2014R0043 — LT — 05.07.2014 — 002.004

Šis dokumentas yra skirtas tik informacijai, ir institucijos nėra teisiškai atsakingos už jo turinį

iš dalies keičiamas:





pataisytas:









▼B

TARYBOS REGLAMENTAS (ES) Nr. 43/2014

2014 m. sausio 20 d.

kuriuo 2014 metams nustatomos tam tikrų žuvų išteklių ir žuvų išteklių grupių žvejybos galimybės, taikomos Sąjungos vandenyse žvejojantiems laivams ir kai kuriuose Sąjungai nepriklausančiuose vandenyse žvejojantiems Sąjungos laivams







EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA, atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 43 straipsnio 3 dalį, atsižvelgdama į Europos Komisijos pasiūlymą, kadangi: (1) Sutarties 43 straipsnio 3 dalyje numatyta, kad Taryba, remdamasi Komisijos pasiūlymu, patvirtina priemones dėl žvejybos galimybių nustatymo ir paskirstymo; (2) Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES) Nr. 1380/2013 ( 1 ) reikalaujama, kad atsižvelgiant į turimas mokslines, technines ir ekonomines rekomendacijas, įskaitant, kai tai susiję, į Žuvininkystės mokslo, technikos ir ekonomikos komiteto (STECF) parengtas ataskaitas, būtų patvirtintos išsaugojimo priemonės; (3) Taryba įpareigojama patvirtinti žvejybos galimybių nustatymo ir skyrimo priemones, prireikus įskaitant tam tikras su jomis funkciškai susietas sąlygas. Žvejybos galimybės valstybėms narėms turėtų būti paskirstytos taip, kad kiekvienai valstybei narei būtų užtikrintas sąlyginis kiekvienos žuvų išteklių rūšies žvejybos arba žvejybos tam tikrame žvejybos plote stabilumas, tinkamai atsižvelgiant į bendros žuvininkystės politikos tikslus, nustatytus Reglamente (ES) Nr. 1380/2013; (4) bendri leidžiami sužvejoti kiekiai (toliau – BLSK) turėtų būti nustatyti remiantis turimomis mokslinėmis rekomendacijos ir atsižvelgiant į biologinius bei socialinius ir ekonominius aspektus, kartu užtikrinant vienodas veiklos sąlygas visiems žvejybos sektoriams, taip pat atsižvelgiant į nuomones, pareikštas konsultacijose su suinteresuotaisiais subjektais, visų pirma susitikimuose su atitinkamų regioninių patariamųjų tarybų atstovais; (5) išteklių, kuriems valdyti parengti specialūs daugiamečiai planai, BLSK turėtų būti nustatyti pagal tuose planuose nustatytas taisykles. Todėl australinių jūrinių lydekų ir norveginių omarų išteklių, paprastųjų jūrų liežuvių vakarinėje Lamanšo sąsiaurio dalyje, jūrinių plekšnių ir paprastųjų jūrų liežuvių Šiaurės jūroje, atlantinių silkių į vakarus nuo Škotijos, atlantinių menkių Kategato sąsiauryje, į vakarus nuo Škotijos, Airijos jūroje, Šiaurės jūroje, Skagerako sąsiauryje ir rytinėje Lamanšo sąsiaurio dalyje ir paprastųjų tunų rytinėje Atlanto vandenyno dalyje ir Viduržemio jūroje išteklių BLSK turėtų būti nustatyti pagal taisykles, išdėstytas Tarybos reglamentuose (EB) Nr. 2166/2005 ( 2 ), (EB) Nr. 509/2007 ( 3 ), (EB) Nr. 676/2007 ( 4 ), (EB) Nr. 1300/2008 ( 5 ), (EB) Nr. 1342/2008 ( 6 ) („menkių planas“) ir (EB) Nr. 302/2009 ( 7 ). Tačiau šiaurinių jūrų lydekų (Tarybos reglamentas (EB) Nr. 811/2004 ( 8 )) ir Biskajos įlankos paprastųjų jūrų liežuvių (Tarybos reglamentas (EB) Nr. 388/2006 ( 9 )) išteklių atkūrimo ir valdymo atitinkamų planų minimalūs tikslai yra pasiekti, todėl siekiant, kad taikant BLSK (priklausomai nuo atvejo) būtų pasiektas arba išlaikytas didžiausio galimo tausios žvejybos laimikio lygis, reikėtų vadovautis pateiktomis mokslinėmis rekomendacijomis; (6) tais atvejais, kai apie išteklius trūksta duomenų arba jie nėra patikimi ir išteklių dydžio apskaičiuoti neįmanoma, valdymo priemonės ir BLSK turėtų būti grindžiami žuvininkystės valdymui taikomu atsargos principu, kaip apibrėžta Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 43 straipsnio 1 dalies 8 punkte, atsižvelgiant į konkretiems ištekliams būdingus veiksnius, visų pirma įskaitant turimą informaciją apie išteklių būklės kaitos tendencijas ir tai, ar sužvejojamas kiekis yra mišrios sudėties; (7) pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 847/96 ( 10 ) 2 straipsnį turėtų būti nustatyti ištekliai, kuriems taikomos įvairios tame reglamente nurodytos priemonės; (8) tuo atveju, kai su konkrečiais ištekliais siejamas BLSK skiriamas tik vienai valstybei narei, tikslinga tą valstybę narę pagal Sutarties 2 straipsnio 1 dalį įgalioti nustatyti tokį BLSK. Reikėtų numatyti nuostatas, kuriomis būtų užtikrinta, kad nustatydama tą BLSK atitinkama valstybė narė visapusiškai laikytųsi bendros žuvininkystės politikos principų bei taisyklių; (9) būtina nustatyti žvejybos pastangų ribas 2014 metams pagal Reglamento (EB) Nr. 2166/2005 8 straipsnį, Reglamento (EB) Nr. 509/2007 5 straipsnį, Reglamento (EB) Nr. 676/2007 9 straipsnį, Reglamento (EB) Nr. 1342/2008 11 ir 12 straipsnius ir Reglamento (EB) Nr. 302/2009 5 ir 9 straipsnius, kartu atsižvelgiant į Tarybos reglamentą (EB) Nr. 754/2009 ( 11 ); (10) atsižvelgiant į naujausias Tarptautinės jūrų tyrinėjimo tarybos (ICES) pateiktas mokslines rekomendacijas ir remiantis tarptautiniais įsipareigojimais pagal Žvejybos šiaurės rytų Atlante konvenciją (toliau – NEAFC), būtina apriboti tam tikrų giliavandenių rūšių žuvų žvejybos pastangas; (11) netgi ribota tam tikrų rūšių žuvų, pavyzdžiui, tam tikrų rūšių ryklių, žvejybos veikla galėtų sukelti rimtą pavojų jų išsaugojimui. Todėl tokių rūšių žuvų žvejybos galimybės turėtų būti visapusiškai ribojamos taikant bendrą draudimą žvejoti tų rūšių žuvis; (12) šiame reglamente nustatytos Sąjungos laivams skirtos žvejybos galimybės naudojamos remiantis Tarybos reglamentu (EB) Nr. 1224/2009 ( 12 ), ypač šio reglamento 33 ir 34 straipsniais dėl sugautų kiekių ir žvejybos pastangų registravimo ir dėl duomenų apie žvejybos galimybių išnaudojimą teikimo. Todėl būtina nurodyti kodus, kuriuos turi naudoti valstybės narės, siųsdamos Komisijai duomenis apie iškraunamus žuvų išteklių, kuriems taikomas šis reglamentas, kiekius; (13) kai kurių BLSK atveju valstybėms narėms turėtų būti leidžiama suteikti papildomą kvotos dalį laivams, kurie dalyvauja bandomuosiuose visapusiškai dokumentais pagrįstos žvejybos reisuose. Tų bandomųjų reisų tikslas – išbandyti sužvejojamų žuvų kvotų sistemą, kuria remiantis visi sužvejoti žuvų kiekiai turėtų būti iškrauti ir įskaičiuoti į kvotas, siekiant išvengti žuvų išmetimo į jūrą ir žuvų išteklių, kuriuos galima kitaip panaudoti, švaistymo. Nekontroliuojamas žuvų išmetimas į jūrą kelia grėsmę ilgalaikiam žuvų kaip viešosios gerybės tvarumui ir bendros žuvininkystės politikos tikslams. Priešingai, sužvejojamų žuvų kvotų sistemos yra paskata žvejams siekti, kad jų žvejybos operacijos būtų kuo atrankesnės. Kad būtų užtikrintas racionalus žuvų išmetimo į jūrą valdymas, turėtų būti visapusiškai dokumentais pagrindžiama ne tai, kas iškraunama uoste, o kiekviena jūroje vykdoma operacija. Todėl į sąlygas, kuriomis valstybės narės gali skirti papildomą kvotos dalį, reikėtų įtraukti įpareigojimą naudoti su jutiklių sistema susietas apsaugines vaizdo sistemos kameras (CCTV) (toliau kartu – CCTV sistema). Tai turėtų sudaryti sąlygas išsamiai registruoti visus paliekamus ir į jūrą išmetamus sužvejotų žuvų kiekius. Sistema, pagal kurią tai atliktų realiuoju laiku laive esantys stebėtojai, būtų ne tokia efektyvi, brangesnė ir mažiau patikima. Todėl CCTV sistemų naudojimas yra šiuo metu būtina sąlyga siekiant įgyvendinti į jūrą išmetamų žuvų kiekio mažinimo priemones, pavyzdžiui, visapusiškai dokumentais pagrįstos žvejybos priemonę. Naudojant tokias sistemas turėtų būti laikomasi Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 95/46/EB ( 13 ) reikalavimų; (14) siekiant užtikrinti, kad dalyvaujant bandomuosiuose visapusiškai dokumentais pagrįstos žvejybos reisuose būtų galima veiksmingai įvertinti sužvejojamų žuvų kvotų sistemų potencialą siekiant kontroliuoti susijusių išteklių absoliutųjį žuvų mirtingumą dėl žvejybos, būtina visas tokiuose bandomuosiuose reisuose sužvejotas žuvis, įskaitant tas, kurių dydis yra mažesnis už mažiausią leidžiamą iškrauti dydį, įskaičiuoti į bendrą dalyvaujančiam laivui paskirtą kvotą, o tam laivui visiškai išnaudojus minėtą kvotą, žvejybą nutraukti. Taip pat reikėtų paskirtas kvotas tarp bandomuosiuose visapusiškai dokumentais pagrįstos žvejybos reisuose dalyvaujančių laivų ir juose nedalyvaujančių laivų leisti perduoti tik jei galima įrodyti, kad nepadidėja žuvų išmetimas į jūrą iš nedalyvaujančių laivų; (15) 2013 m. lapkričio mėn. STECF teigiamai įvertino atkūrimo veiksmų valdymo planą dėl atlantinių silkių išteklių ICES VIaS, VIIb ir VIIc zonose, kurį pasiūlė Pelaginių žuvų regioninė patariamoji taryba (PELRAC). Šių atlantinių silkių išteklių ir šiaurinių kaimyninių atlantinių silkių išteklių paplitimas iš dalies sutampa mišriojoje zonoje, esančioje tarp 56° ir 57° 30′ šiaurės platumos ICES VIa zonos dalyje. Siekiant teisingai įvertinti šių dviejų išteklių būklę jų išsaugojimo atžvilgiu ir kontroliuoti kiekvieno iš šių išteklių mirtingumą dėl žvejybos, būtina neatsižvelgti į visą mišriojoje zonoje sugaunamą žuvų kiekį; (16) atsižvelgiant į ICES rekomendaciją, tikslinga toliau taikyti ir peržiūrėti sistemą, pagal kurią valdomi ICES IIa ir IIIa kvadratų ir IV parajonio Sąjungos vandenų paprastųjų tobių ištekliai. Atsižvelgiant į tai, kad tikimasi, jog ICES mokslinės konsultacijos bus pateiktos tiktai 2014 m. vasario mėn., derėtų laikinai nustatyti nulines BLSK kvotas, kol bus pateiktos konsultacijos; (17) kadangi nėra jokių mokslinių įrodymų, kad sidabrinių polakų BLSK rajonai atitinka konkrečius biologinius išteklius, o šios rūšies ištekliai yra nepertraukiamai pasiskirstę nuo Britų salų šiaurinės dalies iki Pirėnų pusiasalio pietinės dalies, norint garantuoti visišką žvejybos galimybių panaudojimą tikslinga leisti tarp kai kurių šių BLSK rajonų įgyvendinti lanksčią priemonę; atitinkamai derėtų leisti sudaryti lankstesnius susitarimus tarp kai kurių valdymo rajonų dėl tam tikrų rūšių, kurios yra išplitusios keliuose valdymo rajonuose, ir kai tai susiję su tomis pačiomis biologinėmis rūšimis; (18) pagal su Norvegija ( 14 ), Farerų salomis ( 15 ) ir Islandija ( 16 ) sudarytuose susitarimuose arba protokoluose dėl santykių žuvininkystės srityje numatytą tvarką Sąjunga dėl žvejybos teisių konsultavosi su šiomis partnerėmis. Dar nebaigtos konsultacijos su Norvegija ir Farerų salomis dėl 2014 m. susitarimų. Siekiant išvengti Sąjungos žvejybos veiklos sutrikdymo, tuo pat metu sudarant reikiamas lanksčias sąlygas tam, kad tie susitarimai būtų sudaryti 2014 m. pradžioje, tikslinga laikinai nustatyti išteklių, kuriems taikomi tie susitarimai, žvejybos galimybes. Nepavyko užbaigti konsultacijų su Islandija dėl 2014 m. žvejybos susitarimų. Laikydamasis susitarime ir protokole dėl santykių žuvininkystės srityje su Grenlandija ( 17 ) numatytos tvarkos, Jungtinis komitetas nustatė konkretų 2014 m. Sąjungai skirtą žvejybos Grenlandijos vandenyse galimybių lygį; (19) 20013 m. metiniame susitikime Tarptautinė Atlanto tunų apsaugos komisija (ICCAT) vieneriems metams pratęsė dabartinius paprastųjų tunų BLSK ir kvotas ir patvirtino dabartinio dydžio šiaurinės Atlanto vandenyno dalies durklažuvių, pietinės Atlanto vandenyno dalies durklažuvių ir šiaurinės Atlanto vandenyno dalies ilgapelekių tunų BLSK ir kvotas 2014–2016 m. laikotarpiui. Taigi šių išteklių Sąjungos kvota išlieka tokia pati kaip 2013 m. Nors pietinės Atlanto vandenyno dalies ilgapelekių tunų BLSK taip pat išliko dabartinio dydžio 2014–2016 m. laikotarpiu, individualios Susitariančiųjų Šalių, įskaitant Sąjungą, kvotos buvo šiek tiek sumažintos siekiant suteikti kvotą kitai Susitariančiajai Šaliai. Visos šios priemonės turėtų būti įgyvendintos Sąjungos teisėje; (20) 2013 m. liepos mėn. Kroatijos Respublikai įstojus į Europos Sąjungą, į šį reglamentą įtraukiamos Kroatijos žvejybos galimybių nuostatos; (21) 2013 m. metiniame susirinkime Antarkties jūrų gyvųjų išteklių apsaugos komisijos (toliau – CCAMLR) Šalys patvirtino tikslinių ir priegaudos rūšių leidžiamus sužvejoti kiekius. Šios priemonės turėtų būti įgyvendintos Sąjungos teisėje; (22) 2013 m. metiniame susitikime Indijos vandenyno tunų komisija (IOTC) priėmė rezoliuciją, kuria siekiama apsaugoti ilgapelekius pilkuosius ryklius ir kuri taikoma į IOTC leidimus turinčių laivų registrą įtrauktiems žvejybos laivams; šia rezoliucija numatoma laikinoji bandomoji priemonė, pagal kurią draudžiama laikyti laive, perkrauti, iškrauti ar sandėliuoti ilgapelekių pilkųjų ryklių skerdenas ar skerdenų dalis. Rezoliucijoje numatyta išimtis smulkiajai žvejybai, t. y. žvejybos laivams, vykdantiems žvejybos veiklą tik tos valstybės narės, su kurios vėliava plaukioja, išskirtinėse ekonominėse zonose; (23) 2014 m. sausio 27–31 d. bus surengtas Regioninės žvejybos pietų Ramiajame vandenyne valdymo organizacijos (toliau – SPRFMO) antras metinis susitikimas. Kol jis bus surengtas, tikslinga toliau laikinai taikyti dabartines priemones ir laikinai nustatyti tokio paties dydžio kaip 2013 m. Peru stauridžių SPRFMO konvencijos rajone BLSK; (24) 2013 m. 84-ame metiniame susitikime Amerikos tropinių tunų komisija (toliau – IATTC) patvirtino ankstesnes gelsvauodegių tunų, didžiaakių tunų ir dryžųjų tunų išteklių apsaugos priemones. IATTC taip pat patvirtino ankstesnę rezoliuciją dėl ilgapelekių pilkųjų ryklių išteklių apsaugos. Šios priemonės turėtų toliau būti įgyvendinamos Sąjungos teisėje; (25) 2013 m. savo metiniame susitikime Žvejybos pietryčių Atlante organizacija (SEAFO) patvirtino rekomendaciją dėl naujų per vienerius metus taikomų dviejų BLSK patagoniniams nototeniniams dančiams ir gelminiams krabams 2014 ir 2015 metais, liko galioti esami 2012 m. metiniame susitikime 2013 ir 2014 metams sutarti BLSK Islandiniams pjūklapilviams beriksams ir paprastiesiems beriksams. Šiuo metu taikomos SEAFO priimtos žvejybos galimybių nustatymo priemonės turėtų būti įgyvendintos Sąjungos teisėje; (26) 2013 m. vykusiame 10-ajame metiniame Vakarų ir vidurio Ramiojo vandenyno žuvininkystės komisijos (WCPFC) susitikime ši komisija pakeitė savo priemones dėl žvejybos galimybių nustatydama bendrą dienų, kuriomis leidžiama žvejoti atviroje jūroje, skaičių ir pakeisdama žvejybos draudimo nuostatas, susijusias su žvejyba naudojant plūdriąsias priemones pelaginėms žuvims žvejoti. Dėl to, kad buvo pakeista nuostata, susijusi su žvejyba naudojant plūdriąsias priemones pelaginėms žuvims žvejoti, Sąjungai kaip vienai WCPFC Susitariančiųjų Šalių reikia nuspręsti, kurį iš dviejų galimų sprendimų pasirinkti: arba patvirtinti dabartinį žvejybos naudojant plūdriąsias priemones pelaginėms žuvims žvejoti draudimo laikotarpį arba pasirinkti netaikyti plūdriųjų priemonių pelaginėms žuvims žvejoti tvarkos griežtinimo nuostatos. Kol toks sprendimas nepriimtas, Sąjungos teisėje turėtų būti toliau įgyvendinamos šiuo metu taikomos žvejybos draudimo priemonės, kurias patvirtino WCFPC; (27) 2013 m. metiniame susitikime Konvencijos dėl ledjūrio menkių išteklių centrinėje Beringo jūros dalyje apsaugos ir valdymo Šalys jos žvejybos galimybių priemonių nekoregavo. Šios priemonės turėtų būti įgyvendintos Sąjungos teisėje; (28) 2013 m. 35-ame metiniame susitikime Žvejybos šiaurės vakarų Atlante organizacija (toliau – NAFO) patvirtino 2014 m. tam tikrų NAFO konvencijos rajono 1–4 parajonių išteklių žvejybos galimybes. Atsižvelgdama į tai, NAFO nustatė 2014 m. NAFO 3NO pakvadratyje žvejojamų smulkiadyglių saulažuvių BLSK padidinimo procedūrą, taikytiną, jei laikomasi tam tikrų su šių išteklių padėtimi susijusių sąlygų. NAFO Susitariančioji Šalis gali pranešti NAFO vykdomajam sekretoriatui, kad NAFO 3NO pakvadratyje pastebėtas didesnis nei įprasta sužvejotų smulkiadyglių saulažuvių išteklių kiekis pastangų vienetui. Jeigu NAFO balsuotų už 2014 m. BLSK padidinimą, ši priemonė turėtų būti įgyvendinta Sąjungos teisėje, o atitinkamų valstybių narių kvotos padidintos; (29) kai kurias tarptautines priemones, kuriomis nustatomos arba ribojamos Sąjungos žvejybos galimybės, priima atitinkamos regioninės žuvininkystės valdymo organizacijos metų gale, o jos pradedamos taikyti prieš įsigaliojant šiam reglamentui. Todėl būtina, kad nuostatos, kuriomis tokios priemonės įgyvendinamos Sąjungos teisėje, būtų taikomos atgaline data. Pirmiausia, kadangi CCAMLR konvencijos rajone žvejybos sezonas trunka nuo gruodžio 1 d. iki lapkričio 30 d. ir tam tikros žvejybos CCAMLR konvencijos rajone galimybės ar draudimai yra nustatyti laikotarpiui, kuris prasideda 2013 m. gruodžio 1 d., tikslinga, kad susijusios šio reglamento nuostatos būtų taikomos nuo tos dienos. Toks taikymas atgaline data nedarys poveikio teisėtų lūkesčių principui, kadangi CCAMLR konvencijos nariams draudžiama be leidimo žvejoti CCAMLR konvencijos rajone; (30) remiantis Venesuelos Bolivaro Respublikai skirta Sąjungos deklaracija dėl žvejybos galimybių ES vandenyse suteikimo su Venesuelos Bolivaro Respublikos vėliava plaukiojantiems žvejybos laivams prie Prancūzijos Gvianos priekrantės vandenų esančioje išskirtinėje ekonominėje zonoje ( 18 ), būtina nustatyti Venesuelai skirtas rifinių ešerių žvejybos galimybes Sąjungos vandenyse; (31) siekiant užtikrinti vienodas sąlygas, susijusias su leidimo pasinaudoti savo žvejybos pastangų paskirstymo pagal kilovatdienių sistemą valdymo sistema suteikimu atskirai valstybei narei, Komisijai turėtų būti suteikti įgyvendinimo įgaliojimai; (32) siekiant užtikrinti vienodas šio reglamento įgyvendinimo sąlygas, Komisijai turėtų būti suteikti įgyvendinimo įgaliojimai, susiję su papildomų dienų jūroje suteikimu visam laikui nutraukus žvejybos veiklą ir siekiant sustiprinti mokslinį stebėjimą, taip pat susiję su informacijai apie su valstybės narės vėliava plaukiojančio žvejybos laivo dienų jūroje perleidimą kitam su tos pačios valstybės narės vėliava plaukiojančiam žvejybos laivui rinkti ir perduoti skirtų lentelinės skaičiuoklės formatų nustatymu. Šiais įgaliojimais turėtų būti naudojamasi pagal Reglamentą (ES) Nr. 182/2011 ( 19 ); (33) siekiant išvengti žvejybos veiklos sutrikdymo ir užtikrinti pragyvenimą Sąjungos žvejams, šis reglamentas turėtų būti taikomas nuo 2014 m. sausio 1 d., išskyrus nuostatas dėl žvejybos pastangų apribojimų, kurios turėtų būti taikomos nuo 2014 m. vasario 1 d., taip pat konkrečias nuostatas dėl atskirų regionų, kurių atveju turėtų būti nustatoma konkreti taikymo pradžios data. Dėl skubos priežasčių šis reglamentas turėtų įsigalioti iš karto, kai tik bus paskelbtas; (34) žvejybos galimybės turėtų būti naudojamos griežtai laikantis taikytinos Sąjungos teisės, kadangi: PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:







