2003R2003 — LT — 04.07.2012 — 008.001

Šis dokumentas yra skirtas tik informacijai, ir institucijos nėra teisiškai atsakingos už jo turinį

►B EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTAS (EB) Nr. 2003/2003 2003 m. spalio 13 d. dėl trąšų (Tekstas svarbus EEE) (OL L 304, 21.11.2003, p.1)

iš dalies keičiamas:





pataisytas:









▼B

EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTAS (EB) Nr. 2003/2003

2003 m. spalio 13 d.

dėl trąšų

(Tekstas svarbus EEE)







EUROPOS SĄJUNGOS PARLAMENTAS IR TARYBA, atsižvelgdami į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 95 straipsnį, atsižvelgdami į Komisijos pasiūlymą ( 1 ), atsižvelgdami į Ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę ( 2 ), laikydamiesi Sutarties 251 straipsnyje nustatytos tvarkos ( 3 ), kadangi: (1) 1975 m. gruodžio 18 d. Tarybos direktyva 76/116/EEB dėl valstybių narių įstatymų, reglamentuojančių trąšas, suderinimo ( 4 ), 1980 m. liepos 15 d. Tarybos direktyva 80/876/EEB dėl valstybių narių įstatymų, susijusių su paprastosiomis amonio nitrato trąšomis, turinčiomis didelį azoto kiekį, suderinimo ( 5 ), 1986 m. gruodžio 8 d. Komisijos direktyva 87/94/EEB dėl valstybių narių įstatymų, susijusių su paprastųjų amonio nitrato trąšų, turinčių didelį azoto kiekį, sprogumo savybių, ribinių charakteristikų ir atsparumo jam kontrolės tvarkos, suderinimo ( 6 ), 1977 m. birželio 22 d. Komisijos direktyva 77/535/EEB dėl valstybių narių įstatymų, reglamentuojančių trąšų mėginių ėmimo ir analizės metodus, suderinimo ( 7 ) buvo kelis kartus iš esmės pakeistos. Pagal Komisijos pranešimą Europos Parlamentui ir Tarybai „Dėl vidaus rinkos taisės aktų supaprastinimo“ (SLIM) ir Bendros rinkos veiksmų planą tos direktyvos aiškumo dėlei turėtų būti panaikintos ir pakeistos vienu teisiniu dokumentu. (2) Bendrijos teisės aktų dėl trąšų turinys yra visiškai techninio pobūdžio. Taigi tinkamiausias teisinis dokumentas yra reglamentas, kadangi jis tiesiogiai nustato gamintojams tikslius reikalavimus, kurie turi būti taikomi tuo pat metu ir vienodai visoje Bendrijoje. (3) Kiekvienoje valstybėje narėje trąšos turi pasižymėti tam tikromis techninėmis charakteristikomis, kurias apibrėžia privalomosios nuostatos. Šios nuostatos, daugiau susijusios su trąšų sudėtimi ir tipų apibrėžimu, šių tipų pavadinimu, identifikavimu ir pakavimu, valstybėse narėse yra skirtingos. Jų neatitikimas trukdo prekybai Bendrijos viduje, todėl jos turi būti suderintos. (4) Atsižvelgiant į tai, kad pasiūlyto veiksmo tikslo, būtent, trąšų vidaus rinkos užtikrinimo, valstybės narės negali visiškai pasiekti, jei nėra bendrųjų techninių kriterijų, ir į tai, kad šis tikslas dėl veiksmų masto lengviau pasiekiamas Bendrijos lygiu, Bendrija gali patvirtinti priemones pagal subsidiarumo principą, kaip nustatyta Sutarties 5 straipsnyje. Pagal proporcingumo principą, kaip nustatyta tame straipsnyje, šis reglamentas neviršija to, kas yra būtina šiam tikslui pasiekti. (5) Būtina nustatyti Bendrijos lygiu tam tikrų trąšų (EB trąšų) pavadinimą, apibrėžimą ir sudėtį. (6) Be to, turi būti nustatytos Bendrijos taisyklės dėl EB trąšų identifikavimo, sieties ir ženklinimo ir dėl pakuočių uždarymo. (7) Bendrijos lygiu turėtų būti nustatyta tvarka, kurios reikėtų laikytis tais atvejais, kai valstybė narė yra tos nuomonės, kad yra būtina riboti EB trąšų pateikimą į rinką. (8) Trąšų gamybai būdingi įvairaus laipsnio svyravimai dėl gamybos technologijų arba žaliavų. Gali būti ėminių ėmimo ir analizės metodikų variantai. Todėl būtina nustatyti deklaruojamo maistinių medžiagų kiekio leistiną nuokrypį. Atsižvelgiant į vartotojo žemės ūkyje interesus, patartina nustatyti siauras šio leistino nuokrypio ribas. (9) Oficialią EB trąšų kontrolę dėl atitikimo šio reglamento kokybės ir sudėties reikalavimams turėtų vykdyti valstybių narių patvirtintos laboratorijos, apie kurias pranešama Komisijai. (10) Amonio nitratas yra svarbus įvairių produktų ingredientas, kurių vieni yra naudojami kaip trąšos, kiti – kaip sprogstamosios medžiagos. Atsižvelgiant į ypatingą amonio nitrato trąšų, turinčių didelį azoto kiekį, prigimtį ir į iš to išplaukiančius visuomenės saugos, sveikatos ir darbuotojų apsaugos reikalavimus, būtina nustatyti papildomas Bendrijos taisykles šio tipo EB trąšoms. (11) Kai kurie iš tų produktų galėtų būti pavojingi ir tam tikrais atvejais naudojami kitokiu nei buvo numatyta tikslu. Tai galėtų kelti grėsmę žmonių ir turto saugai. Todėl gamintojai turėtų būti įpareigoti imtis atitinkamų veiksmų tokiam naudojimui išvengti, ir visų pirma užtikrinti tokių trąšų sietį. (12) Siekiant užtikrinti visuomenės saugą, ypač svarbu Bendrijos lygiu nustatyti charakteristikas ir savybes, kurios skiria didelį azoto kiekį turinčias amonio nitrato EB trąšas ir kitas amonio nitrato rūšis gaminti produktams, kurie naudojami kaip sprogstamosios medžiagos. (13) Didelį azoto kiekį turinčios amonio nitrato EB trąšos turėtų atitikti tam tikras charakteristikas, kurios užtikrintų trąšų nepavojingumą. Gamintojai turėtų užtikrinti, kad prieš pateikiant į rinką visoms didelį azoto kiekį turinčioms amonio nitrato trąšoms būtų daromas atsparumo detonacijai bandymas. (14) Būtina parengti taisykles dėl uždarųjų šiluminių ciklų metodų, netgi jei šie metodai nebūtinai turėtų modeliuoti visas vežimo ir laikymo sąlygas. (15) Trąšos gali būti užterštos medžiagomis, kurios gali kelti riziką žmonių ir gyvūnų sveikatai bei aplinkai. Atsižvelgdama į Toksiškumo, ekotoksiškumo ir aplinkos mokslinio komiteto (SCTEE) nuomonę, Komisija ketina spręsti atsitiktinio kadmio buvimo neorganinėse trąšose klausimą ir prireikus parengti pasiūlymą dėl reglamento, kuri ji ruošiasi pateikti Europos Parlamentui ir Tarybai. Prireikus panašios ekspertizės gali būti daromos dėl kitų teršalų. (16) Tikslinga nustatyti tvarką, kurios turėtų laikytis visi gamintojai arba jų atstovai, norintys įtraukti naujo tipo trąšas į I priedą, kad galėtų naudoti ženklinimą „EB trąšos“. (17) Priemonės, būtinos šiam reglamentui įgyvendinti, turėtų būti patvirtintos pagal 1999 m. birželio 28 d. Tarybos sprendimą 1999/468/EB, nustatantį Komisijos naudojimosi jai suteiktais įgyvendinimo įgaliojimais tvarką ( 8 ). (18) Valstybės narės turėtų nustatyti sankcijas dėl šio reglamento nuostatų pažeidimų. Jos gali numatyti, kad gamintojas, pažeidęs 27 straipsnį, gali būti nubaustas bauda, atitinkančia dešimteriopą reikalavimų neatitinkančio krovinio rinkos vertę. (19) Direktyvos 76/116/EEB, 77/535/EEB, 80/876/EEB ir 87/94/EEB turėtų būti panaikintos, kadangi: PRIĖMĖ ŠI REGLAMENTĄ:







I

ANTRAŠTINĖ DALIS

BENDROSIOS NUOSTATOS







I

SKYRIUS

Taikymo sritis ir apibrėžimai

1 straipsnis

Taikymo sritis

Šis reglamentas taikomas produktams, kurie pateikiami į rinką kaip trąšos, pavadintos „EB trąšomis“.

2 straipsnis

Apibrėžimai

Šiame reglamente taikomi šie apibrėžimai:

a) „trąša“ – medžiaga, kurios pagrindinė funkcija – tiekti augalams maistines medžiagas;

b) „pagrindinė maistinė medžiaga“ – tik azoto, fosforo ir kalio elementai;

c) „antrinė maistinė medžiaga“ – elementai kalcis, magnis, natris ir siera;

d) „mikroelementai“ – elementai boras, kobaltas, varis, geležis, manganas, molibdenas ir cinkas, kurie yra svarbūs augalų augimui tokiais kiekiais, kurie yra maži palyginti su pagrindinėmis ir antrinėmis maistinėmis medžiagomis;

e) „neorganinės trąšos“ – trąšos, kuriose deklaruojamos maistinės medžiagos yra neorganinės medžiagos, gautos ekstrahuojant arba taikant fizikinį ir (arba) cheminį pramoninį procesą. Kalcio cianamidas, karbamidas, jo kondensacijos bei asociacijos produktai, ir trąšos, turinčios chelatinius arba kompleksinius mikroelementus, pagal susitarimą gali būti klasifikuojami kaip neorganinės trąšos;

f) „chelatinis mikroelementas“ – mikroelementas, sudarantis junginį su viena iš organinių molekulių, išvardytų I priedo E.3.1 skyriuje;

g) „kompleksinis mikroelementas“ – mikroelementas, sudarantis junginį su viena iš molekulių, išvardytų I priedo E.3.2 skyriuje;

h) „trąšų tipas“ – trąšos, turinčios bendrą tipo pavadinimą, nurodytą I priede;

i) „paprastosios trąšos“ – azoto, fosforo arba kalio trąšos, turinčios tik vienos iš pagrindinių maistinių medžiagų deklaruojamą kiekį;

j) „sudėtinės trąšos“ – trąšos, turinčios bent dviejų pagrindinių maistinių medžiagų deklaruojamą kiekį ir gaunamos cheminiu būdu, maišymo būdu arba abiem būdais kartu;

k) „kompleksinės trąšos“ – sudėtinės trąšos, gaunamos kaip cheminės reakcijos produktas tirpalo pavidalu arba kietu pavidalu granuliavimo būdu, ir turinčios bent dviejų pagrindinių maistinių medžiagų deklaruojamą kiekį. Kiekviena kietu pavidalu gautų trąšų granulė turi visų deklaruojamos sudėties maistinių medžiagų;

l) „mišriosios trąšos“ – trąšos, gaunamos sumaišius kelias sausas trąšas, nevykstant cheminei reakcijai;

m) „trąšos tręšimui per lapus“ – trąšos, kuriomis galima tręšti ir kurias įsisavina pasėlių lapai;

n) „skystosios trąšos“ – trąšų suspensija arba tirpalas;

o) „trąšų tirpalas“ – skystosios trąšos, kuriose nėra kietųjų dalelių;

p) „trąšų suspensija“ – dvi fazes sudarančios trąšos, kuriose kietosios dalelės yra suspenduotos skystoje fazėje;

q) „deklaravimas“ – maistinių medžiagų kiekio nurodymas, įskaitant trąšų pavidalą ir tirpumą, užtikrinamas apibrėžto leistino nuokrypio ribose;

r) „deklaruojamas kiekis“ – elemento arba jo oksido kiekis, kuris pagal Bendrijos teisės aktus pateikiamas EB trąšų etiketėje arba atitinkamame pridedame dokumente;

s) „leistinas nuokrypis“ – leidžiamas matuojamo maistinės medžiagos kiekio nuokrypis nuo deklaruojamos vertės;

t) „Europos standartas“ – CEN (Europos standartizacijos komiteto) standartai, kurie buvo oficialiai pripažinti Bendrijoje ir kurių nuoroda buvo paskelbta Europos Bendrijų oficialiajame leidinyje;

u) „pakuotė“ – sandari talpykla, kurios talpa ne didesnė kaip 1 000 kg, skirta trąšoms laikyti, apsaugoti, krauti ir prekiauti;

v) „piltinės“ – nesupakuotos trąšos, kaip nurodyta šiame reglamente;

w) „pateikimas į rinką“ – trąšų tiekimas už mokestį arba nemokamai, arba laikymas tiekimo tikslu. Manoma, kad trąšų importas į Europos bendrijos muitinės teritoriją, yra pateikimas į rinką;

x) „gamintojas“ – fizinis arba juridinis asmuo, atsakingas už trąšų pateikimą į rinką, visų pirma, tiekėjas, importuotojas, pakuotojas, dirbantis savo vardu, arba kiekvienas asmuo, keičiantis trąšų charakteristikas, laikomas gamintoju. Tačiau platintojas, kuris nekeičia trąšos charakteristikų, nelaikomas gamintoju.







II

SKYRIUS

Pateikimas į rinką

3 straipsnis

EB trąšos

Trąšos, priklausančios trąšų, išvardytų I priede, tipui ir atitinkančios šiame reglamente nurodytas sąlygas, gali būti vadinamos kaip „EB trąšos“.

Pavadinimas „EB trąšos“ neturi būti naudojamos trąšoms, kurios neatitinka šio reglamento.

4 straipsnis

Įsisteigimas Bendrijoje

Gamintojas turi būti įsisteigęs Bendrijoje ir turi būti atsakingas už „EB trąšų“ atitiktį šio reglamento nuostatoms.

5 straipsnis

Laisvasis judėjimas

1. Nepažeisdamos 15 straipsnio ir kitų Bendrijos teisės aktų, valstybės narės, atsižvelgdamos į sudėtį, identifikavimą, ženklinimą arba pakavimą ir į kitas šio reglamento nuostatas, neturi drausti, riboti arba trukdyti pateikti į rinką trąšas, pažymėtas „EB trąšos“, kurios atitinka šio reglamento nuostatas.

2. Trąšos, pažymėtos „EB trąšos“ pagal šį reglamentą, gali laisvai judėti Bendrijoje.

6 straipsnis

Privalomosios formuluotės

1. Siekdamos vykdyti 9 straipsnio reikalavimus, valstybės narės gali nustatyti, kad žymimas azoto, fosforo ir kalio trąšų, pateiktų į jų rinką, kiekis būtų išreiškiamas taip:

a) azoto tik kaip elemento (N) ir

b) fosforo ir kalio tik kaip elementų (P, K); arba

c) fosforo ir kalio tik kaip oksidų (P2O5, K2O); arba

d) fosforo ir kalio kaip elemento ir kartu kaip oksidų.

Jei pasirenkama galimybė nustatyti, kad fosforo ir kalio kiekis būtų išreikštas kaip elementų kiekis, visos priedų nuorodos į oksidais išreikštus kiekius turi būti suprantamos kaip nuorodos į elementu išreikštą kiekį, o skaitmeninės vertės turi būti perskaičiuotos naudojant šiuos faktorius:

a) fosforas (P) = fosforo pentoksidas (P2O5) × 0,436;

b) kalis (K) = kalio oksidas (K2O) × 0,830.

2. Valstybės narės gali nustatyti, kad kalcio, magnio, natrio ir sieros kiekis antrinėse trąšose ir, jei įvykdomos 17 straipsnio sąlygos, pagrindinėse trąšose, kuriomis prekiaujama jų teritorijoje, būtų išreiškiamas:

a) kaip oksido (CaO, MgO, Na2O, SO3) kiekis;

b) kaip cheminio elemento (Ca, Mg, Na, S) kiekis; arba

c) abiem būdais.

Kalcio oksido, magnio oksido, natrio oksido ir sieros trioksido kiekiui perskaičiuoti į kalcio, magnio, natrio ir sieros kiekį taikomos šios formulės:

a) kalcis (Ca) = kalcio oksidas (CaO) × 0,715;

b) magnis (Mg) = magnio oksidas (MgO) × 0,603;

c) natris (Na) = natrio oksidas (Na2O) × 0,742;

d) siera (S) = sieros trioksidas (SO3) × 0,400.

Oksido arba elemento deklaruojamą apskaičiuotą kiekį atitinkantis skaičius apvalinamas artimiausios dešimtainės trupmenos tikslumu.

