2008D0232 — LT — 01.09.2008 — 000.001

Šis dokumentas yra skirtas tik informacijai, ir institucijos nėra teisiškai atsakingos už jo turinį

►B KOMISIJOS SPRENDIMAS 2008 m. vasario 21 d. dėl transeuropinės greitųjų geležinkelių sistemos „Geležinkelių riedmenų“ posistemiui skirtos sąveikos techninės specifikacijos (Pranešta dokumentu Nr. C(2008) 648) (Tekstas svarbus EEE) (2008/232/EB) (OL L 084, 26.3.2008, p.132)





pataisytas:









▼B

KOMISIJOS SPRENDIMAS

2008 m. vasario 21 d.

dėl transeuropinės greitųjų geležinkelių sistemos „Geležinkelių riedmenų“ posistemiui skirtos sąveikos techninės specifikacijos

(Pranešta dokumentu Nr. C(2008) 648)

(Tekstas svarbus EEE)

(2008/232/EB)







EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA, atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį, atsižvelgdama į 1996 m. liepos 23 d. Tarybos direktyvą 96/48/EB dėl transeuropinės greitųjų geležinkelių sistemos sąveikos ( 1 ), ypač į jos 6 straipsnio 1 dalį, kadangi: (1) Pagal Direktyvos 96/48/EB 2 straipsnio c dalį ir II priedą transeuropinė greitųjų geležinkelių sistema skirstoma į struktūrinius ir funkcinius posistemius, įskaitant geležinkelių riedmenų posistemį. (2) Komisijos sprendimu 2002/735/EB ( 2 ) yra nustatyta pirmoji techninė sąveikos specifikacija (TSS), skirta transeuropinės greitųjų geležinkelių sistemos geležinkelių riedmenų posistemiui. (3) Pirmąją TSS būtina persvarstyti atsižvelgiant į technikos pažangą ir ją įgyvendinant įgytą patirtį. (4) EGSA, kaip jungtinei reprezentacinei grupei, suteiktas įgaliojimas persvarstyti ir pataisyti pirmąją TSS. Todėl Sprendimas 2002/735/EB turėtų būti pakeistas šiuo sprendimu. (5) Persvarstytos TSS projektą išnagrinėjo Direktyva 96/48/EB įsteigtas komitetas. (6) Ši TSS tam tikromis sąlygomis turėtų būti taikoma naujiems arba modernizuotiems ir rekonstruotiems geležinkelių riedmenims. (7) Ši TSS nepažeidžia kitų svarbių TSS nuostatų, kurios gali būti taikomos geležinkelių riedmenų posistemiams. (8) Pirmoji „Geležinkelių riedmenų“ posistemiui skirta TSS įsigaliojo 2002 m. Dėl galiojančių sutartinių įsipareigojimų naujiems geležinkelių riedmenų posistemiams ar sąveikos sudedamosioms dalims arba jų rekonstravimui ir modernizavimui turėtų būti taikomas atitikties vertinimas pagal šios pirmosios TSS nuostatas. Be to, pirmoji TSS turėtų toliau būti taikoma posistemio sudedamųjų dalių ir sąveikos sudedamųjų dalių, kurios leidžiamos pirmąja TSS, techninei priežiūrai ir su technine priežiūra susijusiems jų pakeitimams. Todėl Sprendimo 2002/735/EB nuostatos turėtų toliau galioti projektų, kuriuos leidžiama vykdyti pagal prie minėto sprendimo pridėtą TSS, techninei priežiūrai, taip pat naujos geležinkelio linijos bei esamos geležinkelio linijos rekonstravimo arba modernizavimo projektams, kurių kūrimas yra gerokai pasistūmėjęs į priekį arba kurie šio sprendimo paskelbimo dieną yra vykdomos sutarties dalykas. Siekiant nustatyti pirmosios TSS ir šio sprendimo priede pateikiamos naujosios TSS taikymo srities skirtumą, valstybės narės ne vėliau kaip per šešis mėnesius nuo tos dienos, kurią šis sprendimas pradedamas taikyti, praneša posistemių ir sąveikos sudedamųjų dalių, kurioms vis dar taikoma pirmoji TSS, sąrašą. (9) Šia TSS nereikalaujama naudoti konkrečių technologijų ar techninių sprendimų, išskyrus atvejus, kai tai yra griežtai būtina transeuropinės greitųjų geležinkelių sistemos sąveikai užtikrinti. (10) Šia TSS tam tikrą laikotarpį sąveikos sudedamąsias dalis leidžiama įtraukti į posistemius jų nesertifikuojant, jei laikomasi tam tikrų sąlygų. (11) Ši TSS versija nevisiškai atitinka esminius reikalavimus. Neįtraukti techniniai aspektai pagal Direktyvos 96/48/EB 17 straipsnį šios TSS L priede pavadinti „Neišspręstais klausimais“. Pagal Direktyvos 96/48/EB 16 straipsnio 3 dalį valstybės narės kitoms valstybėms narėms ir Komisijai nusiunčia nacionalinių techninių taisyklių, susijusių su „Neišspręstais klausimais“, ir jų atitikčiai vertinti taikytinų procedūrų sąrašą. (12) Valstybės narės Komisijai ir kitoms valstybėms narėms praneša šios TSS 7 skyriuje aprašytiems specifiniams atvejams taikytinas atitikties vertinimo procedūras. (13) Šiuo metu geležinkelių transporto eismas organizuojamas pagal galiojančius nacionalinius, dvišalius, daugiašalius ar tarptautinius susitarimus. Svarbu, kad šie susitarimai netrukdytų esamai ir būsimai pažangai siekiant sąveikos. Tuo tikslu Komisijai būtina išnagrinėti tuos susitarimus, siekiant nustatyti, ar šiame sprendime pateiktą TSS reikia atitinkamai persvarstyti. (14) TSS pagrįsta geriausiomis atitinkamo projekto kūrimo metu ekspertų turėtomis žiniomis. Siekiant toliau skatinti inovacijas ir atsižvelgti į įgytą patirtį, pridedama TSS turėtų būti periodiškai persvarstoma. (15) Šia TSS leidžiami novatoriški sprendimai. Jeigu siūlomi tokie sprendimai, gamintojas ar perkančioji organizacija nurodo nukrypimą nuo atitinkamo TSS skirsnio. Europos geležinkelių agentūra baigs rengti atitinkamus sprendimo funkcinius ir sąsajų reikalavimus ir parengs vertinimo metodus. (16) Šio sprendimo nuostatos atitinka pagal Tarybos direktyvos 96/48/EB 21 straipsnį įsteigto komiteto nuomonę, kadangi: PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:







1 straipsnis

Komisija patvirtina techninę sąveikos specifikaciją (TSS), skirtą transeuropinės greitųjų geležinkelių sistemos „Geležinkelių riedmenų“ posistemiui.

TSS yra tokia, kokia nustatyta šio sprendimo priede.

2 straipsnis

Ši TSS taikoma visai naujai, modernizuotai arba rekonstruotai transeuropinės greitųjų geležinkelių sistemos infrastruktūrai, kaip apibrėžta Direktyvos 96/48/EB I priede.

3 straipsnis

(1) Dėl klausimų, TSS L priede pavadintų „Neišspręstais klausimais“, atžvilgiu, sąlygos, kurių turi būti laikomasi pagal Direktyvos 96/48/EB 16 straipsnio 2 dalį atliekant sąveikos atitikties vertinimą, yra tos taikytinos techninės taisyklės, taikomos valstybėje narėje, pagal kurias leidžiama pradėti eksploatuoti posistemius, kuriems taikomas šis sprendimas.

(2) Kiekviena valstybė narė per šešis mėnesius nuo šio sprendimo paskelbimo kitoms valstybėms narėms ir Komisijai praneša:

(a) šio straipsnio 1 dalyje nurodytų taikytinų techninių taisyklių sąrašą;

(b) atitikties vertinimo ir tikrinimo procedūras, kurios turi būti taikomos, atsižvelgiant į šių taisyklių taikymą;

(c) įstaigas, kurias ji paskiria atitikties vertinimo ir tikrinimo procedūroms atlikti.

4 straipsnis

Dėl TSS 7 skyriuje nurodytų klausimų, priskirtų „Specifiniams atvejams“, atitikties vertinimo procedūros – tai yra valstybėse narėse taikomos procedūros. Kiekviena valstybė narė per šešis mėnesius nuo šio sprendimo paskelbimo kitoms valstybėms narėms ir Komisijai praneša:

(a) atitikties vertinimo ir tikrinimo procedūras, kurios turi būti taikomos, atsižvelgiant į šių taisyklių taikymą;

(b) įstaigas, kurias ji paskiria pirmiau paminėtoms atitikties vertinimo ir tikrinimo procedūroms atlikti.

5 straipsnis

TSS leidžiama nustatyti pereinamąjį laikotarpį, kuriuo atitikties sąveikos sudedamųjų dalių vertinimas ir sertifikavimas gali būti atliekamas kaip posistemio dalis. Šiuo laikotarpiu valstybės narės Komisijai praneša, kokios sąveikos sudedamosios dalys buvo įvertintos tokiu būdu, siekiant užtikrinti atidžią sąveikos sudedamųjų dalių rinkos priežiūrą ir imtis veiksmų šiai priežiūrai palengvinti.

6 straipsnis

Sprendimas 2002/735/EB panaikinamas. Tačiau jo nuostatos toliau taikomos projektų, kuriuos leidžiama vykdyti pagal prie minėto sprendimo pridėtą TSS, techninei priežiūrai, taip pat naujos geležinkelio linijos ir esamos geležinkelio linijos rekonstravimo arba modernizavimo projektams, kurių kūrimas yra gerokai pasistūmėjęs į priekį arba kurie šio sprendimo paskelbimo dieną yra vykdomos sutarties dalykas.

Posistemių ir sąveikos sudedamųjų dalių, kurioms toliau taikomos Sprendimo 2002/735/EB nuostatos, sąrašas pranešamas Komisijai ne vėliau kaip per šešis mėnesius nuo tos dienos, kurią šis sprendimas pradedamas taikyti.

7 straipsnis

Per šešis mėnesius nuo pridėtos TSS įsigaliojimo valstybės narės praneša Komisijai apie šių tipų susitarimus:

(a) nuolatinius arba laikinus nacionalinius, dvišalius arba daugiašalius valstybių narių ir geležinkelio bendrovės (-ių) arba infrastruktūros valdytojo (-ų) susitarimus, kurie būtini labai specifinei arba vietinio pobūdžio numatomai veiklai, susijusiai su traukinių eismu ir manevrais;

(b) dvišalius arba daugiašalius geležinkelio bendrovės (-ių), infrastruktūros valdytojo (-ų) arba valstybės narės (-ių) susitarimus, kuriais užtikrinamas aukštas vietinės arba regioninės sąveikos lygis;

(c) tarptautinius vienos arba daugiau valstybių narių ir bent vienos trečiosios valstybės susitarimus arba valstybių narių geležinkelio bendrovės (-ių) ar infrastruktūros valdytojo (-ų) ir bent vienos trečiosios valstybės geležinkelio bendrovės arba infrastruktūros valdytojo susitarimus, kuriais užtikrinamas aukštas vietinės arba regioninės sąveikos lygis.

8 straipsnis

Šis sprendimas taikomas nuo 2008 m. rugsėjo 1 d.

9 straipsnis

Šis sprendimas skirtas valstybėms narėms.