I

ANTRAŠTINĖ DALIS

BENDROSIOS NUOSTATOS

1 straipsnis

Dalykas

1. Šiuo reglamentu nustatomos tam tikrų žuvų išteklių ir jų grupių žvejybos galimybės, taikomos Sąjungos vandenyse ir Sąjungos laivams tam tikruose ne Sąjungos vandenyse.

2. 1 dalyje nurodytos žvejybos galimybės apima:

a) 2014 m. sužvejojamų žuvų kiekio apribojimus ir, jei nurodyta šiame reglamente, 2015 m. sužvejojamų žuvų kiekio apribojimus;

b) 2014 m. vasario 1 d. – 2015 m. sausio 31 d. laikotarpio žvejybos pastangų apribojimus;

c) 2013 m. gruodžio 1 d. – 2014 m. lapkričio 30 d. laikotarpiu taikomas tam tikrų žuvų išteklių žvejybos CCAMLR konvencijos rajone galimybes;

d) 32 straipsnyje nustatytais laikotarpiais taikomas tam tikrų žuvų išteklių 2014 m. žvejybos IATTC konvencijos rajone galimybes ir, jei nurodyta šiame reglamente, 2015 m. žvejybos galimybes.

▼M2 —————

▼B

2 straipsnis

Taikymo sritis

Šis reglamentas taikomas šiems laivams:

a) Sąjungos laivams;

b) trečiųjų šalių laivams Sąjungos vandenyse.

3 straipsnis

Apibrėžtys

Šiame reglamente vartojamų terminų apibrėžtys:

a) Sąjungos laivas – su valstybės narės vėliava plaukiojantis ir Sąjungoje registruotas žvejybos laivas;

b) trečiosios valstybės laivas – su trečiosios valstybės vėliava plaukiojantis ir joje registruotas žvejybos laivas;

c) Sąjungos vandenys – vandenys, į kuriuos valstybės narės turi suverenias teises arba kurie priklauso jų jurisdikcijai, išskyrus vandenis, esančius greta Sutarties II priede išvardytų užjūrio šalių ir teritorijų;

d) tarptautiniai vandenys – vandenys, į kuriuos nė viena valstybė neturi suverenių teisių arba kurie nepriklauso nė vienos valstybės jurisdikcijai;

e) bendras leidžiamas sužvejoti kiekis (BLSK) – kiekvienos rūšies žuvų išteklių kiekis, kurį per metus galima sužvejoti ir iškrauti;

f) kvota – Sąjungai arba valstybei narei skirta BLSK dalis;

g) analitinis įvertinimas – kiekybinis tam tikrų išteklių tendencijų įvertinimas pagal duomenis apie išteklių biologiją ir eksploataciją, kuris atliekant mokslinę peržiūrą įvertintas kaip pakankamos kokybės, kad juo remiantis būtų galima teikti mokslines rekomendacijas dėl ateityje sužvejosimų žuvų kiekių galimybių;

h) akių dydis – žvejybos tinklo akių dydis, nustatytas pagal Komisijos reglamentą (EB) Nr. 517/2008 ( 20 );

i) Sąjungos žvejybos laivyno registras – pagal Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 24 straipsnio 3 dalį Komisijas sukurtas registras;

j) žvejybos žurnalas – Reglamento (EB) Nr. 1224/2009 14 straipsnyje nurodytas žurnalas.

4 straipsnis

Žvejybos zonos

Šiame reglamente nurodytų žvejybos zonų apibrėžtys:

a) ICES (Tarptautinės jūrų tyrinėjimo tarybos) zonos – geografiniai rajonai, apibrėžti Reglamento (EB) Nr. 218/2009 ( 21 ) III priede;

b) Skagerako sąsiauris – geografinis rajonas, kurio ribą vakaruose žymi linija, brėžiama nuo Hanstholmo švyturio iki Lindesnes švyturio, o pietuose – linija, brėžiama nuo Skageno švyturio iki Tistlarnos švyturio ir iš šio taško iki artimiausio Švedijos pakrantės taško;

c) Kategato sąsiauris – geografinis rajonas, kurio ribą šiaurėje žymi linija, brėžiama nuo Skageno švyturio iki Tistlarnos švyturio ir iš šio taško iki artimiausio Švedijos pakrantės taško, o pietuose– linija, brėžiama nuo Hasenøre iki Gnibens Spids, nuo Korshage iki Spodsbjerg ir nuo Gilbjerg Hoved iki Kullen;

d) ICES VII parajonio 16 funkcinis vienetas – geografinis rajonas, apibrėžtas loksodromomis, kuriomis paeiliui sujungiami šie taškai: — 53° 30′ šiaures platumos, 15° 00′ vakaru ilgumos, — 53° 30′ šiaures platumos, 11° 00′ vakaru ilgumos, — 51° 30′ šiaures platumos, 11° 00′ vakaru ilgumos, — 51° 00′ šiaures platumos, 13° 00′ vakaru ilgumos, — 51° 00′ šiaures platumos, 13° 00′ vakaru ilgumos, — 51° 00′ šiaures platumos, 15° 00′ vakaru ilgumos, — 53° 30′ šiaures platumos, 15° 00′ vakaru ilgumos;

e) Kadiso įlanka – geografinis rajonas, kurį sudaro ICES IXa kvadrato dalis į rytus nuo 7° 23′ 48″ vakarų ilgumos;

f) CECAF (Žvejybos rytų vidurio Atlante komiteto) rajonai – Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 216/2009 ( 22 ) II priede apibrėžti geografiniai rajonai;

g) NAFO (Žvejybos šiaurės vakarų Atlante organizacijos) zonos – geografiniai rajonai, apibrėžti Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 217/2009 ( 23 ) III priede;

h) SEAFO (Žvejybos pietryčių Atlante organizacijos) konvencijos rajonas – geografinis rajonas, apibrėžtas Konvencijoje dėl žuvininkystės išteklių apsaugos ir valdymo pietryčių Atlanto vandenyne ( 24 );

i) ICCAT (Tarptautinės Atlanto tunų apsaugos komisijos) konvencijos rajonas – geografinis rajonas, apibrėžtas Tarptautinėje konvencijoje dėl Atlanto tunų apsaugos ( 25 );

j) CCAMLR (Antarkties jūrų gyvųjų išteklių apsaugos komisijos) konvencijos rajonas – geografinis rajonas, apibrėžtas Reglamento (EB) Nr. 601/2004 ( 26 ) 2 straipsnio a punkte;

k) IATTC (Amerikos tropinių tunų komisijos) konvencijos rajonas – geografinis rajonas, apibrėžtas Konvencijoje dėl 1949 m. Jungtinių Amerikos Valstijų ir Kosta Rikos Respublikos konvencija sudarytos Amerikos tropinių tunų komisijos stiprinimo (Antigvos konvencija) ( 27 );

l) IOTC (Indijos vandenyno tunų komisijos) konvencijos rajonas – geografinis rajonas, apibrėžtas Susitarime įsteigti Indijos vandenyno tunų komisiją ( 28 );

m) SPRFMO (Regioninės žvejybos pietų Ramiajame vandenyne valdymo organizacijos) konvencijos rajonas – atviros jūros geografinis rajonas į pietus nuo 10° šiaurės platumos lygiagretės, į šiaurę nuo CCAMLR konvencijos rajono, į rytus nuo SIOFA konvencijos rajono, kaip apibrėžta Susitarime dėl žvejybos pietinėje Indijos vandenyno dalyje ( 29 ), ir į vakarus nuo Pietų Amerikos valstybių jurisdikcijai priklausančių žvejybos rajonų;

n) WCPFC (Vakarų ir vidurio Ramiojo vandenyno žuvininkystės komisijos) konvencijos rajonas – geografinis rajonas, apibrėžtas Konvencijoje dėl toli migruojančių žuvų išteklių apsaugos ir valdymo vakarinėje ir centrinėje Ramiojo vandenyno dalyse ( 30 );

o) Beringo jūros atviros jūros rajonas – geografinis Beringo jūros atviros jūros rajonas, esantis už 200 jūrmylių nuo bazinių linijų, nuo kurių matuojamas Beringo jūros jūrinių valstybių teritorinės jūros plotis.

p) IATTC ir WCPFC bendros jurisdikcijos rajonas – geografinis rajonas, apibrėžiamas šiomis ribomis: — 150° vakaru ilgumos, — 130° vakaru ilgumos, — 4° pietu platumos, — 50° pietu platumos.







II

ANTRAŠTINĖ DALIS

SĄJUNGOS LAIVŲ ŽVEJYBOS GALIMYBĖS







I

SKYRIUS

Bendrosios nuostatos

5 straipsnis

BLSK ir jų paskirstymas

1. Sąjungos vandenyse arba kai kuriuose ES nepriklausančiuose vandenyse žvejojantiems Sąjungos laivams taikomi BLSK, jų paskirstymas valstybėms narėms ir atitinkamais atvejais su jomis funkciškai susietos sąlygos nustatyti I priede.

2. Sąjungos laivams leidžiama žvejoti Farerų Salų, Grenlandijos, Islandijos ir Norvegijos žvejybos jurisdikcijai priklausančiuose vandenyse ir žvejybos zonoje aplink Jano Majeno salą, neviršijant I priede nurodytų BLSK ribų ir laikantis šio reglamento 14 straipsnyje ir III priede, taip pat Reglamente (EB) Nr. 1006/2008 ( 31 ) nustatytų sąlygų ir įgyvendinimo nuostatų.

