2014O0060 — LT — 25.01.2016 — 003.001

Šis dokumentas yra skirtas tik informacijai, ir institucijos nėra teisiškai atsakingos už jo turinį

►B EUROPOS CENTRINIO BANKO GAIRĖS (ES) 2015/510 2014 m. gruodžio 19 d. dėl Eurosistemos pinigų politikos sistemos įgyvendinimo (Bendrųjų dokumentų gairės) (ECB/2014/60) (nauja redakcija) (OL L 091 2015.4.2, p. 3)

iš dalies keičiamas:





pataisytas:









▼B

▼M2

EUROPOS CENTRINIO BANKO GAIRĖS (ES) 2015/510

2014 m. gruodžio 19 d.

dėl Eurosistemos pinigų politikos sistemos įgyvendinimo (Bendrųjų dokumentų gairės) (ECB/2014/60)

▼B

(nauja redakcija)







EUROPOS CENTRINIO BANKO VALDANČIOJI TARYBA, atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 127 straipsnio 2 dalies pirmą įtrauką, atsižvelgdama į Europos centrinių bankų sistemos ir Europos Centrinio Banko statutą, ypač į jo 3 straipsnio 1 dalies pirmą įtrauką, 9 straipsnio 2 dalį, 12 straipsnio 1 dalį, 14 straipsnio 3 dalį, 18 straipsnio 2 dalį ir 20 straipsnio pirmą dalį, kadangi: (1) Gairės ECB/2011/14 ( 1 ) buvo iš esmės pakeistos. Kadangi reikia padaryti daugiau pakeitimų, jos, siekiant aiškumo, turėtų būti išdėstytos nauja redakcija; (2) siekiant bendros pinigų politikos, reikia apibrėžti priemones ir procedūras, kurias Eurosistema, sudaryta iš Europos Centrinio Banko (ECB) ir tų valstybių narių, kurių valiuta yra euro, nacionalinių centrinių bankų (toliau – NCB), naudoja siekdama įgyvendinti šią politiką vienodu būdu valstybėse narėse, kurių valiuta yra euro; (3) vadovaujantis Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 127 straipsnio 1 ir 2 dalimis ir Europos centrinių bankų sistemos ir Europos Centrinio Banko statuto (toliau – ECBS statutas) 3 straipsnio 1 dalimi, Europos centrinių bankų sistemos (ECBS) pagrindinis tikslas – palaikyti kainų stabilumą, o pagrindiniai uždaviniai – apibrėžti ir įgyvendinti Sąjungos pinigų politiką ir atlikti užsienio valiutos operacijas, atitinkančias Sutarties 219 straipsnio nuostatas; (4) Eurosistemos pagrindai yra paremti ECBS statuto nuostatomis. Pagal Sutarties 127 straipsnio 1 dalį ir kaip atspindėta ECBS statute, Eurosistema turi veikti vadovaudamasi tam tikrais principais, įskaitant atviros rinkos ekonomikos esant laisvai konkurencijai principus, palankius veiksmingam išteklių paskirstymui; (5) tiek, kiek tai yra įmanoma bei tinkama, ir siekdamas užtikrinti operacinį veiksmingumą, ECB turi teisę reikalauti, kad NCB atliktų operacijas, kurios yra Eurosistemos uždavinių dalis, pagal ECBS statuto 12 straipsnio 1 dalyje nustatytą decentralizavimo principą ir laikydamiesi ECBS statuto 14 straipsnio 3 dalyje nustatytų sąlygų; (6) pagal ECBS statuto 12 straipsnio 1 dalį, ECB turi įgaliojimus formuoti bendrą Sąjungos pinigų politiką ir parengti reikalingas gaires užtikrinant jos tinkamą įgyvendinimą. Pagal ECBS statuto 14 straipsnio 3 dalį NCB yra įsipareigoję veikti vadovaudamiesi šiomis gairėmis. Todėl šios gairės skirtos Eurosistemai. Šiose gairėse nustatytas taisykles NCB įgyvendins sutartinėmis arba reguliavimo priemonėmis. Kitos sandorių šalys turės laikytis tų taisyklių, kurias NCB įgyvendins tose sutartinėse arba reguliavimo priemonėse; (7) ECBS statuto 18 straipsnio 1 dalies pirma įtrauka leidžia Eurosistemai veikti finansų rinkose perkant ir parduodant (sudarant neatidėliotinus ir išankstinius sandorius), įskaitant pirkimą ir pardavimą pagal atpirkimo sutartis, ir skolinant arba skolinantis reikalavimus ir antrinę rinką turinčias priemones eurais arba kitomis valiutomis, taip pat tauriuosius metalus. 