3. Valstybės narės netrukdo pateikti į rinką „EB trąšas“, paženklintas abiem būdais, nurodytais straipsnio 1 ir 2 dalyse.

4. Vieno arba kelių mikroelementų: boro, kobalto, vario, geležies, mangano, molibdeno arba cinko kiekis EB trąšose, kurios atitinka I priedo A, B, C ir D skyriuose išvardytus tipus, yra deklaruojamas, kai įvykdomos šios sąlygos:

a) dedamų mikroelementų kiekis yra ne mažesnis už nurodytą I priedo E.2.2 ir E.2.3 skirsniuose;

b) EB trąšos ir toliau atitinka I priedo A, B, C ir D skyrių reikalavimus.

5. Jei mikroelementai yra įprasti žaliavų, iš kurių yra gaunamos pagrindines (N, P, K) ir antrinės (Ca, Mg, Na, S) maistinės medžiagos, ingredientai, jie gali būti deklaruojami, jei šių mikroelementų kiekis yra ne mažesnis už nurodytą I priedo E.2.2 ir E.2.3 skirsniuose.

6. Mikroelementų kiekis trąšose deklaruojamas taip:

a) trąšoms, kurios atitinka I priedo E.1 skirsnyje išvardytus tipus, pagal reikalavimus, nustatytus to skyriaus 6 skiltyje;

b) a punkte nurodytų trąšų mišiniams, turintiems bent du skirtingus mikroelementus ir atitinkantiems I priedo E.2.1 skirsnio reikalavimus, ir trąšoms, kurios atitinka I priedo A, B, C ir D skyriuose išvardytus tipus, nurodant: i) suminį kiekį, išreikštą trąšų masės procentine dalimi; ii) vandenyje tirpios trąšų dalies kiekį, išreikštą trąšų masės procentine dalimi, jei tirpioji dalis sudaro bent pusę suminio kiekio.

Jei mikroelementas yra visiškai tirpus vandenyje, deklaruojamas tik vandenyje tirpios medžiagos kiekis.

Jei mikroelementas yra chemiškai sujungtas su organine molekule, trąšose esančio mikroelemento kiekis, kaip produkto masės procentinė dalis, deklaruojamas iš karto po vandenyje tirpaus kiekio, toliau rašomas vienas iš terminų: „chelatas su“ arba „kompleksas su“, nurodant organinės molekulės pavadinimą, kaip nustatyta I priedo E.3 skyriuje. Organinės molekulės pavadinimas gali būti pakeistas jos pavadinimo pirmosiomis raidėmis.

7 straipsnis

Identifikavimas

1. Gamintojas ženklina EB trąšas, kaip nurodyta 9 straipsnyje.

2. Jei trąšos yra pakuotėje, šis identifikavimo ženklinimas turi būti ant pakuotės arba ant priklijuotų etikečių. Jei tiekiamos piltinės trąšos, šis ženklinimas turi būti pridedamuose dokumentuose.

8 straipsnis

Sietis

Nepažeisdamas 26 straipsnio 3 dalies, gamintojas turi užtikrinti EB trąšų sietį, saugodamas bylas apie trąšų kilmę. Norinčioms tikrinti valstybėms narėms šios bylos yra prieinamos visą trąšos pateikimo į rinką laiką ir dar dvejus metus po to, kai gamintojas nustoja trąšas tiekti.

9 straipsnis

Žymenys

1. Nepažeidžiant kitų Bendrijos taisyklių, ant pakuočių, etikečių ir pridedamuosiuose dokumentuose, nurodytuose 7 straipsnyje, yra tokie žymenys.

a) Privalomasis identifikavimas: — žodžiai „EB TRĄŠOS“ didžiosiomis raidėmis, — trąšų tipo, jei toks yra, pavadinimas, kaip nurodyta I priede, — mišriosioms trąšoms po tipo pavadinimo nurodoma „mišinys“, — papildomi žymenys, apibrėžti 19, 21 arba 23 straipsnyje, — maistinės medžiagos žymimos žodžiais ir atitinkamais cheminiais simboliais, pvz., azotas (N), fosforas (P), fosforo pentoksidas (P2O5), kalis (K), kalio oksidas (K2O), kalcis (Ca), kalcio oksidas (CaO), magnis (Mg), magnio oksidas (MgO), natris (Na), natrio oksidas (Na2O), siera (S), sieros trioksidas (SO3), boras (B), varis (Cu), kobaltas (Co), geležis (Fe), manganas (Mn), molibdenas (Mo), cinkas (Zn), — jei trąšose yra mikroelementų, kurių visas kiekis arba dalis yra sujungta su organine molekule, po mikroelemento pavadinimo nurodoma viena iš šių apibrėžiamųjų sąvokų: — i) „chelatas su …“ (kompleksono pavadinimas, kaip nustatyta I priedo E.3.1 skyriuje); ii) „kompleksas su …“ (ligando pavadinimas, kaip nustatyta I priedo E.3.2 skyriuje); — trąšose esantys mikroelementai, išvardyti chaminių simbolių abėcėlės tvarka: B, Co, Cu, Fe, Mn, Mo, Zn, — produktams, išvardytiems I priedo E.1 ir E.2 skirsniuose, nurodomos konkrečios naudojimo instrukcijos, — skystųjų trąšų kiekis, išreikštas masės vienetais. Galima nurodyti skystųjų trąšų kiekį, išreikštą tūrio vienetais arba mase tūrio vienetui (kilogramais hektolitrui arba gramais litrui), — grynoji arba suminė masė ir, neprivalomai, skystųjų trąšų tūris. Jei nurodoma suminė masė, šalia nurodoma taros masė, — gamintojo arba firmos pavadinimas ir adresas.

b) Neprivalomasis identifikavimas: — kaip išvardyta I priede, — instrukcijos dėl laikymo ir tvarkymo, o trąšoms, neįtrauktoms į I priedo E.1 ir E.2 skirsnius, specifiniai trąšų naudojimo nurodymai, — duomenys apie dozių dydį ir naudojimo sąlygas, atitinkančias dirvožemio ir pasėlių sąlygas, kuriomis trąšos yra naudojamos, — gamintojo ženklas ir produkto prekių ženklas.

Nurodymai, pateikti b punkte, turi neprieštarauti a punkto nurodymams ir turi būti aiškiai nuo jų atskirti.

2. Visi žymenys, nurodyti straipsnio 1 dalyje, turi būti aiškiai atskirti nuo visos kitos informacijos ant pakuočių, etikečių ir pridedamuose dokumentuose.

3. Skystosios trąšos gali būti pateikiamos į rinką tik jei gamintojas pateikia atitinkamas papildomas instrukcijas, visų pirma, apie laikymo temperatūrą ir būdus išvengti nelaimingų atsitikimų laikant.

4. Šio straipsnio taikymo išsamios taisyklės patvirtinamos 32 straipsnio 2 dalyje nustatyta tvarka.

10 straipsnis

Etiketės

1. Ant pakuotės spausdinamos etiketės arba žymenys, kuriuose nurodoma 9 straipsnyje minėta informacija, turi būti daromi gerai matomoje vietoje. Etiketės turi būti tvirtinamos prie pakuotės arba prie jai uždaryti naudojamos sistemos. Jei šią sistemą sudaro plomba, ant jos turi būti pakuotojo pavadinimas arba ženklas.

2. Straipsnio 1 dalyje minėti žymenys turi būti ir likti neištrinami ir aiškiai įskaitomi.

3. Jei pateikiamos piltinės trąšos, nurodytos 7 straipsnio 2 dalies antrajame sakinyje, prie prekių turi būti pridedama dokumentų su identifikavimo žymenimis kopija, kurią būtų galima gauti darant tikrinimą.

11 straipsnis

Kalbos

Etiketė, žymenys ant pakuotės ir pridedami dokumentai turi būti pateikti bent valstybės narės, kurioje EB trąšos yra parduodamos, nacionaline kalba arba kalbomis.

12 straipsnis

Pakavimas

Pakuotų EB trąšų pakuotė turi būti uždaryta taip arba tokiu įtaisu, kad ją atidarius uždarymas, uždarymo plomba arba pati pakuotė būtų nepataisomai pažeista. Galima naudoti maišus su vožtuvais.

13 straipsnis

Leistinas nuokrypis

1. EB trąšų maistinių medžiagų kiekis turi atitikti II priede nustatytas leistino nuokrypio vertes, kurios skirtos atsižvelgti į gamybos, ėminių ėmimo ir analizės nukrypimus.

2. Gamintojas neturi sistemingai turėti naudos iš II priede nurodytų leistino nuokrypio verčių.

3. I priede apibrėžtiems mažiausiems ir didžiausiems kiekiams leistino nuokrypio nėra.

14 straipsnis

Reikalavimai trąšoms

Trąšų tipas gali būti įtrauktas į I priedą, jei:

a) efektyviu būdu leidžia įsisavinti maistines medžiagas;

b) pateikiami atitinkami ėminių ėmimo, analizės ir prireikus bandymo metodai;

c) esant normalioms naudojimo sąlygoms nedaro neigiamo poveikio žmonių, gyvūnų arba augalų sveikatai arba aplinkai.

15 straipsnis

Apsaugos išlyga

1. Jei valstybė narė pagrįstai mano, kad konkrečios EB trąšos, nors ir atitinka šio reglamento reikalavimus, kelia pavojų žmonių, gyvūnų arba augalų saugai arba sveikatai arba riziką aplinkai, ji gali laikinai uždrausti pateikti į rinką tokias trąšas savo teritorijoje arba taikyti joms specialias sąlygas. Ji nedelsdama informuoja apie tai kitas valstybes nares bei Komisiją, kartu pateikdama tokio sprendimo priežastis.

2. Komisija per 90 dienų nuo informacijos gavimo priima sprendimą tuo klausimu 32 straipsnio 2 dalyje nustatyta tvarka.

3. Šio reglamento nuostatos netrukdo Komisijai arba valstybei narei imtis visuomenės sauga pagrįstų priemonių uždrausti, apriboti arba trukdyti pateikti į rinką EB trąšas.







II

ANTRAŠTINĖ DALIS

NUOSTATOS DĖL KONKREČIŲ TRĄŠŲ TIPŲ







I

SKYRIUS

Neorganinės pagrindinių maistinių medžiagų trąšos

16 straipsnis

Taikymo sritis

Šis skyrius taikomas tik neorganinėms pagrindinių maistinių medžiagų trąšoms, kietosioms arba skystosioms, paprastosioms arba sudėtinėms, įskaitant trąšas, turinčias antrinių maistinių medžiagų ir (arba) mikroelementų, esant mažiausiam maistinių medžiagų kiekiui, nustatytam I priedo A, B, C, E.2.2 arba E.2.3 skirsniuose.

17 straipsnis

Antrinių maistinių medžiagų, esančių pagrindinių maistinių medžiagų trąšose, deklaravimas

Kalcio, magnio, natrio ir sieros kiekis gali būti deklaruojamas kaip antrinių medžiagų kiekis EB trąšose, priklausančiose I priedo A, B ir C skyriuose išvardytų trąšų tipui, jei yra bent šis mažiausias nurodytų elementų kiekis:

a) 2 % kalcio oksido (CaO), t. y. 1,4 % Ca;

b) 2 % magnio oksido (MgO), t. y. 1,2 % Mg;

c) 3 % natrio oksido (Na2O), t. y. 2,2 % Na;

d) 5 % sieros trioksido (SO3), t. y. 2 % S.

Tokiu atveju tipo pavadinimas papildomas ženklinimu, apibrėžtu 19 straipsnio 2 dalies ii punkte.

18 straipsnis

Kalcis, magnis, natris ir siera

1. Deklaruojamas magnio, natrio ir sieros kiekis trąšose, išvardytose I priedo A, B ir C skyriuose, išreiškiamas vienu iš šių būdų:

a) suminis kiekis, išreikštas kaip trąšų masės procentinė dalis;

b) suminis kiekis ir vandenyje tirpių trąšų kiekis, išreikštas kaip trąšų masės procentinė dalis, jei tirpiųjų trąšų dalis sudaro bent ketvirtadalį suminio kiekio;

c) jei elemento junginys yra visiškai tirpus vandenyje, deklaruojamas tik vandenyje tirpių trąšų kiekis, išreikštas kaip masės procentinė dalis.

2. Jei I priede nenurodyta kitaip, kalcio kiekis deklaruojamas tik jei junginys yra tirpus vandenyje, ir išreiškiamas kaip trąšų masės procentinė dalis.

19 straipsnis

Identifikavimas

1. Be privalomųjų identifikavimo žymenų, nurodytų 9 straipsnio 1 dalies a punkte, pateikiami šio straipsnio 2, 3, 4, 5 ir 6 dalyse nurodyti žymenys.

2. Po sudėtinių trąšų tipo pavadinimo nurodoma:

i) po pagrindinių maistinių medžiagų simbolių, deklaruojamų antrinių maistinių medžiagų simboliai skliaustuose;

ii) skaičiai, žymintys pagrindinių maistinių medžiagų kiekį. Deklaruojamų antrinių maistinių medžiagų kiekis nurodomas skliaustuose po pagrindinių maistinių medžiagų kiekio.

3. Po trąšų tipo pavadinimo nurodomi tik skaičiai, žymintys pagrindinių ir antrinių maistinių medžiagų kiekį.

4. Jei deklaruojami mikroelementai, rašomi žodžiai „turi mikroelementų“ arba žodis „turi“, toliau nurodomi esamų mikroelementų pavadinimai ir cheminiai simboliai.

5. Deklaruojamas pagrindinių ir antrinių maistinių medžiagų kiekis nurodomas kaip masės procentinė dalis, sveiku skaičiumi arba, jei būtina, vienu ženklu po kablelio, jei yra atitinkamas analizės metodas.

Jei trąšos turi daugiau kaip vieną deklaruojamą maistinę medžiagą, pagrindinių maistinių medžiagų tvarka: N, P2O5 ir (arba) P, K2O ir (arba) K, antrinių maistinių medžiagų: CaO ir (arba) Ca, MgO ir (arba) Mg, Na2O ir (arba) Na, SO3 ir (arba) S.

Deklaruojant mikroelementų kiekį, nurodomas kiekvieno mikroelemento pavadinimas ir simbolis, masės procentinė dalis, kaip apibrėžta I priedo E.2.2 ir E.2.3 skirsniuose, ir tirpumas.

6. Maistinių medžiagų pavidalas ir tirpumas išreiškiamas kaip trąšų masės procentinė dalis, išskyrus kai I priede aiškiai numatytas kitas išraiškos būdas.

Kiekis išreiškiamas vienu ženklu po kablelio tikslumu, išskyrus mikroelementus, kuriems jis išreiškiamas, kaip apibrėžta I priedo E.2.2 ir E.2.3 skirsniuose.







II

SKYRIUS

Neorganinės antrinių maistinių medžiagų trąšos

20 straipsnis

Taikymo sritis

Šis skyrius taikomas neorganinėms antrinių maistinių medžiagų trąšoms, kietosioms arba skystosioms, įskaitant trąšas, kuriose būtų mikroelementų, turinčioms mažiausią maistinių medžiagų kiekį, nustatytą I priedo D, E.2.2 ir E.2.3 skirsniuose.

21 straipsnis

Identifikavimas

1. Be privalomųjų identifikavimo žymenų, nurodytų 9 straipsnio 1 dalies a punkte, pateikiami šio straipsnio 2, 3, 4 ir 5 dalyse nurodyti žymenys.

2. Jei deklaruojami mikroelementai, rašomi žodžiai „turi mikroelementų“ arba žodis „turi“, toliau nurodomi esamų mikroelementų pavadinimai ir cheminiai simboliai.

3. Deklaruojamas antrinių maistinių medžiagų kiekis nurodomas kaip masės procentinė dalis, sveiku skaičiumi arba, jei būtina, vienu ženklu po kablelio, jei yra atitinkamas analizės metodas.

Jei yra daugiau kaip viena antrinė maistinė medžiaga, tvarka turi būti tokia:

CaO ir (arba) Ca, MgO ir (arba) Mg, Na2O ir (arba) Na, SO3 ir (arba) S.

Deklaruojant mikroelementų kiekį, nurodomas kiekvieno mikroelemento pavadinimas ir simbolis, masės procentinė dalis, kaip apibrėžta I priedo E.2.2 ir E.2.3 skirsniuose, ir tirpumas.

4. Maistinių medžiagų pavidalas ir tirpumas išreiškiamas kaip trąšų masės procentinė dalis, išskyrus kai I priede aiškiai numatytas kitas išraiškos būdas.