3. IA priede nurodytos specialios sąlygos taikymo paprastųjų tobių ištekliams ICES IIa, IIIa ir IV zonų Sąjungos vandenyse tikslais galioja IID priede apibrėžti valdymo rajonai.

6 straipsnis

Valstybių narių nustatytini BLSK

1. Tam tikrų žuvų išteklių BLSK nustato atitinkama valstybė narė. Tie ištekliai nurodyti I priede.

2. Valstybės narės nustatytini BLSK:

a) atitinka bendros žuvininkystės politikos principus ir taisykles, ypač tausaus išteklių naudojimo principą, ir

b) tuo atveju: i) jei yra analitinis įvertinimas, turi būti tokie, kad būtų kuo didesnė tikimybė, jog nuo 2015 m. ir vėliau bus išlaikytas didžiausias tausią žvejybą užtikrinantis sužvejotų žuvų kiekis; ii) jei analitinio įvertinimo nėra arba jis yra neišsamus, turi būti tokie, kad ištekliai būtų naudojami vadovaujantis žuvininkystės valdymui taikomu atsargos principu.

3. Ne vėliau kaip 2014 m. kovo 15 d. kiekviena atitinkama valstybė narė Komisijai pateikia šią informaciją:

a) patvirtintus BLSK;

b) atitinkamos valstybės narės surinktus ir įvertintus duomenis, kuriais grindžiami patvirtinti BLSK;

c) išsamius duomenis apie tai, kaip patvirtinti BLSK atitinka 2 dalį.

7 straipsnis

Sužvejotų žuvų ir priegaudos iškrovimo sąlygos

Išteklių, kuriems nustatyti BLSK, žuvys laikomos laive arba iškraunamos tik tuo atveju, jeigu:

a) tas žuvis sužvejojo su kvotą turinčios valstybės narės vėliava plaukiojantys laivai ir ta kvota nėra išnaudota; arba

b) sužvejoti žuvų kiekiai sudaro Sąjungos kvotos dalį, kuri nebuvo paskirstyta valstybėms narėms kvotomis, ir ta Sąjungos kvota nebuvo išnaudota.

8 straipsnis

Žvejybos pastangų apribojimai

2014 m. vasario 1 d.–2015 m. sausio 31 d. taikomos šios žvejybos pastangų priemonės:

a) IIA priedas taikomas tam tikriems atlantinių menkių, paprastųjų jūrų liežuvių ir jūrinių plekšnių ištekliams Kategato sąsiauryje, Skagerako sąsiauryje, toje ICES IIIa kvadrato dalyje, kuri nepriklauso Skagerako ir Kategato sąsiauriams, ICES IV parajonyje, ICES VIa, VIIa, VIId kvadratuose bei ICES IIa ir Vb kvadratų Sąjungos vandenyse valdyti;

b) IIB priedas taikomas europinių paprastųjų jūrinių lydekų ir norveginių omarų ištekliams ICES VIIIc ir IXa kvadratuose, išskyrus Kadiso įlanką, atkurti;

c) IIC priedas taikomas paprastųjų jūrų liežuvių ištekliams ICES VIIe kvadrate valdyti.

9 straipsnis

Giliavandenių žuvų išteklių sužvejojamo kiekio ir žvejybos pastangų apribojimai

1. Reglamento (ES) Nr. 2347/2002 ( 32 ) 3 straipsnio 1 dalis, kuria nustatytas reikalavimas turėti giliavandenės žvejybos leidimą, taikomas žvejojant juoduosius paltusus. Žvejojant, laikant laive, perkraunant į kitą laivą ir iškraunant juoduosius paltusus taikomos tame straipsnyje nurodytos sąlygos.

2. Valstybės narės užtikrina, kad Reglamento (EB) Nr. 2347/2002 3 straipsnio 1 dalyje nurodytus giliavandenės žvejybos leidimus turinčių laivų žvejybos pastangos, išreikštos kilovatdienėmis, kuriomis laivas nebūna uoste, 2014 m. neviršytų 65 % metinių žvejybos pastangų, kurias atitinkamos valstybės narės laivai panaudojo 2003 m., išplaukdami į žvejybos reisus, kuriems turėjo giliavandenės žvejybos leidimus arba per kuriuos buvo sužvejota to reglamento I ir II prieduose išvardytų giliavandenių žuvų rūšių, vidurkio. Ši dalis taikoma tik tiems žvejybos reisams, per kuriuos sužvejota daugiau nei 100 kg giliavandenių žuvų rūšių, išskyrus atlantines argentinas.

10 straipsnis

Specialiosios žvejybos galimybių paskirstymo nuostatos

1. Šiame reglamente nustatytos žvejybos galimybės valstybėms narėms paskirstomos nedarant poveikio:

a) žvejybos galimybėms, kuriomis pasikeista pagal Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 16 straipsnio 8 dalį;

b) išskaitymui ir perskirstymui pagal Reglamento (EB) Nr. 1224/2009 37 straipsnį;

c) žvejybos galimybėms, perskirstytoms pagal Reglamento (EB) Nr. 1006/2008 10 straipsnio 4 dalį;

d) papildomiems žuvų kiekiams, kuriuos leidžiama iškrauti pagal Reglamento (EB) Nr. 847/96 3 straipsnį;

e) neišnaudotiems kiekiams pagal Reglamento (EB) Nr. 847/96 4 straipsnį;

f) išskaitymui, atliekamam pagal Reglamento (EB) Nr. 1224/2009 105, 106 ir 107 straipsnius;

g) kvotų perleidimui ir pasikeitimui jomis pagal šio reglamento 20 straipsnį.

2. Reglamento (EB) Nr. 847/96 3 straipsnis taikomas ištekliams, kuriems taikomas prevencinis BLSK, o to reglamento 3 straipsnio 2 bei 3 dalys ir 4 straipsnis taikomi ištekliams, kuriems taikomas mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK, išskyrus atvejus, kai šio reglamento I priede nurodyta kitaip.

11 straipsnis

Žvejybos draudimo laikotarpis

1. 2014 m. gegužės 1 d. – gegužės 31 d. Porkupino seklumoje draudžiama žvejoti arba laikyti laive šių rūšių žuvis: atlantines menkes, megrimus, velniažuvines, juodadėmes menkes, paprastuosius merlangus, europines paprastąsias jūrines lydekas, norveginius omarus, jūrines plekšnes, sidabrinius polakus, ledjūrio menkes, rombines rajožuves, europinius jūrų liežuvius, paprastąsias brosmes, melsvąsias molvas, paprastąsias molvas ir paprastuosius dygliaryklius.

Taikant šią dalį Porkupino seklumą sudaro geografinis rajonas, apibrėžtas loksodromomis, kuriomis paeiliui sujungiami šie taškai:







Taškas Platuma Ilguma 1 52° 27′ šiaurės platumos 12° 19′ vakarų ilgumos 2 52° 40′ šiaurės platumos 12° 30′ vakarų ilgumos 3 52° 47′ šiaurės platumos 12° 39,600′ vakarų ilgumos 4 52° 47′ šiaurės platumos 12° 56′ vakarų ilgumos 5 52° 13,5′ šiaurės platumos 13° 53,830′ vakarų ilgumos 6 51° 22′ šiaurės platumos 14° 24′ vakarų ilgumos 7 51° 22′ šiaurės platumos 14° 03′ vakarų ilgumos 8 52° 10′ šiaurės platumos 13° 25′ vakarų ilgumos 9 52° 32′ šiaurės platumos 13° 07,500′ vakarų ilgumos 10 52° 43′ šiaurės platumos 12° 55′ vakarų ilgumos 11 52° 43′ šiaurės platumos 12° 43′ vakarų ilgumos 12 52° 38,800′ šiaurės platumos 12° 37′ vakarų ilgumos 13 52° 27′ šiaurės platumos 12° 23′ vakarų ilgumos 14 52° 27′ šiaurės platumos 12° 19′ vakarų ilgumos

Nukrypstant nuo pirmos pastraipos, Porkupino seklumoje leidžiama laivuose tranzitu gabenti toje dalyje nurodytas rūšis pagal Reglamento (EB) Nr. 1224/2009 50 straipsnio 3, 4 ir 5 dalis.

2. Komercinė paprastųjų tobių žvejyba priedugnio tralu, velkamuoju tinklu arba panašiais velkamaisiais žvejybos įrankiais, kurių akių dydis mažesnis nei 16 mm, draudžiama ICES IIa ir IIIa kvadratuose ir IV parajonyje nuo 2014 m. sausio 1 d. iki kovo 31 d. ir nuo 2014 m. rugpjūčio 1 d. iki gruodžio 31 d.

Pirmoje pastraipoje nustatytas draudimas taip pat taikomas trečiųjų šalių laivams, turintiems leidimą žvejoti paprastuosius tobius ICES IV parajonio Sąjungos vandenyse, jei nenurodyta kitaip.

12 straipsnis

Draudimai

1. Sąjungos laivams draudžiama žvejoti, laikyti laive, perkrauti į kitą laivą ar iškrauti šių rūšių žuvis:

a) milžinryklius (Cetorhinus maximus) ir baltuosius ryklius (Carcharodon carcharias) visuose vandenyse;

b) atlantinius silkiaryklius (Lamna nasus) visuose vandenyse, išskyrus tuos atvejus, kai IA priede nustatyta kitaip;

c) europinius plokščiakūnius ryklius (Squatina squatina) Sąjungos vandenyse;

d) švelniąsias rajas (Dipturus batis) ir susijusių rūšių grupę (Dipturus cf. flossada ir Dipturus cf. intermedia) ICES IIa kvadrato bei ICES III, IV, VI, VII, VIII, IX ir X parajonių Sąjungos vandenyse;

e) marmurines rombines rajas (Raja undulata) ICES VI, IX ir X parajonių Sąjungos vandenyse ir baltąsias rajas (Raja alba) ICES VI, VII, VIII, IX ir X parajonių Sąjungos vandenyse;

f) gitaržuves (Rhinobatidae) ICES I, II, III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X ir XII parajonių Sąjungos vandenyse;

g) didžiąsias mantas (Manta birostris) visuose vandenyse.

2. Jei atsitiktinai sužvejojama 1 dalyje nurodytų rūšių žuvų, siekiama jų nesužaloti. Jos nedelsiant paleidžiamos.

13 straipsnis

Duomenų perdavimas

Valstybės narės, pagal Reglamento (EB) Nr. 1224/2009 33 ir 34 straipsnius Komisijai pateikdamos duomenis apie iškrautą sužvejotų žuvų išteklių kiekį, naudoja šio reglamento I priede nustatytus žuvų išteklių kodus.







II

SKYRIUS

Papildoma kvotos dalis, skiriama laivams, dalyvaujantiems bandomuosiuose visapusiškai dokumentais pagrįstos žvejybos reisuose

14 straipsnis

Papildoma kvotos dalis

1. Valstybė narė gali suteikti papildomą tam tikrų išteklių kvotos dalį su jos vėliava plaukiojantiems laivams, dalyvaujantiems bandomuosiuose visapusiškai dokumentais pagrįstos žvejybos reisuose. Tie ištekliai nurodyti I priede.

2. 1 dalyje nurodyta papildoma kvotos dalis sudaro tokią tai valstybei narei suteiktos kvotos procentinę dalį, kuri neviršija bendros I priede nustatytos ribos.

15 straipsnis

Papildomos kvotos dalies skyrimo sąlygos

1. 14 straipsnyje nurodyta papildoma kvotos dalis skiriama šiomis sąlygomis:

a) laive naudojamos prie jutiklių sistemos prijungtos apsauginės vaizdo stebėjimo sistemos (CCTV) (toliau bendrai – CCTV sistema), skirtos visai laivuose vykdomai žvejybos ir perdirbimo veiklai užfiksuoti;

b) atskiram laivui, dalyvaujančiam bandomuosiuose visapusiškai dokumentais pagrįstos žvejybos reisuose, suteikta papildoma kvotos dalis negali viršyti nė vienos iš šių ribų: i) 75 % susijusios valstybės narės apytikriai įvertinto į jūrą išmetamų žuvų kiekio, kuris išmetamas iš tokio tipo laivo, koks yra atitinkamas laivas, kuriam suteikta papildoma kvotos dalis; ii) 30 % laivui suteiktos kvotos prieš jam pradedant dalyvauti bandomuosiuose reisuose;

c) visas laivo sužvejojamas išteklių, kuriems taikoma papildoma kvotos dalis, kiekis, įskaitant žuvis, kurių dydis mažesnis už mažiausią leidžiamų iškrauti žuvų dydį, nustatytą Tarybos reglamento (EB) Nr. 850/98 ( 33 ) XII priede, įskaičiuojamas į laivui suteiktą kvotą, kuriai priskiriamos visos pagal 14 straipsnį suteiktos papildomos kvotos dalys;

d) laivui visiškai išnaudojus jam suteiktą atskirą kurių nors išteklių kvotą, kuriems taikoma papildoma kvotos dalis, kvotą, toks laivas turi nutraukti bet kokią žvejybos veiklą atitinkamame BLSK rajone;

e) valstybės narės gali leisti laivams, nedalyvaujantiems bandomuosiuose visapusiškai dokumentais pagrįstos žvejybos reisuose tokiuose bandomuosiuose reisuose dalyvaujantiems laivams perleisti laivui suteiktą išteklių, kuriems gali būti taikomas šis straipsnis, kvotą ar jos dalį, jei galima įrodyti, kad nedalyvaujančių laivų į jūrą išmetamas žuvų kiekis nedidės.

2. Nepaisant 1 dalies b punkto i papunkčio, valstybė narė gali išimties tvarka suteikti su jos vėliava plaukiojančiam laivui papildomą kvotos dalį, kuri viršija 75 % apytikriai įvertinto į jūrą išmetamų žuvų kiekio, kuris išmetamas iš tokio tipo laivo, koks yra laivas, kuriam suteikta papildoma kvotos dalis, su sąlyga, kad:

a) iš tokio tipo laivo pagal apytikslius įvertinimus į jūrą išmetamas kiekis yra mažesnis nei 10 %;

b) tokio tipo laivo įtraukimas yra svarbus norint įvertinti CCTV sistemos potencialą kontrolės tikslais;

c) nėra viršyta visiems bandomuosiuose reisuose dalyvaujantiems laivams nustatyta apytikriai išmetamo išteklių kiekio 75 % bendra riba.

3. Prieš suteikdama 14 straipsnyje nurodytą papildomą kvotą valstybė narė Komisijai pateikia šią informaciją:

a) su jos vėliava plaukiojančių laivų, dalyvaujančių bandomuosiuose visapusiškai dokumentais pagrįstos žvejybos reisuose, sąrašą;

b) tuose laivuose įrengtos elektroninės nuotolinės stebėjimo įrangos specifikacijas;

c) tuose laivuose naudojamų žvejybos įrankių pajėgumą, rūšį ir specifikacijas;

d) žuvų kiekį, apytikriai išmetamą į jūrą iš kiekvieno tipo bandomuosiuose reisuose dalyvaujančio laivo;

e) bandomuosiuose reisuose dalyvaujančių laivų 2013 m. sužvejotą žuvų, kurių ištekliams taikomas atitinkamas BLSK, kiekį.

16 straipsnis

Asmens duomenų tvarkymas

Jei pagal 15 straipsnio 1 dalies a papunktį gauti užregistruoti duomenys yra susiję su asmens duomenų tvarkymu, kaip apibrėžta Direktyvoje 95/46/EB, tvarkant tokius duomenis taikoma ta direktyva.

17 straipsnis

Papildomos kvotos dalies panaikinimas

Jei valstybė narė nustato, kad laivas, dalyvaujantis bandomuosiuose visapusiškai dokumentais pagrįstos žvejybos reisuose, nesilaiko 15 straipsnyje nustatytų sąlygų, ji nedelsiant panaikina tam laivui suteiktą papildomą kvotą ir likusiu 2014 m. laikotarpiu neleidžia jam dalyvauti tuose bandomuosiuose reisuose.

18 straipsnis

Žuvų išmetimo į jūrą įvertinimų mokslinė apžvalga

Siekdama stebėti, kaip įgyvendinamas 15 straipsnio 1 dalies b punkto i papunktyje nustatytas reikalavimas, Komisija gali paprašyti, kad bet kuri šį skyrių taikanti valstybė narė mokslinei patariamajai įstaigai pateiktų peržiūrėti jos parengtą iš kiekvieno tipo laivų išmetamų žuvų kiekio vertinimą. Jei tokį išmetamą kiekį patvirtinantis vertinimas negaunamas, atitinkama valstybė narė imasi visų tinkamų priemonių, kad būtų užtikrintas šio reikalavimo vykdymas, ir apie jas praneša Komisijai.