PRIEDAS

DIREKTYVA 96/48/EB – DĖL TRANSEUROPINĖS GREITŲJŲ GELEŽINKELIŲ SISTEMOS SĄVEIKOS

▼C1

TECHNINĖS SĄVEIKOS SPECIFIKACIJA

▼B

„Geležinkelių riedmenų“ posistemis

1. ĮVADAS 1.1. Techninė taikymo sritis 1.2. Geografinė taikymo sritis 1.3. Šios TSS turinys 2. GELEŽINKELIŲ RIEDMENŲ POSISTEMIO APIBRĖŽTIS IR FUNKCIJOS 2.1. Posistemio aprašas 2.2. Geležinkelių riedmenų posistemio funkcijos ir aspektai 3. ESMINIAI REIKALAVIMAI 3.1. Bendrieji 3.2 Esminiai reikalavimai, kurie yra susiję su 3.3. Bendrieji reikalavimai 3.3.1. Sauga 3.3.2. Patikimumas ir tinkamumas 3.3.3. Sveikatos reikalavimai 3.3.4. Aplinkos apsauga 3.3.5. Techninis suderinamumas 3.4. Specifiniai geležinkelių riedmenų posistemio reikalavimai 3.4.1. Sauga 3.4.2. Patikimumas ir tinkamumas 3.4.3. Techninis suderinamumas 3.5. Techninės priežiūros reikalavimai 3.6. Kiti reikalavimai, kartu aktualūs geležinkelių riedmenų posistemiui 3.6.1. Infrastruktūra 3.6.2. Energija 3.6.3. Kontrolė, valdymas ir signalizavimas 3.6.4. Aplinka 3.6.5. Eksploatavimas 3.7. Geležinkelių riedmenų posistemio sudedamosios dalys, susijusios su esminiais reikalavimais 4. POSISTEMIO TECHNINĖS CHARAKTERISTIKOS 4.1. Įvadas 4.2. Funkciniai ir techniniai posistemio reikalavimai 4.2.1. Bendrosios nuostatos 4.2.1.1. Įvadas 4.2.1.2. Traukinių formavimas 4.2.2. Konstrukcijos ir mechaninės dalys 4.2.2.1. Bendrosios nuostatos 4.2.2.2 Galinės sankabos ir sankabų įranga sujungimui su gelbėjimo traukiniais 4.2.2.2.1 Posistemio reikalavimai 4.2.2.2.2. Sąveikos sudedamųjų dalių reikalavimai 4.2.2.2.2.1. Automatinis centrinio taukšo sukabintuvas 4.2.2.2.2.2. Taukšų ir vilkimo įrangos sudedamosios dalys 4.2.2.2.2.3. Atstatymo ir gelbėjimo darbų vilkties sukabintuvas 4.2.2.3. Riedmens konstrukcijos stiprumas 4.2.2.3.1. Bendrosios pastabos 4.2.2.3.2. Principai (funkciniai reikalavimai) 4.2.2.3.3. Patikslinimai (paprastųjų krovinių atvejai ir projektiniai susidūrimo scenarijai) 4.2.2.4. Įlipimas 4.2.2.4.1. Keleivių laiptelis 4.2.2.4.2. Išorinės įlipimo durys 4.2.2.4.2.1. Durys keleiviams įlipti 4.2.2.4.2.2. Kroviniams, taip pat traukinio ir lokomotyvo brigadai skirtos durys 4.2.2.5. Tualetai 4.2.2.6. Mašinisto kabina 4.2.2.7 Priekinis traukinio stiklas ir priekinė traukinio dalis 4.2.2.8 Podėliai, kuriais naudojasi traukinio ir lokomotyvo brigada 4.2.2.9 Išoriniai sukabinėtojų laipteliai 4.2.3. Bėgių kelio ir riedmens sąveika ir reglamentuojantys dydžiai 4.2.3.1. Kinematinis gabaritas 4.2.3.2. Statinė ašies apkrova 4.2.3.3. Geležinkelių riedmenų parametrai, kurie turi įtakos antžeminėms traukinių stebėjimo sistemoms 4.2.3.3.1. Elektrinė varža 4.2.3.3.2. Ašies guolių būklės stebėjimas 4.2.3.3.2.1. 1 klasės traukiniai 4.2.3.3.2.2 2 klasės traukiniai 4.2.3.3.2.3. Įkaitusių ašidėžių aptikimas 2 klasės traukiniams 4.2.3.3.2.3.1. Bendrosios nuostatos 4.2.3.3.2.3.2 Riedmens funkciniai reikalavimai 4.2.3.3.2.3.3 Kontrolinės zonos skersiniai matmenys ir aukštis nuo bėgio galvutės 4.2.3.3.2.3.4 Kontrolinės zonos išilginis matmuo 4.2.3.3.2.3.5 Kontrolinės zonos išorei taikomi ribiniai kriterijai 4.2.3.3.2.3.6 Išspinduliavimas 4.2.3.4 Geležinkelių riedmenų dinaminės savybės 4.2.3.4.1 Bendrosios nuostatos 4.2.3.4.2 Eismo saugos ribinės vertės 4.2.3.4.3 Ribinės bėgių kelio apkrovos 4.2.3.4.4 Rato ir bėgio sąveika 4.2.3.4.5 Riedmenų stabilumui skirtas projektas 4.2.3.4.6 Lygiaverčio kūgiškumo apibrėžtis 4.2.3.4.7 Ratų profilių projektinės vertės 4.2.3.4.8 Lygiaverčio kūgiškumo eksploatacinės vertės 4.2.3.4.9. Aširačiai 4.2.3.4.9.1. Aširačiai 4.2.3.4.9.2. Sąveikos sudedamosios dalys – ratai 4.2.3.4.10. Specifiniai reikalavimai riedmenims su nepriklausomai besisukančiais ratais 4.2.3.4.11. Nuvažiavimo nuo bėgių aptikimas 4.2.3.5. Didžiausias traukinio ilgis 4.2.3.6. Didžiausi nuolydžiai 4.2.3.7. Mažiausias kreivės spindulys 4.2.3.8. Ratų antbriaunių tepimas 4.2.3.9. Pakabos koeficientas 4.2.3.10 Smėlio barstymas 4.2.3.11 Balasto išjudinimas oro srautu 4.2.4 Stabdymas 4.2.4.1 Mažiausias stabdymo efektyvumas 4.2.4.2 Stabdymo rato ir bėgio sankybio reikalavimų ribos 4.2.4.3 Stabdžių sistemos reikalavimai 4.2.4.4 Eksploatacinio stabdymo efektyvumas 4.2.4.5 Sūkurinių srovių stabdžiai 4.2.4.6 Sustabdyto traukinio apsauga 4.2.4.7 Stabdžių efektyvumas stačiuose nuolydžiuose 4.2.4.8 Reikalavimai gelbėjimui naudojamiems stabdžiams 4.2.5 Keleivių informavimas ir ryšiai 4.2.5.1 Viešoji informavimo sistema 4.2.5.2 Keleivių informavimo ženklai 4.2.5.3 Keleivių pavojaus signalai 4.2.6 Aplinkos sąlygos 4.2.6.1 Aplinko sąlygos 4.2.6.2 Traukinio aerodinaminės apkrovos atvirame ore 4.2.6.2.1 Aerodinaminės apkrovos darbininkams bėgių kelio šalikelėje 4.2.6.2.2 Aerodinaminės apkrovos keleiviams perone 4.2.6.2.3 Slėgio apkrovos atvirame ore 4.2.6.3 Šoninis vėjas 4.2.6.4 Didžiausi slėgio pokyčiai tuneliuose 4.2.6.5 Išorinis triukšmas 4.2.6.5.1 Įvadas 4.2.6.5.2 Stovinčio riedmens keliamo triukšmo ribos 4.2.6.5.3 Iš vietos pajudančių riedmenų keliamo triukšmo ribos 4.2.6.5.4 Pravažiuojančių geležinkelių riedmenų keliamo triukšmo ribos 4.2.6.6 Išoriniai elektromagnetiniai trukdžiai 4.2.6.6.1 Signalizacijos sistemos ir telekomunikacijų tinklo keliami trukdžiai 4.2.6.6.2 Elektromagnetiniai trukdžiai: 4.2.7 Sistemos apsauga 4.2.7.1 Avariniai išėjimai 4.2.7.1.1 Keleivių avariniai išėjimai 4.2.7.1.2. Mašinisto kabinos avariniai išėjimai 4.2.7.2. Gaisrinė sauga 4.2.7.2.1. Įvadas 4.2.7.2.2 Gaisrinės saugos priemonės 4.2.7.2.3 Gaisro aptikimo ir (arba) kontrolės priemonės 4.2.7.2.3.1 Gaisro aptikimas 4.2.7.2.3.2 Gesintuvas 4.2.7.2.3.3 Atsparumas ugniai 4.2.7.2.4 Papildomos eksploatacinės gebos pagerinimo priemonės 4.2.7.2.4.1 Visų gaisrinės saugos kategorijų traukiniai 4.2.7.2.4.2 B kategorijos gaisrinė sauga 4.2.7.2.5 Specifinės degiųjų skysčių cisternų priemonės 4.2.7.2.5.1 Bendrieji reikalavimai 4.2.7.2.5.2 Konkretūs degalų bakų reikalavimai 4.2.7.3 Apsauga nuo elektros šoko 4.2.7.4 Išorinės šviesos ir sirena 4.2.7.4.1 Priekinės ir galinės šviesos 4.2.7.4.1.1 Priekinės šviesos 4.2.7.4.1.2 Signalinės šviesos 4.2.7.4.1.3 Buferio šviesos 4.2.7.4.1.4 Žibintų valdymas 4.2.7.4.2 Sirenos 4.2.7.4.2.1 Bendrieji reikalavimai 4.2.7.4.2.2 Įspėjamojo signalo sirenos garso slėgio lygiai 4.2.7.4.2.3 Apsauga 4.2.7.4.2.4 Garso slėgio lygių patikrinimas 4.2.7.4.2.5 Sąveikos sudedamosios dalies reikalavimai 4.2.7.5 Kėlimo (gelbėjimo) procedūros 4.2.7.6 Vidinis triukšmas 4.2.7.7 Oro kondicionavimas 4.2.7.8 Mašinisto budrumo patikros įtaisas 4.2.7.9 Kontrolės, valdymo ir signalizacijos sistema 4.2.7.9.1 Bendrieji reikalavimai 4.2.7.9.2 Aširačio vieta 4.2.7.9.3 Ratai 4.2.7.10 Stebėjimo ir diagnostikos sąvokos 4.2.7.11 Konkrečios tunelių specifikacijos 4.2.7.11.1 Keleivių, traukinio ir lokomotyvo brigados narių oro kondicionavimo zonos 4.2.7.11.2 Viešoji informavimo sistema 4.2.7.12 Avarinė apšvietimo sistema 4.2.7.13 Programos 4.2.7.14 Mašinisto ir mašinos sietuvas (MMS) 4.2.7.15 Riedmens identifikavimas 4.2.8 Traukos ir elektros įranga 4.2.8.1 Traukos režimo reikalavimai 4.2.8.2 Traukos rato ir bėgio sankybio reikalavimai 4.2.8.3 Funkcinis ir techninis reikalavimas, susijęs su elektros energijos tiekimu 4.2.8.3.1 Elektros tiekimo šaltinio įtampa ir dažnis 4.2.8.3.1.1 Elektros tiekimo šaltinis 4.2.8.3.1.2 Elektros energijos grąžinimas į tinklą 4.2.8.3.2 Iš kontaktinės oro linijos leidžiama imti didžiausia galia ir didžiausia srovė 4.2.8.3.3 Galios koeficientas 4.2.8.3.4 Sistemos energijos trikdžiai 4.2.8.3.4.1 Harmonikos charakteristikos ir susiję orinės kontaktinės linijos viršįtampiai 4.2.8.3.4.2 Nuolatinės srovės turinio poveikis, tiekiant kintamąją srovę 4.2.8.3.5 Energijos sąnaudas matuojantys įtaisai 4.2.8.3.6 Su srovės imtuvais susiję reikalavimai riedmenims 4.2.8.3.6.1 Srovės imtuvo prispaudžiamoji jėga 4.2.8.3.6.2 Srovės imtuvų išdėstymas 4.2.8.3.6.3 Srovės imtuvų izoliavimas nuo riedmens 4.2.8.3.6.4 Srovės imtuvo nuleidimas žemyn 4.2.8.3.6.5 Srovės ėmimo kokybė 4.2.8.3.6.6 Elektrinių apsaugos priemonių derinimas 4.2.8.3.6.7 Važiavimas per fazių išskirstymo ruožus 4.2.8.3.6.8 Važiavimas per sistemą skiriančius ruožus 4.2.8.3.6.9 Srovės imtuvų aukštis 4.2.8.3.7 Sąveikos sudedamosios dalies srovės imtuvas 4.2.8.3.7.1 Bendra konstrukcija 4.2.8.3.7.2 Srovės imtuvo vežimėlio geometrija 4.2.8.3.7.3 Srovės imtuvo statinė prispaudžiamoji jėga 4.2.8.3.7.4 Srovės imtuvų darbo ilgis 4.2.8.3.7.5 Leidžiamoji srovė 4.2.8.3.8. Sąveikos sudedamosios dalis kontaktinis srovės imtuvo intarpas 4.2.8.3.8.1. Bendrosios nuostatos 4.2.8.3.8.2. Kontaktinio srovės imtuvo intarpo geometrija 4.2.8.3.8.3. Medžiaga 4.2.8.3.8.4. Kontaktinio srovės imtuvo intarpo lūžio aptikimas 4.2.8.3.8.5. Srovės laidumas 4.2.8.3.9 Sąsajos su elektrifikavimo sistema 4.2.8.3.10 Sąsajos su kontrolės, valdymo ir signalizacijos sistema 4.2.9 Paranga 4.2.9.1 Bendrosios nuostatos 4.2.9.2 Traukinio išorės valymo priemonės 4.2.9.3 Tualetų išleidžiamoji sistema 4.2.9.3.1 Traukinyje įrengta išleidžiamoji sistema 4.2.9.3.2 Kilnojami išleidžiamieji įrenginiai 4.2.9.4. Traukinio vidaus valymas 4.2.9.4.1. Bendrosios nuostatos 4.2.9.4.2. Kištukiniai elektros lizdai 4.2.9.5. Vandens papildymo įrenginiai 4.2.9.5.1. Bendrosios nuostatos 4.2.9.5.2. Vandens pildymo suderintuvai 4.2.9.6. Smėlio papildymo įrenginiai 4.2.9.7. Specialūs reikalavimai traukiniams atsarginiame bėgių kelyje 4.2.9.8. Kuro pilstymo įrenginiai 4.2.10. Techninė priežiūra 4.2.10.1. Atsakomybė 4.2.10.2. Techninės priežiūros byla 4.2.10.2.1. Techninės priežiūros projekto pagrindimo byla 4.2.10.2.2. Techninės priežiūros dokumentai 4.2.10.3. Techninės priežiūros bylos tvarkymas 4.2.10.4. Techninės priežiūros informacijos tvarkymas 4.2.10.5. Techninės priežiūros įgyvendinimas 4.3. Sąsajų funkciniai ir techniniai reikalavimai 4.3.1. Bendrosios nuostatos 4.3.2. Infrastruktūros posistemis 4.3.2.1. Įlipimas 4.3.2.2. Mašinisto kabina 4.3.2.3. Kinematinis gabaritas 4.3.2.4. Statinė ašies apkrova 4.3.2.5. Geležinkelių riedmenų parametrai, kurie turi įtakos antžeminėms traukinių stebėjimo sistemoms 4.3.2.6. Geležinkelių riedmenų dinaminės savybės ir ratų profiliai 4.3.2.7. Didžiausias traukinio ilgis 4.3.2.8. Didžiausi nuolydžiai 4.3.2.9. Mažiausias kreivės spindulys 4.3.2.10. Rato antbriaunių tepimas 4.3.2.11. Balasto išjudinimas 4.3.2.12. Elektromagnetinių stabdžių naudojimas 4.3.2.13. Stabdžių charakteristikos stačiuose nuolydžiuose 4.3.2.14. Keleivių pranešimai apie pavojų 4.3.2.15. Aplinkos sąlygos 4.3.2.16. Traukinio aerodinaminės apkrovos atvirame lauke 4.3.2.17. Šoninis vėjas 4.3.2.18. Didžiausias slėgio pokytis tuneliuose 4.3.2.19. Išorinis triukšmas 4.3.2.20. Gaisrinė sauga 4.3.2.21. Priekiniai žiburiai 4.3.2.22. Specialus reikalavimas tuneliams 4.3.2.23. Paranga 4.3.2.24. Techninė priežiūra 4.3.3. Energijos posistemis 4.3.3.1. Rezervuota 4.3.3.2. Stabdžių sistemos reikalavimai 4.3.3.3. Išoriniai elektromagnetiniai trukdžiai 4.3.3.4. Priekiniai žibintai 4.3.3.5. Funkcinis ir techninis elektros tiekimo reikalavimas 4.3.4. Kontrolės, valdymo ir signalizacijos posistemis 4.3.4.1. Mašinisto kabina 4.3.4.2. Priekinis traukinio stiklas ir priekinė traukinio dalis 4.3.4.3. Statinė ašies apkrova 4.3.4.4. Geležinkelių riedmenų parametrai, kurie turi įtakos antžeminėms traukinių stebėjimo sistemoms 4.3.4.5. Smėlio barstymas 4.3.4.6. Stabdymo charakteristikos 4.3.4.7. Elektromagnetiniai trukdžiai 4.3.4.8. Kontrolės, valdymo ir signalizacijos sistema 4.3.4.9. Stebėjimo ir diagnostikos sampratos 4.3.4.10. Specialus reikalavimas tuneliams 4.3.4.11. Funkcinis ir techninis elektros tiekimo reikalavimas 4.3.4.12 Priekiniai žibintai 4.3.5. Eksploatacijos posistemis 4.3.5.1. Traukinių projektavimas 4.3.5.2. Galinės sankabos ir sankabų įranga sujungimui su gelbėjimo traukiniais 4.3.5.3. Įlipimas 4.3.5.4 Tualetai 4.3.5.5. Priekinis traukinio stiklas ir priekinė traukinio dalis 4.3.5.6. Geležinkelių riedmenų parametrai, kurie turi įtakos antžeminėms traukinių stebėjimo sistemoms 4.3.5.7. Riedmenų dinaminės savybės 4.3.5.8. Didžiausias traukinio ilgis 4.3.5.9. Smėlio barstymas 4.3.5.10. Balasto išjudinimas oro srautu 4.3.5.11. Stabdymo charakteristikos 4.3.5.12. Stabdžių sistemos reikalavimai 4.3.5.13. Elektromagnetinių stabdžių naudojimas 4.3.5.14. Sustabdyto traukinio apsauga 4.3.5.15. Stabdžių charakteristikos stačiuose nuolydžiuose 4.3.5.16. Viešoji informavimo sistema 4.3.5.17. Keleivių pranešimai apie pavojų 4.3.5.18. Aplinkos sąlygos 4.3.5.19. Traukinio aerodinaminės apkrovos atviroje vietoje 4.3.5.20. Šoninis vėjas 4.3.5.21. Didžiausi slėgio pokyčiai tuneliuose 4.3.5.22. Išorinis triukšmas 4.3.5.23. Avariniai išėjimai 4.3.5.24. Gaisrinė sauga 4.3.5.25. Išoriniai žiburiai ir sirena 4.3.5.26. Kėlimo ar gelbėjimo procedūros 4.3.5.27. Vidinis triukšmas 4.3.5.28. Oro kondicionavimas 4.3.5.29. Mašinisto budrumo patikros įtaisas 4.3.5.30. Stebėjimo ir diagnostikos sampratos 4.3.5.31. Specialus reikalavimas tuneliams 4.3.5.32. Reikalavimai traukos charakteristikoms 4.3.5.33. Varančiojo rato ir bėgio sankybio reikalavimai 4.3.5.34. Funkcinis ir techninis elektros tiekimo reikalavimas 4.3.5.35. Paranga 4.3.5.36. Riedmens identifikavimas 4.3.5.37. Signalų matomumas 4.3.5.38. Avariniai išėjimai 4.3.5.39. Mašinisto ir mašinos sietuvas (MMS) 4.4. Eksploatavimo taisyklės 4.5. Techninės priežiūros taisyklės 4.6. Profesinė kompetencija 4.7. Sveikatos ir saugos darbe sąlygos 4.8. Infrastruktūros ir geležinkelių riedmenų registrai 4.8.1. Infrastruktūros registras 4.8.2 Geležinkelių riedmenų registras 5. SĄVEIKOS SUDEDAMOSIOS DALYS 5.1 Apibrėžtis 5.2 Inovaciniai sprendimai 5.3 Sudedamųjų dalių sąrašas 5.4 Sudedamųjų dalių charakteristikos ir reikalavimai 6. ATITKTIES IR TINKAMUMO NAUDOTI ĮVERTINIMAS 6.1. Geležinkelių riedmenų posistemio sąveikos sudedamosios dalys 6.1.1 Atitikties įvertinimas (bendrosios nuostatos) 6.1.2 Atitikties įvertinimo procedūros (moduliai) 6.1.3 Esami sprendimai 6.1.4 Inovaciniai sprendimai 6.1.5 Tinkamumo naudoti įvertinimas 6.2 Geležinkelių riedmenų posistemis 6.2.1 Atitikties įvertinimas (bendrosios nuostatos) 6.2.2 Atitikties įvertinimo procedūros (moduliai) 6.2.3 Inovaciniai sprendimai 6.2.4 Techninės priežiūros įvertinimas 6.2.5 Pavienių riedmenų įvertinimas 6.3 Sąveikos sudedamosios dalys be eb deklaracijos 6.3.1 Bendrosios nuostatos 6.3.2 Pereinamasis laikotarpis 6.3.3 Posistemių, kurie turi nesertifikuotų sąveikos sudedamųjų dalių, sertifikavimas pereinamuoju laikotarpiu 6.3.3.1 Sąlygos 6.3.3.2 Paskelbimas 6.3.3.3 Gyvavimo ciklo reglamentavimas 6.3.4 Stebėjimo priemonės 7. GELEŽINKELIŲ RIEDMENŲ POSISTEMIO TSS ĮGYVENDINIMAS 7.1 Šios TSS įgyvendinimas 7.1.1 Pagal naują projektą pagaminti nauji geležinkelių riedmenys 7.1.1.1 Apibrėžimai 7.1.1.2 Bendros nuostatos 7.1.1.3 A fazė 7.1.1.4 B fazė 7.1.2 Pagaminti nauji esamos konstrukcijos geležinkelių riedmenys, kurie sertifikuoti pagal galiojančią TSS 7.1.3 Esamos konstrukcijos geležinkelių riedmenys 7.1.4 Modernizuojami ar rekonstruojami geležinkelių riedmenys 7.1.5 Triukšmas 7.1.5.1 Pereinamasis laikotarpis 7.1.5.2 Modernizuoti ar rekonstruoti geležinkelių riedmenys 7.1.5.3. Dviejų pakopų metodas 7.1.6 Kilnojami tualeto išleidžiamieji įrenginiai [4.2.9.3 punktas] 7.1.7 Gaisrinės saugos priemonės – medžiagų atitiktis 7.1.8 Pagal nacionalinius, dvišalius, daugiašalius ir tarptautinius susitarimus eksploatuojami geležinkelių riedmenys 7.1.8.1 Esami susitarimai 7.1.8.2 Būsimi susitarimai 7.1.9 TSS persvarstymas 7.2 Geležinkelių riedmenų suderinamumas su kitais posistemiais 7.3 Specifiniai atvejai 7.3.1 Bendrosios nuostatos 7.3.2 Specifinių atvejų sąrašas 7.3.2.1 Bendros nuostatos specifiniam 1 524 mm vėžės tinklo atvejui 7.3.2.2 Galinės sankabos ir sankabų įranga sujungimui su gelbėjimo traukiniais [4.2.2.2 punktas] 7.3.2.3 Keleivių laiptelis [4.2.2.4.1 punktas] 7.3.2.4 Riedmens gabaritas [4.2.3.1 punktas] 7.3.2.5 Riedmens masė [4.2.3.2 punktas] 7.3.2.6. Aširačių elektrinė varža [4.2.3.3.1 punktas] 7.3.2.7. Įkaitusių ašidėžių aptikimas 2 klasės traukiniams [4.2.3.3.2.3 punktas] 7.3.2.8. Rato ir bėgio sankybio (rato profiliai) [4.2.3.4.4] 7.3.2.9. Aširačiai [4.2.3.4.9] 7.3.2.10. Didžiausias traukinio ilgis [4.2.3.5] 7.3.2.11. Smėlio barstymas [4.2.3.10] 7.3.2.12. Stabdymas [4.2.4 punktas] 7.3.2.12.1. Bendros nuostatos 7.3.2.12.2. Elektromagnetinių stabdžių naudojimas [4.2.4.5 punktas] 7.3.2.13. Aplinkos sąlygos [4.2.6.1 punktas] 7.3.2.14. Traukinio aerodinamika 7.3.2.14.1. Keleivius perone veikiančios aerodinaminės apkrovos [4.2.6.2.2 punktas] 7.3.2.14.2. Slėgio apkrovos atvirame lauke [4.2.6.2.3 punktas] 7.3.2.14.3. Didžiausi slėgio pokyčiai tuneliuose [4.2.6.4 punktas] 7.3.2.15. Ribiniai išorinio triukšmo parametrai [4.2.6.5 punktas] 7.3.2.15.1. Pastoviojo triukšmo riba [4.2.6.5.2 punktas] 7.3.2.15.2 Pradinio triukšmo riba [4.2.6.5.3 punktas] 7.3.2.16. Ugnies gesintuvas [4.2.7.2.3.2 punktas] 7.3.2.17. Sirenos [4.2.7.4.2.1 punktas] 7.3.2.18. Kontrolės, valdymo ir signalizacijos sistema [4.2.7.10 punktas] 7.3.2.18.1. Aširačių padėtis [4.2.7.10.2 punktas] 7.3.2.18.2. Ratai [4.2.7.10.3 punktas] 7.3.2.19. Srovės imtuvas [4.2.8.3.6 punktas] 7.3.2.20. Sąsajos su kontrolės, valdymo ir signalizacijos sistema [4.2.8.3.8 punktas] 7.3.2.21. Tualetų išleidžiamosios sistemos jungtys [4.2.9.3 punktas] 7.3.2.22. Vandens pildymo suderintuvai [4.2.9.5 punktas] 7.3.2.23. Gaisrinės saugos standartai [7.1.6 punktas]