Kiekis išreiškiamas vienu ženklu po kablelio tikslumu, išskyrus mikroelementus, kuriems jis išreiškiamas, kaip apibrėžta I priedo E.2.2 ir E.2.3 skirsniuose.

5. Jei I priede nenurodyta kitaip, kalcio kiekis deklaruojamas tik jei junginys yra tirpus vandenyje ir išreiškiamas kaip trąšų masės procentinė dalis.







III

SKYRIUS

Neorganinės mikroelementų trąšos

22 straipsnis

Taikymo sritis

Šis skyrius taikomas neorganinėms mikroelementų trąšoms, kietosioms arba skystosioms, turinčioms mažiausią maistinės medžiagos kiekį, nustatytą I priedo E.1 ir E.2.1 skirsniuose.

23 straipsnis

Identifikavimas

1. Be privalomųjų identifikavimo žymenų, nurodytų 9 straipsnio 1 dalies a punkte, pateikiami šio straipsnio 2, 3, 4 ir 5 dalyse nurodyti žymenys.

2. Jei trąšos turi daugiau kaip vieną mikroelementą, turi būti nurodytas tipo pavadinimas „mikroelementų mišinys“, po kurio būtų įrašyti esamų mikroelementų pavadinimai ir jų cheminiai simboliai.

3. Jei trąšos turi tik vieną mikroelementą (I priedo E.1 skirsnis), deklaruojamas mikroelemento kiekis nurodomas kaip masės procentinė dalis, sveiku skaičiumi arba vienu ženklu po kablelio, jei būtina.

4. Mikroelementų pavidalas ir tirpumas išreiškiamas kaip trąšų masės procentinė dalis, išskyrus kai I priede aiškiai numatytas kitas išraiškos būdas.

Mikroelementų kiekis išreiškiamas naudojant ženklų po kablelio skaičių, nurodytą I priedo E.2.1 skirsnyje.

5. Ant produktų, įtrauktų į I priedo E.1 ir E.2.1 skirsnius, etiketės ir pridedamuose dokumentuose žemiau privalomųjų arba neprivalomųjų žymenų įrašoma:

„Naudoti esant tik pripažintam būtinumui. Neviršyti atitinkamų koncentracijos verčių.“

24 straipsnis

Pakavimas

EB trąšos, kurioms taikomos šio skyriaus nuostatos, turi būti supakuotos.







IV

SKYRIUS

Didelį azoto kiekį turinčios amonio nitrato trąšos

25 straipsnis

Taikymo sritis

Šiame skyriuje nagrinėjamos didelį kiekį turinčios amonio nitrato trąšos, paprastosios arba sudėtinės, yra iš amonio nitrato pagaminti produktai, skirti naudoti kaip trąšos, kurių ne mažiau kaip 28 % masės sudaro amonio nitrato azotas.

Šio tipo trąšos gali turėti neorganinių arba inertinių medžiagų.

Medžiagos, naudojamos gaminti šio tipo trąšas, turi nedidinti trąšų jautrio karščiui arba jų polinkio detonuoti.

26 straipsnis

Saugos priemonės ir tikrinimai

1. Gamintojas užtikrina, kad didelį azoto kiekį turinčios paprastosios amonio nitrato trąšos atitiktų III priedo 1 skyriaus nuostatas.

2. Didelį azoto kiekį turinčių paprastųjų amonio nitrato trąšų tikrinimas, analizė ir bandymai, skirti trąšoms oficialiai kontroliuoti, daromi taikant metodus, aprašytus III priedo 3 skyriuje.

3. Siekiant užtikrinti į rinką pateiktų amonio nitrato EB trąšų, turinčių didelį azoto kiekį, sietį, gamintojas saugoja vietų, kuriose trąšos ir jų pagrindiniai komponentai buvo pagaminti, pavadinimų ir adresų bylas, be to, operatorių pavadinimų ir adresų bylas. Norinčioms tikrinti valstybėms narėms šios bylos yra prieinamos visą trąšos pateikimo į rinką laiką ir dar dvejus metus po to, kai gamintojas nustoja trąšas tiekti.

27 straipsnis

Atsparumo detonacijai bandymas

Nepažeisdamas 26 straipsnyje nurodytų priemonių, gamintojas užtikrina, kad būtų daromas į rinką pateikiamų visų tipų amonio nitrato EB trąšų, turinčių didelį azoto kiekį, atsparumo detonacijai bandymas, aprašytas šio reglamento III priedo 2, 3 (1 metodo 3 punkte) ir 4 skyriuose. Šį bandymą daro viena iš patvirtintų laboratorijų, minimų 30 straipsnio 1 dalyje arba 33 straipsnio 1 dalyje. Gamintojai pateikia bandymo rezultatus atitinkamos valstybės narės kompetentingai institucijai bent 5 dienas prieš tai, kaip trąšos bus pateiktos į rinką arba bent 5 dienas prieš tai, kaip importuojamos trąšos pasiekia Europos bendrijos sienas. Gamintojas ir toliau garantuoja, kad į rinką pateiktos trąšų siuntos galėtų išlaikyti pirmiau minėtą bandymą.

28 straipsnis

Pakavimas

Didelį azoto kiekį turinčios amonio nitrato trąšos pateikiamos galutiniam vartotojui tik supakuotos.







III

ANTRAŠTINĖ DALIS

TRĄŠŲ ATITIKTIES ĮVERTINIMAS

29 straipsnis

Kontrolės priemonės

1. Norėdamos patikrinti, ar trąšos, paženklintos „EB trąšos“, atitinka šį reglamentą, valstybės narės gali taikyti kontrolės priemones.

Valstybės narės gali taikyti mokesčius, kurie būtų ne didesni kaip išlaidos bandymams, reikalingiems vykdyti tokias kontrolės priemones, tačiau tai neįpareigoja gamintojų kartoti bandymus arba apmokėti pakartotinius bandymus, jei pirmasis bandymas buvo daromas laboratorijoje, atitinkančioje 30 straipsnio sąlygas, ir jei bandymas parodė konkrečių trąšų atitiktį.

2. Valstybės narės užtikrina, kad oficialiajai kontrolei numatytų EB trąšų, kurios priklauso I priede išvardytų tipų trąšoms, ėminių ėmimas ir analizė daroma pagal III ir IV prieduose aprašytus metodus.

3. Šio reglamento nuostatų vykdymas dėl atitikties trąšų tipams ir dėl atitikties deklaruojamam maistinių medžiagų kiekiui ir (arba) deklaruojamam kiekiui, išreikštam nurodant tokių maistinių medžiagų pavidalą ir tirpumą, gali būti oficialiai tikrinamas tik taikant ėminių ėmimo ir analizės metodus, nustatytus III ir IV prieduose, ir atsižvelgiant į II priede pateiktas leistino nuokrypio vertes.

▼M6

4. Komisija taiso ir tobulina matavimo, ėminių ėmimo ir analizės metodus ir, jei įmanoma, taiko Europos standartus. Šios priemonės, skirtos iš dalies pakeisti neesmines šios direktyvos nuostatas, patvirtinamos pagal 32 straipsnio 3 dalyje nurodytą reguliavimo procedūrą su tikrinimu. Tos pačios procedūros laikomasi nustatant įgyvendinimo taisykles, kurios būtų reikalingos apibrėžiant kontrolės priemones, numatytas šiame straipsnyje ir šio reglamento 8, 26 ir 27 straipsniuose. Visų pirma tokios taisyklės nagrinėja bandymų kartojimo dažnio klausimą, be to, priemones, kurios būtų skirtos užtikrinti, kad į rinką pateiktos trąšos yra tapačios bandytoms trąšoms.

▼B

30 straipsnis

Laboratorijos

1. Valstybės narės praneša sąrašą tų jų teritorijoje patvirtintų laboratorijų, kurios yra kompetentingos tiekti būtinas EB trąšų atitikties šio reglamento reikalavimams tikrinimo paslaugas. Tokios laboratorijos turi atitikti standartus, išvardytus V priedo B skyriuje. Tai turi būti pranešta iki 2004 m. birželio 11 d. ir kiekvieno vėlesnio pakeitimo proga.

2. Patvirtintų laboratorijų sąrašą Komisija skelbia Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

3. Jei valstybė narė turi pagrįstų priežasčių manyti, kad patvirtinta laboratorija neatitinka straipsnio 1 dalyje nurodytų standartų, ji šį klausimą kelia 32 straipsnyje minimame komitete. Jei komitetas sutinka, kad laboratorija neatitinka standartų, Komisija pašalina laboratoriją iš straipsnio 2 dalyje minėto sąrašo.

4. Per 90 dienų nuo informacijos gavimo Komisija šiuo klausimu priima sprendimą 32 straipsnio 2 dalyje nustatyta tvarka.

5. Pataisytą sąrašą Komisija skelbia Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.







IV

ANTRAŠTINĖ DALIS

GALUTINĖS NUOSTATOS







I

SKYRIUS

Priedų pertvarkymas

31 straipsnis

Naujosios EB trąšos

▼M6

1. Komisija derina I priedą į jį įtraukdama naujo tipo trąšas.

▼B

2. Gamintojas arba jo atstovas, kuris nori pasiūlyti įtraukti naujo tipo trąšas į I priedą, turi parengti techninę bylą ir, tai darydamas, atsižvelgti į techninius dokumentus, nurodytus V priedo A skyriuje.

▼M6

3. Komisija derina priedus atsižvelgdama į technikos pažangą.

▼M6

4. 1 ir 3 dalyse nurodytos priemonės, skirtos iš dalies pakeisti neesmines šio reglamento nuostatas, patvirtinamos pagal 32 straipsnio 3 dalyje nurodytą reguliavimo procedūrą su tikrinimu.

▼M6

32 straipsnis

Komiteto procedūra

1. Komisijai padeda komitetas.

2. Jei yra nuoroda į šią dalį, taikomi Sprendimo 1999/468/EB 5 ir 7 straipsniai, atsižvelgiant į jo 8 straipsnio nuostatas.

Sprendimo 1999/468/EB 5 straipsnio 6 dalyje nustatytas laikotarpis – trys mėnesiai.

3. Jei yra nuoroda į šią dalį, taikomos Sprendimo 1999/468/EB 5a straipsnio 1–4 dalys ir 7 straipsnis, atsižvelgiant į jo 8 straipsnio nuostatas.

▼B







II

SKYRIUS

Laikinosios nuostatos

33 straipsnis

Kompetentingos laboratorijos

1. Nepažeisdamos 30 straipsnio 1 dalies nuostatų, pereinamuoju laikotarpiu iki 2007 m. gruodžio 11 d. valstybės narės gali toliau taikyti nacionalines nuostatas, leidžiančias nacionalinėms laboratorijoms tiekti būtinas EB trąšų atitikties šio reglamento reikalavimams tikrinimo paslaugas.

2. Valstybės narės pateikia Komisijai šių laboratorijų sąrašą, nurodydamos leidimų išdavimo schemos detales. Tai turi būti pranešta iki 2004 m. birželio 11 d. ir kiekvieno vėlesnio pakeitimo proga.

34 straipsnis

Pakavimas ir ženklinimas

Nepaisant 35 straipsnio 1 dalies, EB trąšų žymenys, pakuotės, etiketės ir pridedami dokumentai, numatyti ankstesnėse direktyvose, gali būti toliau naudojami iki 2005 m. birželio 11 d.







III

SKYRIUS

Galutinės nuostatos

35 straipsnis

Panaikintos direktyvos

1. Direktyvos 76/116/EEB, 77/535/EEB, 80/876/EEB ir 87/94/EEB šiuo dokumentu panaikinamos.

2. Nuorodos į panaikintas direktyvas turi būti suprantamos kaip nuorodos į šį reglamentą. Konkrečiai, nuostatos, leidžiančios nukrypti nuo Direktyvos 76/116/EEB 7 straipsnio, kurias Komisija leido pagal Sutarties 95 straipsnio 6 dalį, suprantamos kaip nuostatos, leidžiančios nukrypti nuo šio reglamento 5 straipsnio, ir turi būti toliau taikomos neatsižvelgiant į šio reglamento įsigaliojimą. Laukdamos sankcijų priėmimo pagal 36 straipsnį, valstybės narės gali toliau taikyti sankcijas, pažeidus nacionalines taisykles į straipsnio 1 dalyje minimoms direktyvoms įgyvendinti.

36 straipsnis

Sankcijos

Valstybės narės nustato taisykles dėl sankcijų, taikomų pažeidus šio reglamento nuostatas ir imasi visų būtinų priemonių joms įgyvendinti. Numatytos sankcijos turi būti efektyvios, proporcingos ir atgrasančios.

37 straipsnis

Nacionalinės nuostatos

Iki 2005 m. birželio 11 d. valstybės narės praneša Komisijai apie visas nacionalines nuostatas, patvirtintas pagal šio reglamento 6 straipsnio 1 dalį, 6 straipsnio 2 dalį, 29 straipsnio 1 dalį ir 36 straipsnį, ir nedelsdamos praneša apie visus vėlesnius jas liečiančius pakeitimus.

38 straipsnis

Įsigaliojimas

Šis reglamentas įsigalioja dvidešimtą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje, išskyrus 8 straipsnį ir 26 straipsnio 3 dalį, kuri įsigalioja 2005 m. birželio 11 d.

Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.