▼M2

18a straipsnis

Lankstumas nustatant tam tikrų žuvų išteklių žvejybos galimybes

1. Šis straipsnis taikomas šių žuvų ištekliams:

a) juodadėmių menkių IV zonoje, IIa zonos Sąjungos vandenyse;

b) žydrųjų merlangų I, II, III, IV, V, VI, VII, VIIIa, VIIIb, VIIId, VIIIe, XII ir XIV zonų Sąjungos ir tarptautiniuose vandenyse;

c) atlantinių skumbrių IIIa ir IV zonose; IIa, IIIb, IIIc and IIId zonų Sąjungos vandenyse;

d) atlantinių skumbrių VI, VII, VIIIa, VIIIb, VIIId ir VIIIe zonose; Vb zonos Sąjungos ir tarptautiniuose vandenyse, IIa, XII ir XIV zonų tarptautiniuose vandenyse;

e) atlantinių skumbrių VIIIc, IX ir X zonose; CECAF 34.1.1 rajono Sąjungos vandenyse;

f) atlantinių skumbrių IIa ir IVa zonų Norvegijos vandenyse;

g) atlantinių silkių I ir II zonų Sąjungos, Norvegijos ir tarptautiniuose vandenyse;

h) ledjūrio menkių Šiaurės jūroje;

i) jūrinių plekšnių Šiaurės jūroje;

j) atlantinių silkių Šiaurės jūroje į šiaurę nuo 53o šiaurės platumos;

k) atlantinių silkių IVc ir VIId zonose;

l) juodadėmių menkių IIIa zonoje;

▼M4

m) VIIa, VIIg, VIIh, VIIj ir VIIk atlantinių silkių zonose;

n) IIa, IVa, VI, VIIa-c, VIIe-k, VIIIa, VIIIb, VIIId ir VIIIe paprastųjų stauridžių zonų Sąjungos vandenyse; Vb zonos Sąjungos ir tarptautiniuose vandenyse; XII ir XIV zonų tarptautiniuose vandenyse;

▼M5

o) šiaurinių paprastųjų krevečių IIIa rajone.

▼M2

2. Bet kurių 1 dalyje nustatytų išteklių atveju valstybės narės gali pasinaudoti galimybe savo pirminę kvotą, nustatytą I priede, padidinti iki 10 %. Atitinkama valstybė narė apie savo sprendimą Komisijai praneša raštu. Po tokio pranešimo laikoma, kad tokia padidinta kvota yra tai valstybei narei skirta kvota 2014 metams.

3. Visas pagal šią padidintą kvotą 2014 m. sunaudotas kiekis tonomis, kuris viršija pirminę kvotą, išskaičiuojamas apskaičiuojant atitinkamos valstybės narės atitinkamų žuvų išteklių kvotą 2015 metams.

4. Visas pagal pirminę kvotą nesunaudotas kiekis (iki 10 % tos kvotos) pridedamas apskaičiuojant atitinkamos valstybės narės atitinkamų žuvų išteklių kvotą 2015 metams.

5. Nustatant sunaudotus ir nesunaudotus kiekius pagal šio straipsnio 3 ir 4 dalis, atsižvelgiama į visą kiekį, kuris buvo perleistas kitoms valstybėms narėms pagal Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 16 straipsnio 8 dalį, ir į visą kiekį, išskaičiuotą pagal Reglamento (EB) Nr. 1224/2009 37, 105 ir 107 straipsnius.

6. Jei valstybė narė pasinaudojo šio straipsnio 2 dalyje numatyta galimybe dėl kurios nors rūšies išteklių, Reglamento (EB) Nr. 847/96 3 ir 4 straipsniai tos valstybės narės atžvilgiu šiems ištekliams netaikomi.

▼M4

7. Nukrypstant nuo 4 dalies, 10 % procentinė dalis padidinama papildomais 15 % išteklių, nurodytų 1 dalies c, d, f, g, j, k, m ir n punktuose, atžvilgiu.

▼B







III

SKYRIUS

Žvejybos trečiųjų valstybių vandenyse leidimai

19 straipsnis

Žvejybos leidimai

1. Didžiausias žvejybos leidimų Sąjungos laivams, žvejojantiems trečiųjų šalių vandenyse, skaičius nustatytas III priede.

2. Jeigu, remdamasi Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 16 straipsnio 8 dalimi, viena valstybė narė perleidžia žvejybos III priede nustatytuose rajonuose kvotą kitai valstybei narei (pasikeitimas žvejybos galimybėmis), kartu perleidžiami atitinkami žvejybos leidimai ir apie tai pranešama Komisijai. Tačiau neviršijamas bendras kiekvienam žvejybos rajonui skirtų žvejybos leidimų skaičius, nustatytas III priede.







IV

SKYRIUS

Žvejybos galimybės regioninių žvejybos valdymo organizacijų jurisdikcijai priklausančiuose vandenyse

20 straipsnis

Kvotų perleidimas ir keitimasis jomis

1. Tuo atveju, kai pagal regioninės žuvininkystės valdymo organizacijos (toliau – RFMO) taisykles RFMO Susitariančiosioms Šalims leidžiama tarpusavyje perleisti kvotas arba pasikeisti jomis, valstybė narė (toliau – atitinkama valstybė narė) gali su RFMO Susitariančiąja Šalimi vesti diskusijas ir, jei reikia, parengti galimą numatomo kvotų perleidimo ar pasikeitimo jomis planą.

2. Atitinkamai valstybei narei pranešus Komisijai, Komisija gali patvirtinti numatomo kvotų perleidimo ar pasikeitimo jomis planą, kurį valstybė narė aptarė su susijusia RFMO Susitariančiąja Šalimi. Po to Komisija ir susijusi RFMO Susitariančioji Šalis be reikalo nedelsdamos pareiškia sutikimą, kad toks kvotos perleidimas ar pasikeitimas ja būtų privalomas. Tada Komisija praneša apie sutartą kvotos perleidimą arba pasikeitimą ja RFMO sekretoriatui pagal tos organizacijos taisykles.

3. Komisija praneša valstybėms narėms apie sutartą kvotos perleidimą arba pasikeitimą ja.

4. Žvejybos galimybės, gautos arba perleistos susijusiai RFMO Susitariančiajai Šaliai vykdant kvotos perleidimą arba pasikeitimą ja laikomos kvotomis, skirtomis atitinkamai valstybei narei arba išskaičiuotomis iš jos žvejybos galimybių nuo to momento, kai kvotos perleidimas arba pasikeitimas ja įsigalioja pagal su atitinkama RFMO Susitariančiąja Šalimi sudaryto susitarimo sąlygas arba atitinkamai pagal atitinkamos RFMO taisykles. Dėl tokio skyrimo neturėtų pasikeisti galiojantis paskirstymo būdas, taikomas paskirstant žvejybos galimybes valstybėms narėms laikantis santykinio žvejybos veiklos stabilumo principo.







1

Skirsnis

ICCAT Konvencijos rajonas

21 straipsnis

Paprastųjų tunų žvejybos, auginimo ir tukinimo pajėgumų apribojimai

1. Kartinėmis ūdomis su jauku ir velkamosiomis ūdomis žvejojančių Sąjungos laivų, kuriems rytinėje Atlanto vandenyno dalyje leidžiama aktyviaisiais žvejybos įrankiais žvejoti ne mažesnius nei 8 kg svorio ir 75 cm ilgio ir ne didesnius nei 30 kg svorio ir 115 cm ilgio paprastuosius tunus, skaičius neviršija IV priedo 1 punkte nustatyto skaičiaus.

2. Priekrantės vandenyse tradiciniais žvejybos įrankiais žvejojančių Sąjungos laivų, kuriems Viduržemio jūroje leidžiama aktyviaisiais žvejybos įrankiais žvejoti ne mažesnius nei 8 kg svorio ir 75 cm ilgio ir ne didesnius nei 30 kg svorio ir 115 cm ilgio paprastuosius tunus, skaičius neviršija IV priedo 2 punkte nustatyto skaičiaus.

3. Sąjungos laivų, kuriems Adrijos jūroje auginimo reikmėms leidžiama aktyviaisiais žvejybos įrankiais žvejoti ne mažesnius nei 8 kg svorio ir 75 cm ilgio ir ne didesnius nei 30 kg svorio ir 115 cm ilgio paprastuosius tunus, skaičius neviršija IV priedo 3 punkte nustatyto skaičiaus.

4. Žvejybos laivų, kuriems rytinėje Atlanto vandenyno dalyje ir Viduržemio jūroje leidžiama žvejoti, laikyti laive, perkrauti į kitą laivą, transportuoti arba iškrauti paprastuosius tunus, skaičius ir bendras pajėgumas, išreikštas bendrąja talpa, neviršija IV priedo 4 punkte nustatyto skaičiaus ir bendro pajėgumo.

5. Gaudyklių, rytinėje Atlanto vandenyno dalyje ir Viduržemio jūroje naudojamų paprastiesiems tunams žvejoti, skaičius neviršija IV priedo 5 punkte nustatyto skaičiaus.

6. Paprastųjų tunų auginimo pajėgumas, tukinimo pajėgumas ir didžiausias laisvėje sužvejotų paprastųjų tunų, perkeliamų į rytinėje Atlanto vandenyno dalyje ir Viduržemio jūroje esančius žuvininkystės ūkius, kiekis neviršija IV priedo 6 punkte nustatyto pajėgumo ir kiekio.

22 straipsnis

Pramoginė ir sportinė žūklė

Valstybės narės iš joms ID priede suteiktų kvotų paskiria specialią paprastųjų tunų kvotą pramoginei ir sportinei žūklei.

23 straipsnis

Rykliai

1. Vykdant bet kokią žvejybos veiklą draudžiama laikyti laive, perkrauti į kitą laivą ar iškrauti didžiaakių jūrų lapių (Alopias superciliosus) skerdenas arba skerdenų dalis.

2. Draudžiama vykdyti Alopias genties didžiaakių jūrų lapių specializuotosios žvejybos veiklą.

3. Vykdant žvejybos veiklą ICCAT konvencijos rajone draudžiama laikyti laive, perkrauti į kitą laivą ar iškrauti Sphyrnidae šeimai priklausančių paprastųjų kūjaryklių (išskyrus Sphyrna tiburo) skerdenas arba skerdenų dalis.

4. Vykdant bet kokią žvejybos veiklą draudžiama laikyti laive, perkrauti į kitą laivą ar iškrauti ilgapelekių pilkųjų ryklių (Carcharhinus longimanus) skerdenas arba skerdenų dalis.

5. Vykdant bet kokią žvejybos veiklą draudžiama laive laikyti floridinius šilkinius ryklius (Carcharhinus falciformis).







2

Skirsnis

CCAMLR Konvencijos rajonas

24 straipsnis

Draudimai ir sužvejojamo kiekio apribojimai

1. V priedo A dalyje nustatytų rūšių specializuotoji žvejyba draudžiama toje dalyje nustatytose zonose ir nustatytais laikotarpiais.

2. V priedo B dalyje nustatytuose parajoniuose vykdomai žvalgomajai žvejybai taikomi toje dalyje nustatyti BLSK ir priegaudos apribojimai.

25 straipsnis

Žvalgomoji žvejyba

1. 2014 m. žvalgomojoje nototeninių dančių (Dissostichus spp.) žvejyboje ūdomis Jungtinių Tautų Maisto ir žemės ūkio organizacijos (toliau – FAO) 88.1 ir 88.2 parajoniuose ir nacionalinei jurisdikcijai nepriklausančiuose 58.4.1, 58.4.2 ir 58.4.3a kvadratuose gali dalyvauti tik tos valstybės narės, kurios yra CCAMLR komisijos narės. Jeigu tokia valstybė narė ketina dalyvauti tokioje žvejyboje, pagal Reglamento (EB) Nr. 601/2004 7 ir 7a straipsnius ne vėliau kaip 2014 m. birželio 1 d. ji apie tai praneša CCAMLR sekretoriatui.

2. BLSK ir leidžiama priegauda FAO 88.1 ir 88.2 parajoniuose bei 58.4.1, 58.4.2 ir 58.4.3a kvadratuose ir jų paskirstymas visuose mažuose tiriamuosiuose plotuose (toliau – MTP) kiekviename tų parajonių ir kvadratų nustatomi V priedo B dalyje. Žvejyba bet kuriame MTP nutraukiama, jei užregistruotas sužvejotų žuvų kiekis yra lygus nustatytam BLSK, ir žvejyba tame MTP draudžiama visą likusį sezono laiką.

3. Žvejojama kuo didesniame geografiniame plote ir kuo įvairesniuose gyliuose, kad būtų surinkta žvejybos rajono potencialui nustatyti būtina informacija ir kad sužvejotų žuvų kiekis bei žvejybos pastangos nebūtų pernelyg sutelkti vienoje vietoje. Tačiau FAO 88.1 ir 88.2 parajoniuose bei 58.4.1, 58.4.2 ir 58.4.3a kvadratuose draudžiama žvejoti mažesniame nei 550 m gylyje.

26 straipsnis

Krilių žvejyba 2014–2015 m. žvejybos sezonu

1. 2014–2015 m. žvejybos sezonu CCAMLR konvencijos rajone krilius (Euphausia superba) gali žvejoti tik tos valstybės narės, kurios yra CCAMLR komisijos narės. Jei tokia valstybė narė ketina žvejoti krilius CCAMLR konvencijos rajone, ji ne vėliau kaip 2014 m. birželio 1 d. CCAMLR sekretoriatui pagal Reglamento (EB) Nr. 601/2004 5a straipsnį ir Komisijai praneša apie savo ketinimą žvejoti krilius, naudodama V priedo C dalyje pateiktą formą.

2. Šio straipsnio 1 dalyje nurodytame pranešime pateikiama Reglamento (EB) Nr. 601/2004 3 straipsnyje nustatyta informacija apie kiekvieną laivą, kuriam valstybė narė ketina leisti dalyvauti krilių žvejyboje.

3. Valstybė narė, ketinanti žvejoti krilius CCAMLR konvencijos rajone, apie tai praneša tik tuo atveju, jei žvejybą ketina vykdyti tais leidimus turinčiais laivais, kurie plaukioja su jos vėliava pranešimo metu arba kurie plaukioja su kitos CCAMLR konvencijos narės vėliava, kurie žvejybos vykdymo metu turėtų plaukioti su tos valstybės narės vėliava.

4. Valstybės narės turi teisę leisti dalyvauti krilių žvejyboje laivams, apie kuriuos pagal šio straipsnio 1, 2 ir 3 dalis nebuvo pranešta CCAMLR sekretoriatui, jei leidimą turintis laivas negali dalyvauti tokioje žvejyboje dėl su veikla susijusių pagrįstų priežasčių arba dėl force majeure. Tokiomis aplinkybėmis atitinkamos valstybės narės nedelsdamos informuoja CCAMLR sekretoriatą ir Komisiją, nurodydamos:

a) visus duomenis apie laivą (-us), kuris (-ie) pakeis žvejoti negalintį laivą, įskaitant Reglamento (EB) Nr. 601/2004 3 straipsnyje numatytą informaciją;

b) išsamias priežastis, kuriomis grindžiamas laivo pakeitimas kitu laivu, ir visus svarbius įrodymus ar informaciją.

5. Valstybės narės neleidžia dalyvauti krilių žvejyboje laivams, įtrauktiems į bet kurį iš CCAMLR neteisėtą, nedeklaruojamą ir nereglamentuojamą žvejybą vykdančių laivų sąrašų.







3

Skirsnis

IOTC Konvencijos rajonas

27 straipsnis

IOTC konvencijos rajone žvejojančių laivų žvejybos pajėgumų apribojimas

1. Didžiausias IOTC konvencijos rajone tropinius tunus žvejojančių Sąjungos laivų skaičius ir atitinkami pajėgumai, išreikšti bendrąja talpa, nustatyti VI priedo 1 punkte.

2. Didžiausias IOTC konvencijos rajone durklažuves (Xiphias gladius) ir ilgapelekius tunus (Thunnus alalunga) žvejojančių Sąjungos laivų skaičius ir atitinkami pajėgumai, išreikšti bendrąja talpa, nustatyti VI priedo 2 punkte.

3. Valstybės narės gali vienai iš dviejų 1 ir 2 dalyje nurodytų išteklių žvejybai skirtus laivus skirti kitų išteklių žvejybai, jeigu jos gali įrodyti Komisijai, kad dėl tokio pakeitimo nepadidės atitinkamų žuvų išteklių žvejybos pastangos.