1. ĮVADAS

1.1. Techninė taikymo sritis

Ši TSS skirta geležinkelių riedmenų posistemiams. Šie posistemiai yra įtraukti į sąrašą, esantį Direktyvos 96/48/EB II priedo 1 dalyje su pakeitimais, padarytais Direktyva 2004/50/EB.

Ši TSS taikoma šioms toliau nurodytoms geležinkelių riedmenų klasėms, laikomoms neišardomomis variklinio vagono ir keleivinio vagono (-ų) grupėmis (nedalomomis eksploatavimo metu) arba pavieniai riedmenys, esantys pasirinktame traukos riedmenų ir varomųjų riedmenų junginyje. Ji vienodai taikoma keleiviniams ir (arba) nekeleiviniams riedmenims.

1 klasė: Geležinkelių riedmenys, kurių didžiausias greitis yra 250 km/h ir daugiau.

2 klasė: Geležinkelių riedmenys, kurių didžiausias greitis yra 190 km/h ir daugiau, bet mažiau kaip 250 km/h.

Ši TSS taikoma geležinkelių riedmenims, nurodytiems Direktyvos 96/48/EB I priedo 2 dalyje su pakeitimais, padarytais Direktyva 2004/50/EB, kurių didžiausias greitis yra 190 km/h, kaip nurodyta pirmiau. Tačiau jeigu didžiausias tokio geležinkelių riedmens greitis viršija 351 km/h, ši TSS taikoma tik kartu su papildomomis specifikacijomis, kurios šioje TSS išsamiau neaprašomos ir yra neišspręstas klausimas: tokiu atveju taikomi nacionaliniai teisės aktai.

Daugiau informacijos apie geležinkelių riedmenų posistemį pateikiama 2 dalyje.

Ši TSS nustato reikalavimus, kuriuos turi tenkinti 1.2 skirsnyje apibrėžti geležinkelių riedmenys, jeigu būtų naudojami susisiekimui geležinkelių tinkle. Be to, šie riedmenys turi tenkinti ir esminius reikalavimus, nustatytus Direktyvoje 96/48/EB su pakeitimais, padarytais Direktyva 2004/50/EB.

Teisė pasinaudoti geležinkelių linijomis priklauso ne vien nuo šios TSS techninių reikalavimų vykdymo – leidžiant geležinkelio įmonės atitinkamiems geležinkelių riedmenims važiuoti konkrečioje geležinkelių linijoje, turi būti atsižvelgta į kitus reikalavimus, nurodytus Direktyvoje 2004/49 ir Direktyvoje 2001/14 su pakeitimais, padarytais Direktyva 2004/50/EB. Pavyzdžiui, infrastruktūros valdytojui leidžiama 2 klasės traukiniui 1 kategorijos geležinkelių linijoje nuspręsti neskirti jo linijos dėl geležinkelių linijos pralaidumo priežasčių.

1.2. Geografinė taikymo sritis

Šios TSS taikymo geografinė sritis yra transeuropinė greitųjų geležinkelių sistema, aprašyta Direktyvos 96/48/EB I priede su pakeitimais, padarytais Direktyva 2004/50/EB.

1.3. Šios TSS turinys

Pagal Direktyvos 96/48/EB 5 straipsnio 3 dalį ir I priedo 1 dalies b punktą su pakeitimais, padarytais Direktyva 2004/50/EB, ši TSS:

(a) nusako numatomą taikymo sritį (2 skyrius);

(b) išdėsto riedmenų posistemio esminius reikalavimus (3 skyrius);

(c) nustato funkcinius ir techninius reikalavimus, kuriuos turi atitikti posistemis ir jo sąsajos su kitais posistemiais (4 skyrius);

(d) išdėsto eksploatavimo ir techninės priežiūros taisykles, priskirtinas 1.1 ir 1.2 skirsnių taikymo sričiai (4 skyrius);

(e) nurodo atitinkamiems darbuotojams keliamus profesinės kvalifikacijos reikalavimus, sveikatos ir saugos darbe sąlygas, būtinas atitinkamo posistemio eksploatavimui bei techninei priežiūrai ir TSS įgyvendinimui (4 skyrius);

(f) apibrėžia sąveikos sudedamąsias dalis ir sąsajas, kurioms turi būti taikomos Europos specifikacijos, įskaitant Europos standartus, būtinas sąveikai transeuropinėje greitųjų geležinkelių sistemoje pasiekti (5 skyrius);

(g) išdėsto sąveikos sudedamųjų dalių atitikties arba tinkamumo naudoti įvertinimo procedūras arba, kita vertus, posistemių EB patikros procedūras (6 skyrius);

(h) nurodo TSS įgyvendinimo strategiją (7 skyrius);

(i) numato specifinius atvejus pagal Direktyvos 6 straipsnio 3 dalį (7 skyrius).

2. GELEŽINKELIŲ RIEDMENŲ POSISTEMIO APIBRĖŽTIS IR FUNKCIJOS

2.1. Posistemio aprašas

Geležinkelių riedmenų posistemis neapima kontrolės ir valdymo, infrastruktūros, eksploatavimo posistemių ir energijos posistemio geležinkelio kelio dalies, kadangi šie posistemiai smulkiai apibūdinti jiems skirtose TSS.

Be to, geležinkelių riedmenų posistemis neapima traukinio brigados (mašinisto ir kitų traukinio brigados narių) ir keleivių.

2.2. Geležinkelių riedmenų posistemio funkcijos ir aspektai

Šios geležinkelių riedmenų posistemiui skirtos TSS taikymo sritis yra išplėsta ankstesnės TSS, pateiktos Sprendimo 2002/735/EB priede, taikymo sritis.

Geležinkelių riedmenų posistemis pagal paskirtį turi atlikti šias funkcijas:

— vežti ir apsaugoti keleivius bei traukinio ir lokomotyvo brigadą;

— įgauti pagreitį, išlaikyti greitį, stabdyti ir sustoti;

— teikti traukinio mašinistui informaciją, vykdyti priekinę apžvalgą ir tinkamą valdymą;

— išlaikyti traukinį ant bėgių kelio ir kreipti jį bėgių keliu;

— signalizuoti apie traukinio buvimą kitiems subjektams;

— eksploatuoti saugiai net ir įvykus riktams;

— tausoti aplinką;

— techniškai prižiūrėti riedmenų posistemį ir geležinkelių riedmenyse įrengiamą energijos posistemio dalį;

— riedmenys turi būti tinkami važiuoti juos aprūpinant elektra iš atitinkamų traukos sistemų.

Traukinyje įrengiama kontrolės, valdymo ir signalizacijos įranga patenka į Kontrolės, valdymo ir signalizacijos posistemio taikymo sritį.

3. ESMINIAI REIKALAVIMAI

3.1. Bendrieji

Šios TSS taikymo srityje užtikrinti šios TSS 3 skyriuje nurodytus esminius reikalavimus leis suderinamumas su reikalavimais, aprašytais:

— 4 skyriuje – posistemiams

— ir 5 skyriuje – sąveikos sudedamosioms dalims,

— kaip patvirtina teigiami rezultatai, gauti įvertinus:

— sąveikos sudedamųjų dalių atitiktį ir (arba) tinkamumą naudoti,

— posistemio patikrą,

kaip aprašyta 6 skyriuje.

Dalį esminių reikalavimų nustato nacionaliniai teisės aktai, nes:

— yra neišspręstų ir atidėtų klausimų, išvardytų L priede;

— yra pagal Direktyvos 96/48/EB 7 straipsnį nukrypti leidžiančių nuostatų;

— yra specifinių atvejų, aprašytų šios TSS 7.3 skirsnyje.

Atitinkamos atitikties vertinimas atliekamas konkrečios valstybės narės, pranešusios Komisijai apie nacionalinius teisės aktus arba paprašiusios nukrypti leidžiančios nuostatos arba pripažinti specifinį atvejį, atsakomybe.

Pagal Direktyvos 96/48/EB 4 straipsnio 1 dalį su pakeitimais, padarytais Direktyva 2004/50/EB, transeuropinės greitųjų geležinkelių sistema, posistemiai ir jų sąveikos sudedamosios dalys turi tenkinti atitinkamus esminius reikalavimus, apibendrintai nusakytus direktyvos III priede.

Geležinkelių riedmenų posistemio ir jo sudedamųjų dalių atitiktis esminiams reikalavimams yra tikrinama pagal Direktyvoje 96/48/EB su pakeitimais, padarytais Direktyva 2004/50/EB, taip pat ir šioje TSS numatytas sąlygas.

3.2 Esminiai reikalavimai, kurie yra susiję su:

— sauga,

— patikimumu ir prieinamumu,

— sveikata

— aplinkos apsauga,

— techniniu suderinamumu.

Pagal Direktyvą 96/48/EB su pakeitimais, padarytais Direktyva 2004/50/EB, apskritai galima esminius reikalavimus taikyti visai transeuropinei greitųjų geležinkelių sistemai arba atskiriems posistemių ar jų sudedamųjų dalių aspektams.

3.3. Bendrieji reikalavimai

Jei tai yra geležinkelių riedmenų posistemis, be aptartųjų direktyvos III priede, nustatomi šie specifiniai aspektai.

3.3.1. Sauga

1.1.1 esminis reikalavimas:

„Saugos požiūriu svarbios sudedamosios dalys, pirmiausia susijusios su traukinių eismu, turi būti suprojektuotos, pagamintos arba sumontuotos, jų techninė priežiūra atliekama ir jos kontroliuojamos taip, kad tinklui nustatytus tikslus atitinkančiu lygiu būtų užtikrinta sauga, įskaitant nustatytuosius konkrečioms nevisavertėms padėtims.“

Šį esminį reikalavimą tenkina funkciniai ir techniniai reikalavimai, nustatyti šiuose punktuose:

— 4.2.2.2 (galinės sankabos ir sankabų įranga sujungimui su gelbėjimo traukiniais)

— 4.2.2.3 (riedmens konstrukcijos stiprumas)

— 4.2.2.4 (įlipimas)

— 4.2.2.6 (mašinisto kabina)

— 4.2.2.7 (priekinis traukinio stiklas ir priekinė traukinio dalis)

— 4.2.3.1 (kinematinis geležinkelių riedmenų gabaritas)

— 4.2.3.3 (geležinkelių riedmenų parametrai, darantys poveikį antžeminėms traukinių stebėjimo sistemoms)

— 4.2.3.4 (geležinkelių riedmenų dinaminės savybės)

— 4.2.3.10 (smėlio barstymas)

— 4.2.3.11 (aerodinaminių reiškinių poveikis balastui)

— 4.2.4 (stabdymas)

— 4.2.5 (keleivių informavimas ir pranešimai)

— 4.2.6.2 (traukinio aerodinaminės apkrovos atvirame lauke)

— 4.2.6.3 (šoninis vėjas)

— 4.2.6.4 (didžiausi slėgio pokyčiai tuneliuose)

— 4.2.6.6 (išoriniai elektromagnetiniai trukdžiai)

— 4.2.7 (sistemos apsauga)

— 4.2.7.13 (programinė įranga)

— 4.2.10 (techninė priežiūra)

1.1.2 esminis reikalavimas:

„Taikomi rato ir bėgių sąveikos parametrai turi atitikti stabilumo reikalavimus, kad būtų galima užtikrinti saugų judėjimą, kai važiuojama didžiausiu leistinu greičiu.“

Šį esminį reikalavimą tenkina funkciniai ir techniniai reikalavimai, nustatyti šiuose punktuose:

— 4.2.3.2 (statinė ašies apkrova)

— 4.2.3.4 (riedmenų dinaminės savybės)

1.1.3 esminis reikalavimas:

„Naudojamos sudedamosios dalys turi išlaikyti bet kuriuos įprastus ar išskirtinius įtempius, kurie buvo nurodyti per tų dalių naudojimo laikotarpį. Kiekvieno atsitiktinio gedimo neigiamos pasekmės saugai turi būti apribotos tinkamomis priemonėmis.“

Šį esminį reikalavimą tenkina funkciniai ir techniniai reikalavimai, nustatyti šiuose punktuose:

— 4.2.2.2 (galinės sankabos ir sankabų įranga sujungimui su gelbėjimo traukiniais)

— 4.2.2.3 (riedmens konstrukcijos stiprumas)

— 4.2.2.7 (priekinis traukinio stiklas ir priekinė traukinio dalis)

— 4.2.3.3.2 (ašies guolių būklės stebėjimas)

— 4.2.3.4.3 (ribinės bėgių kelio apkrovos)

— 4.2.3.4.9 (aširačiai)

— 4.2.4 (stabdymas)

— 4.2.6 1 (aplinkos sąlygos)

— 4.2.6.3 (šoninis vėjas)

— 4.2.6.4 (didžiausi slėgio pokyčiai tuneliuose)

— 4.2.7.2 (gaisrinė sauga)

— 4.2.8.3.6 (srovės imtuvai ir kontaktiniai srovės imtuvų intarpai)

— 4.2.9 (paranga)

— 4.2.10 (techninė priežiūra)

1.1.4 esminis reikalavimas:

„Projektuojant stacionariąją įrangą ir riedmenis bei pasirenkant naudotinas medžiagas turi būti siekiama, kad jeigu kiltų gaisras, būtų ribojamas ugnies ir dūmų susidarymas, jų plitimas bei poveikis.“

Šį esminį reikalavimą tenkina funkciniai ir techniniai reikalavimai, nustatyti šiame punkte:

— 4.2.7.2 (gaisrinė sauga)

1.1.5 esminis reikalavimas:

„Visi vartotojams naudoti skirti įtaisai turi būti suprojektuoti taip, kad nemažintų vartotojų saugos, jeigu būtų apgalvotai naudojami kitaip, nei pagal pateiktą instrukciją.“

Šį esminį reikalavimą tenkina funkciniai ir techniniai reikalavimai, nustatyti šiuose punktuose:

— 4.2.2.2 (galinės sankabos ir sankabų įranga sujungimui su gelbėjimo traukiniais)

— 4.2.2.4 (įlipimas)

— 4.2.2.5 (tualetai)

— 4.2.4 (stabdymas)

— 4.2.5.3 (keleivių pranešimai apie pavojų)

— 4.2.7.1 (avariniai išėjimai)

— 4.2.7.3 (apsauga nuo sužalojimo elektros srove)

— 4.2.7.5 (kėlimo arba gelbėjimo procedūros)

— 4.2.9 (paranga)

— 4.2.10 (techninė priežiūra)

3.3.2. Patikimumas ir tinkamumas

1.2 esminis reikalavimas:

„Su traukinių judėjimu susijusių stacionarių arba kilnojamų sudedamųjų dalių stebėjimas ir techninė priežiūra turi būti organizuojami, atliekami ir kiekybiškai apibūdinami taip, kad būtų išlaikytas tų dalių veikimas joms numatytomis eksploatavimo sąlygomis.“

Šį esminį reikalavimą tenkina funkciniai ir techniniai reikalavimai, nustatyti šiuose punktuose:

— 4.2.2.2 (galinės sankabos ir sankabų įranga sujungimui su gelbėjimo traukiniais)

— 4.2.2.3 (riedmens konstrukcijos stipris)

— 4.2.2.4 (įlipimas)

— 4.2.3.1 (kinematinis geležinkelių riedmenų gabaritas)

— 4.2.3.3.2 (priekinis traukinio stiklas ir priekinė traukinio dalis)

— 4.2.3.4 (geležinkelių riedmenų dinaminės savybės)

— 4.2.3.9 (pakabos koeficientas)

— 4.2.4 (stabdymas)

— 4.2.7.10 (stebėjimo ir diagnostikos sampratos)

— 4.2.10 (techninė priežiūra)

3.3.3. Sveikatos reikalavimai

1.3.1 esminis reikalavimas:

„Traukiniuose ir geležinkelio infrastruktūrose neturi būti naudojamos medžiagos, kurios dėl jų naudojimo būdo keltų pavojų žmonių, galinčių prieiti prie tų medžiagų, sveikatai.“

Šį pagrindinį reikalavimą tenkina funkciniai ir techniniai reikalavimai, nustatyti šiame punkte:

— 4.2.10 (techninė priežiūra)

1.3.2 esminis reikalavimas:

„Tos medžiagos turi būti atrenkamos, laikomos ir naudojamos taip, kad būtų galima apriboti kenksmingų ir pavojingų dūmų ar dujų išsiskyrimą, ypač kilus gaisrui.“

Šį esminį reikalavimą tenkina funkciniai ir techniniai reikalavimai, nustatyti šiuose punktuose:

— 4.2.7.2 (gaisrinė sauga)

— 4.2.10 (techninė priežiūra)

3.3.4. Aplinkos apsauga

1.4.1 esminis reikalavimas:

„Transeuropinės greitųjų geležinkelių sistemos sukūrimo ir jos eksploatavimo poveikis aplinkai turi būti įvertintas, ir į jį turi būti atsižvelgta dar projektuojant tą sistemą pagal galiojančias Bendrijos nuostatas.“

Šį esminį reikalavimą tenkina funkciniai ir techniniai reikalavimai, nustatyti šiuose punktuose:

— 4.2.3.11 (balasto išjudinimas oro srautu)

— 4.2.6.2 (traukinio aerodinaminė apkrova)

— 4.2.6.5 (išorinis triukšmas)

— 4.2.6.6 (išoriniai elektromagnetiniai trukdžiai)

— 4.2.9 (paranga)

— 4.2.10 (techninė priežiūra)

1.4.2 esminis reikalavimas:

„Traukiniuose ir geležinkelio infrastruktūrose naudojamos medžiagos neturi leisti išsiskirti dujoms ir dūmams, kurie yra kenksmingi ir pavojingi aplinkai, ypač jeigu kiltų gaisras.“

Šį esminį reikalavimą tenkina funkciniai ir techniniai reikalavimai, nustatyti šiuose punktuose:

— 4.2.7.2 (gaisrinė sauga)

— 4.2.10 (techninė priežiūra)

1.4.3 esminis reikalavimas:

„Geležinkelių riedmenų ir energijos tiekimo sistemos turi būti suprojektuotos ir pagamintos taip, kad elektromagnetiniu atžvilgiu būtų suderinamos su įrenginiais, įranga ir viešaisiais ar privačiais tinklais, kuriems jos galėtų trukdyti.“

Šį esminį reikalavimą tenkina funkciniai ir techniniai reikalavimai, nustatyti šiame punkte:

— 4.2.6.6 (išoriniai elektromagnetiniai trukdžiai)

3.3.5. Techninis suderinamumas

1.5 esminis reikalavimas:

„Infrastruktūros ir stacionarių įrenginių techninės charakteristikos turi būti suderinamos tarpusavyje ir su transeuropinėje greitųjų geležinkelių sistemoje naudojamų traukinių charakteristikomis.

Jei tam tikruose tinklo ruožuose šių charakteristikų atitiktis pasirodytų esanti sunkiai pasiekiama, gali būti įgyvendinami laikini sprendimai, užtikrinantys atitiktį ateityje.“

Šį esminį reikalavimą tenkina funkciniai ir techniniai reikalavimai, nustatyti šiuose punktuose:

— 4.2.2.4 (įlipimas)

— 4.2.3.1 (kinematinis gabaritas)

— 4.2.3.2 (statinė ašies apkrova)

— 4.2.3.3 (riedmenų parametrai, kurie turi įtakos antžeminėms traukinių stebėjimo sistemoms)

— 4.2.3.4 (riedmenų dinaminės savybės)

— 4.2.3.5 (didžiausias traukinio ilgis)

— 4.2.3.6 (didžiausi nuolydžiai)

— 4.2.3.7 (mažiausias kreivės spindulys)

— 4.2.3.8 (rato antbriaunių tepimas)

— 4.2.3.11 (balasto išjudinimas oro srautu)

— 4.2.4 (stabdymas)

— 4.2.6.2 (traukinio aerodinaminė apkrova)

— 4.2.6.4 (didžiausi slėgio pokyčiai tuneliuose)

— 4.2.7.11 (specialus reikalavimas tuneliams)

— 4.2.8.3 (funkcinis ir techninis reikalavimas aprūpinimui elektra)

— 4.2.9 (paranga)

— 4.2.10 (techninė priežiūra)

3.4. Specifiniai geležinkelių riedmenų posistemio reikalavimai

3.4.1. Sauga

2.4.1 esminio reikalavimo 1 pastraipa:

„Geležinkelių riedmenų ir juos jungiančių dalių konstrukcijos turi būti suprojektuotos taip, kad keleiviams skirtos patalpos ir mašinisto kabina būtų apsaugotos, jeigu riedmenys susidurtų arba nuvažiuotų nuo bėgių.“

Šį esminį reikalavimą tenkina funkciniai ir techniniai reikalavimai, nustatyti šiuose punktuose:

— 4.2.2.2 (galinės sankabos ir sankabų įranga sujungimui su gelbėjimo traukiniais)

— 4.2.2.3 (riedmens konstrukcijos stiprumas)

2.4.1 esminio reikalavimo 2 pastraipa:

„Elektros įranga neturi mažinti kontrolės, valdymo ir signalizacijos įrenginių saugos arba bloginti jų veikimo.“

Šį esminį reikalavimą tenkina funkciniai ir techniniai reikalavimai, nustatyti šiuose punktuose:

— 4.2.6.6 (išoriniai elektromagnetiniai trukdžiai)

— 4.2.8.3 (funkcinis ir techninis reikalavimas aprūpinimui elektra)

2.4.1 esminio reikalavimo 3 pastraipa:

„Stabdymo būdas ir sukuriamos stabdymo jėgos turi būti suderinamos su bėgių kelių konstrukcija, inžineriniais statiniais ir signalizacijos sistemomis.“

Šį esminį reikalavimą tenkina funkciniai ir techniniai reikalavimai, nustatyti šiuose punktuose:

— 4.2.3.4.3 (ribinės bėgių kelio apkrovos)

— 4.2.4.1 (minimalūs stabdymo parametrai)

— 4.2.4.5 (elektromagnetinių stabdžių naudojimas)

2.4.1 esminio reikalavimo 4 pastraipa:

Turi būti imtasi priemonių prieigai prie įtampą turinčių sudedamųjų dalių užkirsti, siekiant, kad žmonių saugai nebūtų keliamas pavojus.

Šį esminį reikalavimą tenkina funkciniai ir techniniai reikalavimai, nustatyti šiuose punktuose:

— 4.2.5.2 (keleivių informavimo ženklai)

— 4.2.7.3 (apsauga nuo sužalojimo elektros srove)

— 4.2.9 (paranga)

— 4.2.10 (techninė priežiūra)

2.4.1 esminio reikalavimo 5 pastraipa:

„Jeigu iškiltų pavojus, numatyti įtaisai turi būti tinkami, kad keleiviai jais galėtų informuoti mašinistą, o traukinio ir lokomotyvo brigados nariai galėtų susižinoti su mašinistu.“

Šį esminį reikalavimą tenkina funkciniai ir techniniai reikalavimai, nustatyti punkte:

— 4.2.5 (keleivių informavimas ir pranešimai)

2.4.1 esminio reikalavimo 6 pastraipa:

„Įlipimo durys privalo turėti keleivių saugą užtikrinančias atidarymo ir uždarymo sistemas.“

Šį esminį reikalavimą tenkina funkciniai ir techniniai reikalavimai, nustatyti punkte:

— 4.2.2.4.2 (išorinės įlipimo durys)

2.4.1 esminio reikalavimo 7 pastraipa:

„Turi būti numatyti ir paženklinti avariniai išėjimai.“

Šį esminį reikalavimą tenkina funkciniai ir techniniai reikalavimai, nustatyti šiuose punktuose:

— 4.2.5.2 (keleivių informavimo ženklai)

— 4.2.7.1 (avariniai išėjimai)

2.4.1 esminio reikalavimo 8 pastraipa:

„Turi būti nustatytos atitinkamos nuostatos, kad būtų atsižvelgta į ypatingas saugos sąlygas labai ilguose tuneliuose.“

Šį esminį reikalavimą tenkina funkciniai ir techniniai reikalavimai, nustatyti šiuose punktuose:

— 4.2.5.3 (keleivių pranešimai apie pavojų)

— 4.2.7.2 (gaisrinė sauga)

— 4.2.7.11 (specialus reikalavimas tuneliams)

— 4.2.7.12 (avarinio apšvietimo sistema)

2.4.1 esminio reikalavimo 9 pastraipa:

„Pakankamo intensyvumo ir veikimo trukmės avarinio apšvietimo sistema – besąlyginis traukiniams taikomas reikalavimas.“

Šį esminį reikalavimą tenkina funkciniai ir techniniai reikalavimai, nustatyti punkte:

— 4.2.7.12 (avarinio apšvietimo sistema)

2.4.1 esminio reikalavimo 10 pastraipa:

„Traukiniuose turi būti įrengta viešoji informavimo sistema, numatanti priemones, kuriomis traukinio ir lokomotyvo brigados nariai ir eismo tvarkdariai keleiviams perduoda pranešimus.“

Šį esminį reikalavimą tenkina funkciniai ir techniniai reikalavimai, nustatyti punkte:

— 4.2.5 (keleivių informavimas ir pranešimai)

3.4.2. Patikimumas ir tinkamumas

2.4.2 esminis reikalavimas:

„Pagrindinė ir važiavimo, traukos bei stabdymo įranga ir kontrolės bei valdymo sistema turi būti suprojektuotos taip, kad susiklosčius apibrėžtai nevisavertei situacijai traukiniu būtų galima toliau važiuoti be neigiamų pasekmių veikiančiai įrangai.“

Šį esminį reikalavimą tenkina funkciniai ir techniniai reikalavimai, nustatyti šiuose punktuose:

— 4.2.1.1 (įvadas)

— 4.2.1.2 (traukinių projektavimas)

— 4.2.2.2 (galinės sankabos ir sankabų įranga sujungimui su gelbėjimo traukiniais)

— 4.2.4.1 (mažiausi stabdymo parametrai)

— 4.2.4.2 (stabdomo rato ir bėgio sankybio leistini lygiai)

— 4.2.4.3 (stabdžių sistemos reikalavimai)

— 4.2.4.4 (darbinio stabdymo savybės)

— 4.2.4.6 (sustabdyto traukinio apsauga)

— 4.2.4.7 (stabdžių charakteristikos stačiuose nuolydžiuose)

— 4.2.5.1 (viešoji informavimo sistema)

— 4.2.7.2 (gaisrinė sauga)

— 4.2.7.10 (stebėjimo ir diagnostikos sampratos)

— 4.2.7.12 (avarinio apšvietimo sistema)

— 4.2.8.1 (reikalavimai traukos charakteristikoms)

— 4.2.8.2 (varančiojo rato ir bėgio sankybio reikalavimai)

— 4.2.10 (techninė priežiūra)

3.4.3. Techninis suderinamumas

2.4.3 esminio reikalavimo pirmoji pastraipa:

„Elektros įranga turi būti suderinama su kontrolės, valdymo ir signalizacijos įrenginių veikimu“.

Šį esminį reikalavimą tenkina funkciniai ir techniniai reikalavimai, nustatyti šiuose punktuose:

— 4.2.6.6 (išoriniai elektromagnetiniai trukdžiai)

— 4.2.8.3 (funkcinis ir techninis reikalavimas aprūpinimui elektra)

2.4.3 esminio reikalavimo antroji pastraipa:

„Techninės srovės imtuvų charakteristikos turi būti tokios, kad leistų traukiniams važiuoti naudojantis transeuropinės greitųjų geležinkelių sistemos aprūpinimo elektra posistemiais.“

Šį esminį reikalavimą tenkina funkciniai ir techniniai reikalavimai, nustatyti punkte:

— 4.2.8.3 (funkcinis ir techninis reikalavimas aprūpinimui elektra)

2.4.3 esminio reikalavimo trečioji pastraipa:

„Riedmenų techninės charakteristikos turi būti tokios, kad riedmenys būtų tinkami važiuoti kiekviena geležinkelio linija, kurioje juos numatyta naudoti.“

Šį esminį reikalavimą tenkina funkciniai ir techniniai reikalavimai, nustatyti šiuose punktuose:

— 4.2.2.4 (įlipimas)

— 4.2.3.1 (kinematinis geležinkelių riedmenų gabaritas)

— 4.2.3.2 (statinė ašies apkrova)

— 4.2.3.3 (geležinkelių riedmenų parametrai, kurie turi įtakos antžeminėms traukinių stebėjimo sistemoms)

— 4.2.3.4 (geležinkelių riedmenų dinaminės savybės)

— 4.2.3.5 (didžiausias traukinio ilgis)

— 4.2.3.6 (didžiausi nuolydžiai)

— 4.2.3.7 (mažiausias kreivės spindulys)

— 4.2.3.11 (balasto išjudinimas oro srautu)

— 4.2.4 (stabdymas)

— 4.2.6 (aplinkos sąlygos)

— 4.2.7.4 (išorinės šviesos ir sirena)

— 4.2.7.9 (kontrolės, valdymo ir signalizacijos sistema)

— 4.2.7.11 (specialus reikalavimas tuneliams)

— 4.2.8 (traukos ir elektros įranga)

— 4.2.9 (paranga)

— 4.2.10 (techninė priežiūra)

— 4.8 (infrastruktūros ir geležinkelių riedmenų registrai)

3.5. Techninės priežiūros reikalavimai

2.5.1 esminis reikalavimas. Sveikata:

„Techninės priežiūros centrų techninė įranga ir procedūros neturi kelti pavojaus žmonių sveikatai.“

Šį esminį reikalavimą tenkina funkciniai ir techniniai reikalavimai, nustatyti šiuose punktuose:

— 4.2.9 (paranga)

— 4.2.10 (techninė priežiūra)

2.5.2 esminis reikalavimas. Aplinkos apsauga:

„Techninės priežiūros centrų techninė įranga ir procesai neturi viršyti leistinų trukdžių lygių šių centrų aplinkoje.“

Šį esminį reikalavimą tenkina funkciniai ir techniniai reikalavimai, nustatyti šiuose punktuose:

— 4.2.6.5 (išorinis triukšmas)

— 4.2.6.6 (išoriniai elektromagnetiniai trukdžiai)

— 4.2.9 (paranga)

— 4.2.10 (techninė priežiūra)

2.5.3 esminis reikalavimas. Techninis suderinamumas:

„Greitųjų traukinių techninės priežiūros (tvarkymo) įranga turi būti tokia, kad visuose traukiniuose, kuriems ji skirta, būtų galima atlikti saugą, sveikatos apsaugą ir patogumus užtikrinančias operacijas.“

Šį esminį reikalavimą tenkina funkciniai ir techniniai reikalavimai, nustatyti šiuose punktuose:

— 4.2.9 (paranga)

— 4.2.10 (techninė priežiūra)

3.6. Kiti reikalavimai, kartu aktualūs geležinkelių riedmenų posistemiui

3.6.1. Infrastruktūra

2.1.1 esminis reikalavimas. Sauga:

„Turi būti imamasi tinkamų priemonių, kad būtų neleidžiama patekti arba be leidimo įsibrauti į įrenginius linijose, kuriomis traukiniai važiuoja dideliu greičiu.“

„Turi būti imamasi priemonių, kad būtų apriboti žmonėms kylantys pavojai, ypač traukiniams dideliu greičiu pravažiuojant pro stotis.“

„Infrastruktūros, į kurias gali patekti žmonės, turi būti suprojektuotos ir įrengtos taip, kad būtų sumažinti visi pavojai žmogaus sveikatai (stabilumas, gaisras, prieiga, evakavimas, peronai ir t. t.).“

„Turi būti nustatytos atitinkamos nuostatos, kad būtų atsižvelgta į ypatingas saugos sąlygas labai ilguose tuneliuose.“

Šis esminis reikalavimas nepatenka į šios TSS taikymo sritį.

