.

Kinematiniu standartiniu kontūru ir susijusiomis taisyklėmis apibūdinami išoriniai riedmenų vieneto matmenys; jie atitinka vieną iš standartinių profilių – GA, GB arba GC (pagal Paprastųjų geležinkelių infrastruktūros TSS 4.2.2 punktą). Sąlyginis svyravimo (arba lankstumo) koeficientas, naudojamas gabaritui apskaičiuoti, pagrindžiamas skaičiavimais arba matavimais, kaip nustatyta standarte EN 15273–2:2009.

Elektrinių riedmenų vienetų atveju patikrinamas pantografo gabaritas atliekant skaičiavimus pagal standarto EN 15273–2:2009 A.3.12 punktą, taip siekiant įsitikinti, kad pantografo kontūras atitinka mechaninį kinematinį pantografo gabaritą, nustatytą pagal Paprastųjų geležinkelių energetikos TSS E priedą, ir priklauso nuo pasirinktų pantografo vežimėlio geometrinių savybių – abu leidžiami variantai apibrėžti šios TSS 4.2.8.2.9.2 punkte.

Siekiant užtikrinti tinkamus izoliacinius tarpus tarp pantografo ir stacionarių įrenginių, pasirenkama infrastruktūros gabaritą atitinkanti elektros energijos šaltinio įtampa.

Pantografo svyravimas, apibrėžtas Paprastųjų geležinkelių energetikos TSS ir taikomas atliekant mechaninio kinematinio gabarito skaičiavimus, pagrindžiamas skaičiavimais arba matavimais, kaip nustatyta standarte EN 15273–2:2009.

Standartinis kontūras (t. y. gabaritas), kurį riedmenų vienetas atitinka (GA, GB arba GC), užregistruojamas riedmenų registre, apibrėžtame šios TSS 4.8 punkte.

Visi gabaritai, kurių kinematinis standartinis profilis mažesnis nei GC, taip pat gali būti užregistruoti kartu su taikytinu suderintu gabaritu (GA, GB arba GC), jeigu jie vertinami taikant kinematinį metodą.

4.2.3.2. Ašies apkrova ir rato apkrova

4.2.3.2.1. Ašies apkrovos parametras

Ašies apkrova yra riedmenų vieneto ir infrastruktūros sąsaja. Ašies apkrova yra techninis infrastruktūros rodiklis, apibrėžtas Paprastųjų geležinkelių infrastruktūros TSS 4.2.2 punkte ir priklausantis nuo geležinkelio linijos kategorijos. Jis vertinamas atsižvelgiant į atstumą tarp ašių, traukinio ilgį ir didžiausią leidžiamą riedmenų vieneto greitį atitinkamoje geležinkelio linijoje.

Toliau nurodytos savybės, naudojamos kaip infrastruktūros sąsajos parametrai, įtraukiamos į bendruosius dokumentus, rengiamus vertinant riedmenų vienetą, ir aprašytos 4.2.12.2 punkte:

— ašiai tenkanti masė (kiekvienai ašiai) pagal tris apkrovos sąlygas (kaip apibrėžta ir reikalaujama įtraukti į dokumentus 4.2.2.10 punkte),

— ašių išdėstymas riedmenų vienete (atstumai tarp ašių),

— riedmenų vieneto ilgis,

— didžiausias projektinis greitis (kurį reikalaujama įtraukti į dokumentus 4.2.8.1.2 punkte).

Šios informacijos naudojimas eksploatavimo tikslais atliekant riedmens ir infrastruktūros suderinamumo patikrą (nepatenka į šios TSS taikymo sritį):

kaip reikalaujama Paprastųjų geležinkelių eismo organizavimo ir valdymo TSS 4.2.2.5 punkte, geležinkelio įmonė, atsižvelgdama į numatomą apkrovą, taikytiną teikiant numatomą paslaugą, kiekvienai riedmenų vieneto ašiai turi nustatyti ašies apkrovą, kuri bus naudojama kaip sąsajos su infrastruktūra parametras (jeigu jis nenustatytas vertinant riedmenų vienetą). Ašies apkrova esant apkrovos sąlygai „projektinė masė esant išimtinei naudingajai apkrovai“ yra pirmiau minėta didžiausia galima ašies apkrovos vertė.