4. Valstybės narės užtikrina, kad, jeigu į jų laivyną siūloma perkelti pajėgumus, laivai, kurie bus perkeliami, būtų įregistruoti IOTC laivų registre arba kitų regioninių tunų žvejybos organizacijų laivų registruose. Be to, laivų, įtrauktų į regioninių žuvininkystės valdymo organizacijų neteisėtą, nedeklaruojamą ir nereguliuojamą žvejybos veiklą vykdančių laivų sąrašą, perkelti negalima.

5. Siekiant atsižvelgti į plėtojimo planų, kurie buvo pateikti IOTC, įgyvendinimą, valstybės narės gali padidinti savo žvejybos pajėgumus viršydamos 1 ir 2 dalyse nurodytas ribas tik laikydamosi tuose planuose nustatytų ribų.

28 straipsnis

Rykliai

1. Vykdant bet kokią žvejybos veiklą draudžiama laikyti laive, perkrauti į kitą laivą ar iškrauti Alopiidae šeimos visų rūšių didžiaakių jūrų lapių skerdenas ar skerdenų dalis.

2. Vykdant bet kokią žvejybos veiklą draudžiama laikyti laive, perkrauti ar iškrauti ilgapelekių pilkųjų ryklių (Carcharhinus longimanus) skerdenas ar skerdenų dalis, išskyrus laivus, kurių bendrasis ilgis ne didesnis kaip 24 m ir kurie žvejoja tik valstybės narės, su kurios vėliava plaukioja, išskirtinėje ekonominėje zonoje, jeigu jų laimikis skirtas suvartoti tik vietoje.

3. Jei atsitiktinai sužvejojama 1 ir 2 dalyje nurodytų rūšių žuvų, siekiama jų nesužaloti. Jos nedelsiant paleidžiamos.







4

Skirsnis

SPRFMO Konvencijos rajonas

29 straipsnis

Pelaginių žuvų žvejyba. Pajėgumų apribojimas

Valstybės narės, kurios 2007 m., 2008 m. arba 2009 m. aktyviai vykdė pelaginių žuvų žvejybą SPRFMO konvencijos rajone, 2014 m. apriboja bendrą su jų vėliava plaukiojančių ir pelaginių žuvų išteklius žvejojančių laivų bendrosios talpos dydį tiek, kad jis tame rajone neviršytų bendro Sąjungai nustatyto 78 600 tonų bendrosios talpos dydžio.

30 straipsnis

Pelaginių žuvų žvejyba. BLSK

1. Tik tos valstybės narės, kurios 2007 m., 2008 m. arba 2009 m. aktyviai vykdė pelaginių žuvų žvejybą SPRFMO konvencijos rajone, kaip nurodyta 29 straipsnyje, tame rajone gali žvejoti pelaginių žuvų išteklius laikydamosi IJ priede nustatyto BLSK.

2. IJ priede nurodytomis žvejybos galimybėmis gali būti naudojamasi tik su sąlyga, kad valstybės narės ne vėliau kaip iki kito mėnesio penktos dienos perduoda Komisijai SPRFMO konvencijos rajone aktyviaisiais žvejybos įrankiais žvejojančių ar perkrovimo operacijose dalyvaujančių laivų sąrašus, laivo stebėjimo sistemos (LSS) įrašus, mėnesines sužvejoto kiekio ataskaitas ir, jei turima, duomenis apie įplaukimą į uostus, kad Komisija juos perduotų SPRFMO sekretoriatui.

▼M2

31 straipsnis

Dugninė žvejyba

Valstybės narės, kurios turi įrašų apie dugninės žvejybos pastangas arba šios žvejybos metu sužvejotas žuvis SPRFMO konvencijos rajone 2002 m. sausio 1 d.–2006 m. gruodžio 31 d., savo dugninės žvejybos pastangas arba sužvejojamų žuvų kiekį konvencijos rajone apriboja, t. y. žvejyba vykdoma tik tose konvencijos rajono dalyse, kuriose dugninė žvejyba vykdyta tuo laikotarpiu, ir laikantis tokio lygio, kuris neviršija metinio vidutinio sužvejojamų žuvų kiekio arba žvejybos pastangų lygio 2002 m. sausio 1 d.–2006 m. gruodžio 31 d.

▼B







5

Skirsnis

IATTC Konvencijos rajonas

32 straipsnis

Žvejyba gaubiamaisiais tinklais

1. Gaubiamaisiais tinklais žvejojantiems laivams žvejoti gelsvauodegius tunus (Thunnus albacares), didžiaakius tunus (Thunnus obesus) ir dryžuosius tunus (Katsuwonus pelamis) draudžiama:

a) 2014 m. liepos 29 d. – rugsėjo 28 d. arba 2014 m. lapkričio 18 d. – 2015 m. sausio 18 d. rajone, kuris apibrėžiamas šiomis ribomis: — Šiaurės ir Pietų Amerikos Ramiojo vandenyno pakrantės linija, — 150° vakarų ilgumos, — 40° šiaurės platumos, — 40° pietų platumos;

b) 2014 m. rugsėjo 29 d. – spalio 29 d. rajone, kuris apibrėžiamas šiomis ribomis: — 96° vakarų ilgumos, — 110° vakarų ilgumos, — 4° šiaurės platumos, — 3° pietų platumos.

2. Atitinkamos valstybės narės iki 2014 m. balandžio 1 d. praneša Komisijai pasirinktą žvejybos uždraudimo laikotarpį, nurodytą 1 dalyje. Visi atitinkamų valstybių narių laivai, žvejojantys gaubiamaisiais tinklais, 1 dalyje apibrėžtuose rajonuose pasirinktu laikotarpiu turi sustabdyti žvejybą tais tinklais.

3. Laivai, gaubiamaisiais tinklais žvejojantys tunus IATTC konvencijos rajone, gali laikyti laive ir tada iškrauti arba perkrauti į kitą laivą visus sužvejotus gelsvauodegius, didžiaakius ir dryžuosius tunus.

4. 3 dalis netaikoma šiais atvejais:

a) kai žuvis laikoma netinkama žmonėms vartoti dėl kitų priežasčių nei jos dydis arba

b) per paskutinį žvejybos įrankio panaudojimą per reisą, kai gali neužtekti vietos visiems to įrankio panaudojimo metu sužvejotiems tunams laikyti.

5. IATTC konvencijos rajone draudžiama žvejoti ilgapelekius pilkuosius ryklius (Carcharhinus longimanus) ir tame rajone laive laikyti, į kitą laivą perkrauti, sandėliuoti, siūlyti parduoti, parduoti arba iškrauti ilgapelekių pilkųjų ryklių skerdenas arba skerdenų dalis.

6. Jei atsitiktinai sužvejojama 5 dalyje nurodytų rūšių žuvų, siekiama jų nesužaloti. Laivo operatoriai nedelsdami jas paleidžia ir:

a) užregistruoja paleistų žuvų skaičių, nurodydami būklę (gyvos ar negyvos);

▼M2

b) a punkte nurodytą informaciją praneša valstybei narei, kurių piliečiai jie yra. Valstybės narės iki 2014 m. sausio 31 d. Komisijai perduoda prieš tai ėjusiais metais surinktą informaciją.

▼B







6

Skirsnis

SEAFO Konvencijos rajonas

33 straipsnis

Giliavandenių ryklių žvejybos draudimas

SEAFO konvencijos rajone draudžiama šių giliavandenių ryklių specializuotoji žvejyba:

— rombinių rajų (Rajidae),

— paprastųjų dygliarylių (Squalus acanthias),

— Bigelovo juodųjų dygliaryklių (Etmopterus bigelowi),

— trumpauodegių juodųjų dygliaryklių (Etmopterus brachyurus),

— didžiųjų juodųjų dygliaryklių (Etmopterus princeps),

— mažųjų juodųjų dygliaryklių (Etmopterus pusillus),

— katryklių pamėklių (Apristurus manis),

— baltaakių dygliaryklių (Scymnodon squamulosus),

— giliavandenių Selachimorphaviršutinei rūšiai priklausančių ryklių.







7

Skirsnis

WCPFC Konvencijos rajonas

34 straipsnis

Didžiaakių tunų, gelsvauodegių tunų, dryžųjų tunų ir pietų Ramiojo vandenyno ilgapelekių tunų žvejybos sąlygos

1. Valstybės narės užtikrina, kad žvejybos dienų skaičius, skirtas laivams, gaubiamaisiais tinklais žvejojantiems didžiaakius tunus (Thunnus obesus), gelsvauodegius tunus (Thunnus albacares) ir dryžuosius tunus (Katsuwonus pelamis) atviros jūros WCPFC konvencijos rajono dalyje tarp 20° šiaurės platumos ir 20° pietų platumos lygiagrečių, neviršys 403 dienų.

2. Sąjungos laivai negali tikslingai žvejoti pietų Ramiojo vandenyno ilgapelekių tunų (Thunnus alalunga) WCPFC konvencijos rajone į pietus nuo 20° pietų platumos lygiagretės.

35 straipsnis

Rajonas, kuriame draudžiama žvejyba naudojant plūdriąsias priemones pelaginėms žuvims žvejoti

1. WCPFC konvencijos rajono dalyje, esančioje tarp 20° šiaurės platumos ir 20° pietų platumos lygiagrečių, gaubiamaisiais tinklais žvejojančių laivų, naudojančių plūdriąsias priemones pelaginėms žuvims žvejoti, žvejybos veikla draudžiama nuo 2014 m. liepos 1 d. 00.00 val. iki spalio 31 d. 24.00 val. Tuo laikotarpiu gaubiamaisiais tinklais žvejojantis laivas gali vykdyti žvejybos operacijas toje WCPFC konvencijos rajono dalyje tik tuo atveju, jei jame yra stebėtojas, tikrinantis, ar šis laivas jokiu metu:

a) nestato ir nenaudoja plūdriųjų priemonių pelaginėms žuvims žvejoti ar susijusių elektroninių priemonių;

b) nežvejoja žuvų būrių naudodamas plūdriąsias priemones pelaginėms žuvims žvejoti.

2. Visuose 1 dalyje nurodytoje WCPFC konvencijos rajono dalyje gaubiamaisiais tinklais žvejojančiuose laivuose laikomi, iškraunami arba perkraunami į kitą laivą visi sužvejoti didžiaakiai tunai, gelsvauodegiai tunai ir dryžieji tunai.

3. 2 dalis netaikoma šiais atvejais:

a) per paskutinį žvejybos įrankio panaudojimą per reisą, jei laivas nebeturi pakankamai vietos visoms žuvims laikyti;

b) kai žuvis yra netinkama žmonėms vartoti dėl kitų priežasčių nei dėl jos dydžio arba

c) jei smarkiai sutrinka šaldymo įrangos veikimas.

36 straipsnis

IATTC ir WCPFC bendros jurisdikcijos rajonas

1. Laivai, įtraukti tik į WCPFC registrą, kuriais žvejojama IATTC ir WCPFC bendros jurisdikcijos rajone, kaip apibrėžta 4 straipsnio p punkte, taiko 34–37 straipsniuose nurodytas priemones.

2. Laivai, įtraukti į WCPFC ir IATTC registrus, ir laivai, įtraukti tik į IATTC registrą, kuriais žvejojama IATTC ir WCPFC bendros jurisdikcijos rajone, kaip apibrėžta 4 straipsnio p punkte, taiko 32 straipsnio 1 dalies a punkte ir 2–6 dalyse nurodytas priemones.

37 straipsnis

Sąjungos laivų, kuriems leidžiama žvejoti durklažuves, skaičiaus apribojimas

Didžiausias Sąjungos laivų, kuriems WCPFC konvencijos rajono dalyse, esančiose į pietus nuo 20° pietų platumos, leidžiama žvejoti durklažuves (Xiphias gladius), skaičius nustatytas VII priede.

▼M3

37a straipsnis

Ilgapelekiai pilkieji rykliai

1. Draudžiama WCPFC konvencijos rajone laikyti laive, perkrauti, sandėliuoti ar iškrauti bet kokias ilgapelekių pilkųjų ryklių (Carcharhinus longimanus) skerdenų dalis ar visas skerdenas.

2. Jei atsitiktinai sužvejojama 1 dalyje nurodytų rūšių žuvų, siekiama jų nesužaloti. Jos nedelsiant paleidžiamos.

37b straipsnis

Floridiniai šilkiniai rykliai

1. Draudžiama WCPFC konvencijos rajone laikyti laive, perkrauti, sandėliuoti ar iškrauti bet kokias floridinių šilkinių ryklių (Carcharhinus falciformis) skerdenų dalis ar visas skerdenas.

2. Jei atsitiktinai sužvejojama 1 dalyje nurodytų rūšių žuvų, siekiama jų nesužaloti. Jos nedelsiant paleidžiamos.

▼B







8

Skirsnis

Beringo jūra

38 straipsnis

Draudimas žvejoti Beringo jūros atviros jūros rajone

Beringo jūros atviros jūros rajone žvejoti aliaskines rudagalves menkes (Theragra chalcogramma) draudžiama.







III

ANTRAŠTINĖ DALIS

TREČIŲJŲ VALSTYBIŲ LAIVŲ ŽVEJYBOS SĄJUNGOS VANDENYSE GALIMYBĖS

39 straipsnis

BLSK

Su Norvegijos vėliava plaukiojantiems žvejybos laivams ir Farerų Salose registruotiems žvejybos laivams leidžiama žvejoti Sąjungos vandenyse neviršijant šio reglamento I priede nustatytų BLSK ir laikantis šiame reglamente bei Reglamento (EB) Nr. 1006/2008 III skyriuje nustatytų sąlygų.

40 straipsnis

Žvejybos leidimai

1. Didžiausias žvejybos leidimų trečiųjų valstybių laivams, žvejojantiems Sąjungos vandenyse, skaičius nustatytas VIII priede.

2. Žuvų, kurių ištekliams yra nustatyti BLSK, negalima laikyti laive arba iškrauti, išskyrus tuos atvejus, kai tas žuvis sužvejojo kvotą turinčios trečiosios valstybės laivai ir ta kvota nėra išnaudota.

41 straipsnis

Draudimai

1. Trečiųjų šalių laivams draudžiama žvejoti, laikyti laive, perkrauti į kitą laivą ar iškrauti šių rūšių žuvis:

a) milžinryklius (Cetorhinus maximus) ir baltuosius ryklius (Carcharodon carcharias) Sąjungos vandenyse;

b) europinius plokščiakūnius ryklius (Squatina squatina) Sąjungos vandenyse;

c) švelniąsias rajas (Dipturus batis) ir susijusių rūšių grupę (Dipturus cf. flossada and Dipturus cf. intermedia) ICES IIa kvadrato bei ICES III, IV, VI, VII, VIII, IX ir X parajonių Sąjungos vandenyse;

d) marmurines rombines rajas (Raja undulata) ICES VI, IX ir X parajonių Sąjungos vandenyse ir baltąsias rajas (Raja alba) ICES VI, VII, VIII, IX ir X parajonių Sąjungos vandenyse;

e) atlantinius silkiaryklius (Lamna nasus) ES vandenyse

f) gitaržuves (Rhinobatidae) ICES I, II, III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X ir XII parajonių ES vandenyse;

g) didžiąsias mantas (Manta birostris) ES vandenyse.

2. Jei atsitiktinai sužvejojama 1 dalyje nurodytų rūšių žuvų, siekiama jų nesužaloti. Jos nedelsiant paleidžiamos.







IV

ANTRAŠTINĖ DALIS

BAIGIAMOSIOS NUOSTATOS

42 straipsnis

Komiteto procedūra

1. Komisijai padeda Žuvininkystės ir akvakultūros komitetas, įsteigtas pagal Reglamentą (ES) Nr. 1380/2013. Tas komitetas – tai komitetas, kaip nustatyta Reglamente (ES) Nr. 182/2011.

2. Kai daroma nuoroda į šią dalį, taikomas Reglamento (ES) Nr. 182/2011 5 straipsnis.

43 straipsnis

Įsigaliojimas

Šis reglamentas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Jis taikomas nuo 2014 m. sausio 1 d.

Tačiau 8 straipsnis taikomas nuo 2014 m. vasario 1 d.

Žvejybos CCAMLR konvencijos rajone galimybių, nustatytų 24, 25 ir 26 straipsniuose bei IE ir V prieduose, nuostatos taikomos nuo tuose straipsniuose ir prieduose nurodytos dienos.

Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.