3.6.2. Energija

2.2.1 esminis reikalavimas. Sauga:

„Aprūpinimo energija sistemos eksploatavimas neturi pabloginti nei greitųjų traukinių, nei žmonių (naudotojų, eksploatuojančių darbuotojų, aplinkinių gyventojų ir trečiųjų asmenų) saugos sąlygų.“

Šis esminis reikalavimas nepatenka į šios TSS taikymo sritį.

2.2.2 esminis reikalavimas. Aplinkos apsauga:

„Aprūpinimo energija sistemų veikimas neturi kenkti aplinkai labiau nei leidžia nustatytos ribos.“

Šį esminį reikalavimą tenkina funkciniai ir techniniai reikalavimai, nustatyti šiuose punktuose:

— 4.2.6.6 (išoriniai elektromagnetiniai trukdžiai)

— 4.2.8.3.6 (geležinkelių riedmenų reikalavimai srovės imtuvams)

2.2.3 esminis reikalavimas. Techninis suderinamumas:

„Visoje transeuropinėje greitųjų geležinkelių sistemoje naudojamos aprūpinimo elektra sistemos turi:

— leisti traukinius eksploatuoti pagal apibrėžtus tokių traukinių eksploatavimo lygius;

— būti suderinamos su traukiniuose sumontuotais elektros srovės priėmimo iš kontaktinio tinklo prietaisais.“

Šį esminį reikalavimą tenkina funkciniai ir techniniai reikalavimai, nustatyti punkte:

— 4.2.8.3 (funkcinis ir techninis reikalavimas aprūpinimui elektra)

3.6.3. Kontrolė, valdymas ir signalizavimas

2.3.1 esminis reikalavimas. Sauga:

„Transeuropinėje greitųjų geležinkelių sistemoje naudojami kontrolės, valdymo ir signalizacijos įrenginiai ir procedūros turi sudaryti sąlygas išlaikyti traukinių eismo saugos lygį, atitinkantį tinklui nustatytus tikslus.“

Šis esminis reikalavimas nepatenka į šios TSS taikymo sritį.

2.3.2 esminis reikalavimas. Techninis suderinamumas:

„Visa nauja greitųjų geležinkelių infrastruktūra ir visi nauji greitųjų geležinkelių riedmenys, pagaminti ar sukurti patvirtinus suderinamas kontrolė, valdymo ir signalizacijos sistemas, turi būti pritaikyti naudoti tose sistemose.“

„Mašinistų kabinoje įrengta kontrolės, valdymo ir signalizacijos įranga turi leisti visoje transeuropinėje paprastųjų geležinkelių sistemoje užtikrinti įprastą veikimą esant nustatytoms sąlygoms.“

Šį esminį reikalavimą tenkina funkciniai ir techniniai reikalavimai, nustatyti šiuose punktuose:

— 4.2.3.2 (statinė ašies apkrova)

— 4.2.3.3 (riedmenų parametrai, kurie turi įtakos antžeminėms traukinių stebėjimo sistemoms)

— 4.2.6.6.1 (generuojami trukdžiai, kurie veikia signalizacijos sistemą ir telekomunikacijų tinklą)

— 4.2.7.9 (kontrolės, valdymo ir signalizacijos sistema)

— 4.2.8.3.10 (sąsajos su kontrolės, valdymo ir signalizacijos sistema)

3.6.4. Aplinka

2.6.1 esminis reikalavimas. Sveikata:

„Eksploatuojant transeuropinę greitųjų geležinkelių sistemą turi būti laikomasi privalomųjų keliamo triukšmo apribojimų.“

Šį esminį reikalavimą tenkina funkciniai ir techniniai reikalavimai, nustatyti šiuose punktuose:

— 4.2.6.5 (išorinis triukšmas)

— 4.2.7.6 (vidinis triukšmas)

2.6.2 esminis reikalavimas. Aplinkos apsauga:

„Eksploatuojant transeuropinę greitųjų geležinkelių sistemą įprastomis sąlygomis sukuriamas žemės vibracijos lygis neturi būti nepriimtinas veikloms ir pačiai aplinkai teritorijoje šalia infrastruktūros statinių.“

Šis esminis reikalavimas nepatenka į šios TSS taikymo sritį.

3.6.5. Eksploatavimas

2.7.1 esminio reikalavimo pirmoji pastraipa. Sauga:

„Tinklo eksploatavimo taisyklės ir mašinistų, traukinio ir lokomotyvo brigados narių kvalifikacija turi būti suderinta taip, kad būtų užtikrintas saugus tarptautinis susisiekimas.“

Šį esminį reikalavimą tenkina funkciniai ir techniniai reikalavimai, nustatyti šiame punkte:

— 4.2.7.8 (mašinisto budrumo patikros įtaisas)

2.7.1 esminio reikalavimo antroji pastraipa. Sauga:

„Eksploatavimo operacijų ir techninės priežiūros laiko tarpai, techninę priežiūrą atliekančių darbuotojų mokymas ir jų kvalifikacija bei atitinkamų operatorių techninės priežiūros centruose įdiegta kokybės užtikrinimo sistema turi būti tokie, kad užtikrintų aukštą saugos lygį.“

Šį esminį reikalavimą tenkina funkciniai ir techniniai reikalavimai, nustatyti šiuose punktuose:

— 4.2.9 (paranga)

— 4.2.10 (techninė priežiūra)

2.7.2 esminis reikalavimas. Patikimumas ir tinkamumas:

„Eksploatavimo operacijų ir techninės priežiūros dažnumas, techninę priežiūrą atliekančių darbuotojų mokymas ir jų kvalifikacijos bei atitinkamų operatorių techninės priežiūros centruose įdiegta kokybės užtikrinimo sistema turi būti tokie, kad užtikrintų aukštą patikimumo ir parengties lygį.“

Šį esminį reikalavimą tenkina funkciniai ir techniniai reikalavimai, nustatyti punkte:

— 4.2.10 (techninė priežiūra)

2.7.3 esminis reikalavimas. Techninis suderinamumas:

„Tinklų eksploatavimo taisyklės ir mašinistų, traukinių ir lokomotyvų brigadų narių bei eismą valdančių pareigūnų kvalifikacija turi būti suderinta taip, kad būtų užtikrintas transeuropinės greitųjų geležinkelių sistemos eksploatavimo veiksmingumas.“

Šį esminį reikalavimą tenkina funkciniai ir techniniai reikalavimai, nustatyti punkte:

— 4.2.10 (techninė priežiūra)

3.7. Geležinkelių riedmenų posistemio sudedamosios dalys, susijusios su esminiais reikalavimais







Direktyvos 96/48/EB esminio reikalavimo punktas su pakeitimais, padarytais Direktyva 2004/50/EB Geležinkelių riedmenų posistemio sudedamoji dalis TSS punktas Sauga Patikimumas ir tinkamumas Sveikatos apsauga Aplinkos apsauga Techninis suderinamumas Bendrosios nuostatos 4.2.1 2.4.2 Konstrukcijos ir mechaninės dalys 4.2.2 Traukinių projektavimas 4.2.1.2 2.4.2 Galinės sankabos ir sankabų įranga sujungimui su gelbėjimo traukiniais 4.2.2.2 1.1.1 1.1.3 1.1.5 2.4.1.1 1.2 2.4.2 Riedmens konstrukcijos stiprumas 4.2.2.3 1.1.1 1.1.3 2.4.1.1 1.2 Įlipimas 4.2.2.4 1.1.1 1.1.5 1.2 1.5 2.4.3.3 Įlipimo durys 4.2.2.4.2 2.4.1.6 Tualetai 4.2.2.5 1.1.5 Mašinisto kabina 4.2.2.6 1.1.1 Priekinis traukinio stiklas ir priekinė traukinio dalis 4.2.2.7 1.1.1 1.1.3 Bėgių kelio sąveika ir reglamentuojami dydžiai 4.2.3 Kinematinis gabaritas 4.2.3.1 1.1.1 1.2 1.5 2.4.3.3 Statinė ašies apkrova 4.2.3.2 1.1.2 1.5 2.4.3.3 2.3.2 Riedmenų parametrai, kurie turi įtakos antžeminėms traukinių stebėjimo sistemoms 4.2.3.3 1.1.1 1.5 2.4.3.3 2.3.2 Ašies guolių būklės stebėjimas 4.2.3.3.2 1.1.3 1.2 riedmenų dinaminės savybės 4.2.3.4 1.1.1 1.1.2 1.2 1.5 2.4.3.3 Ribinės bėgių kelio apkrovos 4.2.3.4.3 1.1.3 2.4.1.3 Aširačiai 4.2.3.4.9 1.1.3 Didžiausias traukinio ilgis 4.2.3.5 1.5 2.4.3.3 Didžiausi nuolydžiai 4.2.3.6 1.5 2.4.3.3 Mažiausias kelio kreivės spindulys 4.2.3.7 1.5 2.4.3.3 Rato antbriaunių tepimas 4.2.3.8 1.5 Pakabos koeficientas 4.2.3.9 1.2 Smėlio barstymas 4.2.3.10 1.1.1 Aerodinaminių reiškinių poveikis balastui 4.2.3.11 1.1.1 1.4.1 1.5 2.4.3.3 Stabdymas 4.2.4 1.1.1 1.1.3 1.1.5 1.2 1.5 2.4.3.3 Mažiausi stabdymo parametrai 4.2.4.1 2.4.1.3 2.4.2 Stabdomo rato ir bėgio sankybio leistini lygiai 4.2.4.2 2.4.2 Stabdžių sistemos reikalavimai 4.2.4.3 2.4.2 Darbinio stabdymo savybės 4.2.4.4 2.4.2 Elektromagnetinių stabdžių naudojimas 4.2.4.5 2.4.1.3 Sustabdyto traukinio apsauga 4.2.4.6 2.4.2 Stabdžių charakteristikos stačiuose nuolydžiuose 4.2.4.7 2.4.2 Keleivių informavimas ir pranešimai 4.2.5 1.1.1 2.4.1.5 2.4.1.10 Viešoji informavimo sistema 4.2.5.1 2.4.2 Keleivių informavimo ženklai 4.2.5.2 2.4.1.4 2.4.1.7 Keleivių pranešimai apie pavojų 4.2.5.3 1.1.5 2.4.1.8 Aplinkos sąlygos 4.2.6 2.4.3.3 Aplinkos sąlygos 4.2.6.1 1.1.3 Traukinio aerodinaminės apkrovos atvirame lauke 4.2.6.2 1.1.1 1.4.1 1.5 Šoninis vėjas 4.2.6.3 1.1.1 1.1.3 Didžiausias slėgio pokytis tuneliuose 4.2.6.4 1.1.1 1.1.3 1.5 Išorinis triukšmas 4.2.6.5 2.6.1 1.4.1 2.5.2 Išoriniai elektromagnetiniai trukdžiai 4.2.6.6 1.1.1 2.4.1.2 1.4.1 1.4.3 2.5.2 2.2.2 2.4.3.1 Generuojami trukdžiai, kurie daro poveikį signalizacijos sistemai ir telekomunikacijų tinklui 4.2.6.6.1 2.3.2 Sistemos apsauga 4.2.7 1.1.1 Avariniai išėjimai 4.2.7.1 1.1.5 2.4.1.7 Apsauga nuo gaisro 4.2.7.2 1.1.3 1.1.4 2.4.1.8 2.4.2 1.3.2 1.4.2 Apsauga nuo sužalojimo elektros srove 4.2.7.3 1.1.5 2.4.1.4 Išorinės šviesos ir sirena 4.2.7.4 2.4.3.3 Kėlimo arba gelbėjimo procedūros 4.2.7.5 1.1.5 Vidinis triukšmas 4.2.7.6 2.6.1 Oro kondicionavimas 4.2.7.7 Mašinisto budrumo patikros įtaisas 4.2.7.8 2.7.1 Kontrolės ir valdymo sistema 4.2.7.9 1.1.1 2.4.3.3 2.3.2 Stebėjimo ir diagnostikos sampratos 4.2.7.10 1.2 2.4.2 Specialus reikalavimas tuneliams 4.2.7.11 2.4.1.8 1.5 2.4.3.3 Avarinio apšvietimo sistema 4.2.7.12 2.4.1.8 2.4.1.9 2.4.2 Programinė įranga 4.2.7.13 1.1.1 Traukos ir elektros įranga 4.2.8 2.4.3.3 Reikalavimai traukos charakteristikoms 4.2.8.1 2.4.2 Varančiojo rato ir bėgio sankybio reikalavimai 4.2.8.2 2.4.2 Funkcinis ir techninis elektros tiekimo reikalavimas 4.2.8.3 2.4.1.2 2.2.3 1.5 2.4.3.1 2.4.3.2 Srovės imtuvai ir kontaktiniai srovės imtuvų intarpai 4.2.8.3.6 2.2.2 Sąsajos su kontrolės, valdymo ir signalizacijos sistema 4.2.8.3.8 2.3.2 Paranga 4.2.9 1.1.3 1.1.5 2.4.1.4 2.7.1 2.5.1 1.4.1 2.5.2 1.5 2.4.3.3 2.5.3 Techninė priežiūra 4.2.10 1.1.3 1.1.5 2.4.1.4 2.7.1 1.2 2.4.2 2.7.2 1.3.1 1.3.2 2.5.1 1.4.1 1.4.2 2.5.2 1.5 2.4.3.3 2.5.3 2.7.3 Infrastruktūros ir geležinkelių riedmenų registrai 4.8 2.4.3.3

4. POSISTEMIO TECHNINĖS CHARAKTERISTIKOS

4.1. Įvadas

Geležinkelių riedmenų posistemis turi būti tikrinamas pagal Direktyvą 96/48/EB su pakeitimais, padarytais Direktyva 2004/50/EB, siekiant užtikrinti sąveiką pagal esminius reikalavimus.

Funkciniai ir techniniai posistemio ir jo sąsajų reikalavimai, kurios aprašyti 4.2 ir 4.3 skirsniuose, nereikalauja taikyti ypatingų technologijų ar techninių sprendimų, išskyrus atvejus, kai tai yra būtina transeuropinių paprastųjų geležinkelių tinklo sąveikai. Tačiau sąveikos inovaciniams sprendimams, kurie neatitinka šioje TSS nustatytų reikalavimų ir (arba) negali būti įvertinti taip, kaip nustatyta šioje TSS, reikia naujų reikalavimų ir (arba) įvertinimo metodų. Kad technologinės inovacijos būtų įmanomos, tokie reikalavimai ir įvertinimo metodai kuriami pagal 6.1.4 ir 6.2.3 punktuose aprašytą procesą.

Bendros techninės geležinkelių riedmenų charakteristikos yra apibūdintos šių techninių sąveikos reikalavimų 4 dalyje. Specialios techninės charakteristikos yra išvardytos geležinkelių riedmenų registre (žr. šios TSS I priedą).