4.2.3.2.2. Rato apkrova

Santykinis ašiai tenkantis ratų apkrovos skirtumas Sqj įvertinamas matuojant ratų apkrovą, atsižvelgiant į apkrovos sąlygą „projektinė eksploatacinė masė“. Ašiai tenkantis apkrovų skirtumas gali būti didesnis kaip 5 %, bet tik jei atlikus šios TSS 4.2.3.4.1 punkte apibrėžtos apsaugos nuo nuvažiavimo nuo bėgių važiuojant kelio sąsūka bandymą įrodoma, kad tai yra priimtina.

4.2.3.3. Riedmens parametrai, turintys įtakos stacionarioms sistemoms

▼M1

4.2.3.3.1. Riedmenų SAVYBĖS suderinamumui su traukinio buvimo vietos nustatymo sistemomis užtikrinti

Riedmens savybių, būtinų suderinamumui su reikiamomis traukinio buvimo vietos nustatymo sistemomis užtikrinti, rinkinys pateiktas 4.2.3.3.1.1, 4.2.3.3.1.2 ir 4.2.3.3.1.3 skirsniuose.

Nurodomi CCS TSS A priedo 77 rodyklėje nurodytos specifikacijos skirsniai.

Savybių, kurias atitinka riedmuo, rinkinys įrašomas į riedmenų registrą, kaip nustatyta šios TSS 4.8 skirsnyje.

4.2.3.3.1.1. RIEDMENŲ SAVYBĖS SUDERINAMUMUI SU TRAUKINIO BUVIMO VIETOS NUSTATYMO SISTEMA, PAGRĮSTA GELEŽINKELIO KELIO ELEKTROS GRANDINE, UŽTIKRINTI

— Riedmens geometrinės savybės — — Didžiausias leidžiamas atstumas tarp dviejų gretimų ašių nustatytas CCS TSS A priedo 77 rodyklės 3.1.2 skirsnyje nurodytoje specifikacijoje (1 pvz., nurodytas atstumas ai). — Didžiausias leidžiamas atstumas tarp taukšo galo ir pirmosios ašies nustatytas CCS TSS A priedo 77 rodyklės 3.1.2 skirsnyje nurodytoje specifikacijoje (1 pvz., nurodytas atstumas b1).

— Riedmens konstrukcija — — Mažiausia leidžiama ašies apkrova bet kokiomis apkrovos sąlygomis nustatyta CCS TSS A priedo 77 rodyklės 3.1.7 skirsnyje nurodytoje specifikacijoje. — Elektrinė varža tarp abiejų aširačio ratų važiuojamųjų paviršių nustatyta CCS TSS A priedo 77 rodyklės 3.1.9 skirsnyje nurodytoje specifikacijoje; matavimo metodas nurodytas tame pačiame skirsnyje. — Mažiausia pilnutinė varža tarp elektrinių riedmenų pantografo ir kiekvieno traukinio rato CCS TSS A priedo 77 rodyklės 3.2.2 skirsnyje nurodytoje specifikacijoje yra neišspręstas klausimas.

— Izoliuojantieji išmetalai — — Smėlio barstymo įrangos naudojimo apribojimai pateikti CCS TSS A priedo 77 rodyklės 3.1.4 skirsnyje nurodytoje specifikacijoje. — Kompozicinių stabdžių trinkelių naudojimo apribojimai pateikti CCS TSS A priedo 77 rodyklės 3.1.6 skirsnyje nurodytoje specifikacijoje.

— Elektromagnetinis suderinamumas — — Elektromagnetinio suderinamumo reikalavimai CCS TSS A priedo 77 rodyklės 3.2.1 ir 3.2.2 skirsniuose nurodytoje specifikacijoje yra neišspręsti klausimai. — Traukos srovių sukeltų elektromagnetinių trukdžių ribinės vertės CCS TSS A priedo 77 rodyklės 3.2.2 skirsnyje nurodytoje specifikacijoje yra neišspręstas klausimas.