TURINYS

I PRIEDAS – EB trąšų tipų sąrašas A. Neorganinės paprastosios pagrindinių maistinių medžiagų trąšos A.1. Azoto trąšos A.2. Fosforo trąšos A.3. Kalio trąšos B. Neorganinės sudėtinės pagrindinių maistinių medžiagų trąšos B.1. NPK trąšos B.2. NP trąšos B.3. NK trąšos B.4. PK trąšos C. Neorganinės skystosios trąšos C.1. Paprastosios skystosios trąšos C.2. Sudėtinės skystosios trąšos D. Neorganinės antrinių maistinių medžiagų trąšos E. Neorganinės mikroelementų trąšos E.1. Trąšos, turinčios tik vieną mikroelementą E.1.1. Boras E.1.2. Kobaltas E.1.3. Varis E.1.4. Geležis E.1.5. Manganas E.1.6. Molibdenas E.1.7. Cinkas E.2. Mažiausias mikroelementų kiekis, išreikštas trąšų masės procentine dalimi E.3. Patvirtintų mikroelementų organinių kompleksonų ir ligandų sąrašas II PRIEDAS – Leistino nuokrypio vertės 1. Neorganinių paprastųjų trąšų pagrindinių maistinių medžiagų, išreikštų kaip N, P2O5, K2O, MgO, Cl, masės procentinės dalies absoliučioji vertė 2. Neorganinės sudėtinės pagrindinių maistinių medžiagų trąšos 3. Antrinės maistinės medžiagos trąšose 4. Mikroelementai trąšose III PRIEDAS – Techninės nuostatos dėl didelį amonio nitrato kiekį turinčių azoto trąšų 1. Didelį azoto kiekį turinčių paprastųjų amonio nitrato trąšų charakteristikos ir ribinės vertės 2. Didelį azoto kiekį turinčių amonio nitrato trąšų atsparumo detonacijai bandymo aprašymas 3. Metodai, taikomi tikrinant atitiktį III priedo 1 ir 2 skyriuose nurodytoms ribinėms vertėms 4. Atsparumo detonacijai nustatymas IV PRIEDAS – Ėminių ėmimo ir analizės metodai A. Ėminių ėmimo metodas trąšoms kontroliuoti 1. Tikslas ir taikymo sritis 2. Ėminiams imti paskirti darbuotojai 3. Apibrėžimai 4. Aparatūra 5. Kiekybiniai reikalavimai 6. Ėminių ėmimo, ruošimo ir pakavimo instrukcijos 7. Galutinių ėminių pakavimas 8. Ėminio ėmimo protokolas 9. Ėminių siuntimas B. Trąšų analizės metodai Bendrosios pastabos Bendrosios trąšų analizės metodų nuostatos 1 metodas – Ėminio ruošimas analizei 2 serijos metodai – Azotas 2.1 metodas – Amoniakinio azoto nustatymas 2.2 serijos metodai – Nitratinio ir amoniakinio azoto nustatymas 2.2.1 metodas – Nitratinio ir amoniakinio azoto nustatymas Ulsch metodu 2.2.2 metodas – Nitratinio ir amoniakinio azoto nustatymas Arnd metodu 2.2.3 metodas – Nitratinio ir amoniakinio azoto nustatymas Devarda metodu 2.3 serijos metodai – Suminio azoto nustatymas 2.3.1 metodas – Visuminio azoto nustatymas nitratų neturinčiame kalcio cianamide 2.3.2 metodas – Visuminio azoto nustatymas nitratų turinčiame kalcio cianamide 2.3.3 metodas – Suminio azoto nustatymas karbamide 2.4 metodas – Cianamido azoto nustatymas 2.5 metodas – Biureto nustatymas karbamide spektrofotometriniu būdu 2.6 serijos metodai – Įvairių pavidalų azoto nustatymas tame pačiame ėminyje 2.6.1 metodas – Įvairių formų azoto nustatymas tame pačiame trąšų, turinčių nitratinio, amoniakinio, karbamidinio ir cianamidinio azoto, ėminyje 2.6.2 metodas – Suminio azoto nustatymas trąšose, kurių sudėtyje yra tik nitratinio, amoniakinio ir karbamidinio azoto, taikant du skirtingus metodus 2.6.3 metodas – Karbamido kondensato nustatymas naudojant HPLC. Izobutildikarbamidas ir krotonilidendikarbamidas (A metodas) ir metilenkarbamido oligomerai (B metodas) 3 serijos metodai – Fosforas 3.1 serijos metodai – Ekstrahavimas 3.1.1 metodas – Neorganinėse rūgštyse tirpaus fosforo ekstrahavimas 3.1.2 metodas – Fosforo, tirpaus 2 % (20 g/l) skruzdžių rūgštyje, ekstrahavimas 3.1.3 metodas – Fosforo, tirpaus 2 % (20 g/l) citrinų rūgštyje, ekstrahavimas 3.1.4 metodas – Fosforo, tirpaus neutraliajame amonio citrate, ekstrahavimas 3.1.5 serijos metodai – Ekstrahavimas šarminiu amonio citratu 3.1.5.1 metodas – Tirpiojo fosforo ekstrahavimas Petermann'o metodu esant 65 °C 3.1.5.2 metodas – Tirpiojo fosforo ekstrahavimas Petermann'o metodu esant kambario temperatūrai 3.1.5.3 metodas – Fosforo, tirpaus Joulie šarminiame amonio citrato tirpale, ekstrahavimas 3.1.6 metodas – Vandenyje tirpaus fosforo ekstrahavimas 3.2 metodas – Ekstrahuoto fosforo nustatymas (gravimetrinis metodas, naudojant chinolino fosfomolibdatą) 4 metodas – Kalis 4.1 metodas – Vandenyje tirpiojo kalio kiekio nustatymas 5 metodas – Anglies dioksidas 5.1 metodas – Anglies dioksido nustatymas. I dalis. Kietosioms trąšoms taikomas metodas 6 metodas – Chloras 6.1 metodas – Chloridų nustatymas nesant organinių medžiagų 7 serijos metodai – Malimo smulkumas 7.1 metodas – Malimo smulkumo nustatymas (sausasis būdas) 7.2 metodas – Minkštųjų gamtinių fosfatų malimo smulkumo nustatymas 8 serijos metodai – Antrinės maistinės medžiagos 8.1 metodas – Viso kalcio, magnio, natrio ir sieros ekstrahavimas sulfatų pavidalu 8.2 metodas – Visos sieros, esančios įvairiu pavidalu, ekstrahavimas 8.3 metodas – Tirpiojo kalcio, magnio, natrio ir sieros ekstrahavimas (sulfatų pavidalu) 8.4 metodas – Įvairių vandenyje tirpių sieros junginių ekstrahavimas 8.5 metodas – Elementinės sieros ekstrahavimas ir jos grynumo nustatymas 8.6 metodas – Manganometrinis ekstrahuoto kalcio nustatymas, nusodinus jį oksalato pavidalu 8.7 metodas – Magnio nustatymas atominės absorbcinės analizės metodu 8.8 metodas – Magnio nustatymas kompleksonometriniu metodu 8.9 metodas – Sulfatų kiekio nustatymas taikant tris skirtingus metodus 8.10 metodas – Ekstrahuoto natrio nustatymas 9 serijos metodai – Mikroelementai, kurių koncentracija mažesnė arba lygi 10 % 9.1 metodas – Visų mikroelementų ekstrahavimas 9.2 metodas – Tirpių vandenyje mikroelementų ekstrahavimas 9.3 metodas – Organinių junginių šalinimas iš trąšų ekstraktų 9.4 metodas – Mikroelementų nustatymas trąšų ekstraktuose atominės absorbcinės analizės metodu (bendroji metodika) 9.5 metodas – Boro nustatymas trąšų ekstraktuose spektrofotometriniu metodu, naudojant azometiną H 9.6 metodas – Kobalto nustatymas trąšų ekstraktuose atominės absorbcinės analizės metodu 9.7 metodas – Vario nustatymas trąšų ekstraktuose atominės absorbcinės analizės metodu 9.8 metodas – Geležies nustatymas trąšų ekstraktuose atominės absorbcinės analizės metodu 9.9 metodas – Mangano nustatymas trąšų ekstraktuose atominės absorbcinės analizės metodu 9.10 metodas – Molibdeno nustatymas trąšų ekstraktuose spektrofotometriniu metodu naudojant amonio tiocianatą 9.11 metodas – Cinko nustatymas trąšų ekstraktuose atominės absorbcinės analizės metodu 10 serijos metodai – Mikroelementai, kurių koncentracija yra didesnė kaip 10 % 10.1 metodas – Visų mikroelementų ekstrahavimas 10.2 metodas – Tirpių vandenyje mikroelementų ekstrahavimas 10.3 metodas – Organinių junginių šalinimas iš trąšų ekstraktų 10.4 metodas – Mikroelementų nustatymas trąšų ekstraktuose taikant atominės absorbcinės analizės metodą (bendroji metodika) 10.5 metodas – Boro nustatymas trąšų ekstraktuose acidimetriniu titravimu 10.6 metodas – Kobalto nustatymas trąšose gravimetriniu metodu nusodinant 1-nitrozo-2-naftoliu 10.7 metodas – Vario nustatymas trąšų ekstraktuose titrimetriniu būdu 10.8 metodas – Geležies nustatymas trąšų ekstraktuose atominės absorbcinės analizės metodu 10.9 metodas – Titrimetrinis mangano nustatymas trąšų ekstraktuose 10.10 metodas – Molibdeno nustatymas trąšų ekstraktuose gravimetriniu metodu naudojant 8-hidroksichinoliną 10.11 metodas – Cinko nustatymas trąšų ekstraktuose atominės absorbcinės analizės metodu 11 serijos metodai – Kompleksonai 11.1 metodas – Chelatuotų mikroelementų kiekio ir jų chelatuotos dalies trąšose nustatymas 11.2 metodas – EDTA, HEDTA ir DTPA nustatymas 11.3 metodas – o,o-EDDHA ir o,o-EDDHMA rūgštimi chelatintos geležies nustatymas jonų poros chromatografija 11.4 metodas – EDDHSA rūgštimi chelatintos geležies nustatymas 11.5 metodas – o,p-EDDHA rūgštimi chelatintos geležies nustatymas 12 serijos metodai – Nitrifikacijos ir ureazės inhibitoriai 12.1 metodas – Diciandiamino nustatymas 12.2 metodas – NBPT nustatymas 13 serijos metodai – Sunkieji metalai 13.1 metodas – Kadmio kiekio nustatymas V PRIEDAS A. Dokumentų, į kuriuos turi atsižvelgti gamintojai arba jų atstovai, norėdami parengti į šio reglamento I priedą įtraukiamų naujo tipo trąšų techninę bylą, sąrašas B. Laboratorijų, kompetentingų teikti būtinas paslaugas nustatant eb trąšų atitiktį šio reglamento ir jo priedų reikalavimams, patvirtinimo reikalavimai









I PRIEDAS

EB TRĄŠŲ TIPŲ SĄRAŠAS

A. Neorganinės paprastosios pagrindinių maistinių medžiagų trąšos

A.1. Azoto trąšos







Nr. Tipo pavadinimas Duomenys apie gamybos metodą ir pagrindinius ingredientus Mažiausias maistinių medžiagų kiekis (masės procentinė dalis) Maistinių medžiagų kiekio išraiškos duomenys Kiti reikalavimai Kiti tipo žymėjimo duomenys Deklaruojamas maistinių medžiagų kiekis Maistinių medžiagų pavidalas ir tirpumas Kiti kriterijai 1 2 3 4 5 6 1a Kalcio nitratas (kalcio salietra) Cheminiu būdu gaunamas produktas, kurio pagrindinis ingredientas – kalcio nitratas, gali būti amonio nitrato 15 % N Azotas, išreikštas kaip suminis azotas arba nitratinis ir amoniakinis azotas. Didžiausias amoniakinio azoto kiekis: 1,5 % N. Suminis azotas Papildomos neprivalomos detalės: nitratinis azotas amoniakinis azotas 1b Kalcio-magnio nitratas (kalcio-magnio salietra) Cheminiu būdu gaunamas produktas, kurio pagrindiniai ingredientai – kalcio nitratas ir magnio nitratas 13 % N Azotas išreikštas kaip nitratinis azotas. Mažiausias magnio, esančio vandenyje tirpių druskų pavidalu, kiekis išreikštas kaip magnio oksidas: 5 % MgO. Nitratinis azotas Vandenyje tirpus magnio oksidas 1c Magnio nitratas Cheminiu būdu gaunamas produktas, kurio pagrindinis ingredientas – magnio nitrato heksahidratas 10 % N Azotas, išreikštas kaip nitratinis azotas. Pateikiant į rinką kristalinę medžiagą, galima įrašyti pastabą „kristalinis“ Nitratinis azotas Vandenyje tirpus magnio oksidas 14 % MgO Magnis, išreikštas kaip vandenyje tirpus magnio oksidas. 2a Natrio nitratas (natrio salietra) Cheminiu būdu gaunamas produktas, kurio pagrindinis ingredientas – natrio nitratas 15 % N Azotas, išreikštas kaip nitratinis azotas. Nitratinis azotas 2b Čilės salietra Produktas gaunamas iš gamtinio natrio nitrato, kurio pagrindinis ingredientas yra natrio nitratas 15 % N Azotas išreikštas kaip nitratinis azotas. Nitratinis azotas 3a Kalcio cianamidas Cheminiu būdu gaunamas produktas, kurio pagrindinis ingredientas yra kalcio cianamidas, turi kalcio oksido ir gali turėti nedidelį amonio druskų ir karbamido kiekį 18 % N Azotas, išreikštas kaip suminis azotas, bent 75 % deklaruojamo azoto yra cianamido pavidalu. Suminis azotas 3b Nitratinis kalcio cianamidas Cheminiu būdu gaunamas produktas, kurio pagrindinis ingredientas yra kalcio cianamidas, turi kalcio oksido ir gali turėti nedidelį amonio druskų bei karbamido kiekį ir pridėto nitrato 18 % N Azotas, išreikštas kaip suminis azotas, bent 75 % deklaruojamo ne nitratinio azoto yra cianamido pavidalu. Nitratinio azoto kiekis: — mažiausias: 1 % N, — didžiausias: 3 % N. Suminis azotas Nitratinis azotas ▼M5 4 Amonio sulfatas Cheminiu būdu pagamintas produktas, kuriame pagrindinė sudedamoji dalis yra amonio sulfatas ir kurio sudėtyje gali būti ne daugiau kaip 15 % kalcio nitrato (kalcio nitrato tetrahidrato). 19,7 % N Azotas, išreikštas kaip suminis azotas. Didžiausias nitratinio azoto kiekis – 2,2 % viso azoto, jei dedama kalcio nitrato (kalcio nitrato tetrahidrato). Jei prekiaujama amonio sulfato ir kalcio nitrato (kalcio nitrato tetrahidrato) mišiniu, pavadinime turi būti nurodyta „sudėtyje yra ne daugiau kaip 15 % kalcio nitrato (kalcio nitrato tetrahidrato)“. Amoniakinis azotas Suminis azotas, jei dedama kalcio nitrato (kalcio nitrato tetrahidrato). ▼B 5 Amonio nitratas arba kalcio-amonio nitratas Cheminiu būdu gaunamas produktas, kurio pagrindinis ingredientas yra amonio nitratas ir kuris gali turėti užpildų, pvz., maltų klinčių, kalcio sulfato, malto dolomito, magnio sulfato, kizerito 20 % N Azotas išreikštas kaip nitratinis ir amoniakinis azotas, kiekvienas iš šių dviejų azoto pavidalų sudaro apytikriai pusę esančio azoto kiekio. Prireikus žr. šio reglamento III priedo 1 ir 2 skyrių. Pavadinimas „kalcio-amonio nitratas“ naudojamas tik trąšoms, kurios be amonio nitrato turi tik kalcio karbonato (pvz., kalkakmenio) ir (arba) magnio ir kalcio karbonatų (pvz., dolomito). Mažiausias šių karbonatų kiekis turi būti 20 %, jų grynumas bent 90 % Suminis azotas Nitratinis azotas Amoniakinis azotas 6 Amonio sulfatas-nitratas Cheminiu būdu gaunamas produktas, kurio pagrindiniai ingredientai yra amonio nitratas ir amonio sulfatas 25 % N Azotas, išreikštas kaip amoniakinis ir nitratinis azotas. Mažiausias nitratinio azoto kiekis: 5 %. Suminis azotas Amoniakinis azotas Nitratinis azotas 7 Magnio sulfatas-nitratas Cheminiu būdu gaunamas produktas, kurio pagrindiniai ingredientai yra amonio nitratas, amonio sulfatas ir magnio sulfatas 19 % N Azotas, išreikštas kaip amoniakinis ir nitratinis azotas. Mažiausias nitratinio azoto kiekis: 6 % N. Suminis azotas Amoniakinis azotas 5 % MgO Magnis, esantis tirpių vandenyje druskų pavidalu, išreikštas kaip magnio oksidas. Nitratinis azotas Vandenyje tirpus magnio oksidas 8 Magnio-amonio nitratas Cheminiu būdu gaunamas produktas, kurio pagrindiniai ingredientai yra amonio nitratas ir magnio sudėtinės druskos (dolomitas, magnio karbonatas ir (arba) magnio sulfatas) 19 % N Azotas, išreikštas kaip amoniakinis ir nitratinis azotas. Mažiausias nitratinio azoto kiekis: 6 % N. Suminis azotas Amoniakinis azotas Nitratinis azotas 5 % MgO Magnis, išreikštas kaip suminis magnio oksidas. Suminis magnio oksidas ir galbūt vandenyje tirpus magnio oksidas 9 Karbamidas Cheminiu būdu gaunamas produktas, kurio pagrindinis ingredientas yra karbonildiamidas (karbamidas) 44 % N Suminis karbamidinis azotas (įskaitant biuretą).Didžiausias biureto kiekis: 1,2 %. Suminis azotas, išreikštas kaip karbamidas 10 Krotonilideno dikarbamidas Produktas, gaunamas reaguojant karbamidui ir krotono aldehidui Monomerinis junginys 28 % N Azotas, išreikštas kaip suminis azotas. Mažiausiai 25 % N yra krotonilideno dikarbamido azotas. Didžiausias karbamidinio azoto kiekis: 3 %. Suminis azotas Karbamidinis azotas, jei jis sudaro bent 1 % masės Krotonilideno dikarbamido azotas 11 Izobutilideno dikarbamidas Produktas gaunamas sureagavus karbamidui su izobutirilaldehidu Monomerinis junginys 28 % N Azotas, išreikštas kaip suminis azotas. Mažiausiai 25 % N yra izobutilideno dikarbamido azotas. Didžiausias karbamidinio azoto kiekis: 3 %. Suminis azotas Karbamidinis azotas, jei jis sudaro bent 1 % masės Izobutilideno dikarbamido azotas 12 Karbamido formaldehidas Produktas, gaunamas reaguojant karbamidui ir formaldehidui, kurio pagrindinis ingredientas yra karbamido formaldehido molekulės Polimerinis junginys 36 % N Azotas, išreikštas kaip suminis azotas. Mažiausiai 3/5 deklaruojamo suminio azoto kiekio turi būti karštame vandenyje tirpių junginių pavidalu. Mažiausiai 31 % N yra karbamido formaldehido azotas. Didžiausias karbamidinio azoto kiekis: 5 %. Suminis azotas Karbamidinis azotas, jei jis sudaro bent 1 % masės Formaldehido karbamido, tirpaus šaltame vandenyje, azotas Formaldehido karbamido, tirpaus tik karštame vandenyje, azotas 13 Azoto trąšos, turinčios krotonilideno dikarbamido Cheminiu būdu gautas produktas, turintis krotonilideno dikarbamido ir paprastųjų azoto trąšų (iš A skyriaus 1 dalies sąrašo, išskyrus 3a, 3b ir 5 produktus) 18 % N, išreikšto kaip suminis azotas. Mažiausiai 3 % amoniakinio ir (arba) nitratinio ir (arba) karbamidinio azoto. Mažiausiai 1/3 deklaruojamo suminio azoto kiekio turi būti gauta iš krotonilideno dikarbamido. Didžiausias biureto kiekis: (N karbamido + N krotonilideno dikarbamido) × 0,026. Suminis azotas Jei kiekis sudaro bent 1 %: — nitratinis azotas — amoniakinis azotas — karbamidinis azotas Krotonilideno dikarbamido azotas 14 Azoto trąšos, turinčios izobutilideno dikarbamido Cheminiu būdu gautas produktas, turintis izobutilideno dikarbamido ir paprastųjų azoto trąšų (iš A skyriaus 1 dalies sąrašo, išskyrus 3a, 3b ir 5 produktus) 18 % N, išreikšto kaip suminis azotas. Mažiausiai 3 % amoniakinio ir (arba) nitratinio ir (arba) karbamidinio azoto. Mažiausiai 1/3 deklaruojamo suminio azoto kiekio turi būti gauta iš izobutilideno dikarbamido. Didžiausias biureto kiekis: (N karbamido + N izobutilideno dikarbamido) × 0,026. Suminis azotas Jei kiekis sudaro bent 1 %: — nitratinis azotas — amoniakinis azotas — karbamidinis azotas Izobutilideno dikarbamido azotas 15 Azoto trąšos, turinčios karbamido formaldehido Cheminiu būdu gautas produktas, turintis karbamido formaldehido ir paprastųjų azoto trąšų (iš A skyriaus 1 dalies sąrašo, išskyrus 3a, 3b ir 5 produktus) 18 % N, išreikšto kaip suminis azotas. Mažiausiai 3 % amoniakinio ir (arba) nitratinio ir (arba) karbamidinio azoto. Mažiausiai 1/3 deklaruojamo suminio azoto kiekio turi būti gauta iš karbamido formaldehido. Mažiausiai 3/5 karbamido formaldehido azoto turi būti karštame vandenyje tirpaus junginio azotas. Didžiausias biureto kiekis: (N karbamido + N karbamido formaldehido) × 0,026 Suminis azotas Jei kiekis sudaro bent 1 %: — nitratinis azotas — amoniakinis azotas — karbamidinis azotas Karbamido formaldehido azotas Karbamido formaldehido, tirpaus šaltame vandenyje, azotas Karbamido formaldehido, tirpaus tik karštame vandenyje, azotas ▼M5 ————— ▼B ►M5 16 ◄ Karbamido-amonio sulfatas Produktas, gaunamas cheminiu būdu iš karbamido ir amonio sulfato 30 % N Azotas, išreikštas kaip amoniakinis ir karbamidinis azotas. Mažiausias amoniakinio azoto kiekis: 4 %. Mažiausias sieros kiekis, išreikštas kaip sieros trioksidas: 12 %. Didžiausias biureto kiekis: 0,9 %. Suminis azotas Amoniakinis azotas Karbamidinis azotas Vandenyje tirpus sieros trioksidas (1) Asmenys, atsakingi už prekybą trąšomis, tiekdami kiekvieną pakuotę arba piltinių trąšų siuntą, turi pateikti kiek įmanoma išsamesnę techninę informaciją. Ši informacija turi leisti vartotojui nustatyti auginamų pasėlių tręšimo normas ir laiką.