4.2. Funkciniai ir techniniai posistemio reikalavimai

4.2.1. Bendrosios nuostatos

4.2.1.1. Įvadas

Nustatomi šie pagrindiniai geležinkelių riedmenų posistemio parametrai:

— Didžiausios bėgių kelio jėgos (Ribinės bėgių kelio apkrovos)

— Ašies apkrova

— Didžiausias traukinio ilgis

— Riedmens kinematinis gabaritas

— Minimalūs stabdymo parametrai

— Geležinkelių riedmenų elektrinės ribinės charakteristikos

— Geležinkelių riedmenų mechaninės ribinės charakteristikos

— Išorinio triukšmo lygiai

— Elektromagnetinių trukdžių lygiai

— Vidinio triukšmo ribiniai lygiai

— Oro kondicionavimo ribiniai lygiai

— Reikalavimai asmenų su judėjimo negalia vežimui

— Didžiausi slėgio pokyčiai tuneliuose

— Didžiausi nuolydžiai

— Srovės imtuvo kolektoriaus ir vežimėlio geometrija

— Techninė priežiūra

Transeuropinio greitųjų geležinkelių tinklo veiksmingumo kriterijai turi atitikti šių kategorijų geležinkelių linijų būdinguosius reikalavimus pagal traukinio klasę:

— specialiai greitųjų traukinių eismui nutiestos geležinkelių linijos,

— specialiai greitųjų traukinių eismui modernizuotos geležinkelių linijos,

— specialiai greitųjų traukinių eismui modernizuotos geležinkelių linijos, turinčios tam tikrų ypatumų,

kaip aprašyta Direktyvos 96/48/EB 1 priedo 1 punkte su pakeitimais, padarytais Direktyva 2004/50/EB.

Pirmiau minėti geležinkelių riedmenų posistemio reikalavimai yra šie:

a) Minimalių parametrų reikalavimai Siekiant, kad greitaisiais traukiniais būtų galima važiuoti transeuropiniame greitųjų geležinkelių tinkle ir kad jų eismas sklandžiai įsilietų į bendrą geležinkelių eismo srautą, visiems greitųjų geležinkelių riedmenims nustatomas reikalavimas atitikti minimalius traukos ir stabdymo charakteristikų lygius. Traukiniai privalo turėti pakankamai atsarginių ir perteklinių galių siekiant užtikrinti, kad būtų išlaikyti arba tik iš dalies sumažėtų tų charakteristikų lygiai, jeigu sugestų sistemos arba moduliai, nuo kurių priklauso pirmiau minėti procesai (traukos įranga nuo srovės imtuvo iki aširačių, mechaninė ir (arba) elektrinė stabdymo įranga). Tokios atsargos ir perviršiai smulkiau apibūdinti charakteristikose, pateiktose 4.2.1, 4.2.4.2, 4.2.4.3, 4.2.5.1, 4.2.4.7, 4.2.7.2, 4.2.7.12, 4.2.8.1 ir 4.2.8.2 punktuose. Atsižvelgiant į saugai svarbius geležinkelių riedmenų įrangos gedimus ar geležinkelių riedmenų funkcijų sutrikimus, kaip aprašyta šioje TSS, ar į saugai svarbią geležinkelių riedmenų perkrovą dėl per didelio keleivių skaičiaus, geležinkelių riedmenų eksploatuotojas ir (arba) geležinkelio įmonė turi nustatyti eksploatavimo taisykles, kuriose atsižvelgta į visus pagrįstai tikėtinus sunkesnius režimus ir į jų pasekmes taip, kaip nurodo įrangos gamintojas. Eksploatavimo taisyklės yra geležinkelio įmonės saugos valdymo sistemos dalis ir jų neprivalo tikrinti notifikuotoji įstaiga. Užtenka, kad gamintojas sudarytų daugumos pagrįstai tikėtinų sunkesnių režimų sąrašą ir juos aprašytų, kartu nurodydamas ir juos atitinkančius priimtinus geležinkelių riedmenų posistemio ribinius parametrų lygius ir atitinkamas šio posistemio eksploatavimo sąlygas. Šis dokumentas turėtų būti techninės bylos dalimi pagal Direktyvos 96/48/EB VI priedo 4 punktą su pakeitimais, padarytais direktyva 2004/50/EB, ir į jį turėtų būti atsižvelgta eksploatavimo taisyklėse.

b) Didžiausias traukinių eksploatacinis greitis Didžiausias traukinių eksploatacinis greitis pagal Direktyvos 96/48/EB 5 straipsnio 3 dalį ir I priedą su pakeitimais, padarytais Direktyva 2004/50/EB, turėtų būti — ne mažiau kaip 250 km/h 1 klasės traukiniams; — ne mažiau kaip 190 km/h, bet mažiau kaip 250 km/h 2 klasės traukiniams. Eksploatacinis greitis yra nominalus greitis, kuriuo numatoma leisti važiuoti traukiniui kasdien atitinkamuose geležinkelio ruožuose. Visada (jei leidžia infrastruktūra) turėtų būti įmanoma geležinkelių riedmenims važiuoti didžiausiu greičiu esant pakankamoms įgreitėjimo pagreičio atsargoms (kaip nustatyta tolimesniuose punktuose).

4.2.1.2. Traukinių formavimas

a) Šios TSS taikomos ir neišardomosioms variklinio vagono ir keleivinio vagono(-ų) grupėms, ir pavieniams riedmenims, kurie visada vertinami kaip apibrėžto traukos riedmenų ir varomųjų riedmenų junginio dalis.

b) Abiejų klasių traukiniams leidžiamos šios traukinių sudėtys: — lanksčiai sujungti ir (arba) nesujungti traukiniai, — vagonų pakreipimo įrenginius turintys traukiniais ir (arba) jų neturintys, — vieno ir (arba) dviejų aukštų traukiniai.

c) 1 klasės traukiniai turi būti sudaryti iš savaeigių neišardomųjų variklinio vagono ir keleivinio vagono(-ų) grupių ir juose iš galų turėtų būti po mašinisto kabiną, kad traukiniu būtų galima važiuoti abiem kryptim ir kad būtų pasiektos šioje TSS nustatytos charakteristikos. Siekiant, kad traukinio keleivių talpa atitiktų besikeičiančius eismo poreikius, leidžiama sukabinti neišardomąsias variklinio vagono ir keleivinio vagono(-ų) grupes, kad važiuotų bendru sąstatu. Toks iš dviejų ir daugiau neišardomųjų variklinio vagono ir keleivinio vagono (-ų) grupių sudarytas traukinys turi tenkinti šioje TSS pateiktus atitinkamus reikalavimus ir technines sąlygas. Tačiau nereikalaujama, kad skirtingų gamintojų nevienodos konstrukcijos neišardomosiomis variklinio vagono ir keleivinio vagono(-ų) grupėmis ar kitų geležinkelio įmonių eksploatuojamais traukiniais būtų galima važiuoti juos sukabinus.

d) 2 klasės traukiniai turi būti neišardomosios variklinio vagono ir keleivinio vagono(-ų) grupės arba keičiamos sudėties traukiniai, galintys arba negalintys važiuoti abiem kryptimis. Jie turi atitikti šioje TSS nustatytas charakteristikas. Siekiant, kad traukinio keleivių talpa atitiktų besikeičiančius eismo poreikius, leidžiama sukabinti 2 klasės traukinius, kad važiuotų bendru sąstatu, arba prijungti vagonų, jei traukinys yra sudarytas iš lokomotyvų ir prekinių vagonų ir jų seka nekeičiama. Toks iš dviejų ir daugiau traukinių sudarytas traukinys turi tenkinti atitinkamus reikalavimus ir charakteristikas, pateiktus šioje TSS. Tačiau nereikalaujama, kad skirtingų gamintojų nevienodos konstrukcijos neišardomosios variklinio vagono ir keleivinio vagono(-ų) grupės ar kitų geležinkelio įmonių eksploatuojami traukiniai įprasto eksploatavimo sąlygomis būtų tinkami važiuoti juos sukabinus.

e) Siekiant, kad traukinio talpa atitiktų besikeičiančius eismo poreikius, leidžiama sukabinti 1 ir 2 klasės traukinius, kad važiuotų bendru sąstatu. Toks iš dviejų ir daugiau traukinių sudarytas traukinys turi tenkinti atitinkamus reikalavimus ir charakteristikas, pateiktus šioje TSS. Tačiau nereikalaujama, kad skirtingų gamintojų nevienodos konstrukcijos neišardomosios variklinio vagono ir keleivinio vagono(-ų) grupės ar kitų geležinkelio įmonių eksploatuojami traukiniai įprasto eksploatavimo sąlygomis būtų tinkami važiuoti juos sukabinus.

f) Abiejų klasių traukinių atveju įvertinant neišardomąją variklinio vagono ir keleivinio vagono(-ų) grupę arba pavienį riedmenį viename ar keliuose sąstatuose, sąstatus, kuriems tokie įvertinimai yra galimi, turi aiškiai apibūdinti įvertinimo siekianti šalis ir jie turi būti aiškiai nurodyti tipo ar projekto ekspertizės EB patikros sertifikate. Neleidžiama įvertinti pavienį riedmenį atsietai nuo konkretaus sąstato. Kiekvieno sąstato apibrėžtimi turi būti nurodomas tipo pavadinimas, riedmenų skaičius ir TSS nurodytos riedmenų charakteristikos (kaip išvardyta Geležinkelių riedmenų registre).

g) Kiekvieno traukinio riedmens techninės charakteristikos turi būti tokios, kad traukinys atitiktų šios TSS reikalavimus. Kai kuriuos reikalavimus galima taikyti įvertinant pavienį riedmenį, kitus – įvertinant apibrėžtą sąstatą, kaip nurodyta 6 dalyje kiekvienam reikalavimui.

h) Sąstatas(–ai), turintis(–ys) bet kurį galiojantį įvertinimą, turi būti aiškiai apibrėžtas(–i) tipo ar projekto ekspertizės EB patikros sertifikate.

1. Neišardomoji variklinio vagono ir keleivinio vagono(-ų) grupė yra nuolatinės sudėties sąstatas, kurį perstatyti, jeigu tai apskritai įmanoma, galima tik cecho sąlygomis.

2. Elektrinis arba dyzelinis sujungtas traukinys yra neišardomoji variklinio vagono ir keleivinio vagono(-ų) grupės, kurios visi riedmenys gali gabenti naudingą krovinį. Juose traukos ir kiti įrenginiai paprastai (bet nebūtinai) sumontuojami po grindimis.

3. Elektrovežis yra neišardomosios variklinio vagono ir keleivinio vagono(-ų) grupės gale esantis traukos riedmuo su vienintele visame traukinyje mašinisto kabina, kuris negali vežti naudingo krovinio.

4. Lokomotyvas yra traukos riedmuo, kuris negali vežti naudingo krovinio ir įprastinio eksploatavimo metu gali atsikabinti nuo traukinio ir važiuoti vienas.

5. Prekinis vagonas yra ne traukos riedmuo nuolatiniame arba kintamame sąstate, galintis vežti naudingą krovinį. Tokiame vagone leidžiama įrengti mašinisto kabiną. Toks prekinis vagonas vadinamas varančiuoju prekiniu vagonu.

6. Traukinys yra galintis važiuoti sąstatas, susidedantis iš vieno ar daugiau geležinkelių riedmenų ar neišardomųjų variklinio vagono ir keleivinio vagono(-ų) grupių.

7. Apibrėžtas sąstatas – žr. 4.2.1.2.f punktą

4.2.2. Konstrukcijos ir mechaninės dalys

4.2.2.1. Bendrosios nuostatos

Šiame punkte aptariami reikalavimai, taikomi sankabų įrangai, riedmenų konstrukcijai, prieigai, tualetams, mašinistų kabinoms, priekiniams traukinio stiklams ir traukinio priekio ir galo projektiniams sprendimams.

4.2.2.2 Galinės sankabos ir sankabų įranga sujungimui su gelbėjimo traukiniais

4.2.2.2.1 Posistemio reikalavimai

a) 1 klasės traukiniuose kiekviename gale turi būti sumontuota automatinė sankaba taukšų vidurio linijoje, kaip nurodyta 4.2.2.2.2.1 punkte. Tokiam traukiniui sugedus ši sankaba i leidžia jį gelbėti kitam 1 klasės traukiniui.

b) 2 klasės traukiniuose kiekviename gale turi būti sumontuota — arba automatinė sankaba taukšų vidurio linijoje, kaip apibrėžta 4.2.2.2.2.punkte — arba vilkimo ir taukšų įrangos sudedamosios dalys, atitinkančios 4.2.2.2.2.2. punktą, — arba nuolatinis suderintuvas tenkinantis reikalavimus, nustatytus: — — 4.2.2.2.2.1 punkte; — 4.2.2.2.2.2 punkte.

c) Visi traukiniai, turintys sumontuotas automatines sankabas taukšų vidurio linijoje, kurios, atitinka 4.2.2.2.2.1 punkto reikalavimus, turi vežiotis vilkties sukabintuvą, nurodytą 4.2.2.2.2.3 punkte, kuriuo visada būtų galima pasinaudoti. Tokiam traukiniui sugedus ši sankaba leidžia jį gelbėti arba atkurti jo savaveiksmiškumą kitam motorvežiui ar elektrovežiui arba kitam traukiniui, jeigu jie turi taukšų ir vilkimo įrangos sudedamąsias dalis, atitinkančias 4.2.2.2.2.2 punktą.

d) Nuostata dėl galimybės gelbėti 1 ir 2 klasės traukinius jiems sugedus taikoma tik motorvežiui ar elektrovežiui arba kitam traukiniui, kurie turi sumontuotas automatines sankabas taukšų vidurio linijoje, tenkinančias 4.2.2.2.2.1 punkto reikalavimus, arba taukšų ir vilkimo įrangos sudedamąsias dalis, atitinkančias 4.2.2.2.2.2 punktą.

e) Greitųjų traukinių orinių stabdžių įrangai keliami reikalavimai tempimui avarinio gelbėjimo atvejams yra nurodyti 4.2.4.8 punkte ir K priedo K.2.2.2 punkte.

4.2.2.2.2. Sąveikos sudedamųjų dalių reikalavimai

4.2.2.2.2.1. Automatinis centrinio taukšo sukabintuvas

Automatinio centrinio taukšo sukabintuvo formos ir funkcijos turi būti suderintos su „10 tipo užsklendimo sistemos automatiniu centrinio taukšo sukabintuvu“ (taip pat žinoma Scharfenberg sistemos vardu), kaip parodyta K priedo K.1punkte.

4.2.2.2.2.2. Taukšų ir vilkimo įrangos sudedamosios dalys

Taukšų ir vilkimo įrangos sudedamosios dalys turi būti suderinamos su Paprastųjų geležinkelių riedmenų prekinių vagonų TSS 2005 4.2.2.1.2 punktu.

4.2.2.2.2.3. Atstatymo ir gelbėjimo darbų vilkties sukabintuvas

Atstatymo ir gelbėjimo darbų vilkties sukabintuvas atitinka K priedo K.2 punkto reikalavimus.

4.2.2.3. Riedmens konstrukcijos stiprumas

4.2.2.3.1. Bendrosios pastabos

Riedmenų korpusų statinis ir dinaminis stiprumas turi būti toks, kad būtų užtikrinta juose esančių žmonių sauga.

Geležinkelių saugos sistemos grindžiamos aktyviąja ir pasyviąja sauga.

— Aktyvioji sauga: sistemos, kurios sumažina avarinio įvykio tikimybę arba jo pavojingumą;

— Pasyvioji sauga: sistemos, kurios sušvelnina avarinio įvykio pasekmes.

Pasyviosios saugos sistemos neturi būti naudojamos tam, kad kompensuotų aktyviosios saugos trūkumą geležinkelių tinkle, o kad papildytų aktyviąją saugą padidindamos žmonių saugą po to, kai visos kitos priemonės bus išnaudotos.

4.2.2.3.2. Principai (funkciniai reikalavimai)

Įvykus priešpriešiniam susidūrimui, kaip aprašyta toliau pateiktame scenarijuje, riedmens mechaninė konstrukcija turi:

— apriboti lėtėjimo pagreitį,

— išlaikyti žmonėms skirtą zonų ir saugios erdvės struktūrinį vientisumą,

— sumažinti nuvažiavimo nuo bėgių pavojų,

— sumažinti kliūties ant bėgių pervažiavimo pavojų,

Konstrukcijos deformacija turi būti kontroliuojama, kad deformacija leistų bent jau sugerti smūgio energiją projektinio susidūrimo scenarijuje. Deformacija turi vykti palaipsniui, nesukeldama bendro nestabilumo, be nesėkmių ir tik numatytose suardymo zonose. Tokios zonos yra:

— grįžtamai ir negrįžtamai deformuojamos taukšų ir vilkimo įrangos sudedamosios dalys;

— nekonstrukciniai įtaisai;

— vagono kėbulo gniuždymo zonos;

— pirmiau išvardytų zonų deriniai.

Gniuždymo zonos turėtų būti žmonių neužimamose vietose kiekvieno riedmens galuose, priešais kabiną ir perėjimuose tarp riedmenų, o jeigu tai neįmanoma – prie laikinai žmonių užimamų vietų (pavyzdžiui, tualetų ar uždarų tambūrų) arba kabinų. Neleidžiama gniuždymo zonų įrengti keleivių sėdėjimo zonose, įskaitant ir vietas su nuleidžiamomis sėdynėmis.