PRIEDŲ SĄRAŠAS.

I PRIEDAS. BLSK, taikomi Sąjungos laivams rajonuose, kuriuose galioja pagal žuvų rūšis ir žvejybos rajoną nustatyti BLSK

IA PRIEDAS. Skagerako ir Kategato sąsiauriai, ICES I, II, III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X, XII IR XIV parajoniai, ES vandenys, CECAF rajono Sąjungos vandenys, Prancūzijos Gvianos vandenys

IB PRIEDAS. Šiaurės rytų Atlantas ir Grenlandija, ICES I, II, V, XII bei XIV parajoniai ir NAFO 1 parajonio Grenlandijos vandenys

IC PRIEDAS. Šiaurės vakarų Atlantas, NAFO konvencijos rajonas

ID PRIEDAS. Toli migruojančios žuvys, visi rajonai

IE PRIEDAS. Antarktis, CCAMLR konvencijos rajonas

IF PRIEDAS. Pietryčių Atlanto vandenynas, SEAFO konvencijos rajonas

IG PRIEDAS. Australiniai tunai, visi rajonai

IH PRIEDAS. WCPFC Konvencijos rajonas

IJ PRIEDAS. SPRFMO Konvencijos rajonas

IIA PRIEDAS. Laivų žvejybos pastangos atsižvelgiant į tam tikrų atlantinių menkių, jūrinių plekšnių ir paprastųjų jūrų liežuvių išteklių valdymą ICES IIIa, VIa, VIIa, VIId kvadratuose, ICES IV parajonyje ir ICES IIa bei Vb kvadratų Sąjungos vandenyse

IIB PRIEDAS. Laivų žvejybos pastangos atsižvelgiant į australinių jūrinių lydekų pietinių išteklių ir norveginių omarų išteklių atkūrimą ICES VIIIc ir IXa kvadratuose, išskyrus Kadiso įlanką

IIC PRIEDAS. Laivų žvejybos pastangos atsižvelgiant į vakarinės Lamanšo sąsiaurio dalies paprastųjų jūrų liežuvių išteklių valdymą ICES VIIe kvadrate

IID PRIEDAS. Paprastųjų tobių išteklių valdymo rajonai ICES IIa bei IIIa kvadratuose ir IV parajonyje

III PRIEDAS. Trečiųjų valstybių vandenyse žvejojantiems Sąjungos laivams išduotų žvejybos leidimų didžiausias skaičius

IV PRIEDAS. ICCAT konvencijos rajonas

V PRIEDAS. CCAMLR konvencijos rajonas

VI PRIEDAS. IOTC konvencijos rajonas

VII PRIEDAS. WCPFC Konvencijos rajonas

VIII PRIEDAS. Sąjungos vandenyse žvejojantiems trečiųjų šalių laivams išduotų žvejybos leidimų kiekybiniai apribojimai









I PRIEDAS

BLSK, TAIKOMI SĄJUNGOS LAIVAMS RAJONUOSE, KURIUOSE GALIOJA PAGAL ŽUVŲ RŪŠIS IR ŽVEJYBOS RAJONĄ NUSTATYTI BLSK

IA, IB, IC, ID, IE, IF, IG ir IJ priedų lentelėse nustatyti kiekvienų išteklių BLSK bei kvotos (gyvojo svorio tonomis, išskyrus atvejus, kai nustatyta kitaip) ir atitinkamais atvejais funkciškai su jais susijusios sąlygos.

Visoms šiame priede nustatytoms žvejybos galimybėms taikomos Reglamente (EB) Nr. 1224/2009, ypač to reglamento 33 ir 34 straipsniuose, nustatytos taisyklės.

Nuorodos į žvejybos zonas reiškia nuorodas į ICES zonas, išskyrus atvejus, kai nustatyta kitaip. Kiekvieno rajono žuvų ištekliai nurodomi pagal abėcėlės tvarka išdėstytus lotyniškus rūšių pavadinimus. Reglamentavimo tikslais rūšys identifikuojamos tik pagal lotyniškus pavadinimus; kad būtų lengviau identifikuoti, pateikiami ir nemoksliniai pavadinimai.

Šiame reglamente pateikiama tokia lotyniškų ir bendrinių pavadinimų atitikmenų lentelė:







Mokslinis pavadinimas Alfa-3 kodas Bendrinis pavadinimas Amblyraja radiata RJR Žvaigždėtoji raja Ammodytes spp. SAN Paprastieji tobiai Argentina silus ARU Atlantinė argentina Beryx spp. ALF Paprastieji beriksai Brosme brosme USK Paprastoji brosmė Caproidae BOR Smulkiadyglės saulažuvės Centrophorus squamosus GUQ Pilkasis trumpadyglis ryklys Centroscymnus coelolepis CYO Portugalinis baltaakis dygliaryklis Chaceon spp. GER Gelminiai krabai Chaenocephalus aceratus SSI Krokodilinė ledžuvė Champsocephalus gunnari ANI Lydžiažiotė ledžuvė Channichthys rhinoceratus LIC Raganosė ledžuvė Chionoecetes spp. PCR Snieginiai krabai Clupea harengus HER Atlantinė silkė Coryphaenoides rupestris RNG Bukasnukis ilgauodegis grenadierius Dalatias licha SCK Šokoladinis dygliaryklis Deania calcea DCA Paprastasis ilgasnukis dygliaryklis Dipturus batis (Dipturus cf. flossada and Dipturus cf. intermedia) RJB Švelniosios rajos ir susijusių rūšių grupė Dissostichus eleginoides TOP Patagoninis nototeninis dančius Dissostichus mawsoni TOA Antarktinis nototeninis dančius Dissostichus spp. TOT Nototeniniai dančiai Engraulis encrasicolus ANE Europinis ančiuvis Etmopterus princeps ETR Naktinis juodasis dygliaryklis Etmopterus pusillus ETP Mažasis juodasis dygliaryklis Euphausia superba KRI Krilis Gadus morhua COD Atlantinė menkė Galeorhinus galeus GAG Paprastasis sriubinis ryklys Glyptocephalus cynoglossus WIT Raudonoji plekšnė Gobionotothen gibberifrons NOG Žalioji nototenija Hippoglossoides platessoides PLA Amerikinė paltusinė plekšnė Hippoglossus hippoglossus HAL Atlantinis paltusas Hoplostethus atlanticus ORY Islandinis pjūklapilvis beriksas Illex illecebrosus SQI Šiaurinis trumpačiuptuvis kalmaras Lamna nasus POR Atlantinis silkiaryklis Lepidonotothen squamifrons NOS Pilkoji nototenija Lepidorhombus spp. LEZ Megrimai Leucoraja naevus RJN Raja gegutė Limanda ferruginea YEL Geltonuodegė plekšnė Limanda limanda DAB Paprastoji gelsvapelekė plekšnė Lophiidae ANF Velniažuvinės Macrourus spp. GRV Paprastieji grenadieriai Makaira nigricans BUM Atlantinis marlinas Mallotus villosus CAP Paprastoji stintenė Manta birostris RMB Didžioji manta Martialia hyadesi SQS Kalmarai Melanogrammus aeglefinus HAD Juodadėmė menkė Merlangius merlangus WHG Paprastasis merlangas Merluccius merluccius HKE Europinė paprastoji jūrinė lydeka Micromesistius poutassou WHB Šiaurinis žydrasis merlangas Microstomus kitt LEM Europinė mažažiotė plekšnė Molva dypterygia BLI Melsvoji molva Molva molva LIN Paprastoji molva Nephrops norvegicus NEP Norveginiai omarai Notothenia rossii NOR Kergeleno nototenija Pandalus borealis PRA Šiaurinė paprastoji krevetė Paralomis spp. PAI Krabai Penaeus spp. PEN Plonaūsės krevetės Platichthys flesus FLE Europinė upinė plekšnė Pleuronectes platessa PLE Jūrinė plekšnė Pleuronectiformes FLX Plekšniažuvės Pollachius pollachius POL Sidabrinis polakas Pollachius virens POK Ledjūrio menkė Psetta maxima TUR Paprastasis otas Pseudochaenichthys georgianus SGI Tamsioji ledžuvė Raja alba RJA Baltoji raja Raja brachyura RJH Trumpauodegė raja Raja circularis RJI Apvalioji raja Raja clavata RJC Dyglioji raja Raja fullonica RJF Šagreninė raja Raja (Dipturus) nidarosiensis JAD Norveginė raja Raja microocellata RJE Šlakuotoji raja Raja montagui RJM Montegju šlakuotoji raja Raja undulata RJU Marmurinė rombinė raja Rajiformes SRX Rombinės rajožuvės Reinhardtius hippoglossoides GHL Juodasis paltusas Scomber scombrus MAC Atlantinė skumbrė Scophthalmus rhombus BLL Švelnusis rombas Sebastes spp. RED Paprastieji jūriniai ešeriai Solea solea SOL Europinis jūrų liežuvis Solea spp. SOO Paprastieji jūrų liežuviai Sprattus sprattus SPR Atlantinis šprotas Squalus acanthias DGS Paprastasis dygliaryklis Tetrapturus albidus WHM Atlantinis baltasis marlinas Thunnus maccoyii SBF Australinis tunas Thunnus obesus BET Didžiaakis tunas Thunnus thynnus BFT Paprastasis tunas Trachurus murphyi CJM Peru stauridė Trachurus spp. JAX Paprastosios stauridės Trisopterus esmarkii NOP Norveginė menkutė Urophycis tenuis HKW Balkšvoji siaurapelekė vėgėlė Xiphias gladius SWO Durklažuvė

Ši bendrinių ir lotyniškų pavadinimų palyginimo lentelė pateikiama tik aiškinamaisiais tikslais.







Paprastieji beriksai ALF Beryx spp. Amerikinė paltusinė plekšnė PLA Hippoglossoides platessoides Europinis ančiuvis ANE Engraulis encrasicolus Velniažuvinės ANF Lophiidae Antarktinis nototeninis dančius TOA Dissostichus mawsoni Atlantinis paltusas HAL Hippoglossus hippoglossus Didžiaakis tunas BET Thunnus obesus Paprastasis ilgasnukis dygliaryklis DCA Deania calcea Krokodilinė ledžuvė SSI Chaenocephalus aceratus Trumpauodegė raja RJH Raja brachyura Melsvoji molva BLI Molva dypterygia Atlantinis marlinas BUM Makaira nigricans Šiaurinis žydrasis merlangas WHB Micromesistius poutassou Paprastasis tunas BFT Thunnus thynnus Smulkiadyglės saulažuvės BOR Caproidae Švelnusis rombas BLL Scophthalmus rhombus Paprastoji stintenė CAP Mallotus villosus Atlantinė menkė COD Gadus morhua Paprastoji gelsvapelekė plekšnė DAB Limanda limanda Švelniosios rajos ir susijusių rūšių grupė RJB Dipturus batis (Dipturus cf. flossada ir Dipturus cf. intermedia) Europinis jūrų liežuvis SOL Solea solea Krabai PAI Paralomis spp. Raja gegutė RJN Leucoraja naevus Gelminiai krabai GER Chaceon spp. Europinė upinė plekšnė FLE Platichthys flesus Plekšniažuvės FLX Pleuronectiformes Didžioji manta RMB Manta birostris Naktinis juodasis dygliaryklis ETR Etmopterus princeps Atlantinė argentina ARU Argentina silus Juodasis paltusas GHL Reinhardtius hippoglossoides Paprastieji grenadieriai GRV Macrourus spp. Pilkoji nototenija NOS Lepidonotothen squamifrons Juodadėmė menkė HAD Melanogrammus aeglefinus Europinė paprastoji jūrinė lydeka HKE Merluccius merluccius Atlantinė silkė HER Clupea harengus Paprastosios stauridės JAX Trachurus spp. Žalioji nototenija NOG Gobionotothen gibberifrons Peru stauridė CJM Trachurus murphyi Šokoladinis dygliaryklis SCK Dalatias licha Krilis KRI Euphausia superba Pilkasis trumpadyglis ryklys GUQ Centrophorus squamosus Europinė mažažiotė plekšnė LEM Microstomus kitt Paprastoji molva LIN Molva molva Atlantinė skumbrė MAC Scomber scombrus Lydžiažiotė ledžuvė ANI Champsocephalus gunnari Kergeleno nototenija NOR Notothenia rossii Megrimai LEZ Lepidorhombus spp. Šiaurinė paprastoji krevetė PRA Pandalus borealis Norveginiai omarai NEP Nephrops norvegicus Norveginė menkutė NOP Trisopterus esmarkii Norveginė raja JAD Raja (Dipturus) nidarosiensis Islandinis pjūklapilvis beriksas ORY Hoplostethus atlanticus Patagoninis nototeninis dančius TOP Dissostichus eleginoides Plonaūsės krevetės PEN Penaeus spp. Jūrinė plekšnė PLE Pleuronectes platessa Sidabrinis polakas POL Pollachius pollachius Atlantinis silkiaryklis POR Lamna nasus Portugalinis baltaakis dygliaryklis CYO Centroscymnus coelolepis Paprastieji jūriniai ešeriai RED Sebastes spp. Bukasnukis ilgauodegis grenadierius RNG Coryphaenoides rupestris Ledjūrio menkė POK Pollachius virens Paprastieji tobiai SAN Ammodytes spp. Apvalioji raja RJI Raja circularis Šagreninė raja RJF Raja fullonica Šiaurinis trumpačiuptuvis kalmaras SQI Illex illecebrosus Rombinės rajožuvės SRX Rajiformes Šlakuotoji raja RJE Raja microocellata Mažasis juodasis dygliaryklis ETP Etmopterus pusillus Snieginiai krabai PCR Chionoecetes spp. Paprastieji jūrų liežuviai SOO Solea spp. Tamsioji ledžuvė SGI Pseudochaenichthys georgianus Australinis tunas SBF Thunnus maccoyii Montegju šlakuotoji raja RJM Raja montagui Atlantinis šprotas SPR Sprattus sprattus Paprastasis dygliaryklis DGS Squalus acanthias Kalmarai SQS Martialia hyadesi Žvaigždėtoji raja RJR Amblyraja radiata Durklažuvė SWO Xiphias gladius Dyglioji raja RJC Raja clavata Nototeniniai dančiai TOT Dissostichus spp. Paprastasis sriubinis ryklys GAG Galeorhinus galeus Paprastasis otas TUR Psetta maxima Paprastoji brosmė USK Brosme brosme Marmurinė rombinė raja RJU Raja undulata Raganosė ledžuvė LIC Channichthys rhinoceratus Balkšvoji siaurapelekė vėgėlė HKW Urophycis tenuis Atlantinis baltasis marlinas WHM Tetrapturus albidus Baltoji raja RJA Raja alba Paprastasis merlangas WHG Merlangius merlangus Raudonoji plekšnė WIT Glyptocephalus cynoglossus Geltonuodegė plekšnė YEL Limanda ferruginea









IA PRIEDAS

SKAGERAKO IR KATEGATO SĄSIAURIAI, ICES I, II, III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X, XII IR XIV PARAJONIAI, CECAF RAJONO SĄJUNGOS VANDENYS, PRANCŪZIJOS GVIANOS VANDENYS







Rūšis: Paprastieji tobiai Ammodytes spp. Zona: IV parajonio Norvegijos vandenys (SAN/04-N.) Danija 0 Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSKReglamento (EB) Nr. 847/96 3 straipsnis netaikomasReglamento (EB) Nr. 847/96 4 straipsnis netaikomas Jungtinė Karalystė 0 Sąjunga 0 BLSK Netaikoma

▼M1







Rūšis: Paprastieji tobiai Ammodytes spp. Zona: IIa, IIIa ir IV zonų ES vandenys (1) Danija 195 471 (2) Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSKReglamento (EB) Nr. 847/96 3 straipsnis netaikomasReglamento (EB) Nr. 847/96 4 straipsnis netaikomas Jungtinė Karalystė 4 273 (2) Vokietija 298 (2) Švedija 7 177 (2) Sąjunga 207 219 BLSK 207 219 (1) Išskyrus vandenis, esančius šešių jūrmylių atstumu nuo Jungtinės Karalystės bazinių linijų prie Šetlando, Fero salos ir Fulos. (2) Bent 98 % iškrauto kiekio, įskaičiuojamo į šią kvotą, turi sudaryti paprastieji tobiai. Paprastųjų gelsvapelekių plekšnių, atlantinių skumbrių ir paprastųjų merlangų priegauda turi būti įskaičiuota į likusius 2 % kvotos (OT1/*2A3A4). Specialioji sąlyga: laikantis pirmiau minėtų kvotų, ne didesnius nei toliau nurodyti kiekius galima sužvejoti šiuose IID priede apibrėžtuose paprastųjų tobių išteklių valdymo rajonuose:



Zona: Paprastųjų tobių išteklių valdymo rajonų Sąjungos vandenys 1 2 3 4 5 6 7 (SAN/234_1) (SAN/234_2) (SAN/234_3) (SAN/234_4) (SAN/234_5) (SAN/234_6) (SAN/234_7) Danija 53 769 4 717 132 062 4 717 0 206 0 Jungtinė Karalystė 1 175 103 2 887 103 0 5 0 Vokietija 82 7 202 7 0 0 0 Švedija 1 974 173 4 849 173 0 8 0 Sąjunga 57 000 5 000 140 000 5 000 0 219 0 Iš viso 57 000 5 000 140 000 5 000 0 219 0

▼B







Rūšis: Atlantinė argentina Argentina silus Zona: I ir II parajonių Sąjungos ir tarptautiniai vandenys (ARU/1/2.) Vokietija 24 Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK Prancūzija 8 Nyderlandai 19 Jungtinė Karalystė 39 Sąjunga 90 BLSK 90







Rūšis: Atlantinė argentina Argentina silus Zona: III ir IV parajonių Sąjungos vandenys (ARU/34-C) Danija 911 Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK Vokietija 9 Prancūzija 7 Airija 7 Nyderlandai 43 Švedija 35 Jungtinė Karalystė 16 Sąjunga 1 028 BLSK 1 028







Rūšis: Atlantinė argentina Argentina silus Zona: V, VI ir VII parajonių Sąjungos ir tarptautiniai vandenys (ARU/567.) Vokietija 329 Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK Prancūzija 7 Airija 305 Nyderlandai 3 434 Jungtinė Karalystė 241 Sąjunga 4 316 BLSK 4 316







Rūšis: Paprastosios brosmės Brosme brosme Zona: I, II ir XIV parajonių Sąjungos ir tarptautiniai vandenys (USK/1214EI) Vokietija 6 (1) Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK Prancūzija 6 (1) Jungtinė Karalystė 6 (1) Kita 3 (1) Sąjunga 21 (1) BLSK 21 (1) Tik priegauda. Pagal šią kvotą specializuotoji žvejyba neleidžiama.