A.2. Fosforo trąšos

Jei trąšų, parduodamų granulių pavidalu, pagrindiniams komponentams reikalaujama taikyti dalelių dydžio kriterijų (1, 3, 4, 5, 6 ir 7 trąšos), jis bus nustatytas taikant atitinkamą analizės metodą.







Nr. Tipo pavadinimas Duomenys apie gamybos metodą ir pagrindinius ingredientus Mažiausias maistinių medžiagų kiekis (masės procentinė dalis) Maistinių medžiagų kiekio išraiškos duomenys Kiti reikalavimai Kiti tipo žymėjimo duomenys Deklaruojamas maistinių medžiagų kiekis Maistinių medžiagų pavidalas ir tirpumas Kiti kriterijai 1 2 3 4 5 6 1 Bazinis šlakas: — tomamilčių fosfatai, — tomamilčiai Produktas, gaunamas lydant plieną iš fosforo turinčių lydalų, kurio pagrindinis ingredientas – kalcio silikatas ir fosfatas 12 % P2O5 Fosforas, išreikštas kaip neorganinėse rūgštyse tirpus fosforo pentoksidas, kurio mažiausiai 75 % deklaruojamo kiekio tirpsta 2 % citrinų rūgštyje; arba 10 % P2O5 Fosforas, išreikštas kaip fosforo pentoksidas, tirpus 2 % citrinų rūgštyje Dalelių dydis: — mažiausiai 75 % gali praeiti per sietą, kurio akučių dydis – 0,160 mm, — mažiausiai 96 % gali praeiti per sietą, kurio akučių dydis – 0,630 mm Suminis fosforo pentoksidas (tirpus neorganinėse rūgštyse), kurio 75 % (nurodoma masės dalis %) tirpsta 2 % citrinų rūgštyje (prekybai Prancūzijoje, Italijoje, Ispanijoje, Portugalijoje , Graikijoje ►M1 , Čekijoje, Estijoje, Kipre, Latvijoje, Lietuvoje, Vengrijoje, Maltoje, Lenkijoje, Slovėnijoje, Slovakijoje, ◄ ►M3 Bulgarijoje, Rumunijoje ◄ ) Suminis fosforo pentoksidas (tirpus neorganinėse rūgštyse) ir fosforo pentoksidas, tirpus 2 % citrinų rūgštyje (prekybai Jungtinėje Karalystėje) Fosforo pentoksidas, tirpus 2 % citrinų rūgštyje (prekybai Vokietijoje, Belgijoje, Danijoje, Airijoje, Liuksemburge, Nyderlanduose ir Austrijoje) 2a Superfosfatas Produktas, gaunamas maltam neorganiniam fosfatui reaguojant su sieros rūgštimi, pagrindinis ingredientas – kalcio dihidrofosfatas ir kalcio sulfatas 16 % P2O5 Fosforas, išreikštas kaip fosforo pentoksidas, tirpus neutraliame amonio citrato tirpale, mažiausiai 93 % deklaruojamo P2O5 kiekio tirpsta vandenyje Bandomasis ėminys: 1 g Fosforo pentoksidas, tirpus neutraliame amonio citrato tirpale Vandenyje tirpus fosforo pentoksidas 2b Dvigubasis superfosfatas Produktas, gaunamas maltam neorganiniam fosfatui reaguojant su sieros ir fosforo rūgštimis, pagrindiniai ingredientai – kalcio dihidrofosfatas bei kalcio sulfatas 25 % P2O5 Fosforas, išreikštas kaip fosforo pentoksidas, tirpus neutraliame amonio citrato tirpale, mažiausiai 93 % deklaruojamo P2O5 kiekio tirpsta vandenyje Bandomasis ėminys: 1 g Fosforo pentoksidas, tirpus neutraliame amonio citrato tirpale Vandenyje tirpus fosforo pentoksidas ▼M2 2c Trigubasis superfosfatas Produktas, gaunamas maltam neorganiniam fosfatui reaguojant su fosforo rūgštimi, kurio pagrindinis ingredientas – kalcio dihidrofosfatas 38 % P2O5 Fosforas, išreikštas kaip fosforo pentoksidas, tirpus neutraliame amonio citrato tirpale, mažiausiai 85 % deklaruojamo P2O5 kiekio tirpsta vandenyje Bandomasis ėminys: 3 g Fosforo pentoksidas, tirpus neutraliame amonio citrato tirpale Vandenyje tirpus fosforo pentoksidas ▼B 3 Iš dalies ištirpintas gamtinis fosfatas Produktas, gaunamas iš dalies tirpinant maltą gamtinį fosfatą sieros arba fosforo rūgštyje, pagrindiniai ingredientai – kalcio dihidrofosfatas, kalcio fosfatas ir kalcio sulfatas 20 % P2O5 Fosforas, išreikštas kaip neorganinėse rūgštyse tirpus P2O5, kurio mažiausiai 40 % deklaruojamo kiekio tirpsta vandenyje Dalelių dydis: — mažiausiai 90 % gali praeiti per sietą, kurio akučių dydis – 0,160 mm, — mažiausiai 98 % gali praeiti per sietą, kurio akučių dydis – 0,630 mm Suminis fosforo pentoksidas (tirpus neorganinėse rūgštyse) Vandenyje tirpus fosforo pentoksidas ▼M7 3a Iš dalies ištirpintas gamtinis fosfatas su magniu Produktas, gaunamas iš dalies tirpinant maltą gamtinį fosfatą sieros arba fosforo rūgštyje, į kurią pridedama magnio sulfato arba magnio oksido, pagrindiniai jo ingredientai – monokalcio fosfatas, trikalcio fosfatas, kalcio sulfatas ir magnio sulfatas 16 % P2O5, 6 % MgO Fosforas, išreikštas kaip P2O5, tirpus neorganinėse rūgštyse, mažiausiai 40 % deklaruojamo P2O5 kiekio tirpsta vandenyje Dalelių dydis: — mažiausiai 90 % gali praeiti per sietą, kurio akučių dydis – 0,160 mm, — mažiausiai 98 % gali praeiti per sietą, kurio akučių dydis – 0,630 mm. Suminis fosforo pentoksidas (tirpus neorganinėse rūgštyse) Vandenyje tirpus fosforo pentoksidas Suminis magnio oksidas Vandenyje tirpus magnio oksidas ▼B 4 Kalcio hidrofosfatas Produktas, gaunamas nusodinant fosforo rūgštį, tirpiu pavidalu gautą iš neorganinių fosfatų arba kaulų, pagrindinis ingredientas – kalcio hidrofosfato dihidratas 38 % P2O5 Fosforas, išreikštas kaip šarminiame amonio citrato tirpale (Petermann'o tirpale) tirpus fosforo pentoksidas Dalelių dydis: — mažiausiai 90 % gali praeiti per sietą, kurio akučių dydis – 0,160 mm, — mažiausiai 98 % gali praeiti per sietą, kurio akučių dydis – 0,630 mm Fosforo pentoksidas, tirpus šarminiame amonio citrato tirpale 5 Termofosfatas Produktas, gaunamas sukepinant maltus gamtinius fosfatus su šarminiais junginiais ir silicio rūgštimi, kurio pagrindiniai ingredientai – bazinis kalcio fosfatas ir kalcio silikatas 25 % P2O5 Fosforas, išreikštas kaip šarminiame amonio citrato tirpale (Petermann'o tirpale) tirpus fosforo pentoksidas Dalelių dydis: — mažiausiai 75 % gali praeiti per sietą, kurio akučių dydis – 0,160 mm, — mažiausiai 96 % gali praeiti per sietą, kurio akučių dydis – 0,630 mm Fosforo pentoksidas, tirpus šarminiame amonio citrato tirpale 6 Aliuminio-kalcio fosfatas Amorfinis produktas, gaunamas kaitinant ir malant, pagrindiniai ingredientai – aliuminio ir kalcio fosfatai 30 % P2O5 Fosforas išreikštas kaip neorganinėse rūgštyse tirpus P2O5, mažiausiai 75 % deklaruojamo P2O5 kiekio tirpsta šarminiame amonio citrato (Joulie) tirpale Dalelių dydis: — mažiausiai 90 % gali praeiti per sietą, kurio akučių dydis – 0,160 mm, — mažiausiai 98 % gali praeiti per sietą, kurio akučių dydis – 0,630 mm Suminis fosforo pentoksidas (tirpus neorganinėse rūgštyse) Fosforo pentoksidas, tirpus šarminiame amonio citrato tirpale 7 Minkštasis maltas gamtinis fosfatas Produktas gaunamas malant minkštuosius gamtinius fosfatus pagrindiniai ingredientai – kalcio fosfatas ir kalcio karbonatas 25 % P2O5 Fosforas, išreikštas neorganinėse rūgštyse tirpiu fosforo pentoksidu, mažiausiai 55 % deklaruojamo P2O5 kiekiotirpsta 2 % skruzdžių rūgštyje Dalelių dydis: — mažiausiai 90 % gali praeiti per sietą, kurio akučių dydis – 0,063 mm, — mažiausiai 99 % gali praeiti per sietą, kurio akučių dydis – 0,125 mm Suminis fosforo pentoksidas (tirpus neorganinėse rūgštyse) Fosforo pentoksidas, tirpus 2 % skruzdžių rūgštyje Medžiagos, galinčios praeiti per sietą, kurio akučių dydis 0,063 mm, masės procentinė dalis

A.3. Kalio trąšos







Nr. Tipo pavadinimas Duomenys apie gamybos metodą ir pagrindinius ingredientus Mažiausias maistinių medžiagų kiekis (masės procentinė dalis) Maistinių medžiagų kiekio išraiškos duomenys Kiti reikalavimai Kiti tipo žymėjimo duomenys Deklaruojamas maistinių medžiagų kiekis Maistinių medžiagų pavidalas ir tirpumas Kiti kriterijai 1 2 3 4 5 6 1 Kainitas Produktas, gaunamas iš neapdorotų kalio druskų 10 % K2O Kalis, išreikštas kaip vandenyje tirpus K2O Gali būti rašomi įprastiniai prekių pavadinimai Vandenyje tirpus kalio oksidas Vandenyje tirpus magnio oksidas 5 % MgO Magnis vandenyje tirpių druskų pavidalų, išreikštas kaip magnio oksidas 2 Sodrinta kainito druska Produktas gaunamas iš neapdorotų kalio druskų, sodrintų maišant su kalio chloridu 18 % K2O Kalis, išreikštas kaip vandenyje tirpus K2O Gali būti rašomi įprastiniai prekių pavadinimai Vandenyje tirpus kalio oksidas Galima nurodyti vandenyje tirpaus magnio oksido kiekį, jei jis didesnis kaip 5 % MgO 3 Kalio chloridas Produktas, gaunamas iš neapdorotų kalio druskų, pagrindinis ingredientas – kalio chloridas 37 % K2O Kalis, išreikštas kaip vandenyje tirpus K2O Gali būti rašomi įprastiniai prekių pavadinimai Vandenyje tirpus kalio oksidas 4 Kalio chloridas, turintis magnio druskų Produktas, gaunamas iš neapdorotų kalio druskų pridedant magnio druskų, jo pagrindiniai ingredientai – kalio chloridas ir magnio druskos 37 % K2O Kalis, išreikštas kaip vandenyje tirpus K2O Vandenyje tirpus kalio oksidas Vandenyje tirpus magnio oksidas 5 % MgO Magnis vandenyje tirpių druskų pavidalų, išreikštas kaip magnio oksidas 5 Kalio sulfatas Produktas, gaunamas cheminiu būdu iš kalio druskų, jo pagrindinis ingredientas – kalio sulfatas 47 % K2O Kalis, išreikštas kaip vandenyje tirpus K2O Didžiausias chlorido kiekis: 3 % Cl Vandenyje tirpus kalio oksidas Galima nurodyti chlorido kiekį 6 Kalio sulfatas, turintis magnio druskos Produktas, gaunamas cheminiu būdu iš kalio druskų, galbūt pridedant magnio druskų, jo pagrindiniai ingredientai – kalio sulfatas ir magnio sulfatas 22 % K2O Kalis, išreikštas kaip vandenyje tirpus K2O Gali būti rašomi įprastiniai prekių pavadinimai Vandenyje tirpus kalio oksidas Vandenyje tirpus magnio oksidas Galima nurodyti chlorido kiekį 8 % MgO Magnis vandenyje tirpių druskų pavidalų, išreikštas kaip magnio oksidas Didžiausias chlorido kiekis: 3 % Cl 7 Kizeritas ir kalio sulfatas Produktas, gaunamas iš kizerito pridedant kalio sulfato 8 % MgO Magnis, išreikštas kaip vandenyje tirpus MgO Gali būti rašomi įprastiniai prekių pavadinimai Vandenyje tirpus magnio oksidas Vandenyje tirpus kalio oksidas Galima nurodyti chlorido kiekį 6 % K2O Kalis, išreikštas kaip vandenyje tirpus K2O Suminis MgO + K2O kiekis: 20 % Didžiausias chlorido kiekis: 3 % Cl

B. Neorganinės sudėtinės pagrindinių maistinių medžiagų trąšos

B.1. NPK trąšos







B.1.1 Tipo pavadinimas: NPK trąšos. Duomenys apie gamybos būdą: Produktas, gaunamas cheminiu arba maišymo būdu, nepridedant gyvulinės arba augalinės kilmės organinių maistinių medžiagų. Mažiausias maistinių medžiagų kiekis (masės procentinė dalis): — Suminis kiekis: 20 % (N + P2O5 + K2O), — Kiekvienos maistinės medžiagos: 3 % N, 5 % P2O5, 5 % K2O.







