02009R0428 — LT — 07.10.2021 — 013.001

Šis tekstas yra skirtas tik informacijai ir teisinės galios neturi. Europos Sąjungos institucijos nėra teisiškai atsakingos už jo turinį. Autentiškos atitinkamų teisės aktų, įskaitant jų preambules, versijos skelbiamos Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje ir pateikiamos svetainėje „EUR-Lex“. Oficialūs tekstai tiesiogiai prieinami naudojantis šiame dokumente pateikiamomis nuorodomis

►B TARYBOS REGLAMENTAS (EB) Nr. 428/2009, 2009 m. gegužės 5 d. nustatantis Bendrijos dvejopo naudojimo prekių eksporto, persiuntimo, susijusių tarpininkavimo paslaugų ir tranzito kontrolės režimą (Nauja redakcija) (OL L 134 2009.5.29, p. 1)

Iš dalies keičiamas:





Pataisytas:









▼B

TARYBOS REGLAMENTAS (EB) Nr. 428/2009,

2009 m. gegužės 5 d.

nustatantis Bendrijos dvejopo naudojimo prekių eksporto, persiuntimo, susijusių tarpininkavimo paslaugų ir tranzito kontrolės režimą

(Nauja redakcija)







I SKYRIUS

REGLAMENTO OBJEKTAS IR SĄVOKŲ APIBRĖŽTYS

1 straipsnis

Šis reglamentas nustato Bendrijos dvejopo naudojimo prekių eksporto, persiuntimo, susijusių tarpininkavimo paslaugų ir tranzito kontrolės režimą.

2 straipsnis

Šiame reglamente:

1) dvejopo naudojimo prekės – prekės, įskaitant programinę įrangą ir technologijas, kurios gali būti naudojamos ir civiliniams, ir kariniams tikslams, taip pat visos prekės, kurios gali būti ir neskirtos sprogdinti, ir gali kokiu nors būdu būti susijusios su branduolinių ginklų ar kitokių branduolinių sprogstamųjų įtaisų gamyba;

2) eksportas: i) eksporto procedūra, kaip apibrėžta Reglamento (EB) Nr. 2913/1992 (Bendrijos muitinės kodekso) 161 straipsnyje; ii) reeksportas, kaip apibrėžta to kodekso 182 straipsnyje, išskyrus tranzitu pervežamas prekes; ir iii) programinės įrangos ar technologijų perdavimas elektroninėmis priemonėmis, tarp jų telefaksu, telefonu, elektroniniu paštu arba bet kokiomis kitomis elektroninėmis priemonėmis, į paskirties vietą už Europos bendrijos ribų; tai apima elektroninį programinės įrangos ir technologijų tiekimą juridiniams ir fiziniams asmenims ir bendrijoms už Bendrijos ribų. Eksportu taip pat laikomas technologijų perdavimas žodžiu tais atvejais, kai tos technologijos yra apibūdinamos telefonu;

3) „eksportuotojas“ bet kuris fizinis ar juridinis asmuo arba bendrija: i) kurio vardu užpildoma eksporto deklaracija, t. y. asmuo, kuris priimant deklaraciją yra sudaręs sutartį su prekių gavėju trečiojoje šalyje ir gali nuspręsti išsiųsti prekę iš Bendrijos muitų teritorijos. Jei nėra sudaryta eksporto sutartis arba jei sutarties turėtojas veikia ne savo vardu, eksportuotojas yra asmuo, galintis nuspręsti išsiųsti prekę iš Bendrijos muitų teritorijos; ii) kuris nusprendžia elektroninėmis priemonėmis, įskaitant faksu, telefonu, elektroniniu paštu arba bet kokiomis kitomis elektroninėmis priemonėmis perduoti arba tiekti programinę įrangą ar technologijas į paskirties vietą už Bendrijos ribų. Jei teisės parduoti dvejopo naudojimo prekę nauda pagal sutartį, kuria grindžiamas eksportas, priklauso ne Bendrijoje įsisteigusiam asmeniui, eksportuotojas yra laikomas Bendrijoje įsisteigusia sutarties šalimi.

4) eksporto deklaracija – aktas, kuriuo asmuo nustatyta forma ir būdu nurodo ketinimą pateikti dvejopo naudojimo prekes eksporto procedūrai;

5) tarpininkavimo paslaugos: — derybos dėl dvejopo naudojimo prekių pirkimo, pardavimo arba tiekimo iš vienos trečiosios šalies į bet kurią kitą trečiąją šalį sandorių, arba tokių sandorių organizavimas, arba ▼C1 — dvejopo naudojimo prekių, esančių trečiosiose šalyse, pardavimas arba pirkimas siekiant jas persiųsti į kitą trečiąją šalį. ▼B Šiame reglamente į šią apibrėžtį neįtraukiamos tik pagalbinės paslaugos. Pagalbinės paslaugos – transportavimas, finansinės paslaugos, draudimas ar perdraudimas arba bendra reklamos ar skatinimo veikla;

▼C1

6) tarpininkas – Bendrijos valstybėje narėje gyvenantis fizinis ar įsisteigęs juridinis asmuo ar bendrija, kurie teikia 2 straipsnio 5 punkte nurodytas paslaugas iš Bendrijos į trečiosios šalies teritoriją;

▼B

7) tranzitas – ne Bendrijos dvejopo naudojimo prekių gabenimas į Bendrijos muitų teritoriją ir vežimas per ją į paskirties vietą už Bendrijos ribų;

8) atskirasis eksporto leidimas – leidimas, suteiktas vienam konkrečiam eksportuotojui vienai arba kelioms dvejopo naudojimo prekėms eksportuoti vienam galutiniam naudotojui ar gavėjui trečiojoje šalyje;

▼M1

9) sąjungos bendrasis eksporto leidimas – leidimas eksportuoti į tam tikras paskirties šalis, kurį gali gauti visi eksportuotojai, kurie laikosi IIa-IIf prieduose išdėstytų naudojimosi juo sąlygų ir reikalavimų;

▼B

10) visuotinis eksporto leidimas – leidimas, suteikiamas vienam konkrečiam eksportuotojui, kurį turėdamas jis gali eksportuoti tam tikros rūšies ar kategorijos dvejopo naudojimo prekę vienam ar keliems konkretiems galutiniams naudotojams ir (arba) vienoje ar keliose konkrečiose trečiosiose šalyse;

11) bendrasis nacionalinis eksporto leidimas – eksporto leidimas, suteiktas remiantis 9 straipsnio 2 dalimi ir apibrėžtas nacionalinėje teisėje remiantis 9 straipsniu ir IIIc priedu;

12) Europos Sąjungos muitų teritorija – teritorija, kaip apibrėžta Bendrijos muitinės kodekso 3 straipsnyje;

13) ne Bendrijos dvejopo naudojimo prekės – prekės, kurioms taikomas ne Bendrijos prekių statusas, kaip apibrėžta Bendrijos muitinės kodekso 4 straipsnio 8 dalyje.







II SKYRIUS

TAIKYMO SRITIS

3 straipsnis

1. I priede išvardytoms dvejopo naudojimo prekėms eksportuoti reikia leidimo.

2. Laikantis 4 arba 8 straipsnio, leidimo taip pat gali reikėti tam tikrų I priede neišvardytų dvejopo naudojimo prekių eksportui į visas arba tam tikras paskirties vietas.

4 straipsnis

1. I priede neišvardytoms dvejopo naudojimo prekėms eksportuoti reikia leidimo, jei valstybės narės, kurioje eksportuotojas yra įsisteigęs, kompetentingos institucijos yra informavusios jį, kad atitinkamos prekės, visos arba iš dalies, yra arba gali būti skirtos naudoti kuriant, gaminant, tvarkant, naudojant, prižiūrint, laikant, susekant, atpažįstant ar platinant cheminius, biologinius arba branduolinius ginklus ar kitus branduolinius sprogdinimo įtaisus arba kuriant, gaminant, prižiūrint ar laikant tokius ginklus galinčias skraidinti raketas.

2. I priede neišvardytoms dvejopo naudojimo prekėms eksportuoti taip pat reikia leidimo, jei perkančiajai šaliai arba paskirties vietos šaliai yra taikomas ginklų embargas, ►M1 ►C2 nustatytas Tarybos priimtu sprendimu ar bendrąja pozicija ◄ ◄ arba Europos saugumo ir bendradarbiavimo organizacijos (ESBO) sprendimu, arba ginklų embargas, nustatytas Jungtinių Tautų Saugumo Tarybos privaloma rezoliucija, ir jei 1 dalyje nurodytos institucijos yra informavusios eksportuotoją, kad atitinkamos prekės, visos arba iš dalies, yra arba gali būti skirtos galutiniam kariniam naudojimui. Šioje straipsnio dalyje „galutinis karinis naudojimas“ reiškia: a) įtaisymą į karines prekes, išvardytas valstybių narių kariniuose sąrašuose; b) naudojimą gamybos, bandymų ar analitinei įrangai ir jos sudedamosioms dalims kuriant, gaminant ar prižiūrint karines prekes, išvardytas pirmiau minėtame sąraše; c) bet kurių nebaigtų gaminių naudojimą gamykloje gaminant karines prekes, išvardytas pirmiau minėtame sąraše.

3. I priede neišvardytoms dvejopo naudojimo prekėms eksportuoti taip pat reikia leidimo, jei 1 dalyje nurodytos institucijos yra informavusios eksportuotoją, kad atitinkamos prekės, visos arba iš dalies, yra arba gali būti skirtos naudoti kaip nacionaliniame kariniame sąraše išvardytų karinių prekių dalys ar sudedamosios dalys, kurios buvo eksportuotos iš tos valstybės narės teritorijos be leidimo arba pažeidžiant tos valstybės narės įstatymais nustatytą leidimų tvarką.

4. Jei eksportuotojas žino, kad jo siūlomos eksportuoti I priede neišvardytos dvejopo naudojimo prekės, visos arba iš dalies, yra skirtos kuriam nors iš 1, 2 ir 3 dalyse nurodytų naudojimo tikslų, jis turi pranešti šio straipsnio 1 dalyje nurodytoms institucijoms, kurios nuspręs, ar tikslinga atitinkamam eksportui reikalauti leidimo.

5. Valstybė narė gali priimti arba ir toliau taikyti nacionalinius įstatymus, nustatančius I priede neišvardytų dvejopo naudojimo prekių eksportui leidimų reikalavimą, jei eksportuotojas turi pagrindą įtarti, kad tos prekės, visos arba iš dalies, yra arba gali būti skirtos šio straipsnio 1 dalyje nurodytiems naudojimo tikslams.

6. Valstybė narė, nustatanti leidimo reikalavimą, I priede neišvardytų dvejopo naudojimo prekių eksportui taikydama šio straipsnio 1–5 dalis, prireikus informuoja kitas valstybes nares ir Komisiją. Kitos valstybės narės deramai atsižvelgia į šią informaciją ir informuoja apie tai savo muitinės administraciją ir kitas atitinkamas nacionalines institucijas.

7. 13 straipsnio 1, 2 ir 5–7 dalių nuostatos taikomos su I priede neišvardytomis dvejopo naudojimo prekėmis susijusiais atvejais.

8. Šis reglamentas neturi poveikio valstybių narių teisei imtis nacionalinių priemonių pagal Reglamento (EEB) Nr. 2603/69 11 straipsnį.

5 straipsnis

1. Su I priede išvardytomis dvejopo naudojimo prekėmis susijusioms tarpininkavimo paslaugoms vykdyti reikalingas leidimas, jeigu valstybės narės, kurioje tarpininkas gyvena ar yra įsisteigęs, kompetentingos institucijos tarpininkui praneša, kad atitinkamos prekės, visos ar iš dalies, yra arba gali būti skirtos bet kuriam iš 4 straipsnio 1 dalyje nurodytų naudojimo tikslų. Jeigu tarpininkui žinoma, kad I priede išvardytos dvejopo naudojimo prekės, dėl kurių jis siūlo savo tarpininkavimo paslaugas, yra, visos arba iš dalies, skirtos bet kuriam iš 4 straipsnio 1 dalyje nurodytų naudojimo tikslų, jis privalo apie tai pranešti kompetentingoms institucijoms, kurios nuspręs ar derėtų nustatyti, kad tokioms tarpininkavimo paslaugoms vykdyti reikalingas leidimas.

▼C1

2. Valstybė narė gali išplėsti 1 dalies taikymą – ją taikyti į sąrašą neįtrauktoms dvejopo naudojimo prekėms, skirtoms 4 straipsnio 1 dalyje išvardytiems naudojimo tikslams ir dvejopo naudojimo prekėms, skirtoms 4 straipsnio 2 dalyje nurodytam kariniam naudojimui ir paskirčiai.

▼B

3. Valstybė narė gali priimti arba toliau taikyti nacionalinės teisės aktus, kuriais nustatomas reikalavimas gauti leidimą tarpininkavimo paslaugoms dėl dvejopo naudojimo prekių teikti, jeigu tarpininkas turi priežasčių įtarti, kad šios prekės yra arba gali būti skirtos bet kuriam iš 4 straipsnio 1 dalyje nurodytų naudojimo tikslų.

4. 8 straipsnio 2, 3 ir 4 dalių nuostatos taikomos nacionalinėms priemonėms, nurodytoms šio straipsnio 2 ir 3 dalyse.

6 straipsnis

1. ►C1 ◄ Spręsdamos dėl šio draudimo valstybės narės atsižvelgia į savo pareigas ir įsipareigojimus, kuriuos jos prisiėmė kaip tarptautinių sutarčių Šalys arba tarptautinių neplatinimo režimų narės. I priede išvardytų ne Bendrijos dvejopo naudojimo prekių tranzitą gali uždrausti tranzito valstybės narės kompetentingos institucijos, tais atvejais, kai visos ar dalis prekių yra arba gali būti skirtos 4 straipsnio 1 dalyje nurodytiems naudojimo tikslams.Spręsdamos dėl šio draudimo valstybės narės atsižvelgia į savo pareigas ir įsipareigojimus, kuriuos jos prisiėmė kaip tarptautinių sutarčių Šalys arba tarptautinių neplatinimo režimų narės.

2. Prieš nuspręsdama dėl tranzito uždraudimo valstybė narė gali nustatyti, kad jos kompetentingos institucijos gali atskirais atvejais taikyti reikalavimą gauti leidimą konkrečiais I priede išvardytų dvejopo naudojimo prekių tranzito atvejais, jeigu prekės, visos ar iš dalies, yra arba gali būti skirtos 4 straipsnio 1 dalyje nurodytiems naudojimo tikslams.

▼C1

3. Valstybė narė gali 1 dalies taikymą išplėsti – taikyti į sąrašą neįtrauktoms dvejopo naudojimo prekėms, skirtoms 4 straipsnio 1 dalyje nurodytiems naudojimo tikslams, ir taikyti dvejopo naudojimo prekėms, skirtoms 4 straipsnio 2 dalyje nurodytam kariniam naudojimui ir paskirčiai.

▼B

4. 8 straipsnio 2, 3 ir 4 dalių nuostatos taikomos šio straipsnio 2 ir 3 dalyse nurodytoms nacionalinėms priemonėms.

7 straipsnis

Šis reglamentas netaikomas paslaugų teikimui arba technologijų perdavimui, jei tas tiekimas arba perdavimas yra susijęs su asmenų sienų kirtimu.

8 straipsnis

1. Valstybė narė gali uždrausti I priede neišvardytų dvejopo naudojimo prekių eksportą arba jam taikyti leidimų reikalavimą visuomenės saugumo arba žmogaus teisių apsaugos sumetimais.

2. Apie priemones, kurios buvo patvirtintos pagal 1 dalį, valstybės narės tuojau po jų patvirtinimo praneša Komisijai ir tiksliai nurodo tų priemonių motyvus.