Rūšis: Paprastosios brosmės Brosme brosme Zona: IIIa; 22–32 pakvadračių ES vandenys (USK/3A/BCD) Danija 15 Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK Švedija 7 Vokietija 7 Sąjunga 29 BLSK 29







Rūšis: Paprastosios brosmės Brosme brosme Zona: IV parajonio Sąjungos vandenys (USK/04-C.) Danija 64 Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK Vokietija 19 Prancūzija 44 Švedija 6 Jungtinė Karalystė 96 Kitos šalys 6 (1) Sąjunga 235 BLSK 235 (1) Tik priegauda. Pagal šią kvotą specializuotoji žvejyba neleidžiama.

▼M2







Rūšis: Paprastosios brosmės Brosme brosme Zona: V, VI ir VII zonų Sąjungos ir tarptautiniai vandenys (USK/567EI.) Vokietija 13 Ispanija 46 Prancūzija 548 Airija 53 Jungtinė Karalystė 264 Kita 13 (1) Sąjunga 937 Norvegija 2 923 (2) (3) (4) BLSK 3 860 Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSKTaikomas šio reglamento 11 straipsnis (1) Tik priegauda. Pagal šią kvotą specializuotoji žvejyba neleidžiama. (2) Turi būti sužvejota IIa, IV, Vb, VI ir VII zonų Sąjungos vandenyse (USK/*24X7C). (3) Speciali sąlyga: iš kurių Vb, VI ir VII zonose kiekvienam laivui bet kada leidžiama sužvejoti 25 % atsitiktinį kitų rūšių žuvų kiekį. Tačiau šį procentinį dydį pirmąsias 24 valandas nuo žvejybos tam tikrame žvejybos rajone pradžios galima viršyti. Bendras atsitiktinis sužvejotas kitų rūšių žuvų kiekis Vb, VI ir VII zonose neviršija pm tonų (OTH/*5B67-). (4) Įskaitant paprastąsias molvas. Toliau nurodytos Norvegijos kvotos žvejojamos tik ūdomis Vb, VI ir VII rajonuose. (5) Norvegijai skirtas paprastųjų molvų ir paprastųjų brosmių kvotas galima iškeisti neviršijant šio kiekio tonomis: 2 000







Rūšis: Paprastosios brosmės Brosme brosme Zona: IV zonos Norvegijos vandenys (USK/04-N.) Belgija 0 Danija 165 Vokietija 1 Prancūzija 0 Nyderlandai 0 Jungtinė Karalystė 4 Sąjunga 170 BLSK Netaikoma Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSKReglamento (EB) Nr. 847/96 3 straipsnis netaikomasReglamento (EB) Nr. 847/96 4 straipsnis netaikomas







Rūšis: Smulkiadyglės saulažuvės Caproidae Zona: VI, VII ir VIII zonų Sąjungos ir tarptautiniai vandenys (BOR/678-) Danija 31 291 Airija 88 115 Jungtinė Karalystė 8 103 Sąjunga 127 509 BLSK 127 509 Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK







Rūšis: Atlantinės silkės (1) Clupea harengus Zona: IIIa (HER/03A.) Danija 19 357 (2) Vokietija 310 (2) Švedija 20 248 (2) Sąjunga 39 915 (2) Farerų salos 600 (3) BLSK 46 750 Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSKReglamento (EB) Nr. 847/96 3 straipsnis netaikomasReglamento (EB) Nr. 847/96 4 straipsnis netaikomas (1) Atlantinių silkių, žvejybos rajonuose sužvejotų tinklais, kurių tinklo akių dydis yra 32 mm arba didesnis, iškrautas kiekis. (2) Speciali sąlyga: ne daugiau kaip 50 % šio kiekio gali būti sužvejojama IV parajonio Sąjungos vandenyse (HER/*04-C.). (3) Gali būti žvejojama tik Skagerako sąsiauryje (HER/*03AN.).







Rūšis: Atlantinės silkės (1) Clupea harengus Zona: IV zonos į šiaurę nuo 53° 30′ šiaurės platumos Sąjungos ir Norvegijos vandenys (HER/4AB.) Danija 80 026 Vokietija 49 675 Prancūzija 23 226 Nyderlandai 59 291 Švedija 4 782 Jungtinė Karalystė 65 022 Sąjunga 282 022 Norvegija 136 311 (2) BLSK 470 037 Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK (1) Atlantinių silkių, žvejybos rajonuose sužvejotų tinklais, kurių akių dydis yra 32 mm arba daugiau, iškrautas kiekis. Valstybės narės apie IVa (HER/04A.) ir IVb (HER/04B.) zonose sužvejotą ir iškrautą atlantinių silkių kiekį praneša atskirai. (2) Žuvų kiekiai, sužvejoti naudojantis šia kvota, turi būti išskaičiuoti iš BLSK Norvegijos dalies. Laikantis šios kvotos ne didesnį nei toliau nurodytas kiekį galima sužvejoti IVa ir IVb zonų Sąjungos vandenyse (HER/*4AB-C). Speciali sąlyga: laikantis pirmiau minėtų kvotų, ne didesnį nei toliau nurodytą kiekį galima sužvejoti šioje zonoje:



Norvegijos vandenys į pietus nuo 62° šiaurės platumos (HER/*04N-) (1) Sąjunga 50 000 (1) Atlantinių silkių, žvejybos rajonuose sužvejotų tinklais, kurių akių dydis yra 32 mm arba daugiau, iškrautas kiekis. Valstybės narės apie IVa (HER/*4AN.) ir IVb (HER/*4BN.) zonose sužvejotą ir iškrautą atlantinių silkių kiekį praneša atskirai.







Rūšis: Atlantinės silkės (1) Clupea harengus Zona: Norvegijos vandenys į pietus nuo 62° šiaurės platumos (HER/04-N.) Švedija 866 (1) Sąjunga 866 BLSK 470 037 Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSKReglamento (EB) Nr. 847/96 3 straipsnis netaikomasReglamento (EB) Nr. 847/96 4 straipsnis netaikomas (1) Atlantinių menkių, juodadėmių menkių, sidabrinių polakų, paprastųjų merlangų ir ledjūrio menkių priegauda turi būti įskaičiuojama į šių rūšių kvotas.







Rūšis: Atlantinės silkės (1) Clupea harengus Zona: IIIa zona (HER/03A-BC) Danija 5 692 Vokietija 51 Švedija 916 Sąjunga 6 659 BLSK 6 659 Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSKReglamento (EB) Nr. 847/96 3 straipsnis netaikomasReglamento (EB) Nr. 847/96 4 straipsnis netaikomas (1) Tik atlantinių silkių, žvejybos rajonuose sužvejotų kaip priegauda tinklais, kurių akių dydis yra mažesnis nei 32 mm, iškrautas kiekis.







Rūšis: Atlantinės silkės (1) Clupea harengus Zona: IV, VIId zonos, IIa zonos Sąjungos vandenys (HER/2A47DX) Belgija 65 Danija 12 526 Vokietija 65 Prancūzija 65 Nyderlandai 65 Švedija 61 Jungtinė Karalystė 238 Sąjunga 13 085 BLSK 13 085 Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSKReglamento (EB) Nr. 847/96 3 straipsnis netaikomasReglamento (EB) Nr. 847/96 4 straipsnis netaikomas (1) Tik atlantinių silkių, žvejybos rajonuose sužvejotų kaip priegauda tinklais, kurių akių dydis yra mažesnis nei 32 mm, iškrautas kiekis.







Rūšis: Atlantinės silkės (1) Clupea harengus Zona: IVc, VIId (2) zonos (HER/4CXB7D) Belgija 9 229 (3) Danija 1 153 (3) Vokietija 716 (3) Prancūzija 12 800 (3) Nyderlandai 22 837 (3) Jungtinė Karalystė 4 969 (3) Sąjunga 51 704 BLSK 470 037 Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK (1) Tik atlantinių silkių, žvejybos rajonuose sužvejotų tinklais, kurių tinklo akių dydis yra 32 mm arba didesnis, iškrautas kiekis. (2) Išskyrus Blakvoterio išteklius: nuoroda daroma į atlantinių silkių išteklius Temzės žiočių jūros regione, esančiame zonoje, kurios ribas žymi loksodroma, brėžiama iš Landgardo kyšulio (51° 56′ šiaurės platumos, 1° 19,1′ rytų ilgumos) tiesiai į pietus iki 51° 33′ šiaurės platumos ir iš čia tiesiai į vakarus iki Jungtinės Karalystės pakrantės. (3) Speciali sąlyga: ne daugiau kaip 50 % šios kvotos gali būti sužvejota IVb rajone (HER/*04B.).

▼B







Rūšis: Atlantinės silkės Clupea harengus Zona: Vb, VIb ir VIaN (1) rajonų Sąjungos ir tarptautiniai vandenys (HER/5B6ANB) Vokietija 3 137 (2) Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK Prancūzija 594 (2) Airija 4 240 (2) Nyderlandai 3 137 (2) Jungtinė Karalystė 16 959 (2) Sąjunga 28 067 (2) BLSK 28 067 (1) Nuoroda daroma į atlantinių silkių išteklius ICES VIa rajono dalyje, kuri yra į rytus nuo 7° vakarų ilgumos dienovidinio ir į šiaurę nuo 55° šiaurės platumos lygiagretės arba į vakarus nuo 7° vakarų ilgumos dienovidinio ir į šiaurę nuo 56° šiaurės platumos lygiagretės, išskyrus Klaidą. (2) Draudžiama žvejoti arba laive laikyti bet kokį atlantinių silkių kiekį toje ICES zonų, kuriose taikomas šis BLSK, dalyje, kuri yra tarp 56° šiaurės platumos ir 57° 30′ šiaurės platumos, išskyrus šešių jūrmylių ruožą nuo Jungtinės Karalystės teritorinės jūros bazinės linijos.







Rūšis: Atlantinės silkės Clupea harengus Zona: VIaS (1), VIIb, VIIc (HER/6AS7BC) Airija 3 342 Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSKReglamento (EB) Nr. 847/96 3 straipsnis netaikomasReglamento (EB) Nr. 847/96 4 straipsnis netaikomas Nyderlandai 334 Sąjunga 3 676 BLSK 3 676 (1) Nuoroda daroma į atlantinių silkių išteklius VIa rajone į pietus nuo 56° 00′ šiaurės platumos ir į vakarus nuo 07° 00′ vakarų ilgumos.







Rūšis: Atlantinės silkės Clupea harengus Zona: VI parajonio Klaido zona (1) (HER/06ACL.) Jungtinė Karalystė Bus nustatyta (2) Prevencinis BLSK Sąjunga Bus nustatyta (3) BLSK Bus nustatyta (3) (1) Klaido ištekliai: nuoroda daroma į atlantinių silkių išteklius jūros rajone į šiaurės rytus nuo linijos, brėžiamos nuo: — Kintairo kyšulio (55°17.9′ šiaurės platumos, 05°47.8′ vakarų ilgumos); — per tašką pozicijoje (55°04′ šiaurės platumos, 05°23′ vakarų ilgumos) ir — iki Korsvolo kyšulio (55°00.5′ šiaurės platumos, 05°09.4′ vakarų ilgumos). (2) Taikomas šio reglamento 6 straipsnis. (3) Tas pats kiekis, kaip nustatyta pagal 2 išnašą.







Rūšis: Atlantinės silkės Clupea harengus Zona: VIIa (1) (HER/07/MM) Airija 1 367 Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK Jungtinė Karalystė 3 884 Sąjunga 5 251 BLSK 5 251 (1) Ši zona sumažinama rajonu, kuris apibrėžiamas: — šiaurėje iki 52° 30′ šiaurės platumos, — pietuose iki 52° 00′ šiaurės platumos, — vakaruose iki Airijos pakrantės, — rytuose iki Jungtinės Karalystės pakrantės.







Rūšis: Atlantinės silkės Clupea harengus Zona: VIIe ir VIIf (HER/7EF.) Prancūzija 465 Prevencinis BLSK Jungtinė Karalystė 465 Sąjunga 930 BLSK 930

▼M2







Rūšis: Atlantinės silkės Clupea harengus Zona: VIIg (1), VIIh (1), VIIj (1) ir VIIk (1) (HER/7G-K.) Vokietija 248 Prancūzija 1 380 Airija 19 324 Nyderlandai 1 380 Jungtinė Karalystė 28 Sąjunga 22 360 BLSK 22 360 Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK (1) Ši zona padidinama rajonu, kuris apibrėžiamas: — šiaurėje iki 52° 30′ šiaurės platumos, — pietuose iki 52° 00′ šiaurės platumos, — vakaruose iki Airijos pakrantės, — rytuose iki Jungtinės Karalystės pakrantės.

▼B







Rūšis: Europiniai ančiuviai Engraulis encrasicolus Zona: IX ir X; CECAF 34.1.1 rajono Sąjungos vandenys (ANE/9/3411) Ispanija 4 198 Prevencinis BLSK Portugalija 4 580 Sąjunga 8 778 BLSK 8 778

▼M2







Rūšis: Atlantinės menkės Gadus morhua Zona: Skagerako sąsiauris (COD/03AN.) Belgija 10 (1) Danija 3 177 (1) Vokietija 80 (1) Nyderlandai 20 (1) Švedija 556 (1) Sąjunga 3 843 BLSK 3 972 Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSKReglamento (EB) Nr. 847/96 3 straipsnis netaikomasReglamento (EB) Nr. 847/96 4 straipsnis netaikomas (1) Be šios kvotos, su jos vėliava plaukiojantiems ir bandomuosiuose visapusiškai dokumentais pagrįstos žvejybos reisuose dalyvaujantiems laivams valstybė narė gali skirti papildomą kvotą, kuri bendrai neviršytų 12 % tai valstybei narei skirtos kvotos, laikantis šio reglamento II antraštinės dalies II skyriuje išdėstytų sąlygų.

▼B







Rūšis: Atlantinės menkės Gadus morhua Zona: Kategato sąsiauris (COD/03AS.) Danija 62 (1) Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK Vokietija 1 (1) Švedija 37 (1) Sąjunga 100 (1) BLSK 100 (1) (1) Tik priegauda. Pagal šią kvotą specializuotoji žvejyba neleidžiama.