4.2.2.3.3. Patikslinimai (paprastųjų krovinių atvejai ir projektiniai susidūrimo scenarijai)

a) Kiekvieno riedmens kėbulo konstrukcinės dalys turi būti tinkamos atlaikyti išilgines ir vertikalias statines apkrovas, kurios turi būti ne mažesnės kaip P II kategorijos apkrovos, nurodytos EN12663:2000

b) b) Įvertinami 4 susidūrimo scenarijai: — dviejų visiškai vienodų traukinių susidūrimas priekiais, — susidūrimas priekiais, kai susiduriama su riedmeniu, turinčiu šoninius taukšus, — trenkimasis į sunkvežimį vienalygėje pervažoje, — trenkimasis į žemą kliūtį. Šie scenarijai ir juos atitinkantys kriterijai apibūdinti A priede.

4.2.2.4. Įlipimas

4.2.2.4.1. Keleivių laiptelis

Keleivių laiptelis yra smulkiau apibūdintas Tinkamumo asmenims su judėjimo negalia TSS 4.2.2.12.1, 4.2.2.12.2 ir 4.2.2.12.3 punktuose.

4.2.2.4.2. Išorinės įlipimo durys

4.2.2.4.2.1. Durys keleiviams įlipti

Šioms durims taip pat yra svarbus Tinkamumo sunkiau judantiems žmonėms TSS 4.2.2.4 punktas.

a) Vartojami terminai: — „uždarytos durys“ – tai durys, kurias uždarytas išlaiko tik durų uždarymo mechanizmas, — „užrakintos durys“ – tai durys, kurias uždarytas išlaiko mechaninis durų blokavimo įtaisas, — „užrakintos nenaudojamos durys“" – tai mechaniniu įtaisu, kurį įjungia traukinio brigados narys, užrakintos uždarytos durys.

b) Durų valdymas: Užsklendžiant arba atsklendžiant ranka darinėjamas keleiviams skirtas duris, sklendei pastumti rankos delnu turi užtekti 20 niutonų jėgos. Ranka darinėjamoms durims atidaryti arba uždaryti reikalinga jėga neturi viršyti: Jeigu automatizuotoms durims darinėti įrengti mygtukai, kiekvienas mygtukas (arba jo aplinka) turi būti apšviestas ir turi veikti spaudžiamas ne didesne kaip 15 niutonų jėga.

c) Durų uždarymas: Durų valdiklis turi būti toks, kad traukinio ir lokomotyvo brigada (mašinistas, konduktorius) galėtų uždaryti ir užrakinti duris prieš traukiniui išvykstant. Jeigu durų blokavimą valdo traukinio ir lokomotyvo brigados nariai ir toks blokavimo įtaisas įjungiamas iš durų, leidžiama palikti jas atidarytas uždarant kitas duris. Traukinio ir lokomotyvo brigada turi galėti šias duris uždaryti ir užrakinti vėliau. Traukiniui pasiekus 5 km/h greitį, šios durys turėtų užsidaryti automatiškai, ir po to turėtų prasidėti automatinis užrakinimas. Durys turi likti uždarytos ir užblokuotos tol, kol traukinio brigada išjungia blokavimo įtaisą. Nutrūkus elektros tiekimui durų valdikliams, uždarytas duris turi išlaikyti blokavimo mechanizmas. Prieš uždarant duris įjungiamas garsinis įspėjamasis signalas.

d) Traukinio ir lokomotyvo brigadai prieinama informacija: Atitinkamas prietaisas mašinistui ar traukinio ir lokomotyvo brigadai turėtų signalizuoti, kad visos durys (išskyrus tas, kurias valdo traukinio ir lokomotyvo brigada) yra uždarytos ir užrakintos. Mašinistui ar traukinio ir lokomotyvo brigadai turėtų būti siunčiamas atitinkamas signalas apie bet kokį durų uždarymo operacijos sutrikimą. Į signalą „Užrakintos nenaudojamos durys“ neatsižvelgiama.

e) Nenaudojamų durų užblokavimas: Turi būti numatytas rankinis įtaisas, leidžiantis traukinio ir lokomotyvo brigados nariams užblokuoti duris, kad jų nebūtų galima naudoti. Užblokuoti turi būti įmanoma ir iš traukinio vidaus, ir iš išorės. Užblokavus nenaudojamas duris, į jas neturėtų atsižvelgti durų valdikliai ir traukinyje montuojama stebėjimo sistema.

f) Durų blokavimo išjungimas: Traukinio ir lokomotyvo brigados nariai privalo turėti įtaisus, kuriais iš abiejų durų pusių galėtų išjungti durų blokavimo įtaisą, kad traukiniui sustojus jas galėtų atidaryti keleiviai.

g) Durų atidarymo valdymas: Keleiviams turi būti prieinamas paprastas durų atidarymo valdiklis arba atidarymo įtaisas, kuriuo jie galėtų atidaryti duris ir iš riedmens vidaus, ir iš išorės. Kiekvienoms durims turi būti įrengta viena iš šių toliau nurodytų sistemų, kurias vienodai lygiai turi pripažinti visos valstybės narės. — keleiviams prieinamas atskiras vidinis avarinio atidarymo įtaisas, kuris leidžia atidaryti duris tik traukiniui važiuojant mažesniu nei 10 km/h greičiu, — arba — keleiviams prieinamas atskiras vidinis avarinio atidarymo įtaisas, kuris leidžia atidaryti duris traukiniui neatsižvelgdamas į greičio signalą. Šis įtaisas turi pradėti veikti mažiausiai po dviejų veiksmų sekos. Šiuo įtaisu neturi būti įmanoma atidaryti „užrakintų nenaudojamų durų“. Norint atidaryti tokias duris, pirmiau reikia išjungti durų blokavimą. Kiekvienoms durims turi būti numatytas gelbėjimo personalui prieinamas atskiras išorinis avarinio atidarymo įtaisas, kuris leidžia atidaryti duris susiklosčius avarinei padėčiai. Šis įtaisas negali paveikti „užrakintų nenaudojamų durų“. Tokias duris, kad būtų paveikiamos, pirmiausia reikia atrakinti.

h) Durų skaičius ir jų matmenys turi būti tokie, kad traukiniui sustojus prie perono visus keleivius be bagažo galima būtų evakuoti per 3 minutes. Leidžiama daryti prielaidą, kad sunkiai judantiems keleiviams padės kiti keleiviai arba traukinio ir lokomotyvo brigados nariai, ir invalido vežimėliais besinaudojantys asmenys bus evakuoti be vežimėlių. Šio reikalavimo tenkinimas patikrinamas fiziniu bandymu su įprastu kroviniu, kaip nurodyta 4.2.3.2 punkte, įprastomis eksploatavimo sąlygomis.

i) Duryse turi būti įrengti skaidrūs langai, kad keleiviai per juos galėtų matyti, ar ties durimis yra peronas.

4.2.2.4.2.2. Kroviniams, taip pat traukinio ir lokomotyvo brigadai skirtos durys

Duryse turi būti atitinkamas įtaisas, kuriuo mašinistas arba traukinio brigada galėtų uždaryti ir užrakinti duris prieš traukiniui išvykstant.

Durys turi likti uždarytos ir užrakintos, kol traukinio ir lokomotyvo brigada išjungs jų blokavimą.

4.2.2.5. Tualetai

Keleiviniuose traukiniuose įrengiami sandarūs turinį kaupiantys tualetai. Juos nuplauti leidžiama švariu arba iš recirkuliacijos gautu vandeniu.

Jeigu nuplaunanti terpė nėra švarus vanduo, jos charakteristikos registruojamos geležinkelių riedmenų registre.

4.2.2.6. Mašinisto kabina

a) Įėjimas ir išėjimas Turi būti galima į kabiną įlipti iš abiejų traukinio šonų nuo peronų, nurodytų Greitųjų geležinkelių infrastruktūros TSS 2006, ir nuo žemės lygio, esančio 200 mm žemiau bėgio galvutės viršaus postovio bėgių kelyje. Leidžiama, kad įėjimas būtų tiesiai iš išorės arba iš izoliuotos patalpos, esančios greta, už mašinisto kabinos. Traukinio ir lokomotyvo brigada turi užtikrinti, kad į mašinisto kabiną nepatektų neįgalioti asmenys.

b) Išorinis apžvelgiamumas Priešakinis vaizdas: Mašinisto kabina turi būti suprojektuota taip, kad mašinistas turėtų aiškų, neužstotos perspektyvos regėjimo lauką ir galėtų matyti stacionarius signalus abiejose bėgių kelio pusėse iš įprastos vairavimo sėdint padėties, kaip nurodyta B priedo B.1, B.2, B.3, B.4 ir B.5 paveiksluose, kai traukinys važiuoja horizontaliu tiesiu bėgių keliu. Šie signalai turi būti įrengti laikantis B priede nustatytų atstumų matuojant nuo sankabos priekinio paviršiaus arba nuo taukšų plokštumos (įvertinus, kuris(-i) tinka). Nekeliamas reikalavimas įvertinti vairavimo padėtį stovint. Šoninis vaizdas: Abiejuose kabinos šonuose turi būti numatytas pakankamo dydžio atidaromas langas arba atidaromas skydas, kad mašinistas galėtų iškišti galvą per angą. Numatyti papildomą įrangą šoniniam ir galiniam vaizdui apžvelgti nėra būtina.

c) Sėdynės: Pagrindinė mašinistui sėdėti skirta sėdynė turi būti suprojektuota taip, kad joje sėdėdamas jis galėtų atlikti visas įprastas valdymo funkcijas. Sveikatos, saugos ir ergonomikos reikalavimai yra neišspręsti klausimai. Be minėtosios sėdynės, turėtų būti numatyta antra į priekį atgręžta sėdynė, kurią galėtų užimti lydintysis brigados narys. Išorinio apžvelgiamumo reikalavimai, išdėstyti b punkte, šiai vietai netaikomi.

d) Vidaus išplanavimas: Traukinio ir lokomotyvo brigados nariams mašinisto kabinoje neturi būti kliūčių laisvai judėti. Neleidžiama, kad kabinos grindyse būtų laiptelių, bet jie gali būti tarp kabinos ir gretimų izoliuotų patalpų ar išorinių durų. Numatant vidaus išplanavimą reikia atsižvelgti į mašinisto antropometrinius duomenis, kurie nurodyti B priede.

4.2.2.7 Priekinis traukinio stiklas ir priekinė traukinio dalis

Mašinisto kabinos priekinis stiklas turi:

a) būti optinės kokybės, nusakomos šiais požymiais: į priekinius langus įstatomi apsauginiai stiklai ir bet kokio kabinos šildomo lango stiklai (šildomi, kad neapšaltų) neturi pakeisti signalų spalvos ir jų kokybė turi būti tokia, kad pramuštas arba įskilęs stiklas neišsprūstų iš tvirtinimo įtaisų ir užtikrintų traukinio ir lokomotyvo brigados narių apsaugą ir pakankamą matomumą bei leistų traukiniui toliau važiuoti maršrutu. Šie reikalavimai nurodyti J priedo J.2.1 punkte.

b) turėti įrengtus ledo pašalinimo, rasojimo drėgmės pašalinimo ir išorinio valymo įtaisus.

c) būti atsparus kulkų smūgiams, kaip nurodyta J priedo J.2.1 punkte, ir įskilimams, kaip nurodyta J priedo J.2.2 punkte.

Priekinė traukinio dalis turi būti tinkama išlaikyti tokias pačias smūgines apkrovas kaip priekinio lango stiklas, siekiant, kad būtų apsaugoti traukinio priekyje važiuojantys keleiviai.

Priekinis langas iš vidaus turėtų būti sutvirtintas palei kraštus, kad įvykus susidūrimui mažiau skeveldrų patektų į kabinos vidų.

4.2.2.8 Podėliai, kuriais naudojasi traukinio ir lokomotyvo brigada

Mašinistų kabinose arba šalia jų ir traukinio tarnybinėje kupė turi būti tinkami podėliai rūbams ir įrangai, kuriuos turi vežtis traukinio ir lokomotyvo brigada.

4.2.2.9 Išoriniai sukabinėtojų laipteliai

Jeigu traukinyje

— yra įrengtos UIC sankabos

— ir jis yra keičiamos sudėties

— ir jam reikia išorinių laiptelių sukabinėtojams,

tokie laipteliai turi atitikti Paprastųjų geležinkelių riedmenų prekinių vagonų TSS 4.2.2.2 punktą.

4.2.3. Bėgių kelio ir riedmens sąveika ir reglamentuojantys dydžiai

4.2.3.1. Kinematinis gabaritas

Geležinkelių riedmenys turi atitikti vieną iš kinematinių geležinkelių riedmenų gabaritų, nurodytų Paprastųjų geležinkelių riedmenų prekinių vagonų TSS 2005 C priede.

Srovės imtuvo gabaritas turi atitikti prEN 50367:2006 standarto 5.2 punktą.

Įvertintas gabaritas turi būti nurodomas tipo ar projekto ekspertizės EB patikros sertifikate ir geležinkelių riedmenų registre.

4.2.3.2. Statinė ašies apkrova

Bėgių kelią veikianti nominali statinė riedmens ašies apkrova (Po), kad būtų apribotos traukinio poveikio bėgiams jėgos, turi tenkinti toliau pateiktus reikalavimus. Matavimai atliekami įprastų apkrovų sąlygomis, t.y. vežant įprastą naudingąją važtą, traukinių ir lokomotyvų brigadas, visas eksploatavimui reikalingas medžiagas (tepalus, aušinamuosius skysčius, žmonių maitinimui skirtą įrangą, nuplovimo terpę tualetams ir t.t.) ir 2/3 suvartojamų medžiagų (pvz., kurą, smėlį, maistą ir t.t.).

Įprasta naudingoji važta apibrėžiama taip, kaip nurodyta toliau, atsižvelgiant į riedmens tipą arba jos buvimo vietą:

— keleivių sėdėjimo zonos, įskaitant sėdynes vagonuose restoranuose: keleivių skaičius dauginamas iš 80 kg (kėdės (aukštos ir žemos), prekystaliai, į kuriuos galima atsiremti, ir padedančios stovėti priemonės nelaikomos sėdynėmis);

— laikino buvimo zonos (pvz., uždari tambūrai, perėjimai tarp riedmenų, tualetai): nelaikoma, kad jose esantys keleiviai yra naudingoji važta;

— kiti keleiviams neprieinami skyriai, į kuriuos dedamas bagažas ir kroviniai: didžiausia naudingoji važta komerciniams pervežimams.

Įvairūs geležinkelių riedmenų tipai yra apibrėžti 4.2.1.2 punkte.

Nominali statinė ašies apkrova turėtų būti tokia, kaip nurodyta 1 lentelėje (1 tona(t)=1 000 kg):







1 lentelė Statinė ašies apkrova Didžiausias eksploatacinis greitis V [km/h] 190≤V≤200 200<V≤230 230<V<250 V = 250 V>250 1 klasė ≤ 18t ≤ 17t 2 klasės lokomotyvai ir elektrovežiai ≤ 22,5t ≤ 18t netaikoma netaikoma 2 klasės keleiviniai traukiniai ≤ 20t ≤ 18t netaikoma netaikoma 2 klasės lokomotyvo traukiami keleiviniai vagonai ≤ 18t netaikoma netaikoma

Didžiausia suminė traukinio statinė ašies apkrova (visa traukinio masė) turi būti ne didesnė kaip:

(traukinio visų nominalių statinių ašies apkrovų suma) x 1,02.

Visa traukinio masė neturi viršyti 1 000 t

Didžiausia pavienės statinė ašies apkrova turi būti ne didesnė kaip:

(nominali pavienė statinė ašies apkrova) × 1,04.

To paties vežimėlio ar važiuoklės ratų statinės apkrovos skirtumas tarp bet kurių dviejų ratų neturi viršyti 6 % vežimėlio ar važiuoklės ratų vidutinės apkrovos. Leidžiama prieš sveriant sutapdinti vagono kėbulo centrą su vežimėlių vidurio linijomis.

Atskiros pavienės statinės ašies apkrovos turi būti ne didesnė kaip 5 t. Ši vertė tenkina Kontrolės, valdymo ir signalizacijos TSS 2006 A priedo 1 priedėlio 3.1.1, 3.1.2 ir 3.1.3 punktų reikalavimus.

4.2.3.3. Geležinkelių riedmenų parametrai, kurie turi įtakos antžeminėms traukinių stebėjimo sistemoms

4.2.3.3.1. Elektrinė varža

Siekiant užtikrinti bėgių elektros grandinių veikimą, kiekvieno aširačio elektrinė varža matuojant tarp ratlankių turi tenkinti reikalavimus, nustatytus Kontrolės, valdymo ir signalizacijos TSS 2006 A priedo 1 priedėlio 3.5 punkte.

Jeigu ratai yra nepriklausomi (kairysis ir dešinysis lygiagretūs ratai sukasi atskirai), ratų poras būtina sujungti elektrine grandine, kad būtų pasiektos pirmiau minėtos vertės.

4.2.3.3.2. Ašies guolių būklės stebėjimas

4.2.3.3.2.1. 1 klasės traukiniai

1 klasės traukinių aširačių guolių būklę turi sekti traukinyje sumontuota defektų aptikimo įranga.