3. Valstybės narės taip pat nedelsdamos praneša Komisijai apie bet kuriuos priemonių, patvirtintų pagal 1 dalį, pakeitimus.

4. Priemones, apie kurias buvo pranešta pagal šio straipsnio 2 ir 3 dalis, Komisija skelbia Europos Sąjungos oficialiojo leidinio C serijoje.







III SKYRIUS

EKSPORTO LEIDIMAS IR TARPININKAVIMO PASLAUGŲ LEIDIMAS

9 straipsnis

▼M1

1. Šiuo reglamentu tam tikroms IIa–IIf prieduose nurodytoms eksportuojamoms prekėms nustatomas Sąjungos bendrasis eksporto leidimas.

Valstybės narės, kurioje įsisteigęs eksportuotojas, kompetentingos institucijos gali uždrausti eksportuotojui naudotis tais leidimais, jei yra pagrįstas įtarimas, kad eksportuotojas nesugebės laikytis tokio leidimo sąlygų ar eksporto kontrolės teisės aktų nuostatų.

Valstybių narių kompetentingos institucijos keičiasi informacija apie eksportuotojus, kuriems atimta teisė naudotis Sąjungos bendruoju eksporto leidimu, nebent jos nustato, kad eksportuotojas nemėgins eksportuoti dvejopo naudojimo prekių pasinaudodamas kita valstybe nare. Šiuo tikslu naudojama 19 straipsnio 4 dalyje nurodyta sistema.

▼M3

Siekiant užtikrinti, kad IIa–IIf prieduose pateikti Sąjungos bendrieji eksporto leidimai būtų taikomi tik mažos rizikos sandoriams, Komisijai suteikiami įgaliojimai pagal 23a straipsnį priimti deleguotuosius aktus, kuriais tuose Sąjungos bendruosiuose eksporto leidimuose išbraukiamos paskirties šalys, jei toms paskirties šalims imamas taikyti ginklų embargas, kaip nurodyta 4 straipsnio 2 dalyje.

Tokių ginklų embargų atvejais, kai dėl neišvengiamų skubos priežasčių Sąjungos bendrajame eksporto leidime būtina išbraukti konkrečias paskirties šalis, pagal šią dalį priimamiems deleguotiesiems aktams taikoma 23b straipsnyje numatyta procedūra.

▼B

2. Visoms kitoms eksporto prekėms, kurioms pagal šį reglamentą reikalaujama leidimo, tokį leidimą išduoda valstybės narės, kurioje yra įsisteigęs eksportuotojas, kompetentingos institucijos. Atsižvelgiant į 4 dalyje nurodytus apribojimus šis leidimas gali būti atskirasis, visuotinis arba bendrasis. Visi leidimai galioja visoje Bendrijoje. Eksportuotojai kompetentingoms institucijoms pateikia visą informaciją, būtiną jų paraiškoms dėl atskirųjų ir bendrųjų eksporto leidimų, kad nacionalinėms kompetentingoms institucijoms būtų pateikta išsami informacija, būtent apie galutinius naudotojus, paskirties šalį, ir eksportuojamos prekės galutinio naudojimo tikslus. Leidimas prireikus gali būti siejamas su galutinio naudojimo paaiškinimu.

3. Valstybės narės išnagrinėja prašymus dėl atskirųjų ir bendrųjų leidimų per laikotarpį, kuris nustatomas vadovaujantis nacionaliniais įstatymais ir praktika.

4. Bendrieji nacionaliniai eksporto leidimai: ▼M1 a) netaikomi IIg priede išvardytoms prekėms; ▼B b) nustatomi pagal nacionalinę teisę ar praktiką. Jais gali naudotis visi tokius leidimus išduodančioje valstybėje narėje įsisteigę ar gyvenantys eksportuotojai, jeigu jie atitinka šio reglamento ir papildomų nacionalinės teisės aktų reikalavimus. Šie leidimai išduodami laikantis IIIc priede nustatytų sąlygų. Jie išduodami vadovaujantis nacionaline teise ar praktika. Valstybės narės nedelsdamos praneša Komisijai apie visus išduotus ar pakeistus bendruosius nacionalinius eksporto leidimus. Komisija skelbia šiuos pranešimus Europos Sąjungos oficialiojo leidinio C serijoje; c) negali būti naudojami, jei eksportuotojo valdžios institucijos yra informavusios jį, kad atitinkamos prekės, visos arba iš dalies, yra arba gali būti skirtos 4 straipsnio 1 ir 3 dalyse arba 4 straipsnio 2 dalyje nurodytiems naudojimo tikslams šalyje, kuriai taikomas ginklų embargas, ►M1 ►C2 nustatytas Tarybos priimtu sprendimu ar bendrąja pozicija ◄ ◄ arba ESBO sprendimu, arba Jungtinių Tautų Saugumo Tarybos privalomąja rezoliucija nustatytas ginklų embargas, arba jei eksportuotojas žino, kad šios prekės yra skirtos pirmiau minėtiems naudojimo tikslams.

▼C1

5. Valstybės narės ir toliau išlaiko arba nustato savo atitinkamuose nacionaliniuose įstatymuose galimybę suteikti konkrečiam eksportuotojui visuotinį eksporto leidimą.

▼B

6. Valstybės narės pateikia Komisijai sąrašą institucijų, įgaliotų: a) suteikti dvejopo naudojimo prekių eksporto leidimus; b) nuspręsti uždrausti ne Bendrijos dvejopo naudojimo prekių tranzitą pagal šį reglamentą. Šių institucijų sąrašą Komisija skelbia Europos Sąjungos oficialiojo leidinio C serijoje.

10 straipsnis

1. Leidimą teikti tarpininkavimo paslaugas pagal šį reglamentą suteikia valstybės narės, kurioje tarpininkas gyvena arba kurioje yra įsisteigęs, kompetentingos institucijos. Šie leidimai turi būti suteikiamai nustatytam konkrečių prekių, kurios vežamos iš vienos trečiosios šalies į kitą arba kelias kitas trečiąsias šalis, kiekiui. Būtina tiksliai nurodyti prekių buvimo vietą kilmės trečiojoje šalyje, galutinį naudotoją ir jo buvimo vietą. Šie leidimai galioja visoje Bendrijoje.

2. Tarpininkai kompetentingoms valdžios institucijoms pateikia visą informaciją, kuri yra privaloma taikant šį reglamentą pateikiant paraišką dėl leidimo teikti tarpininkavimo paslaugas, visų pirma nurodoma prekių buvimo vieta kilmės trečiojoje šalyje, pateikiamas aiškus prekių apibūdinimas ir nurodomas jų kiekis, nurodomi sandoryje dalyvaujantys tretieji asmenys, paskirties trečioji šalis, toje šalyje esantis galutinis naudotojas ir tiksli jo buvimo vieta.

3. Valstybės narės išnagrinėja prašymus dėl tarpininkavimo paslaugų leidimų per laikotarpį, kuris nustatomas vadovaujantis nacionalinės teisės aktais ar praktika.

4. Valstybės narės Komisijai pateikia institucijų, turinčių įgaliojimus išduoti leidimus pagal šį reglamentą tarpininkavimo paslaugoms teikti. Komisija skelbia šių institucijų sąrašą Europos Sąjungos oficialiojo leidinio C serijoje.

11 straipsnis

1. Jei dvejopo naudojimo prekės, dėl kurių yra paduota paraiška gauti atskirąjį eksporto į ►M1 IIa priede ◄ neišvardytą paskirties vietą arba į bet kurią IV priede išvardytų dvejopo naudojimo prekių paskirties vietą leidimą, yra ar bus vienoje ar keliose valstybėse narėse, bet ne toje, kurioje yra pateikta paraiška, tas faktas yra nurodomas paraiškoje. Valstybės narės, kuriai yra pateikta paraiška leidimui gauti, kompetentingos institucijos nedelsdamos konsultuojasi su atitinkamos valstybės narės arba atitinkamų valstybių narių kompetentingomis institucijomis ir suteikia atitinkamą informaciją. Valstybė narė arba valstybės narės, su kuriomis konsultuojamasi, per 10 darbo dienų praneša bet kuriuos prieštaravimus, kuriuos ji arba jos gali pareikšti dėl tokio leidimo suteikimo, o valstybė narė, kurioje ta paraiška buvo pateikta, privalo jų paisyti. Jei per 10 darbo dienų prieštaravimai nepateikiami, laikoma, kad valstybė narė ar valstybės narės, su kuriomis konsultuojamasi, prieštaravimų neturi. Išimtiniais atvejais bet kuri valstybė narė, su kuria konsultuojamasi, gali prašyti pratęsti tą 10 dienų laikotarpį. Tačiau pratęsimas negali viršyti 30 darbo dienų.

2. Jei koks nors eksportas gali pažeisti valstybės narės svarbius saugumo interesus, ji gali prašyti kitos valstybės narės nesuteikti eksporto leidimo arba, jei toks leidimas jau suteiktas, prašyti jį panaikinti, sustabdyti, pakeisti arba atšaukti. Valstybė narė, gaunanti tokį prašymą, nedelsdama pradeda su prašančiąja valstybe nare neprivalomo pobūdžio konsultacijas, kurios yra užbaigiamos per 10 darbo dienų. Jeigu valstybė narė, į kurią kreipiamasi, nusprendžia suteikti leidimą, ji turėtų apie tai pranešti Komisijai ir kitoms valstybėms narėms naudodamasi 13 straipsnio 6 dalyje nurodyta elektronine sistema.

12 straipsnis

1. Spręsdamos, ar suteikti atskirąjį ar visuotinį eksporto leidimą arba suteikti leidimą teikti tarpininkavimo paslaugas pagal šį reglamentą, valstybės narės atsižvelgia į visas svarbias aplinkybes, įskaitant: a) pareigas ir įsipareigojimus, kuriuos kiekviena yra prisiėmusi kaip atitinkamų tarptautinių neplatinimo režimų ir eksporto kontrolės susitarimų dalyvė arba ratifikuodama atitinkamas tarptautines sutartis; b) savo pareigas pagal sankcijas, taikomas pagal Tarybos priimtą ►M1 sprendimą ar bendrąją poziciją ◄ arba pagal ESBO sprendimą ar Jungtinių Tautų Saugumo Tarybos privalomą rezoliuciją; c) nacionalinės užsienio ir saugumo politikos aplinkybes, įskaitant tas, kurioms yra taikomas 2008 m. gruodžio 8 d. Tarybos bendroji pozicija 2008/944/BUSP, nustatanti bendrąsias taisykles, reglamentuojančias karinių technologijų ir įrangos eksporto kontrolę ( 1 ); d) aplinkybes, susijusias su numatomu galutiniu naudojimu ir nukreipimo rizika.

2. Vertindamos paraišką suteikti bendrąjį eksporto leidimą arba valstybės narės be 1 dalyje išdėstytų kriterijų atsižvelgia dar ir į tai, ar eksportuotojas taiko proporcingas bei adekvačias priemones ir procedūras, skirtas užtikrinti atitiktį šio reglamento nuostatoms ir tikslams bei leidimo naudojimo sąlygoms.

13 straipsnis

1. ►C1 ◄ Jeigu valstybės narės kompetentingos institucijos yra sustabdžiusios eksporto leidimo galiojimą, pasibaigus leidimo galiojimo sustabdymo laikui valstybėms narėms ir Komisijai pranešamas galutinis įvertinimas. Valstybių narių kompetentingos institucijos, vadovaudamosi šiuo reglamentu, gali atsisakyti suteikti eksporto leidimą arba ir gali panaikinti, sustabdyti, pakeisti ar atšaukti eksporto leidimą, kurį jos jau yra suteikusios.Atsisakydamos suteikti eksporto leidimą, jį panaikindamos, sustabdydamos, ženkliai apribodamos ar atšaukdamos, arba nustačiusios, kad eksportas neturi būti leidžiamas, jos apie tai praneša kitų valstybių narių kompetentingoms institucijoms ir Komisijai bei su jomis keičiasi informacija.Jeigu valstybės narės kompetentingos institucijos yra sustabdžiusios eksporto leidimo galiojimą, pasibaigus leidimo galiojimo sustabdymo laikui valstybėms narėms ir Komisijai pranešamas galutinis įvertinimas.

2. Valstybės narės persvarsto atsisakymus suteikti leidimą, apie kuriuos pranešama pagal 1 dalį, per trejus metus nuo tokio pranešimo ir tą atsisakymą atšaukia, iš dalies pakeičia arba atnaujina. Valstybės narės kompetentingos institucijos kuo skubiau praneš persvarstymo rezultatus kitų valstybių narių kompetentingoms institucijoms ir Komisijai. Neatšauktas atsisakymas galioja toliau.

3. Valstybių narių kompetentingos institucijos nedelsdamos praneša valstybėms narėms ir Komisijai apie vadovaujantis 6 straipsniu priimtus sprendimus uždrausti I priede išvardytų dvejopo naudojimo prekių tranzitą. Į šiuos pranešimus turi būti įtraukta visa reikiama informacija, be kita ko, prekės klasifikacija, techniniai parametrai, paskirties šalis ir galutinis naudotojas.

4. 1 ir 2 dalių nuostatos taip pat taikomos tarpininkavimo paslaugų leidimams.

5. ►C1 ◄ Jos pirmiausia konsultuojasi su valstybės narės ar valstybių narių kompetentingomis institucijomis, atsisakiusiomis jį suteikti tokį leidimą (ar leidimus) arba priėmusiomis sprendimą uždrausti tranzitą, kaip numatyta 1 ir 3 dalyse. Jei po tokios konsultacijos tos valstybės narės kompetentingos institucijos nusprendžia suteikti leidimą arba leisti vežti tranzitu, jos apie tai informuoja kitų valstybių narių kompetentingas institucijas ir Komisiją, pateikdamos visą reikalingą informaciją, paaiškinančią tą sprendimą. Valstybės narės kompetentingos institucijos prieš pagal šį reglamentą suteikdamos eksporto leidimą arba leidimą teikti tarpininkavimo paslaugas, arba priimdamos sprendimą dėl tranzito išnagrinėja visus pagal šį reglamentą pateiktus atsisakymus suteikti leidimą arba priimtus sprendimus uždrausti I priede išvardytų dvejopo naudojimo prekių tranzitą, kad patikrintų, ar kitų valstybių narių kompetentingos institucijos, kurį iš esmės tapačiam sandoriui (t. y. tapačių parametrų ar techninių charakteristikų prekei, tam pačiam galutiniam naudotojui arba gavėjui) atsisakė suteikti leidimą ar uždraudė atitinkamą tranzitą.Jos pirmiausia konsultuojasi su valstybės narės ar valstybių narių kompetentingomis institucijomis, atsisakiusiomis jį suteikti tokį leidimą (ar leidimus) arba priėmusiomis sprendimą uždrausti tranzitą, kaip numatyta 1 ir 3 dalyse. Jei po tokios konsultacijos tos valstybės narės kompetentingos institucijos nusprendžia suteikti leidimą arba leisti vežti tranzitu, jos apie tai informuoja kitų valstybių narių kompetentingas institucijas ir Komisiją, pateikdamos visą reikalingą informaciją, paaiškinančią tą sprendimą.

▼M1

6. Visi pagal šį straipsnį pateiktini pranešimai perduodami naudojant saugias elektronines priemones, įskaitant 19 straipsnio 4 dalyje nurodytą sistemą.

▼B

7. Visa informacija, kuria dalinamasi pagal šio straipsnio nuostatas, turi atitikti 19 straipsnio 3, 4 ir 6 dalių nuostatas, susijusias su tokios informacijos konfidencialumu.