▼M2







Rūšis: Atlantinės menkės Gadus morhua Zona: IV; IIa zonos Sąjungos vandenys; IIIa zonos dalis, nepriklausanti Skagerako ir Kategato sąsiauriams (COD/2A3AX4) Belgija 821 (1) Danija 4 720 (1) Vokietija 2 992 (1) Prancūzija 1 015 (1) Nyderlandai 2 667 (1) Švedija 31 (1) Jungtinė Karalystė 10 827 (1) Sąjunga 23 073 Norvegija 4 726 (2) BLSK 27 799 Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSKReglamento (EB) Nr. 847/96 3 straipsnis netaikomasReglamento (EB) Nr. 847/96 4 straipsnis netaikomas (1) Be šios kvotos, su jos vėliava plaukiojantiems ir bandomuosiuose visapusiškai dokumentais pagrįstos žvejybos reisuose dalyvaujantiems laivams valstybė narė gali skirti papildomą kvotą, kuri bendrai neviršytų 12 % tai valstybei narei skirtos kvotos, laikantis šio reglamento II antraštinės dalies II skyriuje išdėstytų sąlygų. (2) Gali būti sužvejota Sąjungos vandenyse. Sužvejoti žuvų kiekiai, sužvejoti naudojantis šia kvota, turi būti išskaičiuoti iš BLS Norvegijos dalies. Speciali sąlyga: laikantis pirmiau minėtų kvotų, ne didesnį nei toliau nurodytą kiekį galima sužvejoti šioje zonoje:



IV zonos Norvegijos vandenys (COD/*04N-) Sąjunga 20 054







Rūšis: Atlantinės menkės Gadus morhua Zona: Norvegijos vandenys į pietus nuo 62° šiaurės platumos (COD/04-N.) Švedija 382 (1) Sąjunga 382 BLSK Netaikoma Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSKReglamento (EB) Nr. 847/96 3 straipsnis netaikomasReglamento (EB) Nr. 847/96 4 straipsnis netaikomas (1) Juodadėmių menkių, sidabrinių polakų, paprastųjų merlangų ir ledjūrio menkių priegauda turi būti įskaičiuojama į šių rūšių kvotas.

▼B







Rūšis: Atlantinės menkės Gadus morhua Zona: VIb; Vb rajono į vakarus nuo 12° 00′ vakarų ilgumos ir XII bei XIV parajonių Sąjungos ir tarptautiniai vandenys (COD/5W6-14) Belgija 0 Prevencinis BLSK Vokietija 1 Prancūzija 12 Airija 16 Jungtinė Karalystė 45 Sąjunga 74 BLSK 74







Rūšis: Atlantinės menkės Gadus morhua Zona: VIa; Vb rajono į rytus nuo 12° 00′ vakarų ilgumos Sąjungos ir tarptautiniai vandenys (COD/5BE6A) Belgija 0 Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK Vokietija 0 Prancūzija 0 Airija 0 Jungtinė Karalystė 0 Sąjunga 0 BLSK 0 (1) (1) Rajone, kuriame taikomas šis BLSK, gali būti iškraunama atlantinių menkių priegauda, su sąlyga, kad ji neviršija 1,5 % viso per žvejybos reisą sužvejotų žuvų kiekio gyvojo svorio.







Rūšis: Atlantinės menkės Gadus morhua Zona: VIIa (COD/07A.) Belgija 3 Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK Prancūzija 8 Airija 150 Nyderlandai 1 Jungtinė Karalystė 66 Sąjunga 228 BLSK 228







Rūšis: Atlantinės menkės Gadus morhua Zona: VIIb, VIIc, VIIe-k, VIII, IX ir X; CECAF 34.1.1 rajono Sąjungos vandenys (COD/7XAD34) Belgija 304 Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSKTaikomas šio reglamento 11 straipsnis Prancūzija 4 977 Airija 1 030 Nyderlandai 1 Jungtinė Karalystė 536 Sąjunga 6 848 BLSK 6 848

▼M2







Rūšis: Atlantinės menkės Gadus morhua Zona: VIId (COD/07D.) Belgija 70 (1) Prancūzija 1 360 (1) Nyderlandai 40 (1) Jungtinė Karalystė 150 (1) Sąjunga 1 620 BLSK 1 620 Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK (1) Be šios kvotos, su jos vėliava plaukiojantiems ir bandomuosiuose visapusiškai dokumentais pagrįstos žvejybos reisuose dalyvaujantiems laivams valstybė narė gali skirti papildomą kvotą, kuri bendrai neviršytų 12 % tai valstybei narei skirtos kvotos, laikantis šio reglamento II antraštinės dalies II skyriuje išdėstytų sąlygų.

▼B







Rūšis: Atlantiniai silkiarykliai Lamna nasus Zona: Prancūzijos Gvianos vandenys, Kategato sąsiauris; Skagerako sąsiaurio ir I, II, III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X, XII ir XIV zonų Sąjungos vandenys; CECAF 34.1.1, 34.1.2 ir 34.2 rajonų Sąjungos vandenys (POR/3-1234) Danija 0 (1) Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSKReglamento (EB) Nr. 847/96 3 straipsnis netaikomasReglamento (EB) Nr. 847/96 4 straipsnis netaikomas Prancūzija 0 (1) Vokietija 0 (1) Airija 0 (1) Ispanija 0 (1) Jungtinė Karalystė 0 (1) Sąjunga 0 (1) BLSK 0 (1) (1) Jei atsitiktinai sužvejojama šios rūšies žuvų, siekiama jų nesužaloti. Jos nedelsiant paleidžiamos.







Rūšis: Megrimai Lepidorhombus spp. Zona: IIa rajono ir IV parajonio Sąjungos vandenys (LEZ/2AC4-C) Belgija 6 Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK Danija 5 Vokietija 5 Prancūzija 34 Nyderlandai 27 Jungtinė Karalystė 2 006 Sąjunga 2 083 BLSK 2 083







Rūšis: Megrimai Lepidorhombus spp. Zona: Vb rajono Sąjungos ir tarptautiniai vandenys; VI; XII ir XIV parajonių tarptautiniai vandenys (LEZ/56-14) Ispanija 463 Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK Prancūzija 1 805 Airija 528 Jungtinė Karalystė 1 278 Sąjunga 4 074 BLSK 4 074







Rūšis: Megrimai Lepidorhombus spp. Zona: VII (LEZ/07.) Belgija 470 (1) Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSKTaikomas šio reglamento 11 straipsnis Ispanija 5 216 (1) Prancūzija 6 329 (1) Airija 2 878 (1) Jungtinė Karalystė 2 492 (1) Sąjunga 17 385 BLSK 17 385 (1) Be šios kvotos, su jos vėliava plaukiojantiems laivams, dalyvaujantiems bandomuosiuose visapusiškai dokumentais pagrįstos žvejybos reisuose, valstybė narė pagal šio reglamento II antraštinės dalies II skyrių gali skirti papildomą kvotą, kuri bendrai neviršytų 1 % tai valstybei narei skirtos kvotos.







Rūšis: Megrimai Lepidorhombus spp. Zona: VIIIa, VIIIb, VIIId ir VIIIe (LEZ/8ABDE.) Ispanija 950 Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK Prancūzija 766 Sąjunga 1 716 BLSK 1 716







Rūšis: Megrimai Lepidorhombus spp. Zona: VIIIc, IX ir X; CECAF 34.1.1 rajono Sąjungos vandenys (LEZ/8C3411) Ispanija 2 084 Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK Prancūzija 104 Portugalija 69 Sąjunga 2 257 BLSK 2 257







Rūšis: Paprastosios gelsvapelekės plekšnės ir europinės upinės plekšnės Limanda limanda and Platichthys flesus Zona: IIa rajono ir IV parajonio Sąjungos vandenys (DAB/2AC4-C) – paprastosioms gelsvapelekėms plekšnėms;(FLE/2AC4-C) – europinėms upinėms plekšnėms Belgija 503 Prevencinis BLSK Danija 1 888 Vokietija 2 832 Prancūzija 196 Nyderlandai 11 421 Švedija 6 Jungtinė Karalystė 1 588 Sąjunga 18 434 BLSK 18 434







Rūšis: Velniažuvinės Lophiidae Zona: IIa rajono ir IV parajonio Sąjungos vandenys (ANF/2AC4-C) Belgija 277 (1) Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK Danija 610 (1) Vokietija 298 (1) Prancūzija 57 (1) Nyderlandai 209 (1) Švedija 7 (1) Jungtinė Karalystė 6 375 (1) Sąjunga 7 833 (1) BLSK 7 833 (1) Speciali sąlyga: iš kurių ne daugiau kaip 10 % gali būti sužvejota: VI parajonyje; Vb rajono Sąjungos ir tarptautiniuose vandenyse; XII ir XIV parajonių tarptautiniuose vandenyse (ANF/*56-14).

▼M2







Rūšis: Velniažuvinės Lophiidae Zona: IV zonos Norvegijos vandenys (ANF/04-N.) Belgija 45 Danija 1 152 Vokietija 18 Nyderlandai 16 Jungtinė Karalystė 269 Sąjunga 1 500 BLSK Netaikoma Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSKReglamento (EB) Nr. 847/96 3 straipsnis netaikomasReglamento (EB) Nr. 847/96 4 straipsnis netaikomas

▼B







Rūšis: Velniažuvinės Lophiidae Zona: VI; Vb rajono Sąjungos ir tarptautiniai vandenys; XII ir XIV parajonių tarptautiniai vandenys (ANF/56-14) Belgija 159 Prevencinis BLSK Vokietija 182 Ispanija 170 Prancūzija 1 961 Airija 443 Nyderlandai 153 Jungtinė Karalystė 1 364 Sąjunga 4 432 BLSK 4 432







Rūšis: Velniažuvinės Lophiidae Zona: VII (ANF/07.) Belgija 3 097 (1) (2) Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSKTaikomas šio reglamento 11 straipsnis Vokietija 345 (1) (2) Ispanija 1 231 (1) (2) Prancūzija 19 875 (1) (2) Airija 2 540 (1) (2) Nyderlandai 401 (1) (2) Jungtinė Karalystė 6 027 (1) (2) Sąjunga 33 516 (1) BLSK 33 516 (1) (1) Speciali sąlyga: iš kurių ne daugiau kaip 5 % gali būti sužvejojama VIIIa, VIIIb, VIIId ir VIIIe rajonuose (ANF/*8ABDE). (2) Be šios kvotos, su jos vėliava plaukiojantiems laivams, dalyvaujantiems bandomuosiuose visapusiškai dokumentais pagrįstos žvejybos reisuose, valstybė narė pagal šio reglamento II antraštinės dalies II skyrių gali skirti papildomą kvotą, kuri bendrai neviršytų 1 % tai valstybei narei skirtos kvotos.







Rūšis: Velniažuvinės Lophiidae Zona: VIIIa, VIIIb, VIIId ir VIIIe (ANF/8ABDE.) Ispanija 1 368 Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK Prancūzija 7 612 Sąjunga 8 980 BLSK 8 980

▼M2







Rūšis: Velniažuvinės Lophiidae Zona: VIIIc, IX ir X; CECAF 34.1.1 rajono Sąjungos vandenys (ANF/8C3411) Ispanija 2 191 Prancūzija 2 Portugalija 436 Sąjunga 2 629 BLSK 2 629 Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK







Rūšis: Juodadėmės menkės Melanogrammus aeglefinus Zona: IIIa zona, 22–32 pakvadračių Sąjungos vandenys (HAD/3A/BCD) Belgija 11 Danija 1 898 Vokietija 121 Nyderlandai 2 Švedija 224 Sąjunga 2 256 BLSK 2 355 Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK







Rūšis: Juodadėmės menkės Melanogrammus aeglefinus Zona: IV; IIa zonos Sąjungos vandenys (HAD/2AC4.) Belgija 238 Danija 1 637 Vokietija 1 042 Prancūzija 1 816 Nyderlandai 179 Švedija 165 Jungtinė Karalystė 27 002 Sąjunga 32 079 Norvegija 6 205 BLSK 38 284 Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK Speciali sąlyga: laikantis pirmiau minėtų kvotų, ne didesnį nei toliau nurodytą kiekį galima sužvejoti šiose zonose:



IV zonos Norvegijos vandenys (HAD/*04N-) Sąjunga 23 862







Rūšis: Juodadėmės menkės Melanogrammus aeglefinus Zona: Norvegijos vandenys į pietus nuo 62° šiaurės platumos (HAD/04-N.) Švedija 707 (1) Sąjunga 707 BLSK Netaikoma Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSKReglamento (EB) Nr. 847/96 3 straipsnis netaikomasReglamento (EB) Nr. 847/96 4 straipsnis netaikomas (1) Atlantinių menkių, sidabrinių polakų, paprastųjų merlangų ir ledjūrio menkių priegauda turi būti įskaičiuojama į šių rūšių kvotas.

▼B







Rūšis: Juodadėmės menkės Melanogrammus aeglefinus Zona: VIb rajono, XII ir XIV parajonių Sąjungos ir tarptautiniai vandenys (HAD/6B1214) Belgija 3 Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK Vokietija 3 Prancūzija 133 Airija 95 Jungtinė Karalystė 976 Sąjunga 1 210 BLSK 1 210







Rūšis: Juodadėmės menkės Melanogrammus aeglefinus Zona: Vb ir VIa rajonų Sąjungos ir tarptautiniai vandenys (HAD/5BC6A.) Belgija 4 Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK Vokietija 5 Prancūzija 220 Airija 653 Jungtinė Karalystė 3 106 Sąjunga 3 988 BLSK 3 988







Rūšis: Juodadėmės menkės Melanogrammus aeglefinus Zona: VIIb–k, VIII, IX ir X; CECAF 34.1.1 rajono Sąjungos vandenys (HAD/7X7A34) Belgija 105 (1) Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSKTaikomas šio reglamento 11 straipsnis Prancūzija 6 320 (1) Airija 2 106 (1) Jungtinė Karalystė 948 (1) Sąjunga 9 479 (1) BLSK 9 479 (1) Be šios kvotos, su jos vėliava plaukiojantiems laivams, dalyvaujantiems bandomuosiuose visapusiškai dokumentais pagrįstos žvejybos reisuose, valstybė narė pagal šio reglamento II antraštinės dalies II skyrių gali skirti papildomą kvotą, kuri bendrai neviršytų 5 % tai valstybei narei skirtos kvotos.







Rūšis: Juodadėmės menkės Melanogrammus aeglefinus Zona: VIIa (HAD/07A.) Belgija 19 Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK Prancūzija 85 Airija 511 Jungtinė Karalystė 566 Sąjunga 1 181 BLSK 1 181

▼M2







Rūšis: Paprastieji merlangai Merlangius merlangus Zona: IIIa (WHG/03 A.) Danija 929 Nyderlandai 3 Švedija 99 Sąjunga 1 031 BLSK 1 050 Prevencinis BLSK







Rūšis: Paprastieji merlangai Merlangius merlangus Zona: IV; IIa zonos Sąjungos vandenys (WHG/2AC4.) Belgija 326 Danija 1 410 Vokietija 367 Prancūzija 2 119 Nyderlandai 815 Švedija 3 Jungtinė Karalystė 10 193 Sąjunga 15 233 Norvegija 859 (1) BLSK 16 092 Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSKReglamento (EB) Nr. 847/96 3 straipsnis netaikomasReglamento (EB) Nr. 847/96 4 straipsnis netaikomas (1) Gali būti sužvejota Sąjungos vandenyse. Sužvejoti žuvų kiekiai, sužvejoti naudojantis šia kvota, turi būti išskaičiuoti iš BLSK Norvegijos dalies. Speciali sąlyga: laikantis pirmiau minėtų kvotų, ne didesnį nei toliau nurodytą kiekį galima sužvejoti šiose zonose:



IV zonos Norvegijos vandenys (WHG/*04N-) Sąjunga 10 320

▼B







Rūšis: Paprastieji merlangai Merlangius merlangus Zona: VI; Vb rajono Sąjungos ir tarptautiniai vandenys; XII ir XIV parajonių tarptautiniai vandenys (WHG/56-14) Vokietija 2 Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK Prancūzija 36 Airija 87 Jungtinė Karalystė 167 Sąjunga 292 BLSK 292







Rūšis: Paprastieji merlangai Merlangius merlangus Zona: VIIa (WHG/07A.) Belgija 0 Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK Prancūzija 3 Airija 46 Nyderlandai 0 Jungtinė Karalystė 31 Sąjunga 80 BLSK 80

▼M2







Rūšis: Paprastieji merlangai Merlangius merlangus Zona: VIIb, VIIc, VIId, VIIe, VIIf, VIIg, VIIh, VIIj ir VIIk (WHG/7X7A-C) Belg