4.2.3.3.1.2. RIEDMENS SAVYBĖS SUDERINAMUMUI SU TRAUKINIO BUVIMO VIETOS NUSTATYMO SISTEMA, PAGRĮSTA AŠIŲ SKAITIKLIAIS, UŽTIKRINTI

— Riedmens geometrinės savybės — — Didžiausias leidžiamas atstumas tarp dviejų gretimų ašių nustatytas CCS TSS A priedo 77 rodyklės 3.1.2 skirsnyje nurodytoje specifikacijoje. — Mažiausias leidžiamas atstumas tarp dviejų gretimų traukinio ašių nustatytas CCS TSS A priedo 77 rodyklės 3.1.2 skirsnyje nurodytoje specifikacijoje. — Mažiausias leidžiamas atstumas nuo riedmenų vieneto, kurį numatyta sukabinti, galo iki pirmosios ašies lygus pusei vertės, nustatytos CCS TSS A priedo 77 rodyklės 3.1.2 skirsnyje nurodytoje specifikacijoje. — Didžiausias leidžiamas atstumas nuo riedmenų vieneto galo iki pirmosios ašies nustatytas CCS TSS A priedo 77 rodyklės 3.1.2 skirsnyje nurodytoje specifikacijoje (1 pvz., nurodytas atstumas b1). — Mažiausias leidžiamas atstumas tarp riedmenų vieneto priekinės ir galinės ašių nustatytas CCS TSS A priedo 77 rodyklės 3.1.2 skirsnyje nurodytoje specifikacijoje.

— Rato geometrinės savybės — — Rato geometrinės savybės nustatytos šios TSS 4.2.3.5.2.2 skirsnyje. — Mažiausias rato skersmuo (atsižvelgiant į greitį) nustatytas CCS TSS A priedo 77 rodyklės 3.1.3 skirsnyje nurodytoje specifikacijoje.

— Riedmens konstrukcija — — Apie ratus esanti erdvė, kurioje turi nebūti metalinių dalių, CCS TSS A priedo 77 rodyklės 3.1.3.5 skirsnyje nurodytoje specifikacijoje yra neišspręstas klausimas. — Rato medžiagos savybės, susijusios su magnetiniu lauku, nustatytos CCS TSS A priedo 77 rodyklės 3.1.3.6 skirsnyje nurodytoje specifikacijoje.

— Elektromagnetinis suderinamumas — — Elektromagnetinio suderinamumo reikalavimai nustatyti CCS TSS A priedo 77 rodyklės 3.2.1 ir 3.2.2 skirsniuose nurodytoje specifikacijoje. — Ribinės elektromagnetinių trukdžių, susidarančių naudojant sūkurinių srovių arba magnetinius bėginius stabdžius, vertės CCS TSS A priedo 77 rodyklės 3.2.3 skirsnyje nurodytoje specifikacijoje yra neišspręstas klausimas.

4.2.3.3.1.3. RIEDMENS SAVYBĖS SUDERINAMUMUI SU KILPINIŲ APTIKTUVŲ ĮRANGA UŽTIKRINTI

— Riedmens konstrukcija — Metalinei riedmens daliai keliami reikalavimai CCS TSS A priedo 77 rodyklės 3.1.7.2 skirsnyje nurodytoje specifikacijoje yra neišspręstas klausimas.

▼B

4.2.3.3.2. Ašies guolio būklės stebėjimas

Suteikiama galimybė stebėti ašies guolio būklę.

Tai užtikrinti leidžiama naudojant transporto priemonėje arba geležinkelio kelyje sumontuotą įrangą.

Transporto priemonėje sumontuotai įrangai keliami reikalavimai – šios TSS neišspręstas klausimas.

Jeigu ašies guolio būklė stebima naudojant geležinkelio kelio įrangą, riedmenys atitinka šiuos reikalavimus:

— riedmens zona, kurią galima stebėti naudojant geležinkelio kelio įrangą, yra tokia, kaip apibrėžta standarto EN 15437–1:2009 5.1 ir 5.2 punktuose,

— ašies guolio darbinės temperatūros intervalas – neišspręstas klausimas.

Pastaba. Taip pat žr. 4.2.3.5.2.1 punktą dėl ašidėžių.

4.2.3.4. Riedmenų dinaminės savybės

4.2.3.4.1. Apsauga nuo nuvažiavimo nuo bėgių važiuojant kelio sąsūka

Riedmenų vienetas (arba riedmenys, iš kurių jis sudaryta) suprojektuojamas (-i) taip, kad būtų užtikrintas saugus važiavimas kelio sąsūka, pirmiausia atsižvelgiant į perėjimo nuo nuožulnaus kelio į lygų kelio ruožą ir susikertančių lygmenų skirtumus. Atitiktis šiam reikalavimui patikrinama pagal procedūrą, nustatytą standarto EN 14363:2005 4.1 punkte.