14 straipsnis

▼C1

1. Visi atskirieji ir visuotiniai eksporto leidimai bei leidimai teikti tarpininkavimo paslaugas yra išduodami raštu ar elektroninėmis priemonėmis, naudojant formas, kuriose turi būti pateikti bent visi IIIa ir IIIb prieduose esančių pavyzdinių formų elementai, tose pavyzdinėse formose nurodyta seka.

▼B

2. Eksportuotojų prašymu visuotiniai eksporto leidimai, turintys kiekybinių apribojimų, yra dalijami į dalis.







IV SKYRIUS

DVEJOPO NAUDOJIMO PREKIŲ SĄRAŠO ATNAUJINIMAS

15 straipsnis

1. I priede nustatytas dvejopo naudojimo prekių sąrašas yra atnaujinamas vadovaujantis atitinkamomis pareigomis ir įsipareigojimais bei bet kuriais jų pakeitimais, kuriuos valstybės narės yra prisiėmusios kaip tarptautinių neplatinimo režimų ir eksporto kontrolės susitarimų dalyvės arba ratifikuodamos atitinkamas tarptautines sutartis.

2. IV priedas, kuris yra I priedo dalis, turi būti atnaujintas atsižvelgiant į Europos bendrijos steigimo sutarties 30 straipsnį, visų pirma į valstybių narių viešosios tvarkos ir visuomenės saugumo interesus.

▼M3

3. Komisijai suteikiami įgaliojimai pagal 23a straipsnį priimti deleguotuosius aktus dėl I priede pateikto dvejopo naudojimo prekių sąrašo atnaujinimo. I priedo atnaujinimas atliekamas neviršijant šio straipsnio 1 dalyje nurodytos apimties. Kai I priedo atnaujinimas susijęs su dvejopo naudojimo prekėmis, išvardytomis ir IIa–IIg arba IV prieduose, tie priedai atitinkamai iš dalies pakeičiami.

▼B







V SKYRIUS

MUITINĖS PROCEDŪROS

16 straipsnis

1. Atlikdamas dvejopo naudojimo prekių eksporto formalumus muitinėje, atsakingoje už eksporto deklaracijos tvarkymą, eksportuotojas pateikia įrodymus, kad yra gautas reikalingas eksporto leidimas.

2. Pateikiant eksporto deklaraciją iš eksportuotojo gali būti reikalaujama pateikti bet kurių kaip įrodymo pateiktų dokumentų vertimą į valstybės narės oficialią kalbą.

3. Nedarant poveikio valstybei narei pagal Bendrijos muitinės kodeksą ar juo vadovaujantis suteiktiems įgaliojimams, valstybė narė taip pat gali laikotarpiui, ne ilgesniam kaip 4 dalyje nurodyti laikotarpiai, sustabdyti eksportą iš savo teritorijos arba prireikus kitaip neleisti I priede išvardytų dvejopo naudojimo prekių, kurioms suteiktas galiojantis eksporto leidimas, išgabenti iš Bendrijos per savo teritoriją, jei turi pagrindą įtarti, kad: a) suteikiant tą leidimą nebuvo atsižvelgta į svarbią informaciją; arba b) nuo leidimo suteikimo dienos iš esmės pasikeitė aplinkybės.

4. 3 dalyje nurodytu atveju nedelsiant konsultuojamasi su valstybės narės, kuri suteikė tą eksporto leidimą, kompetentingomis institucijomis, kad jos imtųsi veiksmų vadovaudamosi 13 straipsnio 1 dalimi. Jei tokios institucijos nusprendžia išlaikyti leidimą, jos atsako per 10 darbo dienų laikotarpį, kuris jų prašymu išimtinėmis aplinkybėmis gali būti pratęstas iki 30 darbo dienų. Tokiu atveju arba jeigu per 10 ar 30 dienų negaunama jokio atsakymo, dvejopo naudojimo prekės nedelsiant išleidžiamos. Valstybė narė, kuri suteikė leidimą, informuoja kitas valstybes ir Komisiją.

17 straipsnis

1. Valstybės narės gali nustatyti, kad muitinės formalumai dvejopo naudojimo prekių eksportui gali būti atlikti tik tuo tikslu įgaliotose muitinėse.

2. Valstybės narės, pasinaudojusios 1 dalyje nustatyta galimybe, praneša Komisijai apie tas atitinkamai įgaliotas muitines. Komisija tą informaciją paskelbia Europos Sąjungos oficialiojo leidinio C serijoje.

18 straipsnis

Apribojimams, susijusiems su dvejopo naudojimo prekių, kurių eksportui pagal šį reglamentą reikia leidimo, eksportu, reeksportu ir išvežimu iš muitų teritorijos, taikomos Reglamento (EEB) Nr. 2454/93 843 ir 912a–912g straipsnių nuostatos.







VI SKYRIUS

ADMINISTRACINIS BENDRADARBIAVIMAS

19 straipsnis

1. Bendradarbiaudamos su Komisija, valstybės narės imasi visų tinkamų priemonių, kad nustatytų kompetentingų institucijų tiesioginį bendradarbiavimą ir keitimąsi informacija tarp jų, ypač siekdamos išvengti pavojaus, kad dėl galimų skirtumų taikant eksporto kontrolės priemones dvejopo naudojimo prekėms neatsirastų prekybos nukreipimas, kuris vienai ar daugiau valstybių narių sukeltų sunkumų.

2. Valstybės narės imasi visų tinkamų priemonių, kad užtikrintų kompetentingų institucijų tiesioginį bendradarbiavimą ir keitimąsi informacija tarp jų siekiant sustiprinti Bendrijos eksporto kontrolės režimo veiksmingumą. Tokia informacija gali apimti: a) duomenis apie eksportuotojus, kuriems pritaikius nacionalines sankcijas buvo atimta teisė naudoti nacionalinius bendruosius eksporto leidimus arba ►M1 Sąjungos bendruosius eksporto leidimus ◄ ; b) duomenis apie problemiškus galutinius vartotojus, subjektus, kurie vykdo įtartinus pirkimus, ir, kai tai žinoma, pasirinktus maršrutus.

3. mutantis mutandis taikomas 1997 m. kovo 13 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 515/97 dėl valstybių narių valdymo institucijų tarpusavio pagalbos ir dėl pastarųjų bei Komisijos bendradarbiavimo, siekiant užtikrinti tinkamą muitinės ir žemės ūkio teisės aktų taikymą ( Nedarant poveikio šio reglamento 23 straipsnio taikymui,taikomas 1997 m. kovo 13 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 515/97 dėl valstybių narių valdymo institucijų tarpusavio pagalbos ir dėl pastarųjų bei Komisijos bendradarbiavimo, siekiant užtikrinti tinkamą muitinės ir žemės ūkio teisės aktų taikymą ( 2 ), ir ypač nuostatos dėl informacijos konfidencialumo.

▼M1

4. Konsultuodamasi su pagal 23 straipsnį įsteigta Dvejopo naudojimo koordinavimo grupe, Komisija sukuria saugią, šifruotą informacijos mainų tarp valstybių narių ir, prireikus, Komisijos sistemą. Europos Parlamentas informuojamas apie sistemos biudžetą, kūrimą, preliminarų ir galutinį įdiegimą bei veikimą, taip pat apie tinklo sąnaudas.

▼B

5. Valstybės narės atsako už gairių teikimą eksportuotojams ir tarpininkams, kurie jose gyvena ar yra įsisteigę. Komisija ir Taryba taip pat gali parengti gaires ir (arba) rekomendacijas dėl geriausios praktikos šiame reglamente nurodytiems subjektams.

6. Tvarkant asmens duomenis laikomasi 1995 m. spalio 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 95/46/EB dėl asmenų apsaugos tvarkant asmens duomenis ir dėl laisvo tokių duomenų judėjimo ( 3 ) ir 2000 m. gruodžio 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (EB) Nr. 45/2001dėl asmenų apsaugos Bendrijos institucijoms ir įstaigoms tvarkant asmens duomenis ir laisvo tokių duomenų judėjimo ( 4 ) nustatytų taisyklių.







VII SKYRIUS

KONTROLĖS PRIEMONĖS

20 straipsnis

1. Dvejopo naudojimo prekių eksportuotojai pagal nacionalinę teisę arba atitinkamose valstybėse narėse galiojančią praktiką tvarko išsamius savo eksportuotų prekių registrus ar dokumentus. Tokius registrus ar dokumentus visų pirma sudaro tokie komerciniai dokumentai kaip sąskaitos faktūros, krovinio deklaracijos, transporto ir kiti išsiuntimo dokumentai, kuriuose yra pakankamai informacijos, leidžiančios nustatyti šiuos dalykus: a) dvejopo naudojimo prekių aprašymą; b) dvejopo naudojimo prekių kiekį; c) eksportuotojo ir prekių gavėjo pavadinimus ir adresus; d) jei žinoma, dvejopo naudojimo prekių galutinį naudojimą ir galutinį naudotoją.

▼C3

2. Pagal nacionalinę teisę arba atitinkamose valstybėse narėse galiojančią praktiką tarpininkai tvarko tarpininkavimo paslaugų, kurios patenka į 5 straipsnio taikymo sritį, registrus ar dokumentus, kad paprašius jie galėtų pateikti įrodymų dėl dvejopo naudojimo prekių apibūdinimo, laikotarpio, per kurį dėl tų prekių buvo teikiamos tokios paslaugos, jų paskirties vietos ir su tomis tarpininkavimo paslaugomis susijusių šalių.

▼B

3. 1 ir 2 dalyje nurodyti registrai ar dokumentai yra laikomi mažiausiai trejus metus nuo kalendorinių metų, kuriais vyko, pabaigos. Paprašius jie pateikiami valstybės narės, kurioje yra įsisteigęs arba gyvena eksportuotojas arba tarpininkas, kompetentingoms institucijoms.

21 straipsnis

Siekdama užtikrinti tinkamą šio reglamento taikymą, kiekviena valstybė narė imasi visų reikalingų priemonių, kad leistų savo kompetentingoms institucijoms:

a) rinkti informaciją apie bet kurį su dvejopo naudojimo prekėmis susijusį užsakymą ar sandorį;

b) nustatyti, kad eksporto kontrolės priemonės yra tinkamai taikomos, o tai gali visų pirma reikšti įgaliojimą patekti į asmens, turinčio interesą eksporto sandoriui, arba tarpininko, teikiančio tarpininkavimo paslaugas 5 straipsnyje nustatytomis aplinkybėmis, patalpas.







VIII SKYRIUS

KITOS NUOSTATOS IR TARPTAUTINIS BENDRADARBIAVIMAS

22 straipsnis

1. IV priede išvardytoms dvejopo naudojimo prekėms persiųsti Bendrijos viduje reikalingas leidimas. IV priedo 2 dalyje išvardytoms prekėms netaikomas bendrasis leidimas.

2. Valstybė narė gali nustatyti reikalavimą gauti leidimą siekiant siųsti kitas dvejopo naudojimo prekes iš jos teritorijos į kitą valstybę narę tais atvejais, jeigu siuntimo metu: — veiklos vykdytojui žinoma, kad galutinė atitinkamų prekių paskirties vieta yra už Bendrijos ribų, — tų prekių eksportui į tą galutinę paskirties vietą šalyje, iš kurios prekės siunčiamos, reikalingas leidimas pagal 3, 4 arba 8 straipsnius, ir toks tiesioginis eksportas iš jos teritorijos nėra leidžiamas pagal bendrąjį leidimą arba visuotinį leidimą, — valstybėje narėje, į kurią prekes ketinama siųsti, tos prekės nebus apdorojamos ar perdirbamos, kaip nurodyta Bendrijos muitų kodekso 24 straipsnyje.

3. Valstybėje narėje, iš kurios dvejopo naudojimo prekės bus persiunčiamos, reikia pateikti paraišką persiuntimo leidimui gauti.

▼C1

4. Tais atvejais, kai valstybė narė, iš kurios tos prekės turi būti persiųstos, po 11 straipsnyje nustatytų konsultavimosi procedūrų paskesniam dvejopo naudojimo prekių eksportui jau yra pritarusi, veiklos vykdytojui nedelsiant išduodamas persiuntimo leidimas, jeigu aplinkybės nėra iš esmės pasikeitusios.

▼B

5. Valstybė narė, kuri priima teisės aktus, nustatančius tokį reikalavimą, apie priemones, kurių ji ėmėsi, praneša kitoms valstybėms narėms ir Komisijai. Komisija šią informaciją paskelbia Europos Sąjungos oficialiojo leidinio C serijoje.

6. Priemonės, kurių imamasi pagal 1 ir 2 dalis, nėra susijusios su vidaus sienų kontrolės taikymu Bendrijoje, o tėra tik kontrolės priemonės, vykdomos kaip normalios kontrolės procedūrų, nediskriminaciniu būdu taikomų visoje Bendrijos teritorijoje, dalis.

7. Dėl priemonių pagal 1 ir 2 dalis taikymo prekėms persiųsti iš vienos valstybės narės į kitą negali būti taikomos griežtesnės sąlygos negu tos, kurios yra nustatytos tų prekių eksportui į trečiąsias šalis.

8. I priede išvardytų dvejopo naudojimo prekių persiuntimo Bendrijos viduje dokumentai ir registravimo įrašai yra saugomi bent trejus metus nuo kalendorinių metų, kuriais įvyko persiuntimas, pabaigos ir paprašius pateikiami valstybės narės, iš kurios šios prekės buvo persiųstos, kompetentingoms institucijoms.

9. Remdamasi savo nacionalinės teisės aktais, valstybė narė gali reikalauti, kad Bendrijos viduje iš tos valstybės narės atliekant bet kurį I priedo 2 dalies 5 kategorijoje išvardytų prekių, kurios nėra išvardytos IV priede, persiuntimą apie tas prekes tos valstybės narės kompetentingoms institucijoms būtų teikiama papildoma informacija.

10. Svarbūs komerciniai dokumentai, susiję su I priede išvardytų dvejopo naudojimo prekių persiuntimu Bendrijos viduje, aiškiai rodo, kad toms prekėms jas eksportuojant iš Bendrijos taikomos kontrolės priemonės. Svarbius komercinius dokumentus visų pirma sudaro pardavimo sutartis, užsakymo patvirtinimas, sąskaita faktūra arba išsiuntimo pranešimas.

23 straipsnis

1. Įsteigiama Komisijos atstovo pirmininkaujama Dvejopo naudojimo koordinavimo grupė. Kiekviena valstybė narė į šią grupę paskiria savo atstovą. Ji nagrinėja visus su šio reglamento taikymu susijusius klausimus, kuriuos gali iškelti pirmininkas arba valstybės narės atstovas.

2. Dvejopo naudojimo koordinavimo grupės pirmininkas ar koordinavimo grupė, kada tik jie mano, kad reikia, konsultuojasi su eksportuotojais, tarpininkais ir kitais svarbiais suinteresuotaisiais asmenimis, kuriems taikomas šis reglamentas.

▼M1

3. Komisija teikia Europos Parlamentui kasmetinę ataskaitą apie Dvejopo naudojimo koordinavimo grupės veiklą, tyrimus ir konsultacijas; šiai ataskaitai taikomas 2001 m. gegužės 30 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1049/2001 dėl galimybės visuomenei susipažinti su Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos dokumentais ( 5 ) 4 straipsnis.

▼M3

23a straipsnis

1. Įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami šiame straipsnyje nustatytomis sąlygomis.

2. 9 straipsnio 1 dalyje ir 15 straipsnio 3 dalyje nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami penkerių metų laikotarpiui nuo 2014 m. liepos 2 d. Likus ne mažiau kaip devyniems mėnesiams iki penkerių metų laikotarpio pabaigos Komisija parengia naudojimosi deleguotaisiais įgaliojimais ataskaitą. Įgaliojimai savaime pratęsiami tokios pačios trukmės laikotarpiams, išskyrus atvejus, kai Europos Parlamentas arba Taryba pareiškia prieštaravimų dėl tokio pratęsimo likus ne mažiau kaip trims mėnesiams iki kiekvieno laikotarpio pabaigos.