Deklaruojamas pavidalas, tirpumas ir maistinių medžiagų kiekis, kaip nurodyta 4, 5 ir 6 skiltyse Dalelių dydis Duomenys trąšoms identifikuoti Kiti reikalavimai N P2O5 K2O N P2O5 K2O 1 2 3 4 5 6 1) Suminis azotas 2) Nitratinis azotas 3) Amoniakinis azotas 4) Karbamidinis azotas 5) Cianamidinis azotas 1) Vandenyje tirpus P2O5 2) P2O5, tirpus neutraliame amonio citrate 3) P2O5, tirpus neutraliame amonio citrate ir vandenyje 4) P2O5, tirpus tik neorganinėse rūgštyse 5) P2O5, tirpus šarminiame amonio citrato tirpale (Petermann) 6a) P2O5, tirpus neorganinėse rūgštyse, mažiausiai 75 % deklaruojamo P2O5 kiekio tirpsta 2 % citrinų rūgštyje 6b) P2O5, tirpus 2 % citrinų rūgštyje 7) P2O5, tirpus neorganinėse rūgštyse, mažiausiai 75 % deklaruojamo P2O5 kiekio tirpsta šarminiame amonio citrato tirpale (Joulie) 8) P2O5, tirpus neorganinėse rūgštyse, mažiausiai 55 % deklaruojamo P2O5 kiekio tirpsta 2 % skruzdžių rūgštyje Vandenyje tirpus K2O 1) Suminis azotas 2) Jei azotas kuriuo nors vienu iš 2–5 azoto pavidalų sudaro bent 1 % masės, jį būtina deklaruoti 3) Jei daugiau kaip 28 %, žr. III priedo 2 dalį 1. NPK trąšos, neturinčios tomamilčių, termofosfatų, aliuminio-kalcio fosfato, iš dalies ištirpinto gamtinio fosfato ir minkštojo malto gamtinio fosfato, turi būti deklaruojamos pagal 1, 2 arba 3 tirpumą: — kai vandenyje tirpus P2O5 sudaro mažiau kaip 2 %, deklaruojamas tik jo tirpumas pagal 2, — kai vandenyje tirpus P2O5 sudaro bent 2 %, deklaruojamas tik jo tirpumas pagal 3 ir turi būti nurodomas vandenyje tirpaus P2O5 kiekis (tirpumas pagal 1). Tik neorganinėse rūgštyse tirpaus P2O5 kiekis neturi būti didesnis kaip 2 %. Šio 1 tipo trąšų tirpumui pagal 2 ir 3 nustatyti imamas 1 g bandomasis ėminys. 2a) NPK trąšos, turinčios minkštojo malto gamtinio fosfato arba iš dalies ištirpinto gamtinio fosfato, kuriose neturi būti tomamilčių, termofosfato ir aliuminio-kalcio fosfato. Jos turi būti deklaruojamos pagal 1, 3 ir 4 tirpumą: Šios rūšies trąšose turi būti: — mažiausiai 2 % P2O5, tirpaus tik neorganinėse rūgštyse (tirpumas pagal 4), — mažiausiai 5 % P2O5, tirpaus vandenyje ir neutraliame amonio citrate (tirpumas pagal 3), — mažiausiai 2,5 % vandenyje tirpaus P2O5 (tirpumas pagal 1). Šio tipo trąšos turi būti parduodamos pavadinimu „NPK trąšos, turinčios minkštojo malto gamtinio fosfato“ arba „NPK trąšos, turinčios iš dalies ištirpinto gamtinio fosfato“. Šio 2a tipo trąšų tirpumui pagal 3 nustatyti imamas 3 g bandomasis ėminys. 1) Vandenyje tirpus kalio oksidas 2) Nuoroda „Mažas chlorido kiekis“ taikoma ne didesniam kaip 2 % Cl kiekiui 3) Gali būti deklaruojamas chlorido kiekis Pagrindinių fosfatinių ingredientų dalelių dydis: Tomamilčiai: mažiausiai 75 % praeina per sietą, kurio akučių dydis 0,160 mm Aliuminio-kalcio fosfatas: mažiausiai 90 % praeina per sietą, kurio akučių dydis 0,160 mm Termofosfatas: mažiausiai 75 % praeina per sietą, kurio akučių dydis 0,160 mm Minkštasis maltas gamtinis fosfatas: mažiausiai 90 % praeina per sietą, kurio akučių dydis 0,063 mm Iš dalies ištirpintas gamtinis fosfatas: mažiausiai 90 % praeina per sietą, kurio akučių dydis 0,160 mm 2b) NPK trąšos, turinčios aliuminio-kalcio fosfato, neturi būti tomamilčių, termofosfato, minkštojo malto gamtinio fosfato ir iš dalies ištirpinto gamtinio fosfato. Jos deklaruojamos pagal 1 ir 7 tirpumą, o šis taikomas atėmus tirpumą vandenyje. Šio tipo trąšose turi būti: — mažiausiai 2 % vandenyje tirpaus P2O5 (tirpumas pagal 1), — mažiausiai 5 % P2O5 tirpaus pagal 7. Šio tipo trąšos turi būti parduodamos pavadinimu „NPK trąšos, turinčios aliuminio-kalcio fosfato“. 3. Jei NPK trąšose yra tik vienas iš šių fosforo trąšų tipų: tomamilčių, termofosfato, aliuminio-kalcio fosfato, minkštojo malto gamtinio fosfato, po tipo pavadinimo turi būti nurodytas fosfato ingredientas. P2O5 tirpumas turi būti deklaruojamas pagal šiuos tirpumus: — trąšų, kurių pagrindinis ingredientas yra tomamilčiai: tirpumas pagal 6a (Prancūzija, Italija, Ispanija, Portugalija, Graikija ►M1 , Čekija, Estija, Kipras, Latvija, Lietuva, Vengrija, Malta, Lenkija, Slovėnija, Slovakija, ◄ ►M3 Bulgarija, Rumunija ◄ ), pagal 6b (Vokietija, Belgija, Danija, Airija, Liuksemburgas, Nyderlandai, Jungtinė Karalystė ir Austrija), — trąšų, kurių pagrindinis ingredientas yra termofosfatas: tirpumas pagal 5, — trąšų, kurių pagrindinis ingredientas yra aliuminio-kalcio fosfatas: tirpumas pagal 7, — trąšų, kurių pagrindinis ingredientas yra minkštasis maltas gamtinis fosfatas: tirpumas pagal 8.







B.1.2 Tipo pavadinimas: NPK trąšos, turinčios krotonilideno dikarbamido, izobutilideno dikarbamido, arba karbamido formaldehido (kaip tinka). Gamybos metodo duomenys: Produktas, gaunamas cheminiu būdu, nepridedant gyvulinės arba augalinės kilmės organinių maistinių medžiagų, turintis krotonilideno dikarbamido, arba izobutilideno dikarbamido, arba karbamido formaldehido. Mažiausias maistinių medžiagų kiekis (masės procentinė dalis): — Suminis kiekis: 20 % (N + P2O5 + K2O), — Kiekvienos maistinės medžiagos: — — 5 % N. Mažiausiai ¼ suminio deklaruojamo azoto kiekio turi būti 5, 6 arba 7 pavidalu. Mažiausiai 3/5 azoto kiekio, deklaruojamo 7 pavidalu, turi tirpti karštame vandenyje, — 5 % P2O5, — 5 % K2O.







Deklaruojamas pavidalas, tirpumas ir maistinių medžiagų kiekis, kaip nurodyta 4, 5 ir 6 skiltyse Dalelių dydis Duomenys trąšoms identifikuoti Kiti reikalavimai N P2O5 K2O N P2O5 K2O 1 2 3 4 5 6 1) Suminis azotas 2) Nitratinis azotas 3) Amoniakinis azotas 4) Karbamidinis azotas 5) Krotonilideno dikarbamido azotas 6) Izobutilideno dikarbamido azotas 7) Karbamido formaldehido azotas 8) Karbamido formaldehido azotas, tirpus tik karštame vandenyje 9) Karbamido formaldehido azotas, tirpus šaltame vandenyje 1) Vandenyje tirpus P2O5 2) P2O5, tirpus neutraliame amonio citrate 3) P2O5, tirpus neutraliame amonio citrate ir vandenyje Vandenyje tirpus K2O 1) Suminis azotas 2) Jei azotas kuriuo nors vienu iš 2–4 pavidalų sudaro bent 1 % masės, jį būtina deklaruoti 3) Vienas iš 5–7 pavidalų (kaip tinka). Azotas 7 pavidalu turi būti deklaruojamas kaip azotas 8 ir 9 pavidalu NPK trąšos, neturinčios tomamilčių, termofosfato, aliuminio-kalcio fosfato, iš dalies ištirpinto gamtinio fosfato ir gamtinio fosfato, turi būti deklaruojamos pagal 1, 2 arba 3 tirpumą: — kai vandenyje tirpaus P2O5 yra mažiau kaip 2 %, deklaruojamas tik tirpumas pagal 2, — kai vandenyje tirpus P2O5 sudaro mažiausiai 2 %, deklaruojamas tirpumas pagal 3, ir turi būti nurodytas vandenyje tirpaus P2O5 kiekis (tirpumas pagal 1). Tik neorganinėse rūgštyse tirpaus P2O5 kiekis neturi būti didesnis kaip 2 %. Tirpumui pagal 2 ir 3 nustatyti imamas 1 g bandomasis ėminys. 1) Vandenyje tirpus kalio oksidas 2) Nuoroda „Mažas chlorido kiekis“ taikoma ne didesniam kaip 2 % Cl kiekiui 3) Gali būti deklaruojamas chlorido kiekis

B.2. NP trąšos







B.2.1 Tipo pavadinimas: NP trąšos. Duomenys apie gamybos būdą: Produktas, gaunamas cheminiu arba maišymo būdu, nepridedant gyvulinės arba augalinės kilmės organinių maistinių medžiagų. Mažiausias maistinių medžiagų kiekis (masės procentinė dalis): — Suminis kiekis: 18 % (N + P2O5), — Kiekvienos maistinės medžiagos: 3 % N, 5 % P2O5.







Deklaruojamas pavidalas, tirpumas ir maistinių medžiagų kiekis, kaip nurodyta 4, 5 ir 6 skiltyse Dalelių dydis Duomenys trąšoms identifikuoti Kiti reikalavimai N P2O5 K2O N P2O5 K2O 1 2 3 4 5 6 1) Suminis azotas 2) Nitratinis azotas 3) Amoniakinis azotas 4) Karbamidinis azotas 5) Cianamidinis azotas 1) Vandenyje tirpus P2O5 2) P2O5, tirpus neutraliame amonio citrate 3) P2O5, tirpus neutraliame amonio citrate ir vandenyje 4) P2O5, tirpus tik neorganinėse rūgštyse 5) P2O5, tirpus šarminiame amonio citrato tirpale (Petermann) 6a) P2O5, tirpus neorganinėse rūgštyse, mažiausiai 75 % deklaruojamo P2O5 kiekio tirpsta 2 % citrinų rūgštyje 6b) P2O5, tirpus 2 % citrinų rūgštyje 7) P2O5, tirpus neorganinėse rūgštyse, mažiausiai 75 % deklaruojamo P2O5 kiekio tirpsta šarminiame amonio citrato tirpale (Joulie) 8) P2O5, tirpus neorganinėse rūgštyse, mažiausiai 55 % deklaruojamo P2O5 kiekio tirpsta 2 % skruzdžių rūgštyje 1) Suminis azotas 2) Jei azotas kuriuo nors vienu iš 2–5 pavidalų sudaro bent 1 % masės, jį būtina deklaruoti 1. NP trąšos, neturinčios tomamilčių, termofosfato, aliuminio-kalcio fosfato, iš dalies ištirpinto gamtinio fosfato ir minkštojo malto gamtinio fosfato, turi būti deklaruojamos pagal 1, 2 arba 3 tirpumą: — kai vandenyje tirpus P2O5 sudaro mažiau kaip 2 %, deklaruojamas tik jo tirpumas pagal 2, — kai vandenyje tirpus P2O5 sudaro bent 2 %, deklaruojamas tik jo tirpumas pagal 3 ir turi būti nurodomas vandenyje tirpaus P2O5 kiekis (tirpumas pagal 1). Tik neorganinėse rūgštyse tirpaus P2O5 kiekis neturi būti didesnis kaip 2 %. Šio 1 tipo trąšų tirpumui pagal 2 ir 3 nustatyti imamas 1 g bandomasis ėminys. 2a) NP trąšos, turinčios minkštojo malto gamtinio fosfato arba iš dalies ištirpinto gamtinio fosfato, kuriose neturi būti tomamilčių, termofosfato ir aliuminio-kalcio fosfato. Jos turi būti deklaruojamos pagal 1, 3 ir 4 tirpumą. Šios rūšies trąšose turi būti: — mažiausiai 2 % P2O5, tirpaus tik neorganinėse rūgštyse (tirpumas pagal 4), — mažiausiai 5 % P2O5, tirpaus vandenyje ir neutraliame amonio citrate (tirpumas pagal 3), — mažiausiai 2,5 % vandenyje tirpaus P2O5 (tirpumas pagal 1). Šio tipo trąšos turi būti parduodamos pavadinimu „NP trąšos, turinčios minkštojo malto gamtinio fosfato“ arba „NP trąšos, turinčios iš dalies ištirpinto gamtinio fosfato“. Šio 2a tipo trąšų tirpumui pagal 3 nustatyti imamas 3 g bandomasis ėminys. Pagrindinių fosfatinių ingredientų dalelių dydis: Tomamilčiai: mažiausiai 75 % praeina per sietą, kurio akučių dydis 0,160 mm Aliuminio-kalcio fosfatas: mažiausiai 90 % praeina per sietą, kurio akučių dydis 0,160 mm Termofosfatas: mažiausiai 75 % praeina per sietą, kurio akučių dydis 0,160 mm Minkštasis maltas gamtinis fosfatas: mažiausiai 90 % praeina per sietą, kurio akučių dydis 0,063 mm Iš dalies ištirpintas gamtinis fosfatas: mažiausiai 90 % praeina per sietą, kurio akučių dydis 0,160 mm 2b) NP trąšos, turinčios aliuminio-kalcio fosfato, neturi būti tomamilčių, termofosfato, minkštojo malto gamtinio fosfato ir iš dalies ištirpinto gamtinio fosfato. Jos deklaruojamos pagal 1 ir 7 tirpumą, o šis taikomas atėmus tirpumą vandenyje. Šio tipo trąšose turi būti: — mažiausiai 2 % vandenyje tirpaus P2O5 (tirpumas pagal 1), — mažiausiai 5 % P2O5, tirpaus pagal 7. Šio tipo trąšos turi būti parduodamos pavadinimu „NP trąšos, turinčios aliuminio-kalcio fosfato“. 3. Jei NP trąšose yra tik vienas iš šių fosforo trąšų tipų: tomamilčių, termofosfato, aliuminio-kalcio fosfato, minkštojo malto gamtinio fosfato, po tipo pavadinimo turi būti nurodytas fosfato ingredientas. P2O5 tirpumas turi būti deklaruojamas pagal šiuos tirpumus: — trąšų, kurių pagrindinis ingredientas yra tomamilčiai: tirpumas pagal 6a (Prancūzija, Italija, Ispanija, Portugalija, Graikija ►M1 , Čekija, Estija, Kipras, Latvija, Lietuva, Vengrija, Malta, Lenkija, Slovėnija, Slovakija, ◄ ►M3 Bulgarija, Rumunija ◄ ), pagal 6b (Vokietija, Belgija, Danija, Airija, Liuksemburgas, Nyderlandai, Jungtinė Karalystė ir Austrija), — trąšų, kurių pagrindinis ingredientas yra termofosfatas: tirpumas pagal 5, — trąšų, kurių pagrindinis ingredientas yra aliuminio-kalcio fosfatas: tirpumas pagal 7, — trąšų, kurių pagrindinis ingredientas yra minkštasis maltas gamtinis fosfatas: tirpumas pagal 8.







B.2.2 Tipo pavadinimas: NP trąšos, turinčios krotonilideno dikarbamido, izobutilideno dikarbamido, arba karbamido formaldehido (kaip tinka). Duomenys apie gamybos būdą: Produktas, gaunamas cheminiu būdu, nepridedant gyvulinės arba augalinės kilmės organinių maistinių medžiagų, turintis krotonilideno dikarbamido, arba izobutilideno dikarbamido, arba karbamido formaldehido. Mažiausias maistinių medžiagų kiekis (masės procentinė dalis): — Suminis kiekis: 18 % (N + P2O5), — Kiekvienos maistinės medžiagos: — — 5 % N. — Mažiausiai ¼ suminio deklaruojamo azoto kiekio turi būti 5, 6 arba 7 pavidalu. — Mažiausiai 3/5 azoto kiekio, deklaruojamo 7 pavidalu, turi tirpti karštame vandenyje, — 5 % P2O5.