Geležinkelio statybos ir priežiūros riedmenų apsaugą nuo nuvažiavimo nuo bėgių važiuojant kelio sąsūka leidžiama pagrįsti taikant patvirtintą skaičiavimo metodą. Jeigu to padaryti neįmanoma, atliekami standarto EN 14363:2005 reikalavimus atitinkantys bandymai.

Riedmenų vienetams su vežimėliais ir atskirais aširačiais taikomos standarto EN 14363:2005 4.1 punkte nustatytos važiavimo kelio sąsūka bandymo sąlygos.

4.2.3.4.2. Važiavimo dinaminės savybės

a) Įžanga

Šis 4.2.3.4.2 punktas taikomas visiems riedmenų vienetams, suprojektuotiems važiuoti didesniu nei 60 km/h greičiu.

Jis netaikomas geležinkelio statybos ir priežiūros riedmenims (mobiliajai geležinkelių infrastruktūros statybos ir techninės priežiūros įrangai); geležinkelio statybos ir priežiūros riedmenims keliami reikalavimai išdėstyti C priedo C.3 punkte.

Riedmens dinaminės savybės turi didelės įtakos apsaugai nuo nuvažiavimo nuo bėgių, važiavimo saugai ir geležinkelio kelio apkrovai. Tai su sauga susijusi funkcija, kuriai skirti šio punkto techniniai reikalavimai; kai naudojama programinė įranga, saugos lygis, į kurį reikia atsižvelgti kuriant programinę įrangą, yra neišspręstas klausimas.

b) Reikalavimai

Važiuojančio riedmenų vieneto dinaminėms savybėms (važiavimo saugai ir geležinkelio kelio apkrovai) patikrinti taikoma standarto EN 14363:2005 5 punkte nustatyta metodika kartu su standarte EN 15686:2010 pakreiptu geležinkelio keliu važiuojantiems traukiniams skirta metodika su pakeitimais, išdėstytais toliau (šiame punkte ir jo papunkčiuose). 4.2.3.4.2.1 ir 4.2.3.4.2.2 punktuose aprašyti parametrai įvertinami taikant standarte EN 14363:2005 nustatytus kriterijus.

Vietoje bandymų geležinkelio kelyje, atliekamų naudojant dviejų skirtingų pokrypių bėgius, kaip nustatyta standarto EN 14363:2005 5.4.4.4 punkte, leidžiama atlikti bandymus naudojant vieno tam tikro pokrypio bėgius, jeigu įrodoma, kad bandymai atitinka visas toliau nustatytas sąlyčio sąlygas:

— tiesaus geležinkelio kelio ir didelio spindulio kreivių lygiaverčio kūgiškumo parametro tan γe pasiskirstymas yra toks, kad dydis tan γe = 0,2 ± 0,05 ne mažiau pusėje geležinkelio kelio ruožų patenka į aširačio skersinio poslinkio amplitudės (y) intervalą +/–2 – +/–4,

— standarte EN 14363:2005 apibrėžtas nestabilumo kriterijus esant mažo dažnio kėbulo judėjimui įvertinamas ne mažiau kaip dviejuose geležinkelio kelio ruožuose, kurių lygiavertis kūgiškumas mažesnis kaip 0,05 (vidutinė vertė geležinkelio kelio ruože),

— standarte EN 14363:2005 apibrėžtas nestabilumo kriterijus įvertinamas ne mažiau kaip dviejuose geležinkelio kelio ruožuose, kurių lygiavertis kūgiškumas nurodytas toliau pateiktoje 1 lentelėje: —



1 lentelė Sąlyčio sąlygos, taikomos geležinkelio kelyje atliekamiems bandymams Didžiausias riedmens greitis Lygiavertis kūgiškumas 60 km/h < V ≤ 140 km/h ≥ 0,50 140 km/h < V ≤ 200 km/h ≥ 0,40 200 km/h < V ≤ 230 km/h ≥ 0,35 230 km/h < V ≤ 250 km/h ≥ 0,30

Ne tik laikomasi reikalavimų dėl bandymų ataskaitos, nustatytų standarto EN 14363:2005 5.6 punkte, bet ir bandymų ataskaitoje pateikiama informacija apie:

— geležinkelio kelio, kuriame riedmenų vienetas buvo bandomas, kokybę, nustatytą stebint nuoseklų tam tikrų parametrų rinkinį, nustatytą standarte EN 13848–1:2003/A1:2008, parametrus pasirenkant pagal turimas matavimo priemones,

— lygiavertį kūgiškumą, su kuriuo susijęs riedmenų vieneto bandymas buvo atliktas.