3. Europos Parlamentas arba Taryba gali bet kada atšaukti 9 straipsnio 1 dalyje ir 15 straipsnio 3 dalyje nurodytus deleguotuosius įgaliojimus. Sprendimu dėl įgaliojimų atšaukimo nutraukiami tame sprendime nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus. Sprendimas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje arba vėlesnę jame nurodytą dieną. Jis nedaro poveikio jau galiojančių deleguotųjų aktų galiojimui.

4. Apie priimtą deleguotąjį aktą Komisija nedelsdama vienu metu praneša Europos Parlamentui ir Tarybai.

5. Pagal 9 straipsnio 1 dalį ir 15 straipsnio 3 dalį priimtas deleguotasis aktas įsigalioja tik tuo atveju, jeigu per du mėnesius nuo pranešimo Europos Parlamentui ir Tarybai apie šį aktą dienos nei Europos Parlamentas, nei Taryba nepareiškia prieštaravimų arba jeigu dar nepasibaigus šiam laikotarpiui ir Europos Parlamentas, ir Taryba praneša Komisijai, kad prieštaravimų nereikš. Europos Parlamento arba Tarybos iniciatyva šis laikotarpis pratęsiamas dviem mėnesiais.

23b straipsnis

1. Pagal šį straipsnį priimti deleguotieji aktai įsigalioja nedelsiant ir taikomi, jei nepareiškiama 2 dalyje nurodytų prieštaravimų. Pranešime Europos Parlamentui ir Tarybai apie deleguotąjį aktą nurodomos skubos procedūros taikymo priežastys.

2. Europos Parlamentas arba Taryba, laikydamiesi 23a straipsnio 5 dalyje nurodytos procedūros, gali pareikšti prieštaravimų dėl deleguotojo akto. Tokiu atveju Komisija, gavusi pranešimą apie Europos Parlamento arba Tarybos sprendimą pareikšti prieštaravimų, nedelsdama panaikina aktą.

▼B

24 straipsnis

Kiekviena valstybė narė imasi tinkamų priemonių, kad užtikrintų deramą visų šio reglamento nuostatų vykdymą. Visų pirma ji nustato sankcijas, taikomas už šio reglamento nuostatų ar jam įgyvendinti priimtų nuostatų pažeidimus. Tos sankcijos turi būti veiksmingos, proporcingos ir atgrasančios.

▼M1

25 straipsnis

1. Kiekviena valstybė narė informuoja Komisiją apie įstatymus ir kitus teisės aktus, priimtus įgyvendinant šį reglamentą, įskaitant 24 straipsnyje nurodytas priemones. Komisija persiunčia šią informaciją kitoms valstybėms narėms.

2. Kas trejus metus Komisija vertina, kaip įgyvendinamas šis reglamentas, ir teikia Europos Parlamentui ir Tarybai išsamią įgyvendinimo ir poveikio vertinimo ataskaitą, į kurią gali būti įtraukta pasiūlymų dėl jo dalinių pakeitimų. Valstybės narės teikia Komisijai visą informaciją, kuri būtina šiai ataskaitai parengti.

3. Atskiruose ataskaitos skirsniuose pateikiama informacija apie: a) Dvejopo naudojimo koordinavimo grupę ir jos veiklą. Komisijos pateikiama informacija apie Dvejopo naudojimo koordinavimo grupės tyrimus ir konsultacijas laikoma konfidencialia pagal Reglamento (EB) Nr. 1049/2001 4 straipsnį. Informacija bet kuriuo atveju laikoma konfidencialia, jei tikėtina, kad jos atskleidimas gali turėti didelių neigiamų pasekmių tokios informacijos teikėjui ar šaltiniui; b) 19 straipsnio 4 dalies įgyvendinimą; taip pat pranešama apie saugios šifruotos informacijos mainų tarp valstybių narių ir Komisijos sistemos kūrimo pasiektą etapą; c) 15 straipsnio 1 dalies įgyvendinimą; d) 15 straipsnio 2 dalies įgyvendinimą; e) išsami informacija apie priemones, kurių valstybės narės ėmėsi pagal 24 straipsnį ir apie kurias pranešta Komisijai pagal šio straipsnio 1 dalį.

4. Ne vėliau kaip 2013 m. gruodžio 31 d. Komisija pateikia Europos Parlamentui ir Tarybai ataskaitą, kurioje įvertinamas šio reglamento įgyvendinimas ir skiriamas specialus dėmesys IIb priedo įgyvendinimui, Sąjungos bendrajam eksporto leidimui Nr. EU002, ir, prireikus, prideda prie jos, teisėkūros pasiūlymą dėl šio reglamento dalinio pakeitimo, visų pirma mažos vertės krovinių klausimu.

▼M1

25a straipsnis

Nedarant poveikio Sąjungos ir trečiųjų šalių muitinių savitarpio administracinės pagalbos susitarimų ar protokolų nuostatoms, Taryba gali suteikti leidimą Komisijai derėtis su trečiosiomis šalimis dėl susitarimų, kuriais nustatomas dvejopo naudojimo prekių, kurioms taikomas šis reglamentas, eksporto kontrolės tarpusavio pripažinimas, visų pirma siekiant panaikinti leidimo reikalavimą, kai prekės reeksportuojamos Sąjungos teritorijoje. Tos derybos vykdomos laikantis Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 207 straipsnio 3 dalyje ir, atitinkamais atvejais, Europos atominės energijos bendrijos steigimo sutartyje nustatytos tvarkos.

▼B

26 straipsnis

Šis reglamentas neturi poveikio:

— Europos bendrijos steigimo sutarties 296 straipsnio taikymui,

— Europos atominės energijos bendrijos steigimo sutarties taikymui.

27 straipsnis

Reglamentas (EB) Nr. 1334/2000 panaikinamas nuo 2009 m. rugpjūčio 27 d.

Tačiau eksporto leidimo paraiškoms, pateiktoms anksčiau nei 2009 m. rugpjūčio 27 d., ir toliau taikomos atitinkamos Reglamento (EB) Nr. 1334/2000 nuostatos.

Nuorodos į panaikintą reglamentą laikomos nuorodomis į šį reglamentą ir aiškinamos pagal VI priede pateiktą koreliacijos lentelę.

28 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja devyniasdešimtą dieną nuo jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

▼M10









I PRIEDAS

DVEJOPO NAUDOJIMO PREKIŲ SĄRAŠAS

(nurodytas šio reglamento 3 straipsnyje)

Šiuo sąrašu įgyvendinama tarptautiniu mastu sutarta dvejopo naudojimo prekių kontrolė, apimanti Australijos grupę ( 6 ), Raketų technologijų kontrolės režimą (MTCR) ( 7 ), Branduolinių tiekėjų grupę (NSG) ( 8 ), Vasenaro susitarimą ( 9 ) ir Cheminio ginklo uždraudimo konvenciją (CWC) ( 10 ).

TURINYS Pastabos Akronimai ir santrumpos Sąvokų apibrėžtys 0 kategorija Branduolinės medžiagos, įrenginiai ir įranga 1 kategorija Specialiosios medžiagos ir susijusi įranga 2 kategorija Medžiagų perdirbimas 3 kategorija Elektronika 4 kategorija Kompiuteriai 5 kategorija Telekomunikacijos ir „informacijos saugumas“ 6 kategorija Jutikliai ir lazeriai 7 kategorija Navigacija ir avionika 8 kategorija Jūrininkystė 9 kategorija Oro erdvė ir varomoji jėga

I PRIEDO BENDROSIOS PASTABOS

1. Dėl prekių, kurios yra suprojektuotos arba modifikuotos kariniam naudojimui, kontrolės žr. atskirų ES valstybių narių patvirtintą (-us) atitinkamą (-us) kontrolės sąrašą (-us). Šio priedo nuorodos „TAIP PAT ŽR. DALĮ KARINIŲ PREKIŲ KONTROLĖ“ nurodo į minėtus sąrašus.

2. Šiame priede nurodytų prekių kontrolė neturėtų būti panaikinta, jeigu eksportuojamos bet kurios kitos nekontroliuojamos prekės (įskaitant agregatus), kurių sudėtyje yra vienas ar daugiau kontroliuojamų komponentų, kai kontroliuojamas komponentas ar komponentai yra prekės pagrindinis elementas, ir jį galima atskirti arba panaudoti kitais tikslais.

NB. Nusprendžiant, ar kontroliuojamas komponentas ar komponentai gali būti laikomi pagrindiniu elementu, būtina įvertinti kiekio, vertės ir technologinės pažangos veiksnius ir kitas specialias aplinkybes, kurių pagrindu kontroliuojamas komponentas ar komponentai gali būti laikomas (-i) pagrindiniu perkamų prekių elementu.

3. Šiame priede nurodytos prekės apima tiek naujas, tiek naudotas prekes.

4. Kai kuriais atvejais cheminės medžiagos sąraše yra nurodytos pagal pavadinimą ir Cheminių medžiagų santrumpų tarnybos (angl. Chemical Abstracts Service) (toliau – CAS) registracijos numerį. Šis sąrašas taikomas tos pačios struktūrinės formulės cheminėms medžiagoms (įskaitant hidratus) neatsižvelgiant į pavadinimą ar CAS numerį. CAS numeriai pateikiami tam, kad būtų lengviau nustatyti tam tikrus chemikalus arba jų mišinius, neatsižvelgiant į nomenklatūrą. CAS numeriai negali būti naudojami kaip unikalūs identifikatoriai, nes į sąrašą įtrauktos tam tikro pavidalo cheminės medžiagos ir tokių medžiagų turintys mišiniai gali turėti skirtingus CAS numerius.

BRANDUOLINĖS TECHNOLOGIJOS PASTABA (NTN)

(Turi būti skaitoma kartu su 0 kategorijos E skirsniu.)

„Technologija“, tiesiogiai susijusi su bet kokiomis prekėmis, kontroliuojamomis pagal 0 kategoriją, yra kontroliuojama pagal 0 kategorijos nuostatas.

„Technologija“, skirta „kurti“, „gaminti“ ar „naudoti“ kontroliuojamas prekes, išlieka kontroliuojama netgi tada, kai ji taikoma nekontroliuojamoms prekėms.

Prekių eksporto patvirtinimas taip pat leidžia eksportuoti tam pačiam galutiniam vartotojui būtiniausią „technologiją“, reikalingą prekių įrengimui, veikimui, eksploatacijai ir taisymui.

„Technologijos“ perdavimo kontrolė netaikoma „viešųjų sričių“ informacijai arba „pagrindiniams moksliniams tyrimams“.

BENDROJI TECHNOLOGIJOS PASTABA (GTN)

(Turi būti skaitoma kartu su 1–9 kategorijų E skirsniu.)

„Technologijos“, kuri „reikalinga“ prekėms, kontroliuojamoms pagal 1–9 kategorijas, „kurti“, „gaminti“ ar „naudoti“, eksportas yra kontroliuojamas pagal 1–9 kategorijų nuostatas.

„Technologija“, kuri „reikalinga“„kurti“, „gaminti“ ar „naudoti“ kontroliuojamas prekes, išlieka kontroliuojama netgi tada, kai ji taikoma nekontroliuojamoms prekėms.

Kontrolė netaikoma tai „technologijai“, kuri yra būtina įrengimui, veikimui, eksploatavimui (tikrinimui) arba taisymui tų prekių, kurios nėra kontroliuojamos arba kurias buvo leista eksportuoti.

Pastaba. Tai netaikoma „technologijai“, nurodytai 1E002.e, 1E002.f, 8E002.a ir 8E002.b.

„Technologijos“ perdavimo kontrolė netaikoma „viešųjų sričių“ informacijai, „pagrindiniams moksliniams tyrimams“ arba būtiniausiai informacijai, skirtai patentų taikymui.

BRANDUOLINĖS PROGRAMINĖS ĮRANGOS PASTABA (NSN)

(Ši pastaba yra svarbesnė nei bet kuri kontrolė 0 kategorijos D skirsnyje.)

Šio sąrašo 0 kategorijos D skirsnis netaikomas „programinei įrangai“ – „galutinei programai“, kuri yra būtina įrengimui, veikimui, eksploatavimui (tikrinimui) arba taisymui tų prekių, kurias buvo leista eksportuoti.

Prekių eksporto patvirtinimas taip pat leidžia eksportuoti tam pačiam galutiniam vartotojui „galutinę programą“, kuri yra būtina prekių įrengimui, veikimui, eksploatacijai (tikrinimui) arba taisymui.

Pastaba. Branduolinės programinės įrangos pastaba netaikoma „programinei įrangai“, nurodytai 5 kategorijos 2–oje dalyje („Informacijos saugumas“).

BENDROJI PROGRAMINĖS ĮRANGOS PASTABA (GSN)

(Ši pastaba yra svarbesnė nei bet kuri kontrolė 1–9 kategorijų D skirsnyje.)

Šio sąrašo 1–9 kategorijos netaikomos „programinei įrangai“, kuri turi bet kurią iš šių savybių:

a. paprastai viešai prieinama, kadangi yra: 1. parduodama be apribojimų iš atsargų mažmeniniuose pardavimo punktuose vienu iš šių būdų: a. ne biržos sandoriais; b. pardavimo paštu sandoriais; c. pardavimo sandoriais elektroninėmis priemonėmis arba d. pardavimo telefonu sandoriais; ir 2. suprojektuota įsirengti vartotojui be tolesnės esminės tiekėjo paramos; Pastaba. Bendrosios programinės įrangos pastabos a punktas netaikomas „programinei įrangai“, nurodytai 5 kategorijos 2-oje dalyje („Informacijos saugumas“).

b. „viešojo naudojimo srityse“arba

c. „galutinė programa“, kuri yra būtina įrengimui, veikimui, eksploatavimui (tikrinimui) arba taisymui tų prekių, kurias buvo leista eksportuoti. Pastaba. Bendrosios programinės įrangos pastabos c punktas netaikomas „programinei įrangai“, nurodytai 5 kategorijos 2-oje dalyje („Informacijos saugumas“).

BENDROJI „INFORMACIJOS SAUGUMO“ PASTABA (GISN)

„Informacijos saugumo“ prekės ar funkcijos turėtų būti nagrinėjamos atsižvelgiant į 5 kategorijos 2 dalies nuostatas, net jeigu jos yra komponentai, „programinė įranga“ arba kitų prekių funkcijos.

EUROPOS SĄJUNGOS OFICIALIOJO LEIDINIO REDAKCINĖ PRAKTIKA

Pagal taisykles, nustatytas Institucijų leidinių rengimo vadovo (2015 m. leidimas) 6.5 skirsnyje (108 puslapis), tekstuose anglų kalba, spausdinamuose Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje:

— sveikajam skaičiui nuo dešimtainių ir šimtainių atskirti naudojamas kablelis;

— sveiki skaičiai užrašomi po tris, kiekvieną grupę atskiriant nedideliu tarpu.

Šios praktikos laikomasi ir šiame priede pateiktame tekste.

ŠIAME PRIEDE VARTOJAMI AKRONIMAI IR SANTRUMPOS

Akronimas arba santrumpa, kai jie vartojami kaip apibrėžti terminai, pateikti „Šiame priede vartojamų terminų apibrėžtyse“.