Ši įranga turi būti tinkama aptikti aširačių guolių būklės pablogėjimą pagal jų temperatūrą arba dinaminius dažnius arba kitas aširačių guolių būklės būdingąsias charakteristikas. Ši įranga turi nustatyti techninės priežiūros reikalingumą ir nurodyti, ar reikia taikyti eksploatacinius apribojimus pagal aširačių guolių būklės pablogėjimo laipsnį.

Visa aptikimo įranga sumontuojama tik traukinyje, o pranešimai apie padėtį perduodami mašinistui.

Traukinyje montuojamos aptikimo įrangos specifikacija ir įvertinimo metodai yra neišspręstas klausimas.

Kad 1 klasės traukinių netrikdytų klaidingi pavojaus signalai iš geležinkelio kelyje įrengtos įkaitusių ašidėžių aptikimo (ĮAA) įrangos, šie traukiniai negali turėti jokių sudedamųjų dalių (išskyrus ašidėžes), jokių riedmens dalių arba priklausinių, kurie 4.2.3.3.2.3 punkte nurodytoje kontrolinėje zonoje skleistų pakankamai reikšmingą šilumos kiekį, galintį sukelti klaidingą pavojaus signalą. Tačiau jeigu tokia šilumos sklaidos galimybė yra, tai tokia traukinio sudedamoji dalis, riedmens dalis arba priklausinys, galintys generuoti pavojaus signalą, turėtų būti atskirti nuolatiniu ekranu nuo geležinkelio kelyje sumontuotos ĮAA įrangos.

Bendru visų infrastruktūros valdytojų ir geležinkelio įmonės susitarimu leidžiama 1 klasės traukinių ašidėžėms sudaryti sąsają su geležinkelio kelio ĮAA įranga, jeigu tenkinami visi 4.2.3.3.2.3 punkto reikalavimai, ir tai būtų papildoma priemonė traukinyje sumontuotai aptikimo įrangai. Kaip alternatyvą leidžiama bendru infrastruktūros valdytojo ir geležinkelio įmonės susitarimu identifikuoti tokius traukinius traukinių identifikavimo sistemomis ir naudoti ĮAA įrangos informaciją pagal susitarimą.

Jeigu naudojant traukinių identifikavimo numerius riedmenų su nepriklausomai besisukančiais ratais neįmanoma apsaugoti nuo klaidingų pavojaus signalų, pirmenybė turėtų būti teikiama traukinyje sumontuojamai aptikimo sistemai, jeigu tik ji stebi visus ratų guolius. Geležinkelių riedmenų registras turi nurodyti, ar ašidėžės, galinčios generuoti pavojaus signalą, yra (ar nėra) atskirtos nuolatiniu ekranu nuo geležinkelio kelyje sumontuotos ĮAA įrangos.

4.2.3.3.2.2 2 klasės traukiniai

Nereikalaujama, kad 2 klasės traukiniuose būtų sumontuojama aptikimo sistema, jeigu jos ašidėžės guolių įkaitimo negali aptikti geležinkelio kelio aptikimo sistemos, apibūdintos Kontrolės, valdymo ir signalizacijos TSS: 2006 m. A priedo 2 priedėlis.

Jeigu traukinyje yra įmontuojama aptikimo sistema, skirta aširačių guolių būklei stebėti, jai taikomi 4.2.3.3.2.1 punkto reikalavimai.

2 klasės traukiniai, neturintys įmontuojamos traukinyje ašidėžės guolių būklės aptikimo įrangos, turi būti tinkami stebėti geležinkelio kelio įkaitusios ašidėžės aptikimo įranga, kuri skirta aptikti neįprastai daug pakilusią ašidėžės guolių temperatūrą; kartu tokie traukiniai turi tenkinti riedmens sąsajai keliamus reikalavimus, kurie nurodyti 4.2.3.3.2.3 punkte.

4.2.3.3.2.3. Įkaitusių ašidėžių aptikimas 2 klasės traukiniams

4.2.3.3.2.3.1. Bendrosios nuostatos

Mažiausia zona ant riedmens paviršiaus, kuri turi būti palikta laisva, kad geležinkelio kelio ĮAA įranga būtų galima stebėti ir matuoti ašidėžės temperatūrą, ir kuri yra vadinama kontroline zona, turi atitikti 4.2.3.3.2.3.3 ir 4.2.3.3.2.3.4 punktų reikalavimus.

4.2.3.3.2.3.2 Riedmens funkciniai reikalavimai

Riedmens ašidėžė turi būti suprojektuota taip, kad didžiausias temperatūrų skirtumas tarp guolio apkrovos zonos ir kontrolinės zonos neviršytų 20 °C, kai įvertinama metodais, apibūdintais standarto EN12082:1998, Laboratorinės įrangos parametrų bandymas 6 priede. EN12082:1998, laboratorinės įrangos charakteristikų valdymas.

2 klasės traukiniams taikomi trys pavojaus lygiai, kylantys dėl ašidėžės temperatūrų kontrolinėje zonoje (Taxle box), kai šios temperatūros matuojamos geležinkelio kelio ĮAA įranga:

a) pavojaus dėl įšilimo signalas: Taxle box neišspręstas klausimas °C;

b) pavojaus dėl įkaitimo signalas: Taxle box neišspręstas klausimas °C;

c) skirtumo signalas (skirtumas tarp aširačio dešiniojo ir kairiojo guolių temperatūros = ΔTdiff): ΔTdiff neišspręstas klausimas °C.

Kaip alternatyvą šiam reikalavimui dėl pavojaus signalų skelbimo lygių leidžiama bendru infrastruktūros valdytojo ir geležinkelio įmonės susitarimu identifikuoti traukinius jiems identifikuoti skirtomis sistemomis ir naudoti sutartus specifinius pavojaus signalų skelbimo lygius, kurie skiriasi nuo pirmiau pateiktų. Specifiniai pavojaus signalų skelbimo lygiai turi būti įtraukti į geležinkelių riedmenų registrą.

4.2.3.3.2.3.3 Kontrolinės zonos skersiniai matmenys ir aukštis nuo bėgio galvutės

1 435 mm vėže skirtų važiuoti geležinkelių riedmenų ašidėžių apačioje kontrolinė zona, kuri yra paliekama laisva, kad ją būtų galima stebėti geležinkelio kelio ĮAA įranga, turi būti mažiausiai 50 mm ištisinio ilgio ir patekti į erdvę, kurios mažiausias skersinis atstumas yra 1 040 mm ir didžiausias atstumas 1 120 mm nuo aširačio centro, o aukštis nuo bėgio galvutės yra nuo 260 iki 500 mm.

4.2.3.3.2.3.4 Kontrolinės zonos išilginis matmuo

Ašidėžių apačios, kurios turi būti paliktos laisvos ir neužstotos, kad jas galėtų stebėti geležinkelio kelio ĮAA įranga (žr. 1 pav.), išilginio matmens:

— vidurys turi būti aširačio vidurio linijoje,

— mažiausias ilgis Lmin (mm) = 130mm 1 klasės traukiniams, jei tokie naudojami

— mažiausias ilgis Lmin (mm) =100 mm 1 klasės traukiniams.

4.2.3.3.2.3.5 Kontrolinės zonos išorei taikomi ribiniai kriterijai

Siekiant užkirsti kelią nepageidautinam geležinkelio kelio ĮAA įrangos suveikimui, vertikalioje plokštumoje ir per visą mažiausią išilginį ilgį LE mm (=500 mm), kurio vidurio taškas yra aširačio vidurio linijoje:

a. Joks elementas, riedmens dalis ar priklausinys, kurių temperatūra būna aukštesnė nei ašidėžės (pvz., karštas krovinys, variklio išmetamasis vamzdis) temperatūra, neturi patekti į išilginio ribinio ilgio LE mm erdvę ir būti arčiau kaip per 10 mm nuo bet kurio kontrolinės zonos skersinio ribinio matmens išorinio krašto (kaip nurodyta 4.2.3.3.2.3.3 punkte), išskyrus atvejį, kai ta dalis ar priklausinys yra nuolatiniu ekranu atskirti nuo geležinkelio kelio ĮAA įrangos,

b. Joks elementas, riedmens dalis ar priklausinys, kurie gali pakelti kito elemento ar dalies, esančios išilginio ribinio ilgio LE mm ir kontrolinės zonos skersinių ribinių matmenų erdvėje, temperatūros aukščiau ašidėžės temperatūros (pvz., variklio išmetimo vamzdis), neturi patekti arčiau kaip per 100 mm nuo bet kurio kontrolinės zonos skersinio ribinio matmens išorinio krašto (kaip nurodyta 4.2.3.3.2.3.3 punkte), išskyrus atvejį, kai ta dalis ar priklausinys uždengti ekranu ir negali pakelti kitos toje erdvėje esančios dalies temperatūros.

4.2.3.3.2.3.6 Išspinduliavimas

Siekiant padidinti šilumos išspinduliavimą iš stebimos kontrolinės zonos ir apriboti trukdžių spinduliavimą iš ašidėžės, jos apatiniai paviršiai ir artimiausia aplinka turi būti suprojektuota taip, kad turėtų matinę apdailą ir būtų nudažytos tamsiais matinei apdailai skirtais dažais. Naudojami dažai turi tenkinti 5 % veidrodinio atspindžio sąlygą nudažytame paviršiuje (kaip nurodyta EN ISO 2813:1999 standarte) ir turi būti tinkami numatytos ašidėžės paviršiams.

4.2.3.4 Geležinkelių riedmenų dinaminės savybės

4.2.3.4.1 Bendrosios nuostatos

Geležinkelių riedmenų dinaminės savybės daro didelį poveikį apsaugai nuo nuvažiavimo nuo bėgių, eismo saugai ir bėgių kelio apkrovai. Riedmens dinamines savybes labiausiai lemia:

— didžiausias greitis,

— didžiausias projektinis išorinio bėgio pakylos nepakankamumas geležinkelių riedmenims,

— rato ir bėgio sankybio parametrai (rato ir bėgio profilis, vėžės plotis),

— vagono kėbulo, vežimėlių ir aširačių masė ir inercija,

— riedmenų pakabų parametrai,

— bėgių kelio nelygumai

Siekiant užtikrinti apsaugą nuo nuvažiavimo nuo bėgių ir eismo saugą, taip pat norint išvengti bėgių kelio perkrovos, turi būti atliekamas riedmenų priėmimo procedūros bandymas šiems riedmenims:

— naujai sukurtiems,

— kuriems buvo atlikti reikšmingi konstrukcijos pakeitimai, galintys daryti poveikį apsaugai nuo nuvažiavimo nuo bėgių, eismo saugai ar bėgių kelio apkrovai, — ar

— kurių eksploatavimo režimas buvo pakeistas tiek, kad pokyčiai gali daryti poveikį apsaugai nuo nuvažiavimo nuo bėgių, eismo saugai ar bėgių kelio apkrovai.

Apsaugai nuo nuvažiavimo nuo bėgių, eismo saugai ar bėgių kelio apkrovai skirti priėmimo procedūros bandymai atliekami pagal atitinkamus EN14363:2005 standarto reikalavimus. Turi būti įvertinti toliau pateiktuose 4.2.3.4.2 ir 4.2.3.4.3 punktuose aprašyti parametrai (naudojant įprastą arba supaprastintą metodą, kaip leidžia EN14363:2005 standarto 5.2.2 punktas). Šie parametrai smulkiau apibūdinti EN14363:2005 standarte.

EN14363:2005 standarte atsižvelgta į dabartinį technikos lygį. Tačiau tenkinti reikalavimus šiose srityse pavyksta ne visada:

— bėgių kelio geometrijos kokybė;

— greičio, kreivumo ir išorinio bėgio pakylos nepakankamumo deriniai.

Šie reikalavimai tebelieka neišspręstais klausimais šios TSS taikymo srityje.

Bandymus reikia atlikti esant įvairioms greičio, išorinio bėgio pakylos nepakankamo, bėgių kelio kokybės ir kreivumo spindulio sąlygoms, kurios tinka nagrinėjamam riedmeniui.

Bėgių kelio geometrijos kokybės bandymai turi būti būdingi visiems numatomiems maršrutams ir turi būti aprašyti bandymų ataskaitoje. Bandymams naudojama EN14363 standarto C priede pateikta metodika imant konkrečias QN1 ir QN2 vertes kaip orientacines. Tačiau jos nėra būdingos visam galimam geometrijos kokybės spektrui.

Kai kurie EN14363 standarto aspektai yra nesuderinti su Greitųjų geležinkelių riedmenų TSS reikalavimais:

— apkrovos geometrija

— apkrovos sąlygomis.

EN14363:2005 standartas leidžia nukrypti nuo šiame 4.2.3.4 punkte nustatytų reikalavimų, jeigu galima aiškiai parodyti, kad sauga yra lygiavertė pagal tuos reikalavimus pasiekiamai saugai.

4.2.3.4.2 Eismo saugos ribinės vertės

EN14363:2005 standartas (4.1.3, 5.5.1, 5.5.2 punktai ir atitinkamos 5.3.2, 5.5.3, 5.5.4, 5.5.5 ir 5.6 punktų pastraipos) apibrėžia dažnio turinį, matavimo metodus ir reikalavimus parametrams, apibūdintiems toliau pateiktuose a, b ir c papunkčiuose.

a) skersinės bėgių kelio jėgos: Geležinkelių riedmenys turi atitikti didžiausios skersinės jėgos ΣY kriterijų „Prud'homme“, kuris nustatomas taip: , čia ΣY yra visų aširačio kreipiančiųjų jėgų suma ir P0 yra statinė ašies apkrova, kN, kaip apibrėžta 4.2.3.2 punkte. Šios formulės rezultatas nusako rato ir bėgio sankybio ribą tarp pabėgio ir balasto veikiant skersinėms dinaminėms jėgoms.

b) Skersinės ir vertikalios rato jėgų santykis įprastomis eksploatavimo sąlygomis (kai kreivės spindulys R ≥ 250 m): Skersinės ir vertikalios rato jėgų santykis (Y/Q) neturi viršyti ribos čia Y yra skersinė kreipiančioji jėga, kuria ratas veikia bėgį matuojant aširačio etaloniniame rėme ir Q yra vertikali rato poveikio bėgiui jėga išmatuota tame pačiame etaloniniame rėme.

c) Skersinės ir vertikalios rato jėgų santykis bėgių sąsūkoje (kai kreivės spindulys R R< 250m). Skersinės ir vertikalios rato jėgų santykis (Y/Q) neturi viršyti ribos . kai rato briaunos kampas γ. Pastaba: Jeigu rato briaunos kampas 70 laipsnių, ribinė vertė (Y/Q)lim = 1,2. Šia riba apibūdinamas geležinkelių riedmenų tinkamumas važiuoti bėgių kelio sąsūka.

d) Nestabilumo kriterijus Apibrėžtis: Aširatis tiesiame bėgių kelyje arba didelio spindulio kreivėse važiuoja nestabiliai, jeigu dėl periodinio skersinio aširačio poslinkio užimamas artumo atstumas tarp rato briaunų ir bėgių vėžės kampo. Nestabilaus judėjimo metu šis skersinis poslinkis atsiranda per kelis ciklus ir labai priklauso nuo: — greičio — ir — lygiaverčio kūgiškumo (apibūdinto 4.2.3.4.6 punkte), jeigu jis yra svarbus (žr. 4.2.3.4.10 punktą); ir sukelia perteklines skersines vibracijas. d1) rms vertė yra visų priėmimo procedūros bandyme naudojamų kreipiančiųjų jėgų suma, kuri neturi viršyti šios ribos: ΣYrms,lim = ΣYmax,lim/2 čia ΣYmax,lim yra nurodyta šio punkto a) papunktyje. Šia riba apibūdinamas geležinkelių riedmenų tinkamumas važiuoti stabiliai. (rms = bazinis vidurkis) d2) Nestabilumo pavojaus signalo iš traukinio įrangos generavimo kriterijus turi: — atitikti EN14363:2005 standarto 5.3.2.2 ir 5.5.2 punktų reikalavimus supaprastintam pagreičio matavimo metodui, arba — nurodyti nestabilumą, kuris apibūdinamas tęstiniais skersiniais virpesiais (daugiau kaip 10 ciklų), sukeliančiais vežimėlio rėmų virš aširačio vidurio linijos pagreičius, didesnius kaip 0,8g didžiausios vertės, esant dažniui nuo 3 iki 9 Hz.

4.2.3.4.3 Ribinės bėgių kelio apkrovos

Dažnio turinys, matavimo metodai ir reikalavimai parametrams, apibūdintiems toliau pateiktuose a, c ir d papunkčiuose, yra nustatyti EN14363:2005 standarte (5.5.1, 5.5.2 punktai ir atitinkamos 5.3.2, 5.5.3, 5.5.4, 5.5.5 ir 5.6 punktų pastraipose).

a) Vertikali dinaminė rato apkrova Didžiausia vertikali bėgius veikianti ratų jėga (dinaminė rato apkrova Q) turi