Bandymų ataskaita pridedama prie dokumentų, aprašytų 4.2.12 punkte.

c) Bandymams naudojamo geležinkelio kelio ir bandymų ant geležinkelio kelio kokybė

Bandymų sąlygos. EN 14363 apibrėžtos bandymų ant geležinkelio kelio sąlygos, kurios buvo suderintos kaip standartinės. Tačiau šias bandymų sąlygas ne visada įmanoma užtikrinti dėl zonos, kurioje atliekamas bandymas, apribojimų, susijusių su:

— geležinkelio kelio geometrinėmis savybėmis,

— greičio, kreivio, nuožulnumo nepakankamumo deriniais (standarto EN 14363 5.4.2 punktas.

Kiek tai susiję su geležinkelio kelio geometrinėmis savybėmis, standartinio bandomojo geležinkelio kelio specifikacija, įskaitant geležinkelio kelio kokybės parametrus, nustatytus standarte EN 13848–1, yra neišspręstas klausimas. Todėl, norint suteikti galimybę įvertinti, ar jau atliktas bandymas yra priimtinas, nustatant šias ribas, kurios apibrėžiamos pagal standartą EN 138481, taikomos nacionalinės taisyklės.

4.2.3.4.2.1. VAŽIAVIMO SAUGOS RIBINĖS VERTĖS

Važiavimo saugos ribinės vertės, kurias riedmenų vienetas atitinka, yra nurodytos standarto EN 14363:2005 5.3.2.2 punkte, o traukinių pakreipimo – standarte EN 15686:2010, taikant šiuos pakeitimus, susijusius su kreipiamosios jėgos ir rato jėgos santykiu (Y/Q):

kai kreipiamosios jėgos ir rato jėgos santykio (Y/Q) riba viršijama, leidžiama perskaičiuoti nustatytą didžiausią Y/Q vertę taikant šią metodiką: — parenkite alternatyvią bandymo zoną, kurios visi sudedamieji geležinkelio kelio ruožai atitinka sąlygą 300 m ≤ R ≤ 500 m; — atlikdami kiekvieno ruožo statistinę analizę, vietoje xi (99,85 %) naudokite xi (97,5 %); — atlikdami kiekvienos zonos statistinę analizę, k = 3 (kai taikomas vienamatis metodas) arba Studento koeficientą t (N-2; 99 %) (kai taikomas dvimatis metodas) pakeiskite Studento koeficientu t (N-2; 95 %).

Abu rezultatai (gauti prieš perskaičiavimą ir perskaičiavus) įrašomi į bandymų ataskaitą.

4.2.3.4.2.2. GELEŽINKELIO KELIO APKROVOS RIBINĖS VERTĖS

Išskyrus kvazistatinę kreipiamąją jėgą Yqst, geležinkelio kelio apkrovos ribinės vertės, kurias riedmenų vienetas atitinka atliekant bandymą įprastu būdu, nurodytos standarto EN 14363:2005 5.3.2.3 punkte.

Kvazistatinės kreipiamosios jėgos Yqst ribos nurodytos toliau.

Apskaičiuojama kreivės spinduliams 250 ≤ R < 400 m kvazistatinės kreipiamosios jėgos Yqst ribinė vertė.

Kad riedmenį būtų galima be apribojimų eksploatuoti TEN geležinkelių tinkle (kaip apibrėžta techninėse sąveikos specifikacijose), ribinė vertė yra tokia: (Yqst)lim = (30 + 10 500/Rm) kN;

Rm – vidutinis geležinkelio kelio ruožų, naudojamų vertinant, spindulys (metrais).

Kai ši ribinė vertė viršijama dėl didelės trinties, leidžiama perskaičiuoti zonai nustatytą vertę Yqst, atskiras (Yqst)i vertes geležinkelio kelio ruožuose „i“, kai (Y/Q)ir (vidutinė santykio Y/Q vertė, nustatyta vidiniam ruožo bėgiui)