AKRONIMAI ARBA SANTRUMPOS ABEC Žiedinių guolių inžinierių komitetas ABMA Amerikos guolių gamintojų asociacija ADC Skaitmeninis analogo keitiklis AGMA Amerikos prietaisų gamintojų asociacija AHRS Erdvinės padėties ir kurso rodymo pamatinės sistemos AISI Amerikos geležies ir plieno institutas ALE Atominių sluoksnių epitaksija ALU Aritmetinis-loginis įtaisas ANSI Amerikos nacionalinis standartų institutas APP Koreguota didžiausia sparta APU Pagalbinė jėgainė ASTM Amerikos bandymų ir medžiagų draugija ATC Skrydžių valdymas BJT Dvipoliai sandūriniai tranzistoriai BPP Pluošto skėsties ir pluošto diametro sąsmaukoje sandauga BSC Bazinės stoties valdiklis CAD Automatizuotas projektavimas CAS Chemijos santraukų parengimo tarnyba CCD Krūvio sąsajos įtaisas CDU Valdymo ir displėjaus blokas CEP Tikimoji apskritiminė paklaida CMM Koordinatinės matavimo staklės CMOS Jungtinis metalo oksido puslaidininkis CNTD Šiluminis nusodinimas, esant valdomam užuomazgų susidarymui CPLD Sudėtingieji programuojamieji loginiai įtaisai CPU Centrinis procesorius CVD Cheminis garinis nusodinimas CW Cheminis karas CW (lazeriams) Nesilpstančioji banga DAC Analoginių skaitmenų keitiklis DANL Skiriamosios gebos juostos plotis DBRN Duomenų bazėmis pagrįsta navigacijos sistema DDS Tiesioginis skaitmeninis sintezatorius DMA Dinaminė mechaninė analizė DME Nuotolio matavimo įranga DMOSFET Difuzijos metalo-oksido-puslaidininkio lauko tranzistorius DS Kryptingai kristalizuotas EB Sprogstamasis tiltelis EB-PVD Elektronpluoštis fizinis garinis nusodinimas EBW Sprogstamoji tiltelinė viela ECM Elektrocheminis apdirbimas EDM Elektrinio išlydžio generatoriai EFI Sprogstamosios folijos paleidikliai EIRP Ekvivalentinė izotropinės spinduliuotės galia EMP Elektromagnetinis pulsas ENOB Efektyvusis bitų skaičius ERF Elektrorheologinė apdaila ERP Efektyvioji spinduliuotės galia ESD Elektrostatinis išlydis ETO Emiterinis uždaromasis tiristorius ETT Elektra įjungiamas tiristorius ES Europos Sąjunga EUV Kraštinis ultravioletas FADEC Visiškai nepriklausomas skaitmeninis variklio režimų reguliatorius FFT Sparčioji Furjė transformacija FPGA Vartotojo programuojama loginių elementų matrica FPIC Vartotojo programuojama vidinė sąsaja FPLA Vartotojo programuojama loginių elementų matrica FPO Slankiojo kablelio operacija FWHM Spektrinis juostos pusplotis GLONASS Pasaulinė palydovinės navigacijos sistema GNSS Pasaulinė palydovinės navigacijos sistema GPS Globalinė padėties nustatymo sistema GSM Pasaulinė judriojo ryšio sistema GTO Uždaromasis tiristorius HBT Įvairiatarpiai dvipoliai tranzistoriai HDMI Didelės raiškos multimedijos sąsaja HEMT Didelio elektronų judrio tranzistorius ICAO Tarptautinė civilinės aviacijos organizacija IEC Tarptautinė elektrotechnikos komisija IED Savadarbis sprogstamasis užtaisas IEEE Elektrotechnikos ir elektronikos inžinierių institutas IFOV Akimirkinė žvalgos zona IGBT Dvipolis tranzistorius su izoliuota užtūra IGCT Integruotas užtūros komutuojamas tiristorius IHO Tarptautinė hidrografijos organizacija ILS Prietaisinė tūpimo sistema IMU Inercinio matavimo elementas INS Inercinė navigacijos sistema IP Interneto protokolas IRS Inercinė atskaitos sistema IRU Inercinis perdavimo įtaisas ISA Tarptautinė standartinė atmosfera ISAR Apgrąžinės sintezuotosios apertūros radaras ISO Tarptautinė standartizacijos organizacija ITU Tarptautinė telekomunikacijų sąjunga JT Džaulio ir Tomsono LIDAR Šviesos aptikimo ir nuotolio nustatymo įrenginys LIDT Lazerio sukeltas ribinis pažeidimas LOA Bendras ilgis LRU Pakeičiamasis linijos įtaisas LTT Fototiristorius MLS Mikrobanginės tūpimo sistemos MMIC Monolitinis mikrobangų integrinis grandynas MOCVD Cheminis garinis metaloorganinio junginio nusodinimas MOSFET Metalo-oksido-puslaidininkio lauko tranzistorius MPM Mikrobanginis galios modulis MRF Magnetorheologinė apdaila MRF Mažiausias išskiriamo topologinio elemento matmuo MRI Magnetinis rezonansinis vizualizavimas MTBF Vidutinė trukmė tarp gedimų MTTF Vidutinė trukmė iki gedimo NA Skaitmeninė apertūra NDT Neardomasis bandymas NEQ Grynasis sprogmenų kiekis NIJ Nacionalinis teisingumo institutas OAM Operacijos, administravimas ar aptarnavimas OSI Atvirųjų sistemų tarpusavio ryšys PAI Poliamidimidai PAR Tiksliojo tūpimo radaras PCL Pasyvioji koherentiška vieta PDK Proceso projektavimo rinkinys PIN Asmens atpažinties numeris PMR Asmeninio naudojimo judrusis radijo ryšys PVD Fizikinis garinis nusodinimas ppm milijonoji dalis QAM Kvadratūrinė amplitudės moduliacija QE Kvantinis našumas RAP Reaktyvioji atomų plazma RF Radijo dažnis rms Kvadratinis vidurkis RNC Radijo tinklo valdiklis RNSS Regioninė palydovinės navigacijos sistema ROIC Nuskaitymo integrinis grandynas S-FIL Žingsninė litografija SAR Sintezuotosios apertūros radaras SAS Sintezuotosios apertūros sonaras SC Monokristalas SCR Valdomasis silicio lygintuvas SFDR Dinaminis diapazonas be parazitinių priemaišų SHPL Ypač didelės galios lazeris SLAR Šoninės žvalgos orlaivio radaras SOI Silicio darinys ant dielektriko SQUID Superlaidusis kvantinis interferometras SRA Dirbtuvėje pakeičiamas mazgas SRAM Statinė laisvosios kreipties atmintinė SSB Vienašalė juosta SSR Pagalbinis žvalgos radaras SSS Šoninio skenavimo sonaras TIR Visuminis rodmenų skaitymas TVR Perdavimo įtampos atsakas u Atominiai masės vienetai UPR Vienakrypčio padėties nustatymo pakartojamumas UV Ultravioletas UTS Ribinis atsparumas tempimui VJFET Statusis sandūrinis lauko tranzistorius VOR Labai aukštų dažnių įvairiakryptis (radaro) siekis PSO Pasaulio sveikatos organizacija WLAN Belaidis vietinis tinklas

ŠIAME PRIEDE VARTOJAMŲ TERMINŲ APIBRĖŽTYS

Terminų tarp „viengubų kabučių“ apibrėžtys pateikiamos techninėje pastaboje atitinkamam dalykui.

Terminų tarp „dvigubų kabučių“ apibrėžtys išvardytos toliau:

NB. Kategorijų nuorodos yra pateikiamos skliaustuose po apibrėžiamo termino.

„Tikslumas“ (2 3 6 7 8) dažniausiai pateikiamas kaip netikslumas (paklaida), išreiškiamas didžiausiu teigiamu ar neigiamu rodmens nuokrypiu nuo priimtos standartinės arba tikrosios vertės.

„Aktyviosios skrydžio valdymo sistemos“ (7) – sistemos, kurių funkcija yra išvengti nepageidaujamų „orlaivio“ ar raketos judesių arba konstrukcinių apkrovų autonomiškai apdorojant daugelio jutiklių siunčiamus signalus ir po to vykdant būtinas prevencines automatinio valdymo komandas.

„Aktyvusis vaizdo elementas“ (6) – mažiausias (pavienis) kietojo kūno matricos, atliekančios fotoelektrinio keitimo funkciją, esant šviesos (elektromagnetinės) spinduliuotės poveikiui, elementas.

„Koreguota didžiausia sparta“ (4) – koreguota didžiausia sparta, kuria „skaitmeniniai kompiuteriai“ atlieka 64 bitų ar didesnes slankiojo kablelio sudėties ir daugybos operacijas ir išreiškiama svertiniais teraflopais (WT), kai vienetas yra 1012 koreguotų slankiojo kablelio operacijų per sekundę.

NB. Žr. 4 kategorijos techninę pastabą.

„Orlaivis“ (1 6 7 9) – oro transporto priemonė su fiksuotaisiais arba su pasukamaisiais sparnais, sukasparnė (sraigtasparnis) arba su pasviruoju sraigtu arba pasviraisiais sparnais.

NB. Taip pat žr. „civilinis orlaivis“.

„Dirižablis“ (9) – variklio varoma oro transporto priemonė, kurioje pakilimui naudojamos už orą lengvesnės dujos (dažniausiai helis, anksčiau – vandenilis).

„Visos prieinamos pataisos“ (2) reiškia, kad siekiant iki minimumo sumažinti visas tam tikro staklių modelio sistemingąsias padėties nustatymo paklaidas arba tam tikrų koordinatinių matavimo staklių matavimo paklaidas buvo atsižvelgta į visas gamintojui prieinamas priemones.

„Paskirstytas ITU“ (3 5) reiškia dažnio diapazonų paskirstymą pagal ITU (Tarptautinės telekomunikacijų sąjungos) Radijo nuostatų dabartinę redakciją pirminėms, sankcionuotoms ir antrinėms paslaugoms.

NB. Papildomi ir alternatyvūs paskirstymai nėra įtraukti.

„Didžiausiasis kampinis padėties nuokrypis“ (2) – didžiausias skirtumas tarp kampinės padėties ir tikrosios, labai tiksliai išmatuotos kampinės padėties po to, kai ruošinio stalo laikiklis buvo pasuktas iš pradinės padėties.

„Kampinis atsitiktinis dreifas“ (7) – kampinis paklaidų didėjimas per laiką, sukeltą baltojo triukšmo kampiniu greičiu (IEEE STD 528-2001).

„KDS“ (4) – „koreguota didžiausia sparta“.

„Asimetrinis algoritmas“ (5) – kriptografinis algoritmas, kai šifravimui ir iššifravimui naudojami įvairūs matematiškai susieti raktai.

NB. Bendras „asimetrinio algoritmo“ naudojimas – tai raktų paskirstymas.

„Atpažinimas“ (5) – naudotojo, proceso ar įtaiso tapatybės nustatymas dažnai būna būtina prielaida užtikrinant prieigą prie informacijos sistemos išteklių. Šiuo atveju tikrinama pranešimo ar kitos informacijos kilmė arba turinys ir visi prieigos kontrolės atžvilgiai, jeigu rinkmenos arba tekstas nėra šifruojamas, išskyrus tai, kas yra tiesiogiai susiję su slaptažodžių, asmens atpažinimo kodų (PIN) ar panašių duomenų apsauga, kad būtų išvengta neteisėtos prieigos.

„Vidutinė išėjimo galia“ (6) – visa „lazerio“ išėjimo energija džauliais, padalinta iš nuoseklios impulsų serijos skleidimo trukmės sekundėmis. Vienodais laiko tarpais skleidžiamų impulsų serijos atveju ji yra lygi visai „lazerio“ išėjimo galiai viename impulse džauliais, padauginus iš „lazerio“ impulsų dažnio hercais.

„Pagrindinio loginio elemento signalo perdavimo vėlinimo trukmė“ (3) – signalo sklidimo vėlinimo trukmė, tenkanti „monolitinio integrinio grandyno“ pagrindiniam loginiam elementui. „Monolitinių integrinių grandynų“„šeimai“ šis dydis gali būti nurodomas arba kaip signalo perdavimo vėlinimo trukmė, tenkanti tipiniam nurodytosios „šeimos“ loginiam elementui, arba kaip tipiška signalo perdavimo vėlinimo trukmė, tenkanti nurodytosios „šeimos“ loginiam elementui.

NB.1. „Pagrindinio loginio elemento signalo perdavimo vėlinimo trukmė“ neturi būti painiojama su sudėtinio „monolitinio integrinio grandyno“ signalo vėlinimo tarp įėjimo ir išėjimo trukme.

NB.2. „Šeimą“ sudaro visi integriniai grandynai, kuriems taikoma visa toliau išvardyta jų gamybos metodologija ir techninės sąlygos, išskyrus atitinkamas jų funkcijas:

a. vienoda aparatinės ir programinės įrangos architektūra;

b. vienodas projektavimas ir gamybos technologija ir

c. vienodos pagrindinės charakteristikos.

„Pagrindinis mokslinis tyrimas“ (GTN NTN) – eksperimentinis arba teorinis darbas, pirmiausia skirtas naujoms žinioms apie esminius reiškinių principus arba stebimus faktus įgyti, nebūtinai pirmiausia nukreiptus specialiems praktiniams tikslams ir uždaviniams spręsti.

(Akselerometro rodmenų) „poslinkis“ (7) – per konkretų laiką ir esant konkrečioms veikimo sąlygoms akselerometro išėjimo rodmens vidurkis, nesusietas su įėjimo akseleracija arba rotacija. „Poslinkis“ išreiškiamas g arba metrais per sekundę kvadratu (g arba m/s2). (IEEE Std 528–2001) (Mikro g lygus 1 × 10–6 g).

(Giroskopo rodmenų) „poslinkis“ (7) – per konkretų laiką ir esant konkrečioms veikimo sąlygoms giroskopo išėjimo rodmens vidurkis, nesusietas su įėjimo rotacija arba akseleracija. „Poslinkis“ paprastai išreiškiamas laipsniais per valandą. (IEEE Std 528–2001).

„Biologiniai agentai“ (1) yra patogenai arba toksinai, selekcionuoti arba modifikuoti (pvz., keičianti grynumą, galiojimo laiką, kenksmingumą, pasklidimo charakteristikas arba atsparumą ultravioletinei spinduliuotei), kad padidintų žmonėms ar gyvūnams sukeliamos pažaidos efektyvumą, blogintų įrangos charakteristikas arba padarytų derliaus nuostolius ar pakenktų aplinkai.

„Kilnojimasis“ (2) – ašinis perkėlimas vienu pagrindinio suklio sūkiu, matuojamas plokštumoje, statmenoje suklio plokštumai, prie suklio plokštumos išorinio taško (žr. ISO 230-1:1986, 5.63 punktą).

„CEP“ (7) – „Tikimoji apskritiminė paklaida“ – apskritiminio normaliojo pasiskirstymo atveju tai apskritimo plotas, apimantis 50 % visų padarytų atskirų matavimų rezultatų, arba apskritimo plotas, apimantis 50 % aptikimo tikimybę.

„Cheminis lazeris“ (6) – „lazeris“, kuriame sužadintus elementus sukuria cheminės reakcijos metu išsiskirianti energija.

„Cheminis mišinys“ (1) – kietas, skystas ar dujinis produktas, sudarytas iš dviejų ar daugiau komponentų, kurie tarpusavyje nesąveikauja esant toms sąlygoms, kuriomis saugomas jų mišinys.

„Oro cirkuliacija valdomo sukimosi šalinimo arba krypties valdymo sistemos“ (7) – sistemos, kuriose naudojamas oro pūtimas virš aerodinaminių paviršių, norint padidinti arba valdyti jėgas, kurias sukuria paviršiai.

„Civilinis orlaivis“ (1 3 4 7) – „orlaivis“, vienos ar daugiau ES valstybių narių arba Vasenaro susitarime dalyvaujančių valstybių civilinės aviacijos institucijų civilinės aviacijos įgaliotųjų atstovų įrašytas pagal paskirtį į paskelbtus tinkamų skrydžiams orlaivių sąrašus, skirtas skraidyti komerciniais civiliniais vidaus ir tarptautiniais maršrutais arba naudoti teisėtais civiliniais, asmeniniais arba verslo tikslais.