Deklaruojamas pavidalas, tirpumas ir maistinių medžiagų kiekis, kaip nurodyta 4, 5 ir 6 skiltyse Dalelių dydis Duomenys trąšoms identifikuoti Kiti reikalavimai N P2O5 K2O N P2O5 K2O 1 2 3 4 5 6 1) Suminis azotas 2) Nitratinis azotas 3) Amoniakinis azotas 4) Karbamidinis azotas 5) Krotonilideno dikarbamido azotas 6) Izobutilideno dikarbamido azotas 7) Karbamido formaldehido azotas 8) Karbamido formaldehido azotas, tirpus tik karštame vandenyje 9) Karbamido formaldehido azotas, tirpus šaltame vandenyje 1) Vandenyje tirpus P2O5 2) P2O5, tirpus neutraliame amonio citrate 3) P2O5,tirpus neutraliame amonio citrate ir vandenyje 1) Suminis azotas 2) Jei azotas kuriuo nors vienu iš 2–4 pavidalų sudaro bent 1 % masės, jį būtina deklaruoti 3) Vienas iš 5–7 pavidalų (kaip tinka). Azotas 7 pavidalu turi būti deklaruojamas kaip azotas 8 ir 9 pavidalu 1. NP trąšos, neturinčios tomamilčių, termofosfato, aliuminio-kalcio fosfato, iš dalies ištirpinto gamtinio fosfato ir gamtinio fosfato, turi būti deklaruojamos pagal 1, 2 arba 3 tirpumą: — kai vandenyje tirpus P2O5 sudaro mažiau kaip 2 %, deklaruojamas tik jo tirpumas pagal 2, — kai vandenyje tirpus P2O5 sudaro bent 2 %, deklaruojamas jo tirpumas pagal 3 ir turi būti nurodomas vandenyje tirpaus P2O5 kiekis (tirpumas pagal 1). Tik neorganinėse rūgštyse tirpaus P2O5 kiekis neturi būti didesnis kaip 2 %. Tirpumui pagal 2 ir 3 nustatyti imamas 1 g bandomasis ėminys.

B.3. NK trąšos







B.3.1 Tipo pavadinimas: NK trąšos. Duomenys apie gamybos būdą: Produktas, gaunamas cheminiu arba maišymo būdu, nepridedant gyvulinės arba augalinės kilmės organinių maistinių medžiagų. Mažiausias maistinių medžiagų kiekis (masės procentinė dalis): — Suminis kiekis: 18 % (N + K2O), — Kiekvienos maistinės medžiagos: 3 % N, 5 % K2O.







Deklaruojamas pavidalas, tirpumas ir maistinių medžiagų kiekis, kaip nurodyta 4, 5 ir 6 skiltyse Dalelių dydis Duomenys trąšoms identifikuoti Kiti reikalavimai N P2O5 K2O N P2O5 K2O 1 2 3 4 5 6 1) Suminis azotas 2) Nitratinis azotas 3) Amoniakinis azotas 4) Karbamidinis azotas 5) Cianamidinis azotas Vandenyje tirpus K2O 1) Suminis azotas 2) Jei azotas kuriuo nors vienu iš 2–5 pavidalų sudaro bent 1 % masės, jį būtina deklaruoti 1) Vandenyje tirpus kalio oksidas 2) Nuoroda „Mažas chlorido kiekis“ taikoma ne didesniam kaip 2 % Cl kiekiui 3) Gali būti deklaruojamas chlorido kiekis







B.3.2 Tipo pavadinimas: NK trąšos, turinčios krotonilideno dikarbamido, izobutilideno dikarbamido, arba karbamido formaldehido (kaip tinka). Duomenys apie gamybos būdą: Produktas, gaunamas cheminiu būdu, nepridedant gyvulinės arba augalinės kilmės organinių maistinių medžiagų, turintis krotonilideno dikarbamido, arba izobutilideno dikarbamido, arba karbamido formaldehido. Mažiausias maistinių medžiagų kiekis (masės procentinė dalis): — Suminis kiekis: 18 % (N + K2O), — Kiekvienos maistinės medžiagos: — — 5 % N. — Mažiausiai ¼ suminio deklaruojamo azoto kiekio turi būti 5, 6 arba 7 pavidalu. — Mažiausiai 3/5 azoto kiekio, deklaruojamo 7 pavidalu, turi tirpti karštame vandenyje, — 5 % K2O.







Deklaruojamas pavidalas, tirpumas ir maistinių medžiagų kiekis, kaip nurodyta 4, 5 ir 6 skiltyse Dalelių dydis Duomenys trąšoms identifikuoti Kiti reikalavimai N P2O5 K2O N P2O5 K2O 1 2 3 4 5 6 1) Suminis azotas 2) Nitratinis azotas 3) Amoniakinis azotas 4) Karbamidinis azotas 5) Krotonilideno dikarbamido azotas 6) Izobutilideno dikarbamido azotas 7) Karbamido formaldehido azotas 8) Karbamido formaldehido azotas, tirpus tik karštame vandenyje 9) Karbamido formaldehido azotas, tirpus šaltame vandenyje Vandenyje tirpus K2O 1) Suminis azotas 2) Jei azotas kuriuo nors vienu iš 2–4 pavidalų sudaro bent 1 % masės, jį būtina deklaruoti 3) Vienas iš 5–7 pavidalų (kaip tinka). Azotas 7 pavidalu turi būti deklaruojamas kaip azotas 8 ir 9 pavidalu 1) Vandenyje tirpus kalio oksidas 2) Nuoroda „Mažas chlorido kiekis“ taikoma ne didesniam kaip 2 % Cl kiekiui 3) Gali būti deklaruojamas chlorido kiekis

B.4. PK trąšos







Tipo pavadinimas: PK trąšos. Duomenys apie gamybos būdą: Produktas, gaunamas cheminiu arba maišymo būdu, nepridedant gyvulinės arba augalinės kilmės organinių maistinių medžiagų. Mažiausias maistinių medžiagų kiekis (masės procentinė dalis): — Suminis kiekis: 18 % (P2O5 + K2O), — Kiekvienos maistinės medžiagos: 5 % P2O5, 5 % K2O.







Deklaruojamas pavidalas, tirpumas ir maistinių medžiagų kiekis, kaip nurodyta 4, 5 ir 6 skiltyse Dalelių dydis Duomenys trąšoms identifikuoti Kiti reikalavimai N P2O5 K2O N P2O5 K2O 1 2 3 4 5 6 1) Vandenyje tirpus P2O5 2) P2O5, tirpus neutraliame amonio citrate 3) P2O5, tirpus neutraliame amonio citrate ir vandenyje 4) P2O5, tirpus tik neorganinėse rūgštyse 5) P2O5, tirpus šarminiame amonio citrato tirpale (Petermann) 6a) P2O5, tirpus neorganinėse rūgštyse, mažiausiai 75 % deklaruojamo P2O5 kiekio tirpsta 2 % citrinų rūgštyje 6b) P2O5, tirpus 2 % citrinų rūgštyje 7) P2O5, tirpus neorganinėse rūgštyse, mažiausiai 75 % deklaruojamo P2O5 kiekio tirpsta šarminiame amonio citrato tirpale (Joulie) 8) P2O5, tirpus neorganinėse rūgštyse, mažiausiai 55 % deklaruojamo P2O5 kiekio tirpsta 2 % skruzdžių rūgštyje Vandenyje tirpus K2O 1. PK trąšos, neturinčios tomamilčių, termofosfato, aliuminio-kalcio fosfato, iš dalies ištirpinto gamtinio fosfato ir minkštojo malto gamtinio fosfato, turi būti deklaruojamos pagal 1, 2 arba 3 tirpumą: — kai vandenyje tirpus P2O5 sudaro mažiau kaip 2 %, deklaruojamas tik jo tirpumas pagal 2, — kai vandenyje tirpus P2O5 sudaro bent 2 %, deklaruojamas tik jo tirpumas pagal 3 ir turi būti nurodomas vandenyje tirpaus P2O5 kiekis (tirpumas pagal 1). Tik neorganinėse rūgštyse tirpaus P2O5 kiekis neturi būti didesnis kaip 2 %. Šio 1 tipo trąšų tirpumui pagal 2 ir 3 nustatyti imamas 1 g bandomasis ėminys. 2a) PK trąšos, turinčios minkštojo malto gamtinio fosfato arba iš dalies ištirpinto gamtinio fosfato, kuriose neturi būti tomamilčių, termofosfato ir aliuminio-kalcio fosfato. Jos turi būti deklaruojamos pagal 1, 3 ir 4 tirpumą. Šios rūšies trąšose turi būti: — mažiausiai 2 % P2O5, tirpaus tik neorganinėse rūgštyse (tirpumas pagal 4), — mažiausiai 5 % P2O5, tirpaus vandenyje ir neutraliame amonio citrate (tirpumas pagal 3), — mažiausiai 2,5 % vandenyje tirpaus P2O5 (tirpumas pagal 1). Šio tipo trąšos turi būti parduodamos pavadinimu „PK trąšos, turinčios minkštojo malto gamtinio fosfato“ arba „PK trąšos, turinčios iš dalies ištirpinto gamtinio fosfato“. Šio 2a tipo trąšų tirpumui pagal 3 nustatyti imamas 3 g bandomasis ėminys. 1) Vandenyje tirpus kalio oksidas 2) Nuoroda „Mažas chlorido kiekis“ taikoma ne didesniam kaip 2 % Cl kiekiui 3) Gali būti deklaruojamas chlorido kiekis Pagrindinių fosfatinių ingredientų dalelių dydis: Tomamilčiai: mažiausiai 75 % praeina per sietą, kurio akučių dydis 0,160 mm Aliuminio-kalcio fosfatas: mažiausiai 90 % praeina per sietą, kurio akučių dydis 0,160 mm Termofosfatas: mažiausiai 75 % praeina per sietą, kurio akučių dydis 0,160 mm Minkštasis maltas gamtinis fosfatas: mažiausiai 90 % praeina per sietą, kurio akučių dydis 0,063 mm Iš dalies ištirpintas gamtinis fosfatas: mažiausiai 90 % praeina per sietą, kurio akučių dydis 0,160 mm 2b) PK trąšos, turinčios aliuminio-kalcio fosfato, neturi būti tomamilčių, termofosfato, minkštojo malto gamtinio fosfato ir iš dalies ištirpinto gamtinio fosfato. Jos deklaruojamos pagal 1 ir 7 tirpumą, o šis taikomas atėmus tirpumą vandenyje. Šio tipo trąšose turi būti: — mažiausiai 2 % vandenyje tirpaus P2O5 (tirpumas pagal 1), — mažiausiai 5 % P2O5, tirpaus pagal 7. Šio tipo trąšos turi būti parduodamos pavadinimu „PK trąšos, turinčios aliuminio-kalcio fosfato“. 3. Jei PK trąšose yra tik vienas iš šių fosforo trąšų tipų: tomamilčių, termofosfato, aliuminio-kalcio fosfato, minkštojo malto gamtinio fosfato, po tipo pavadinimo turi būti nurodytas fosfato ingredientas. P2O5 tirpumas turi būti deklaruojamas pagal šiuos tirpumus: — trąšų, kurių pagrindinis ingredientas yra tomamilčiai: tirpumas pagal 6a (Prancūzija, Italija, Ispanija, Portugalija, Graikija ►M1 , Čekija, Estija, Kipras, Latvija, Lietuva, Vengrija, Malta, Lenkija, Slovėnija, Slovakija, ◄ ►M3 Bulgarija, Rumunija ◄ ), pagal 6b (Vokietija, Belgija, Danija, Airija, Liuksemburgas, Nyderlandai, Jungtinė Karalystė ir Austrija), — trąšų, kurių pagrindinis ingredientas yra termofosfatas: tirpumas pagal 5, — trąšų, kurių pagrindinis ingredientas yra aliuminio-kalcio fosfatas: tirpumas pagal 7, — trąšų, kurių pagrindinis ingredientas yra minkštasis maltas gamtinis fosfatas: tirpumas pagal 8.

C. Neorganinės skystosios trąšos

C.1. Paprastosios skystosios trąšos







Nr. Tipo pavadinimas Duomenys apie gamybos metodą ir pagrindinius ingredientus Mažiausias maistinių medžiagų kiekis (masės procentinė dalis) Maistinių medžiagų kiekio išraiškos duomenys Kiti reikalavimai Kiti tipo žymėjimo duomenys Deklaruojamas maistinių medžiagų kiekis Maistinių medžiagų pavidalas ir tirpumas Kiti kriterijai 1 2 3 4 5 6 1 Azoto trąšų tirpalas Produktas, gaunamas cheminiu būdu ir tirpinant vandenyje, atmosferos slėgiui atspariu pavidalu, nepridedant gyvulinės arba augalinės kilmės organinių maistinių medžiagų 15 % N Azotas, išreikštas kaip suminis azotas arba, jei yra tik vienu pavidalu – kaip nitratinis, amoniakinis arba karbamidinis azotas. Didžiausias biureto kiekis: karbamidinis azotas × 0,026 Suminis azotas ir visi azoto pavidalai, kurių kiekis ne mažesnis kaip 1 %, nitratinis, amoniakinis ir (arba) karbamidinis azotas. Jei biureto kiekis mažesnis kaip 0,2 %, galima įrašyti „mažas biureto kiekis“ 2 Karbamido ir amonio nitrato trąšų tirpalas Produktas, gaunamas cheminiu būdu ir tirpinant vandenyje, turintis amonio nitrato ir karbamido 26 % N Azotas, išreikštas kaip suminis azotas, jei karbamidinis azotas nesudaro maždaug pusę kiekio. Didžiausias biureto kiekis: 0,5 % Suminis azotas Nitratinis, amoniakinis arba karbamidinis azotas. Jei biureto kiekis mažesnis kaip 0,2 %, galima įrašyti „mažas biureto kiekis“ 3 Kalcio nitrato tirpalas Produktas, gaunamas tirpinant vandenyje kalcio nitratą 8 % N Azotas, išreikštas kaip nitratinis azotas, esant ne daugiau kaip 1 % amoniakinio azoto Kalcis, išreikštas kaip vandenyje tirpus CaO Jei tinka, po trąšos tipo pavadinimo gali būti pateikiama viena iš šių nuorodų: — naudoti lapams, — maistinių medžiagų tirpalams gaminti, — tręšti laistymo būdu. Suminis azotas Vandenyje tirpus kalcio oksidas 5 skiltyje nurodytais naudojimo atvejais Neprivaloma: — nitratinis azotas, — amoniakinis azotas 4 Magnio nitrato tirpalas Produktas, gaunamas cheminiu būdu ir tirpinant vandenyje magnio nitratą 6 % N Azotas, išreikštas kaip nitratinis azotas. Nitratinis azotas Vandenyje tirpus magnio oksidas 9 % MgO Magnis, išreikštas kaip vandenyje tirpus magnio oksidas. Mažiausia pH vertė: 4 5 Kalcio nitrato suspensija Produktas, gaunamas kalcio nitratą suspenduojant vandenyje 8 % N Azotas, išreikštas kaip suminis azotas arba kaip nitratinis ir amoniakinio azoto kiekis ne didesnis kaip: 1,0 % Po trąšos tipo pavadinimo gali būti pateikiama viena iš šių nuorodų: — naudoti lapams, — maistinių medžiagų tirpalams ir suspensijoms gaminti, — tręšti laistymo būdu. Suminis azotas Nitratinis azotas Vandenyje tirpus kalcio oksidas 5 skiltyje nurodytais naudojimo atvejais 14 % CaO Kalcis, išreikštas kaip vandenyje tirpus CaO 6 Azoto trąšų ir karbamido formaldehido tirpalas Produktas, gaunamas cheminiu būdu arba tirpinant vandenyje karbamido formaldehidą ir azoto trąšas iš A skyriaus 1 dalies sąrašo, išskyrus 3a, 3b ir 5 produktus) 18 % N, išreikštas kaip suminis azotas Bent vienas trečdalis deklaruojamo suminio azoto kiekio turi būti gauta iš karbamido formaldehido Didžiausias biureto kiekis: (karbamidinis N + karbamido formaldehido N) × 0,026 Suminis azotas Visi pavidalai, kurių kiekis ne mažesnis kaip 1 %: — Nitratinis azotas, — Amoniakinis azotas, — Karbamidinis azotas. Karbamido formaldehido azotas 7 Azoto trąšų ir karbamido formaldehido suspensija Produktas, gaunamas cheminiu būdu arba suspenduojant vandenyje karbamido formaldehidą ir azoto trąšas iš A skyriaus 1 dalies sąrašo, išskyrus 3a, 3b ir 5 produktus 18 % N, išreikštas kaip suminis azotas Bent vienas trečdalis deklaruojamo suminio azoto kiekio turi būti gauta iš karbamido formaldehido, kurio bent trys penktadaliai turi tirpti karštame vandenyje Didžiausias biureto kiekis: (karbamidinis N + karbamido formaldehido N) × 0,026 Suminis azotas Visi pavidalai, kurių kiekis ne mažesnis kaip 1 %: — Nitratinis azotas, — Amoniakinis azotas, — Karbamidinis azotas. Karbamido formaldehido azotas Karbamido formaldehido azotas, tirpus šaltame vandenyje Karbamido formaldehido azotas, tirpus tik karštame vandenyje

C.2. Sudėtinės skystosios trąšos







C.2.1 Tipo pavadinimas: NPK trąšų tirpalas. Duomenys apie gamybos būdą: Produktas, gaunamas cheminiu būdu ir tirpinant vandenyje, atmosferos slėgiui atspariu pavidalu, nepridedant gyvulinės arba augalinės kilmės organinių maistinių medžiagų. Mažiausias maistinių medžiagų kiekis (masės procentinė dalis) ir kiti reikalavimai: — Suminis kiekis: 15 %, (N + P2O5 + K2O), — Kiekvienos maistinės medžiagos: 2 % N, 3 % P2O5, 3 % K2O, — Didžiausias biureto kiekis: karbamido N × 0,026.