NB. Taip pat žr. „orlaivis“.

„Ryšių kanalo valdiklis“ (4) – sietuvas, valdantis sinchroninės ar asinchroninės skaitmeninės informacijos srautą. Valdiklis – tai elektroninis ryšių prieigą laiduojantis mazgas, kuris gali būti įstatytas į kompiuterį arba į telekomunikacinį įrenginį.

„Kompensavimo sistemas“ (6) sudaro pirminis skaliarinis jutiklis, vienas ar daugiau referencinių jutiklių (pvz., vektorinių „magnetometrų“) bei programinė įranga, leidžiantys sumažinti platformos kieto kūno sukimosi triukšmą.

„Kompozitas“ (1 2 6 8 9) – „rišiklis“ ir papildomoji fazė arba papildomosios fazės, kurias sudaro dalelės, siūlai, plaušai ar specialiai suprojektuotas kitas junginys, naudojamas specialiam tikslui ar tikslams.

„III/V junginiai“ (3 6) – polikristaliniai, dvisandžiai ar sudėtiniai monokristaliniai produktai, sudaryti iš IIIA ir VA grupių Mendelejevo periodinės lentelės elementų (pvz., galio arsenidas, galio-aliuminio arsenidas, indžio fosfidas).

„Kontūrinis valdymas“ (2) – skaitmeninis dviejų ar daugiau judesių valdymas, atliekamas pagal komandas, kurios nurodo kitą reikiamą padėtį ir reikiamus pastūmos į tą padėtį greičius. Šie pastūmos greičiai yra keičiami atsižvelgiant į tai, kad būtų sukuriamas norimas kontūras (žr. ISO/DIS 2806–1980).

„Krizinė temperatūra“ (1 3 5) (kartais nurodoma kaip fazinio virsmo temperatūra) – savitoji „superlaidžiosios“ medžiagos temperatūra, kuriai esant išnyksta medžiagos nuolatinės srovės varža.

„Kriptografinis aktyvavimas“ (5) – kriptografinio funkcionalumo konkretaus aktyvavimo arba leidimo jam veikti naudojant mechanizmą, kurį į prekę įdiegė gamintojas, būdai; šis mechanizmas yra vienareikšmiškai susietas su bet kuriuo iš šių aspektų:

1. vienu prekės pavyzdžiu arba

2. vienu klientu, jeigu yra daugiau prekės pavyzdžių.

Techninės pastabos

1. „Kriptografinio aktyvavimo“ būdai ir mechanizmai gali būti įdiegiami kaip aparatinė įranga, „programinė įranga“ arba „technologija“.

2. „Kriptografinio aktyvavimo“ mechanizmai gali būti, pvz., serijos numeriu grindžiami licencijos raktai arba tokios atpažinimo priemonės kaip skaitmeniškai pasirašyti pažymėjimai.

„Kriptografija“ (5) – mokslo ir technikos sritis, pateikianti principus, priemones ir metodus, kaip pakeisti duomenis, siekiant paslėpti jų informacijos turinį, sutrukdyti keisti neiššifruotus duomenis ar neleistinai jais naudotis. „Kriptografijoje“ leidžiama keisti informaciją tik naudojant vieną ar daugiau „slaptųjų parametrų“ (pvz., kriptografinius kintamuosius) arba susietąjį raktų paskirstymą.

Pastabos

1. „Kriptografija“ neapima „fiksuotų“ duomenų spūdos ir kodavimo technikos.

2. „Kriptografija“ apima iššifravimą.

Techninės pastabos

1. „Slaptasis parametras“: pastovusis dydis arba raktas, laikomas slaptai nuo kitų arba žinomas tik tam tikrai grupei.

2. „Fiksuotas [pastovus]“ – kodavimo ir spūdos algoritmas negali priimti iš išorės teikiamų parametrų (pvz., kriptografinių ir raktų kintamųjų) ir jo negali modifikuoti vartotojas.

„Nesilpstančiosios bangos (CW) lazeris“ (6) – „lazeris“, kuris ilgiau nei 0,25 sekundės palaiko nominaliai pastovią išėjimo energiją.

„Reagavimas į kibernetinius incidentus“ (4) – būtinos informacijos apie kibernetinio saugumo incidentą mainai su asmenimis ar organizacijomis, atsakingomis už ištaisymo priemonių taikymą ar jų koordinavimą siekiant išspręsti kibernetinio saugumo incidentą.

„Duomenų bazėmis pagrįstos („DBNR“) (7) navigacijos sistemos“ – sistemos, naudojančios įvairius iš anksto išmatuotų kartografinių duomenų integruotus šaltinius, siekiant dinaminėmis sąlygomis teikti tikslią navigacijos informaciją. Šiems duomenų šaltiniams priskiriami batimetriniai jūrlapiai, žvaigždėlapiai, gravimetriniai žemėlapiai, magnetometriniai žemėlapiai arba trimačiai skaitmeniniai topografiniai žemėlapiai.

„Nusodrintasis uranas“ (0) – uranas, kuriame izotopo 235 yra mažiau nei gamtiniame urane.

„Kūrimas“ (GTN NTN All) yra susijęs su visais darbų etapais iki serijinės gamybos, tokiais kaip: projektavimas, projekto tyrimas, projekto analizė, projekto koncepcijos, prototipų surinkimas ir bandymai, bandomosios gamybos schemos, projektavimo duomenys, projektavimo duomenų transformavimo į gaminį procesas, konfigūracijos projektavimas, tarpusavio funkciškumo projektavimas, išdėstymas.

„Difuzinis suvirinimas“ (1 2 9) – mažiausiai dviejų atskirų metalų kietosios fazės molekulinis susijungimas į vieną gabalą, susidarant sujungimo stipriui, lygiaverčiam silpnesnės sujungimo medžiagos stipriui.

„Skaitmeninis kompiuteris“ (4 5) – įrenginys, kuriuo, naudojant vieną ar kelis diskrečiuosius kintamuosius, galima atlikti visas toliau išvardytas operacijas:

a. priimti duomenis;

b. saugoti duomenis arba komandas pastoviosiose arba keičiamosiose (įrašomosiose) atmintinėse;

c. apdoroti duomenis pagal saugomas ir modifikuojamas komandų sekas ir

d. užtikrinti duomenų išvedimą.

NB. Saugomų komandų sekų modifikavimas apima pastoviųjų atmintinių pakeitimą, tačiau ne fizinį montažo ar tarpusavio sujungimų keitimą.

„Skaitmeninio persiuntimo (perdavimo) sparta“ (def) – tiesioginio informacijos perdavimo į bet kokią laikmeną visuminė bitų sparta.

NB. Taip pat žr. „visuminė skaitmeninio persiuntimo [perdavimo] sparta“.

„(Giroskopo) slinkio sparta“ (7) – nuo įvedimo sukimo funkciškai nepriklausanti giroskopo rezultato dalis. Ji išreiškiama kampiniu dydžiu. (IEEE STD 528–2001).

„Efektyvusis gramas“ (0 1) naudojamas apibūdinti „specialiąją daliąją medžiagą“:

a. plutonio izotopų ir urano-233 atveju – tai izotopų svoris, išreikštas gramais;

b. urano, sodrinto 1 procentu ar daugiau urano-235 izotopu, atveju – tai elemento svoris, išreikštas gramais ir padaugintas iš sodrinimo, išreikšto dešimtosiomis svorio dalimis, kvadrato;

c. urano, sodrinto mažiau kaip 1 procentu urano-235 izotopu, atveju – tai elemento svoris, išreikštas gramais ir padaugintas iš 0,0001.

„Elektroninis mazgas“ (2 3 4) – tam tikro kiekio elektroninių komponentų (pvz. „grandinės elementų“, „diskrečiųjų komponentų“, integrinių grandynų ir kt.) junginys, skirtas atlikti specialias funkcijas; jis yra pakeičiamas kaip objektas ir paprastai jį galima išmontuoti.

NB.1. „Grandinės elementas“ – pavienė aktyvioji arba pasyvioji funkcinė elektroninės grandinės dalis, tokia kaip vienas diodas, vienas tranzistorius, vienas rezistorius, vienas kondensatorius ir kt.

NB.2. „Diskretusis komponentas“ – korpusinis „grandinės elementas“, turintis išorinius išvadus.

„Energetinės medžiagos“ (1) – medžiagos ar mišiniai, kurie chemiškai reaguoja išskirdami energiją, reikalingą taikant juos pagal paskirtį. „Sprogmenys“, „pirotechnika“ ir „raketinis kuras“ yra energetinių medžiagų poklasiai.

„Galiniai vykdymo įtaisai“ (2) – griebtuvai „aktyvieji įrankiniai įtaisai“ ir bet kurios kitos įrankinės priemonės, kurios yra įdedamos į „roboto“ manipuliatoriaus rankos laikiklinį antgalį.

NB. „Aktyvusis įrankinis įtaisas“ – įtaisas, naudojamas suteikti ruošiniui judesio jėgą, apdorojimo energiją arba krypčiai nustatyti.

„Ekvivalentinis tankis“ (6) – visuminė šviesa, tenkanti vienetiniam optiniam plotui, projektuojamam į optinį paviršių.

„Lygiaverčiai standartai“ (1) – atitinkamam įrašui taikomi palyginami nacionaliniai arba tarptautiniai standartai, kuriuos pripažįsta viena ar daugiau ES valstybių narių arba Vasenaro susitarime dalyvaujančių valstybių.

„Sprogmenys“ (1) – kietos, skystos ar dujinės medžiagos arba medžiagų mišiniai, kurie naudojant juos kovinėse galvutėse, naikinimo ir kitose priemonėse kaip inicijuojančius užtaisus, tarpinius detonatorius arba pagrindinius užtaisus, turi detonuoti.

„FADEC sistemos“ (9) – visiškai nepriklausomų skaitmeninių variklio režimų reguliatorių sistemos – skaitmeninė elektroninė dujų turbinų variklio valdymo sistema, kuri gali savarankiškai valdyti variklį visoje jo veikimo srityje pradedant nurodymu užvesti variklį ir baigiant nurodymu sustabdyti variklį tiek normaliomis, tiek gedimo sąlygomis.

„Pluoštinės arba gijinės medžiagos“ (0 1 8 9) apima:

a. tolydžiuosius „viengijus siūlus“;

b. tolydžiuosius „verpalus“ ir „pusverpalius“;

c. „juostas“, audinius, atsitiktinai išsidėsčiusius plaušus ir kaspinus;

d. smulkintą pluoštą, štapelinį pluoštą ir koherentines pluoštines dangas;

e. monokristalinius arba polikristalinius bet kokio ilgio adatinius darinius;

f. aromatinę poliamidinę celiuliozę.

„Plonasluoksniai integriniai grandynai“ (3) – „grandinės elementų“ grupė ir metaliniai jų tarpusavio sujungimai, suformuoti užgarinant storus arba plonus sluoksnius ant izoliacinio „padėklo“.

NB. „Grandinės elementas“ – pavienė aktyvioji arba pasyvioji funkcinė elektroninės grandinės dalis, tokia kaip vienas diodas, vienas tranzistorius, vienas rezistorius, vienas kondensatorius ir kt.

„Skrydžio pagal šviesos signalus sistema“ (7) – pirminė skaitmeninė skrydžių valdymo sistema, naudojanti grįžtamąjį ryšį valdant skrendantį orlaivį, kai komandos valdymo įtaisams / vykdymo įtaisams perduodamos optiniais signalais.

„Skrydžio pagal radijo ryšį sistema“ (7) – pirminė skaitmeninė skrydžių valdymo sistema, naudojanti grįžtamąjį ryšį valdant skrendantį orlaivį, kai komandos valdymo įtaisams / vykdymo įtaisams perduodamos elektros signalais.

„Židinio plokštumos matrica“ (6 8) – atskirų detektorinių elementų, esančių židinio plokštumoje, linijinis arba dvimatis plokščiasis sluoksnis arba plokščiųjų sluoksnių derinys su elektroniniu skaitymo įtaisu arba be jo.

NB. Tai neapima pavienių detektorinių elementų stulpelio arba dviejų, trijų ar keturių detektorinių elementų, jei tik su šiais elementais neatliekamas vėlinimas ir integravimas.

„Dalinis dažnių juostos plotis“ (3 5) – „akimirkinis dažnių juostos plotis“, padalytas iš centrinio dažnio, išreikštas procentais.

„Šuolinis dažnio perderinimas“ (5 6) – pavienio ryšių kanalo perdavimo dažnio keitimas pagal diskrečiąsias atsitiktines arba pseudoatsitiktines sekas, siekiant sukurti „plėstinio spektro“ pavidalą.

„Dažnio perjungimo trukmė“ (3) – signalo trukmė (t. y. vėlinimas), kai pradinis nustatytas išėjimo dažnis perjungiamas siekiant visiškai arba tam tikru tikslumu pereiti prie vieno iš toliau nurodytų:

a. ±100 Hz galutinio nustatyto išėjimo dažnio, mažesnio nei 1 GHz arba

b. galutinio nustatyto išėjimo dažnio, lygaus arba didesnio nei 1 GHz, ±0,1 milijonoji dalis.

„Kuro elementas“ (8) – elektrocheminis prietaisas, kuris paverčia cheminę energiją tiesiogiai nuolatine elektros srove, naudodamas kurą iš išorėje esančio šaltinio.

„Lydusis“ (1) – galintis toliau jungtis į tinklines struktūras ar polimerizuotis (kietėti) apdorojant termiškai, radiacija, naudojant katalizatorius ir t. t. arba kurį galima lydyti be pirolizės.

„Nekintami selektoriai“ (5) – duomenys ar duomenų rinkinys, susiję su asmeniu (pvz., pavardė, vardas, elektroninis paštas, adresas, telefono numeris arba priklausomybė grupėms).

„Vedantysis [nutaikymo] įrenginys“ (7) – sistemos, kurios susieja skraidymo priemonių padėties ir greičio (t. y. navigacijos) matavimo ir skaičiavimo procesus ir siunčia komandas į skraidymo priemonių skrydžių valdymo sistemas, kad būtų pakoreguota skrydžio trajektorija.

„Hibridinis integrinis grandynas“ (3) – bet koks integrinių grandynų derinys arba integrinis grandynas kartu sujungtas su „grandinės elementais“ arba „diskrečiaisiais komponentais“, norint atlikti specialią (-ias) funkciją (-as), ir turintis visas toliau išvardytas charakteristikas:

a. turintis mažiausiai vieną bekorpusį įtaisą;

b. sujungtas kartu naudojant tipinius integrinių grandynų (IC) gamybos būdus;

c. pakeičiamas kaip objektas ir

d. paprastai jo negalima išmontuoti.

NB.1. „Grandinės elementas“ – pavienė aktyvioji arba pasyvioji funkcinė elektroninės grandinės dalis, tokia kaip vienas diodas, vienas tranzistorius, vienas rezistorius, vienas kondensatorius ir kt.

NB.2. „Diskretusis komponentas“ – korpusinis „grandinės elementas“, turintis išorinius išvadus.

„Vaizdo kokybės gerinimas“ (4) – iš išorės gaunamos vaizdinės informacijos apdorojimas algoritmais, tokiais kaip atskirų sričių laikinė spūda, filtravimas, išskyrimas, atranka, koreliacija, sąsūka arba transformacijos (pvz., sparčioji Furjė transformacija arba Walsh’o transformacija). Tai neapima algoritmų, kuriuose naudojamos tiktai pavienio vaizdo linijinės ir sukamosios transformacijos, tokios kaip transliacija, požymių išskyrimas, įrašymas arba klaidingas spalvinimas.

„Imunotoksinas [antitoksinas]“ (1) – jungtinis vienaląstis specialusis monokloninis antikūnas ir „toksinas“ arba „toksino sandas“, kuris selektyviai paveikia pažeistas ląsteles.

„Viešai naudojama“ (GTN NTN GSN) (kaip taikoma šiame reglamente) apibūdina „technologiją“ arba „programinę įrangą“, kuri yra prieinama be apribojimų dėl jos tolesnio platinimo (autorinių teisių apribojimai neapsaugo „technologijos“ ir „programinės įrangos“ nuo jos „viešo naudojimo“).

„Informacijos saugumas“ (GSN GISN 5) – visos priemonės ir funkcijos, garantuojančios informacijos arba ryšių prieinamumą, slaptumą arba vientisumą, išskyrus priemones ir funkcijas, skirtas apsaugai nuo trykių. Tai apima „kriptografiją“, „kriptografinį aktyvavimą“, „kriptoanalizę“, apsaugą nuo kompromisinės spinduliuotės ir kompiuterinį saugumą.

Techninė pastaba

„Kriptoanalizė“ – kriptografinės sistemos arba jos įėjimo ir išėjimo signalų analizė, norint gauti slaptus kintamuosius arba pažeidžiamus duomenis, įskaitant atvirąjį tekstą.

„Akimirkinis dažnių juostos plotis“ (3 5 7) – dažnių juostos plotis, kurio intervale išėjimo galia išlieka 3 dB tikslumu pastovi, nederinant kitų veikimo parametrų.

„Izoliacija“ (9) – medžiaga, taikoma raketų variklių komponentams, t. y. korpusui, tūtai, įvadinėms angoms, korpuso sklendėms izoliuoti, ji apima sukietėjusią arba pusiau sukietėjusią kaučiuko mišinio lakšto žaliavą, turinčią izoliacinės arba ugniai atsparios medžiagos. Ji taip pat gali būti įterpta kaip įtempį mažinantys apvalkalai arba užsklandos.

„Vidinis grunto sluoksnis“ (9) – sluoksnis, taikomas skiriamojoje riboje tarp kietųjų svaidomųjų medžiagų ir korpuso arba izoliacinio įdėklo. Paprastai tai skystasis polimeras, kurio pagrindą sudaro dispersinė ugniai atsparios ar izoliacinės medžiagos emulsija, pvz., anglimi prisotintas hidroksilo terminuojantysis polibutadienas (HTPB) arba kitas polimeras su kietiklių priedais, kuriuo išpurkštas arba išteptas korpuso vidus.

„Darbo pasidalijimo skaitmeniniai analogo keitikliai“ (ADC) (3) – prietaisai, kuriuose yra keli skaitmeniniai analogo keitikliai, kurie tą patį analoginės įvesties signalą diskretizuoja skirtingu metu ir kai galutinis rezultatas susumuojamas, analoginė įvestis yra veiksmingai diskretizuojama ir konvertuojama didesne diskretizavimo sparta.

„Savasis magnetinis gradientometras“ (6) – pavienis magnetinio lauko gradiento jutiklis ir su juo susijęs elektroninis įtaisas, kurio išėjimas yra magnetinio lauko gradiento matas.

NB. Taip pat žr. „magnetinis gradientometras“.

„Įsilaužimo programinė įranga“ (4 5) – „programinė įranga“, kuri specialiai suprojektuota ar modifikuota tam, kad „stebėsenos priemonėmis“ nebūtų galima aptikti kompiuterio ar tinkle galinčio veikti įrenginio, arba siekiant, kad būtų įveiktos jų „apsauginės reagavimo priemonės“, ir kuri gali atlikti bet kurią iš šių funkcijų:

a. rinkti kompiuteryje ar tinkle galinčiame veikti įrenginyje saugomus duomenis ar informaciją arba pakeisti sistemos ar naudotojo duomenis arba

b. pakeisti standartinį programos ar proceso vykdymo kelią, kad būtų vykdomos iš išorės duodamos instrukcijos.

Pastabos

1. „Įsilaužimo programinė įranga“ neapima:

a. hipervizorių, derintuvių ar programinės įrangos apgrąžos inžinerijos (SRE) priemonių;

b. skaitmeninių teisių valdymo (DRM) „programinės įrangos“arba

c. „programinės įrangos“, suprojektuotos gamintojams, administratoriams ar naudotojams instaliuoti turto sekimo ar išieškojimo tikslais.

2. Tinkle galintiems veikti įrenginiams priskiriami mobilieji įrenginiai ir pažangieji skaitikliai.

Techninės pastabos

1. „Stebėsenos priemonės“ – „programinė įranga“ arba aparatinės įrangos įrenginiai sistemos veikimui ar įrenginio procesams stebėti. Jos apima antivirusinės (AV) programinės įrangos gaminius, galinio punkto apsaugos gaminius, asmens apsaugos gaminius (PSP), įsilaužimo aptikimo sistemas (IDS), įsilaužimo prevencijos sistemas (IPS) arba užkardas.

2. „Apsauginės reagavimo priemonės“ – technika, suprojektuota užtikrinti saugų kodo vykdymą, kaip antai duomenų vykdymo prevencija (DEP), adresų erdvės išdėstymo randomizacija (ASLR) ar smėlio dėžės efektas.

„Izoliuotieji veiklieji mikroorganizmai“ (1) – veiklieji mikroorganizmai, esantys neveiklios būsenos ir išdžiovintų preparatų pavidalu.

„Izostatiniai presai“ (2) – įranga, galinti sudaryti slėgį uždarojoje ertmėje, kurioje panaudojamos įvairios terpės (dujos, skystis, kietosios dalelės ir kt.), norint visomis kryptimis sukurti vienodą slėgį ertmėje, kurioje yra ruošinys arba medžiaga.

„Lazeris“ (0 1 2 3 5 6 7 8 9) – prekė, sukurianti šviesą, kuriai būdingas erdvinis ir laikinis koherentiškumas, naudodama sustiprintą priverstinę spinduliuotę.

NB. Taip pat žr. „cheminis lazeris“, „nesilpstančiosios bangos (CW) lazeris“; „impulsinis lazeris“; „ypač didelės galios lazeris“.

„Biblioteka“ (1) (parametrinė techninė duomenų bazė) – techninės informacijos rinkinys, kuris gali pagerinti susijusių sistemų, įrangos ar komponentų veikimą.

„Už orą lengvesnės transporto priemonės“ (9) – balionai ir „orlaiviai“, kuriuose pakilimui naudojamas karštas oras ar kitos lengvesnės už orą dujos, pavyzdžiui, helis ar vandenilis.

„Tiesiškumas“ (2) (dažniausiai pateikiamas kaip netiesiškumas) apibūdina tikrosios charakteristikos (rodmenų, didesnių ir mažesnių nei vidutinė vertė, vidurkio) didžiausiąjį teigiamą arba neigiamą nuokrypį nuo tiesios linijos, nustatytą taip, kad būtų išlyginami ir sumažinami, kiek tai įmanoma, didžiausieji nuokrypiai.

„Vietinis tinklas“ (4 5) – duomenų perdavimo sistema, turinti visas toliau išvardytas charakteristikas:

a. leidžianti bet kokiam nepriklausomų „duomenų perdavimo įtaisų“ kiekiui turėti tiesioginius tarpusavio ryšius ir

b. yra apribota vidutinio dydžio teritorija (pvz., įstaigos pastatas, gamykla, universiteto teritorija, sandėlis).

NB. „Duomenų perdavimo įtaisas“ – įrenginys, galintis perduoti ir priimti skaitmeninės informacijos sekas.

„Magnetiniai gradientometrai“ (6) – matuokliai, skirti aptikti išorinių matuoklio atžvilgiu šaltinių magnetinių laukų erdvinius kitimus. Matuoklį sudaro daugelis „magnetometrų“ ir su jais susiję elektroniniai įtaisai, kurių išėjimas yra magnetinio lauko gradiento matas.

NB. Taip pat žr. „savasis magnetinis gradientometras“.

„Magnetometrai“ (6) – matuokliai, skirti aptikti išorinių matuoklio atžvilgiu šaltinių magnetinių laukų erdvinius kitimus. Magnetometrą sudaro pavienis magnetinio lauko jutiklis ir su juo susijęs elektroninis įtaisas, kurio išėjimas yra magnetinio lauko matas.

„UF6 koroziniam poveikiui atsparios medžiagos“ (0) – be kita ko, vario lydiniai, nerūdijantis plienas, aliuminis, aliuminio oksidas, aliuminio lydiniai, nikelis arba jo lydiniai, kuriuose nikelis sudaro ne mažiau kaip 60 % masės, ir fluorinuotieji angliavandenilių polimerai.

„Rišiklis“, „rišamoji medžiaga“ (1 2 8 9) – visiškai tolydi medžiagos fazė, kuria užpildoma erdvė tarp dalelių, adatinių darinių ar plaušų.

„Matavimo neapibrėžtis“ (2) – būdingasis parametras, nurodantis, kokiame intervale išėjimo vertės atžvilgiu yra tikroji matuojamojo kintamojo vertė, esant 95 % patikimumui. Ji apima nepataisytus sisteminguosius nuokrypius, nepataisytus slinkius ir atsitiktinius nuokrypius (žr. ISO 10360–2).

„Integriniai mikrokompiuterių grandynai“ (3) – „monolitiniai integriniai grandynai“ arba „daugialusčiai integriniai grandynai“, turintys aritmetinį-loginį įtaisą (ALU), galintį atlikti daugelį bendrosios paskirties vidinės atmintinės komandų su duomenimis, esančiais vidinėje atmintinėje.

NB. Vidinė atmintinė gali būti papildyta išorine atmintine.

„Integriniai mikroprocesorių grandynai“ (3) – „monolitiniai integriniai grandynai“ arba „daugialusčiai integriniai grandynai“, turintys aritmetinį-loginį įtaisą (ALU), galintį atlikti daugelį bendrosios paskirties išorinės atmintinės komandų.

NB.1. „Integriniai mikroprocesorių grandynai“ paprastai neturi visos būtinos vartotojui prieinamos atmintinės, tačiau luste esanti atmintinė gali būti panaudota loginėms funkcijoms atlikti.

NB.2. Jie apima lustų rinkinius, kurie yra skirti veikti kartu atliekant „integrinio mikroprocesoriaus grandynų“ funkciją.

„Mikroorganizmai“ (1 2) – bakterijos, virusai, mikoplazmos, riketsijos, chlamidijos arba grybeliai, natūralūs, sustiprinti arba modifikuoti, arba „izoliuotųjų natūraliųjų kultūrų“ pavidalu, arba kaip medžiagos, turinčios gyvųjų organizmų medžiagų, kurios buvo specialiai įterptos arba užterštos tokiomis kultūromis.

„Raketos“ (1 3 6 7 9) – visiškai užbaigtos raketų sistemos ir nepilotuojamos orlaivių sistemos, galinčios gabenti mažiausiai 500 kg krovinį ne mažiau kaip 300 km nuotoliu.

„Viengijis siūlas“ (1) arba gija – smulkiausia plaušo dalis, dažniausiai kelių mikrometrų skersmens.

„Monolitinis integrinis grandynas“ (3) – pasyviųjų arba aktyviųjų „grandinės elementų“ arba jų abiejų junginys, kuris:

a. difuzija, implantacija ar garinimu yra formuojamas viename (arba ant vieno) puslaidininkinės medžiagos gabale, vadinamu „lustu“;

b. gali būti laikomas kaip neatskiriamai susijęs ir

c. atlieka grandinės funkciją (-as).

NB. „Grandinės elementas“ – pavienė aktyvioji arba pasyvioji funkcinė elektroninės grandinės dalis, tokia kaip vienas diodas, vienas tranzistorius, vienas rezistorius, vienas kondensatorius ir kt.

„Monolitinis mikrobangų integrinis grandynas“ („MMIC“) (3 5) – mikrobangų ar milimetrinių bangų dažniais veikiantis monolitinis mikrobangų integrinis grandynas.

„Vienspektriai vizualizavimo jutikliai“ (6) – įtaisai, galintys surinkti vizualizavimo duomenis iš vienos diskrečiosios spektro juostos.

„Daugialustis integrinis grandynas“ (3) – du ar daugiau „monolitinių integrinių grandynų“, sumontuotų ant bendro „padėklo“.

„Daugelio kanalų skaitmeniniai analogo keitikliai“ (ADC) (3) – prietaisai, kuriuose yra daugiau nei vienas skaitmeninis analogo keitiklis, suprojektuoti taip, kad kiekvienas skaitmeninis analogo keitiklis turėtų atskirą analoginę įvestį.

„Daugiaspektriai vizualizavimo jutikliai“ (6) – įtaisai, galintys surinkti vizualizavimo duomenis iš dviejų ir daugiau diskrečiųjų spektro juostų. Jutikliai, turintys daugiau kaip dvidešimt diskrečiųjų spektro juostų, nurodomi kaip ypač daugiaspektriai vizualizavimo jutikliai.

„Gamtinis (natūralusis) uranas“ (0) – uranas, turintis izotopų mišinį, aptinkamą gamtoje.

„Tinklo prieigos valdiklis“ (4) – skirstomojo perjungiamojo tinklo sietuvas. Jame naudojama bendroji informacinė terpė, kuri visur veikia ta pačia „skaitmenine perdavimo sparta“, kai naudojamasi perdavimo leidimu (pvz., priėjimo teise arba nešlio kontrole). Nepriklausomai nuo visų kitų įtaisų jis atrenka duomenų paketus arba duomenų grupes (pvz., IEEE 802), adresuojamas jam. Valdiklis – tai elektroninis ryšių prieigą laiduojantis mazgas, kuris gali būti įstatytas į kompiuterį arba į telekomunikacinį įrenginį.

„Branduolinis reaktorius“ (0) – sukomplektuotas reaktorius, galintis veikti palaikydamas valdomą savaiminę grandininę dalijimosi reakciją. „Branduolinis reaktorius“ apima visus objektus, esančius arba tiesiogiai įdedamus į reaktoriaus korpusą, įrenginį, kuris valdo galios lygį aktyviojoje srityje, ir komponentus, kurie paprastai tiesiogiai liečiasi su aktyviąja branduolinio reaktoriaus sritimi arba valdo pirminį reaktoriaus aušalą.

„Skaitmeninis valdymas“ (2) – įtaiso, kuriame naudojami skaitmeniniai duomenys, dažniausiai įvedami jau prasidėjus veikimui, atliekamo proceso automatinis valdymas (žr. ISO 2382 2015).

„Galutinė programa“ (GSN) – įrenginio vykdomo vieno ar daugiau procesų („pirminės programos“ (pirminės kalbos)), kurie yra sudaryti programinės sistemos, patogiai išreikšta darbinė forma.

„Operacijos, administravimas ar aptarnavimas“ („OAA“) (5) – vienos arba kelių iš šių užduočių atlikimas:

a. nustatymas ar valdymas: 1. naudotojų ar administratorių paskyrų ar privilegijų; 2. prekės nustatymų arba arba 3. atpažinimo duomenų, kuriais patvirtinamos a.1 arba a.2 punktuose aprašytos užduotys;

b. prekės veiklos sąlygos ar veikimo stebėsena arba valdymas arba

c. įrašų ar audito duomenų valdymas siekiant paremti bet kurią iš a arba b punktuose aprašytų užduočių.

Pastaba. „OAA“ neapima nei vienos iš toliau nurodytų užduočių arba su jomis susijusių pagrindinių valdymo funkcijų:

a. su atpažinimo duomenų nustatymu ar valdymu tiesiogiai nesusijusio bet kokio kriptografinio funkcionalumo užtikrinimo ar atnaujinimo siekiant sudaryti sąlygas pirmiau a.1 arba a.2 punktuose aprašytoms užduotims vykdyti arba

b. bet kokio kriptografinio funkcionalumo užtikrinimo perduodant duomenis arba prekės duomenų plokštumoje.