Deklaruojamas pavidalas, tirpumas ir maistinių medžiagų kiekis, kaip nurodyta 4, 5 ir 6 skiltyse Dalelių dydis Duomenys trąšoms identifikuoti Kiti reikalavimai N P2O5 K2O N P2O5 K2O 1 2 3 4 5 6 1) Suminis azotas 2) Nitratinis azotas 3) Amoniakinis azotas 4) Karbamidinis azotas Vandenyje tirpus P2O5 Vandenyje tirpus K2O 1) Suminis azotas 2) Jei azotas kuriuo nors vienu iš 2–4 pavidalų sudaro bent 1 % masės, jį būtina deklaruoti 3) Jei biureto kiekis mažesnis kaip 0,2 %, galima įrašyti žodžius „mažas biureto kiekis“ Vandenyje tirpus P2O5 1) Vandenyje tirpus kalio oksidas 2) Nuoroda „Mažas chlorido kiekis“ taikoma ne didesniam kaip 2 % Cl kiekiui 3) Gali būti deklaruojamas chlorido kiekis







C.2.2 Tipo pavadinimas: NPK trąšų suspensija. Duomenys apie gamybos būdą: Skystasis produktas, kurio maistinės medžiagos gaunamos iš vandeniniame tirpale ir suspensijoje esančių medžiagų, nepridedant gyvulinės arba augalinės kilmės organinių maistinių medžiagų. Mažiausias maistinių medžiagų kiekis (masės procentinė dalis) ir kiti reikalavimai: — Suminis kiekis: 20 %, (N + P2O5 + K2O), — Kiekvienos maistinės medžiagos: 3 % N, 4 % P2O5, 4 % K2O, — Didžiausias biureto kiekis: karbamidinis N × 0,026.







Deklaruojamas pavidalas, tirpumas ir maistinių medžiagų kiekis, kaip nurodyta 4, 5 ir 6 skiltyse Dalelių dydis Duomenys trąšoms identifikuoti Kiti reikalavimai N P2O5 K2O N P2O5 K2O 1 2 3 4 5 6 1) Suminis azotas 2) Nitratinis azotas 3) Amoniakinis azotas 4) Karbamidinis azotas 1) Vandenyje tirpus P2O5 2) P2O5, tirpus neutraliame amonio citrate 3) P2O5,tirpus neutraliame amonio citrate ir vandenyje Vandenyje tirpus K2O 1) Suminis azotas 2) Jei azotas kuriuo nors vienu iš 2–4 pavidalų sudaro bent 1 % masės, jį būtina deklaruoti 3) Jei biureto kiekis mažesnis kaip 0,2 %, galima įrašyti žodžius „mažas biureto kiekis“ Trąšose neturi būti tomamilčių, aliuminio-kalcio fosfato, termofosfatų, iš dalies ištirpintų gamtinių fosfatų arba gamtinių fosfatų 1) Jei vandenyje tirpaus P2O5 yra mažiau kaip 2 %, turi būti nurodomas tik jo tirpumas pagal 2 2) Jei vandenyje tirpaus P2O5 yra bent 2 %, turi būti nurodomas jo tirpumas pagal 3 ir vandenyje tirpaus P2O5 kiekis 1) Vandenyje tirpus kalio oksidas 2) Nuoroda „Mažas chlorido kiekis“ taikoma ne didesniam kaip 2 % Cl kiekiui 3) Gali būti deklaruojamas chlorido kiekis







C.2.3 Tipo pavadinimas: NP trąšų tirpalas. Duomenys apie gamybos būdą: Produktas, gaunamas cheminiu būdu ir tirpinant vandenyje, atmosferos slėgiui atspariu pavidalu, nepridedant gyvulinės arba augalinės kilmės organinių maistinių medžiagų. Mažiausias maistinių medžiagų kiekis (masės procentinė dalis) ir kiti reikalavimai: — Suminis kiekis: 18 %, (N + P2O5), — Kiekvienos maistinės medžiagos: 3 % N, 5 % P2O5, — Didžiausias biureto kiekis: karbamidinis N × 0,026.







Deklaruojamas pavidalas, tirpumas ir maistinių medžiagų kiekis, kaip nurodyta 4, 5 ir 6 skiltyse Dalelių dydis Duomenys trąšoms identifikuoti Kiti reikalavimai N P2O5 K2O N P2O5 K2O 1 2 3 4 5 6 1) Suminis azotas 2) Nitratinis azotas 3) Amoniakinis azotas 4) Karbamidinis azotas Vandenyje tirpus P2O5 1) Suminis azotas 2) Jei azotas kuriuo nors vienu iš 2–4 pavidalų sudaro bent 1 % masės, jį būtina deklaruoti 3) Jei biureto kiekis mažesnis kaip 0,2 %, galima įrašyti žodžius „mažas biureto kiekis“ Vandenyje tirpus P2O5







C.2.4 Tipo pavadinimas: NP trąšų suspensija. Duomenys apie gamybos būdą: Skystasis produktas, kurio maistinės medžiagos gaunamos iš vandeniniame tirpale ir suspensijoje esančių medžiagų, nepridedant gyvulinės arba augalinės kilmės organinių maistinių medžiagų. Mažiausias maistinių medžiagų kiekis (masės procentinė dalis): — Suminis kiekis: 18 %, (N + P2O5), — Kiekvienos maistinės medžiagos: 3 % N, 5 % P2O5, — Didžiausias biureto kiekis: karbamidinis N × 0,026.







Deklaruojamas pavidalas, tirpumas ir maistinių medžiagų kiekis, kaip nurodyta 4, 5 ir 6 skiltyse Dalelių dydis Duomenys trąšoms identifikuoti Kiti reikalavimai N P2O5 K2O N P2O5 K2O 1 2 3 4 5 6 1) Suminis azotas 2) Nitratinis azotas 3) Amoniakinis azotas 4) Karbamidinis azotas 1) Vandenyje tirpus P2O5 2) P2O5, tirpus neutraliame amonio citrate 3) P2O5,tirpus neutraliame amonio citrate ir vandenyje 1) Suminis azotas 2) Jei azotas kuriuo nors vienu iš 2–4 pavidalų sudaro bent 1 % masės, jį būtina deklaruoti 3) Jei biureto kiekis mažesnis kaip 0,2 %, galima įrašyti žodžius „mažas biureto kiekis“ 1) Jei vandenyje tirpaus P2O5 yra mažiau kaip 2 %, turi būti nurodomas tik jo tirpumas pagal 2 2) Jei vandenyje tirpaus P2O5 yra bent 2 %, turi būti nurodomas jo tirpumas pagal 3 ir vandenyje tirpaus P2O5 kiekis Trąšose neturi būti tomamilčių, aliuminio-kalcio fosfato, termofosfatų, iš dalies ištirpintų gamtinių fosfatų arba gamtinių fosfatų







C.2.5 Tipo pavadinimas: NK trąšų tirpalas. Duomenys apie gamybos būdą: Produktas, gaunamas cheminiu būdu ir tirpinant vandenyje, atmosferos slėgiui atspariu pavidalu, nepridedant gyvulinės arba augalinės kilmės organinių maistinių medžiagų. Mažiausias maistinių medžiagų kiekis (masės procentinė dalis): — Suminis kiekis: 15 % (N + K2O), — Kiekvienos maistinės medžiagos: 3 % N, 5 % K2O, — Didžiausias biureto kiekis: karbamidinis N × 0,026.







Deklaruojamas pavidalas, tirpumas ir maistinių medžiagų kiekis, kaip nurodyta 4, 5 ir 6 skiltyse Dalelių dydis Duomenys trąšoms identifikuoti Kiti reikalavimai N P2O5 K2O N P2O5 K2O 1 2 3 4 5 6 1) Suminis azotas 2) Nitratinis azotas 3) Amoniakinis azotas 4) Karbamidinis azotas Vandenyje tirpus K2O 1) Suminis azotas 2) Jei azotas kuriuo nors vienu iš 2–4 pavidalų sudaro bent 1 % masės, jį būtina deklaruoti 3) Jei biureto kiekis mažesnis kaip 0,2 %, galima įrašyti žodžius „mažas biureto kiekis“ 1) Vandenyje tirpus kalio oksidas 2) Nuoroda „Mažas chlorido kiekis“ taikoma ne didesniam kaip 2 % Cl kiekiui 3) Gali būti deklaruojamas chlorido kiekis







C.2.6 Tipo pavadinimas: NK trąšų suspensija. Duomenys apie gamybos būdą: Skystasis produktas, kurio maistinės medžiagos gaunamos iš vandeniniame tirpale ir suspensijoje esančių medžiagų, nepridedant gyvulinės arba augalinės kilmės organinių maistinių medžiagų. Mažiausias maistinių medžiagų kiekis (masės procentinė dalis): — Suminis kiekis: 18 % (N + K2O), — Kiekvienos maistinės medžiagos: 3 % N, 5 % K2O, — Didžiausias biureto kiekis: karbamidinis N × 0,026.







Deklaruojamas pavidalas, tirpumas ir maistinių medžiagų kiekis, kaip nurodyta 4, 5 ir 6 skiltyse Dalelių dydis Duomenys trąšoms identifikuoti Kiti reikalavimai N P2O5 K2O N P2O5 K2O 1 2 3 4 5 6 1) Suminis azotas 2) Nitratinis azotas 3) Amoniakinis azotas 4) Karbamidinis azotas Vandenyje tirpus K2O 1) Suminis azotas 2) Jei azotas kuriuo nors vienu iš 2–4 pavidalų sudaro bent 1 % masės, jį būtina deklaruoti 3) Jei biureto kiekis mažesnis kaip 0,2 %, galima įrašyti žodžius „mažas biureto kiekis“ 1) Vandenyje tirpus kalio oksidas 2) Nuoroda „Mažas chlorido kiekis“ taikoma ne didesniam kaip 2 % Cl kiekiui 3) Gali būti deklaruojamas chlorido kiekis







C.2.7 Tipo pavadinimas: PK trąšų tirpalas. Duomenys apie gamybos būdą: Produktas, gaunamas cheminiu būdu ir tirpinant vandenyje, atmosferos slėgiui atspariu pavidalu, nepridedant gyvulinės arba augalinės kilmės organinių maistinių medžiagų. Mažiausias maistinių medžiagų kiekis (masės procentinė dalis): — Suminis kiekis: 18 % (P2O5 + K2O), — Kiekvienos maistinės medžiagos: 5 % P2O5, 5 % K2O.







Deklaruojamas pavidalas, tirpumas ir maistinių medžiagų kiekis, kaip nurodyta 4, 5 ir 6 skiltyse Dalelių dydis Duomenys trąšoms identifikuoti Kiti reikalavimai N P2O5 K2O N P2O5 K2O 1 2 3 4 5 6 Vandenyje tirpus P2O5 Vandenyje tirpus K2O Vandenyje tirpus P2O5 1) Vandenyje tirpus kalio oksidas 2) Nuoroda „Mažas chlorido kiekis“ taikoma ne didesniam kaip 2 % Cl kiekiui 3) Gali būti deklaruojamas chlorido kiekis







C.2.8 Tipo pavadinimas: PK trąšų suspensija. Duomenys apie gamybos būdą: Skystasis produktas, kurio maistinės medžiagos gaunamos iš vandeniniame tirpale ir suspensijoje esančių medžiagų, nepridedant gyvulinės arba augalinės kilmės organinių maistinių medžiagų. Mažiausias maistinių medžiagų kiekis (masės procentinė dalis): — Suminis kiekis: 18 % (P2O5 + K2O), — Kiekvienos maistinės medžiagos: 5 % P2O5, 5 % K2O.







Deklaruojamas pavidalas, tirpumas ir maistinių medžiagų kiekis, kaip nurodyta 4, 5 ir 6 skiltyse Dalelių dydis Duomenys trąšoms identifikuoti Kiti reikalavimai N P2O5 K2O N P2O5 K2O 1 2 3 4 5 6 1) Vandenyje tirpus P2O5 2) P2O5, tirpus neutraliame amonio citrate 3) P2O5,tirpus neutraliame amonio citrate ir vandenyje Vandenyje tirpus K2O 1) Jei vandenyje tirpaus P2O5 yra mažiau kaip 2 %, turi būti nurodomas tik jo tirpumas pagal 2 2) Jei vandenyje tirpaus P2O5 yra bent 2 %, turi būti nurodomas jo tirpumas pagal 3 ir vandenyje tirpaus P2O5 kiekis Trąšose neturi būti tomamilčių, aliuminio-kalcio fosfato, termofosfatų, iš dalies ištirpintų gamtinių fosfatų arba gamtinių fosfatų 1) Vandenyje tirpus kalio oksidas 2) Nuoroda „Mažas chlorido kiekis“ taikoma ne didesniam kaip 2 % Cl kiekiui 3) Gali būti deklaruojamas chlorido kiekis

D. Neorganinės antrinių maistinių medžiagų trąšos







Nr. Tipo pavadinimas Duomenys apie gamybos metodą ir pagrindinius ingredientus Mažiausias maistinių medžiagų kiekis (masės procentinė dalis) Maistinių medžiagų kiekio išraiškos duomenys Kiti reikalavimai Kiti tipo žymėjimo duomenys Deklaruojamas maistinių medžiagų kiekis Maistinių medžiagų pavidalas ir tirpumas Kiti kriterijai 1 2 3 4 5 6 1 Kalcio sulfatas Gamtinis arba pramoninis produktas, turintis kalcio sulfato, hidratuoto įvairiu laipsniu 25 % CaO 35 % SO3 Kalcis ir siera, išreikšti kaip CaO + SO3 suminis kiekis Malimo smulkumas: — bent 80 % praeina per sietą, kurio akučių dydis 2 mm, — bent 99 % praeina per sietą, kurio akučių dydis 10 mm. Gali būti rašomi įprastiniai prekių pavadinimai Suminis sieros trioksido kiekis Neprivaloma: suminis CaO 2 Kalcio chlorido tirpalas Pramoninis kalcio chlorido tirpalas 12 % CaO Kalcis, išreikštas vandenyje tirpiu CaO Kalcio oksidas Neprivaloma: augalams purkšti ▼M8 2.1 Kalcio formiatas Cheminiu būdu gaunamas produktas, kurio pagrindinis ingredientas – kalcio formiatas 33,6 % CaO Kalcis, išreikštas vandenyje tirpiu CaO 56 % formiato Kalcio oksidas Formiatas 2.2 Kalcio formiato skystis Produktas, gaunamas vandenyje tirpinant kalcio formiatą 21 % CaO Kalcis, išreikštas vandenyje tirpiu CaO 35 % formiato Kalcio oksidas Formiatas ▼B 3 Elementinė siera Palyginti gerai išgrynintas gamtinis arba pramoninis produktas 98 % S (245 %: SO3) Siera, išreikšta kaip suminis SO3 Suminis sieros trioksido kiekis 4 Kizeritas Gamtinis produktas, kurio pagrindinis komponentas – magnio sulfato monohidratas 24 % MgO 45 % SO3 Magnis ir siera, išreikšti kaip vanden