„Optinis integrinis grandynas“ (3) – „monolitinis integrinis grandynas“ arba „hibridinis integrinis grandynas“, turintis vieną ar daugiau dalių, suprojektuotų veikti kaip fotojutiklis ar fotospinduliuotuvas arba skirtų atlikti optinę (-es) ar elektrooptinę (-es) funkciją (-as).

„Optinis perjungimas“ (5) – optinių signalų, jų nekeičiant į elektrinius signalus, perjungimas arba jų sklidimo trasos sudarymas.

„Visuminis srovės tankis“ (3) – visuminis ritės ampervijų skaičius (t. y. atskirų apvijų vijų skaičiaus, padauginto iš kiekvienos apvijos vijų didžiausiosios srovės, suma), padalytas iš ritės (apimančios superlaidžiuosius siūlus, metalinius rišiklius, į kuriuos yra įdėti superlaidieji siūlai, sandarinimo medžiagas, bet kokius aušinimo kanalus ir kt.) pilnutinio skerspjūvio ploto.

„Dalyvaujanti valstybė“ (7 9) – valstybė, esanti Vasenaro susitarimo narė. (Žr. www.wassenaar.org).

„Didžiausioji galia“ (6) – per „impulso trukmę“ pasiekta didžiausia galia.

„Asmeninis tinklas“ (5) – duomenų perdavimo sistema, turinti visas toliau išvardytas charakteristikas:

a. leidžianti bet kokiam nepriklausomų ar tarpusavyje sujungtų „duomenų perdavimo įtaisų“ kiekiui turėti tiesioginius tarpusavio ryšius ir

b. galimi tik įtaisų, kurie yra fiziškai netoli atskiro asmens ar įtaisų kontrolieriaus (pavyzdžiui, viename kambaryje, biure ar automobilyje), ryšiai.

Techninės pastabos

1. „Duomenų perdavimo įtaisas“ – įrenginys, galintis perduoti ir priimti skaitmeninės informacijos sekas.

2. „Vietinis tinklas“ apima daugiau nei „asmeninio tinklo“ geografinę vietovę.

„Anksčiau išskirtas“ (1) apibūdina bet kokio proceso taikymą, norint padidinti kontroliuojamojo izotopo koncentraciją.

„Pagrindinis elementas“ (4) (kaip jis taikomas 4 kategorijoje) – „pagrindinis elementas“, kurio pakeitimo vertė sudaro daugiau kaip 35 % visos sistemos, kuriai priklauso šis elementas, visuminės vertės. Elemento vertė – tai jo kaina, kurią už elementą sumoka sistemos gamintojas arba sistemos surinkėjas. Visuminė vertė yra lygi įprastai tarptautinei pardavimo kainai, taikomai nesusijusiems subjektams, galiojančiai gamybos vietoje arba prekių parengimo išsiuntimui vietoje.

„Gamyba“ (GTN NTN All) – visos gamybos stadijos, pvz.: konstravimas, gamybos technologija, gaminimas, sujungimas, surinkimas (montavimas), tikrinimas, bandymas, kokybės laidavimas.

„Gamybos įranga“ (1 7 9) – įrankiai, šablonai, stendai, formos, štampai, prispaudimo priemonės, tapatinimo įtaisai, bandymo įranga, kitos mašinos ir joms skirti komponentai, apsiribojant tais, kurie specialiai suprojektuoti arba modifikuoti ir yra skirti „kūrimui“ arba vienai ar daugiau „gamybos“ stadijų.

„Gamybos priemonės“ (7 9) – „gamybos įrenginiai“ ir specialiai jiems suprojektuota programinė įranga, kurie yra įrengti įrangoje, skirtoje „kūrimui“ arba vienai ar daugiau „gamybos“ stadijų.

„Programa“ (2 6) – komandų seka, skirta pateikti arba pakeisti procesą pavidalu, tinkamu elektroniniam kompiuteriui vykdyti.

„Impulso spūda“ (6) – radaro signalo ilgo impulso apdorojimas ir kodavimas, norint jį pakeisti trumpu impulsu, išsaugant ilgo impulso didelės energijos privalumus.

„Impulso trukmė“ (6) – „lazerio“ impulso trukmė, reiškianti laiką tarp atskiro impulso priekinio ir užpakalinio frontų pusės galios taškų.

„Impulsinis lazeris“ (6) – „lazeris“, kurio „impulso trukmė“ yra mažesnė ar lygi 0,25 sekundės.

„Kvantinė kriptografija“ (5) – „kriptografijai“ skirto žinomo rakto sukūrimo metodų sistema, matuojant fizikinės sistemos (įskaitant tas fizikines savybes, kurios aiškiai priklauso kvantinės optikos, kvantinės lauko teorijos ar kvantinės elektrodinamikos sritims) kvantinės mechanikos savybes.

„Spartusis radaro dažnio perderinimas“ (6) – dažnio perderinimas, kai pseudoatsitiktiniu būdu keičiamas impulsinio radaro siųstuvo impulsų arba impulsų grupių nešlio dažnis taip, kad šis pokytis būtų lygus arba didesnis nei impulso dažnių juostos plotis.

„Plėstinis radaro spektras“ (6) – signalo spektras esant bet kokiam moduliacijos būdui, kai naudojamas atsitiktinis arba pseudoatsitiktinis kodavimas ir kuris yra skirtas išskirstyti siaurajuosčio signalo sukuriamą energiją gerokai platesnėje dažnių juostoje.

„Jautrumas švitinimui“ (6) – jautrumas švitinimui (mA/W) = 0,807 × (bangos ilgis, nm) × kvantinis našumas.

Techninė pastaba

Kvantinis našumas paprastai yra išreikštas procentine dalimi; tačiau šioje formulėje kvantinis našumas yra išreikštas mažesniu nei vienetas dešimtainiu skaičiumi, pvz., 78 % yra 0,78.

„Tikralaikis apdorojimas“ (6) – duomenų apdorojimas kompiuterine sistema, kuri, reaguodama į išorinį poveikį, priklausomai nuo turimų išteklių ir nepriklausomai nuo sistemos apkrovos užtikrina reikiamą paslaugų lygį garantuojamu reagavimo greičiu.

„Pakartojamumas“ (7) – to paties kintamojo pakartotinių matavimų tomis pačiomis veikimo sąlygomis rezultatų panašumas, kai tarp matavimo laikotarpių pasikeičia sąlygos ar būna neveikimo laikotarpių. (Nuoroda: IEEE STD 528–2001 (1 sigmos intervale standartinis nuokrypis)).

„Reikalingas“ (GTN 3 5 6 7 9) (kaip tai taikoma „technologijai“) apibūdina tik tą „technologijos“ dalį, kuri yra ypač svarbi norint pasiekti ir išplėsti valdomo vykdymo lygį, charakteristikas arba funkcijas. Tokia „reikalinga“„technologija“ gali būti naudojama skirtinguose produktuose.

„Medžiagos riaušėms malšinti“ (1) – medžiagos, kurios, numatomomis sąlygomis naudojant riaušėms malšinti, žmonėms greitai sukelia jutiminį suerzinimą arba pasižymi neutralizuojančiu fiziniu poveikiu, kuris baigiasi netrukus po to, kai baigiasi tų medžiagų poveikis.

Techninė pastaba

Ašarinės dujos yra „medžiagų riaušėms malšinti“ pogrupis.

„Robotas“ (2 8) – manipuliavimo mechanizmas, kuris gali judėti tolygia trajektorija arba šuoliais iš vienos vietos į daugybę kitų vietų ir kuriame gali būti naudojami jutikliai; jis turi visas toliau išvardytas charakteristikas:

a. yra daugiafunkcinis;

b. judėdamas trimatėje erdvėje gali išdėlioti ar orientuoti medžiagas, dalis, įrankius arba specialius prietaisus;

c. jungia tris ar daugiau uždarojo ar atvirojo kontūro valdomuosius įtaisus, kurie gali turėti žingsninius variklius ir

d. turi „vartotojui prieinamą programuojamumą“, naudojant mokymo ir (arba) atkūrimo būdą arba elektroninį kompiuterį, kuriuo gali būti programuojamasis loginis valdiklis, t. y. be mechaninio įsikišimo.

NB. Ši apibrėžtis neapima toliau išvardytų prietaisų:

1. manipuliavimo mechanizmų, kurie yra valdomi tik rankiniu būdu ar nuotolinio operatoriaus;

2. fiksuotosios sekos manipuliavimo mechanizmų, kurie yra automatiniai judamieji įtaisai, veikiantys pagal mechaniškai fiksuotus programuotus judesius. Programa yra mechaniškai apribota fiksuotais stabdymo įtaisais, pavyzdžiui, kaiščiais arba krumpliaračiais. Judesių seka ir trajektorijų ar kampų pasirinkimas nėra valdomi ar keičiami mechaninėmis, elektroninėmis ar elektrinėmis priemonėmis;

3. mechaniškai valdomų kintamosios sekos manipuliavimo mechanizmų, kurie yra automatiniai judamieji įtaisai, veikiantys pagal mechaniškai fiksuotus programuotus judesius. Programa yra mechaniškai apribota fiksuotais, bet derinamais stabdymo įtaisais, pavyzdžiui, kaiščiais arba krumpliaračiais. Judesių seka ir trajektorijų ar kampų pasirinkimas yra keičiami pagal fiksuotos programos trafaretą. Programos trafareto keitimai arba modifikacijos (pvz., kaiščių ar krumpliaračių keitimai) viena ar daugiau judesio ašių yra atliekami tik naudojant mechanines operacijas;

4. nuotoliniu būdu nevaldomų kintamosios sekos manipuliavimo mechanizmų, kurie yra automatiniai judamieji įtaisai, veikiantys pagal mechaniškai fiksuotus programuotus judesius. Programa yra keičiama, tačiau seka yra vykdoma tik dvipoliais signalais iš mechaniškai fiksuotų elektrinių dvipolių prietaisų arba derinamų stabdymo įtaisų;

5. krovimo į rietuvą kranų, apibrėžtų kaip stačiakampių koordinačių manipuliatorių sistemos, pagamintų kaip ištisinė stačioji kaiščių laikiklių įrenginio dalis ir suprojektuotų parinkti šių kaiščių išdėstymą, kuris yra išsaugomas arba jį galima naujai pasirinkti.

„Pusverpaliai“ (1) – beveik lygiagrečių „vijų“ (paprastai apie 12–120) pluoštas.

NB. „Vija“ yra beveik lygiagrečių „viengijų siūlų“ (dažniausiai virš 200) pluoštas.

„Pasibaigimas“ (2) (pasibaigęs tinkamas veikimas) – spindulinis pagrindinio suklio perkėlimas vienu sūkiu, matuojamas plokštumoje, statmenoje suklio ašiai bandomo besisukančio išorinio ar vidinio paviršiaus taške (žr. ISO 230-1:1986, 5.61 punktą).

„Diskretizavimo sparta“ skaitmeniniams analogo keitikliams (ADC) – maksimalus skaičius atskaitų, išmatuojamų prie analoginės įvesties per vieną sekundę, išskyrus perdiskretizavimo skaitmeniniams analogo keitikliams. Perdiskretizavimo skaitmeniniams analogo keitikliams „diskretizavimo sparta“ nustatoma kaip žodžių išvesties sparta. „Diskretizavimo sparta“ taip pat gali būti vadinama diskretizavimo dažniu, paprastai nurodomu megaatskaitomis per sekundę (MSPS) arba gigaatskaitomis per sekundę (GSPS), arba keitimo sparta, paprastai nurodoma hercais (Hz).

„Palydovinės navigacijos sistema“ (5 7) – sistema, sudaryta iš antžeminių stočių, palydovų sistemos ir imtuvų, kuria sudaromos sąlygos imtuvų vietas apskaičiuoti remiantis iš palydovų gautais signalais. Ji apima ir pasaulines palydovinės navigacijos sistemas (GNSS) ir regionines palydovinės navigacijos sistemas (RNSS).

„(Giroskopo arba akselerometro) perskaičiavimo faktorius“ (7) – išėjimo ir įėjimo pokyčio, kurį norima išmatuoti, santykis. Perskaičiavimo faktorius dažniausiai yra įvertinamas kaip tiesės, kuri mažiausių kvadratų metodu gali būti sutapatinama su įėjimo ir išėjimo duomenimis, gautais cikliškai keičiant įėjimą jo kitimo srityje, polinkis.

„Signalų analizatoriai“ (3) – prietaisai, kuriais galima išmatuoti ir pavaizduoti daugiadažnio signalo pavienių dažnių sandų pagrindines savybes.

„Signalų apdorojimas“ (3 4 5 6) – iš išorės gaunamų ir informaciją turinčių signalų apdorojimas algoritmais, tokiais kaip atskirų sričių laikinė spūda, filtravimas, išskyrimas, atranka, koreliacija, sąsūka arba transformacijos (pvz., sparčioji Furjė transformacija arba Walsh’o transformacija).

„Programinė įranga“ (GSN All) – vienos ar daugiau „programų“ arba „mikroprogramų“ rinkinys, įrašytas bet kokioje laikmenoje.

NB. „Mikroprograma“ – elementariųjų komandų seka, laikoma specialioje atmintinėje, kurių vykdymas yra pradedamas įvedant atskaitos komandą į komandų registrą.

„Pradinė programa“ (arba pirminė kalba) (6 7 9) – patogi vieno ar daugiau procesų išraiškos forma, kuri programavimo sistemos gali būti pakeičiama į įrenginiui vykdyti reikiamą pavidalą („galutinę programą“ (arba objektinę kalbą)).

„Erdvėlaivis“ (9) – aktyvieji ir pasyvieji palydovai arba kosminiai zondai.

„Erdvėlaivio konstrukcija“ (9) – įranga, naudojama kaip atraminė „erdvėlaivio“ infrastruktūra ir vieta, kurioje išdėstomas „erdvėlaivio naudingasis krovinys“.

„Erdvėlaivio naudingasis krovinys“ (9) – prie „erdvėlaivio konstrukcijos“ pritvirtinta įranga, naudojama atliekant užduotis kosmose (pvz., ryšiui užtikrinti, stebėjimui, mokslinėms užduotims vykdyti).

„Tinkamas naudoti kosmose“ (3 6 7) – suprojektuotas, pagamintas arba atlikus sėkmingus bandymus pripažintas tinkamu eksploatuoti didesniame nei 100 km aukštyje virš Žemės paviršiaus.

NB. Nustatymas, kad gaminys yra „tinkamas naudoti kosmose“ atlikus bandymus nereiškia, kad kiti tos pačios gamybos linijos ar serijos gaminiai yra „tinkami naudoti kosmose“, jeigu jie nebuvo atskirai išbandyti.

„Speciali dalioji medžiaga“ (0) – plutonis-239, uranas-233, „sodrintas izotopais 235 arba 233 uranas“ ir bet kuri medžiaga, turinti minėtų medžiagų.

„Savitasis tampros modulis“ (0 1 9) – Jungo (Young) modulis [Pa arba N/m2], padalytas iš savitojo svorio [N/m3], išmatuotas esant temperatūrai (296 ± 2) K ((23 ± 2) °C) ir santykinei drėgmei (50 ± 5) %.

„Savitasis tempiamasis įtempis“ (0 1 9) – ribinis tempiamasis įtempis [Pa arba N/m2], padalytas iš savitojo svorio [N/m3], išmatuotas esant temperatūrai (296 ± 2) K ((23 ± 2) °C) ir santykinei drėgmei (50 ± 5) %.

„Besisukančios masės giroskopai“ (7) – tokie giroskopai, kuriuos