18 straipsnio 1 dalies antra įtrauka leidžia Eurosistemai atlikti kredito operacijas su kitomis kredito įstaigomis ir kitais rinkos dalyviais; (8) įgyvendindama savo pinigų politiką, Eurosistema naudoja šias pinigų politikos priemones: ji vykdo atvirosios rinkos operacijas, siūlo nuolatines galimybes ir reikalauja, kad kredito įstaigos laikytų privalomąsias atsargas Eurosistemos sąskaitose; (9) siekdama savo tikslų, Eurosistema disponuoja priemonių rinkiniu atvirosios rinkos operacijoms atlikti, kurios apima grįžtamuosius sandorius, vienakrypčius sandorius, ECB skolos sertifikatų išleidimą, valiutų apsikeitimo sandorius pinigų politikos tikslais ir terminuotųjų indėlių pritraukimą. Tokiomis priemonėmis atvirosios rinkos operacijoms atlikti siekiama užtikrinti tinkamą pinigų rinkos veikimą ir padėti bankams užtikrinti jų likvidumo poreikius sklandžiu ir gerai organizuotu būdu; (10) Eurosistemos turimos priemonės pagal nuolatines galimybes apima ribinio skolinimosi galimybę ir indėlių galimybę, kurios, atitinkamai, skirtos padidinti ir sumažinti vienos nakties likvidumą, išreikšti pinigų politikos poziciją ir nustatyti vienos nakties pinigų rinkos palūkanų normas; (11) Eurosistemos privalomųjų atsargų sistema pirmiausia vykdomi šie pinigų politikos uždaviniai: a) prisidedama prie pinigų rinkos palūkanų normų stabilizavimo skatinant įstaigas sušvelninti laikinų likvidumo svyravimų poveikį dėl vidurkio sąlygos ir b) sukuriamas arba padidinamas struktūrinio likvidumo trūkumas, kuris pagerina Eurosistemos galimybes būti veiksminga likvidumo teikėja. Eurosistemos privalomųjų atsargų sistemos teisiniai pagrindai nustatyti ECBS statuto 19 straipsnyje, Tarybos reglamente (EB) Nr. 2531/98 ( 2 ) ir Europos Centrinio Banko reglamente (EB) Nr. 1745/2003 (ECB/2003/9) ( 3 ); (12) Eurosistemos atvirosios rinkos operacijos, atsižvelgiant į jų tikslus, reguliarumą ir tvarką, skirstomos į keturias kategorijas: a) pagrindinės refinansavimo operacijos; b) ilgesnės trukmės refinansavimo operacijos; c) koreguojamosios operacijos; d) struktūrinės operacijos; (13) pagrindinės refinansavimo operacijos – tai Eurosistemos vykdomų atvirosios rinkos operacijų kategorija, kuriai tenka pagrindinis vaidmuo siekiant reguliuoti palūkanų normas, valdyti likvidumą rinkoje ir išreikšti pinigų politikos poziciją; (14) ilgesnės trukmės refinansavimo operacijomis siekiama kitoms sandorių šalims suteikti likvidumą, kurio terminas yra ilgesnis nei pagrindinių refinansavimo operacijų. Ilgesnės trukmės refinansavimo operacijomis Eurosistema paprastai nesiekia daryti įtakos rinkai, todėl Eurosistema paprastai veikia kaip palūkanų gavėja; (15) koreguojamosios operacijos vykdomos ad hoc pagrindu, siekiant valdyti likvidumą rinkoje ir kontroliuoti palūkanų normas, ypač siekiant sušvelninti nenumatytų likvidumo svyravimų rinkoje įtaką palūkanų normoms. Konkrečios koreguojamosios operacijos taikomos atsižvelgiant į sandorių rūšis ir konkrečius atitinkamų operacijų tikslus; (16) struktūrinės operacijos gali būti vykdomos, kai Eurosistemos struktūrinė pozicija turi būti pakoreguota atsižvelgiant į finansų sektoriaus poziciją; (17) įgyvendinant Eurosistemos pinigų politikos sistemą turėtų būti užtikrinta, kad įvairios kitos sandorių šalys dalyvautų pagal vienodus tinkamumo kriterijus. Šie kriterijai yra apibrėžti siekiant užtikrinti vienodas sąlygas kitoms sandorių šalims valstybėse narėse, kurių valiuta yra euro, ir tai, kad kitos sandorių šalys atitiktų tam tikrus rizikos ribojimo ir operacinius reikalavimus; (18) siekiant apsaugoti Eurosistemą nuo kitos sandorio šalies rizikos, ECBS statuto 18 straipsnio 1 dalies antroje įtraukoje nustatyta, kad kai Eurosistema atlieka kredito operacijas su kredito įstaigomis ir kitais rinkos dalyviais, lėšos skolinamos užtikrinus pakankamu įkeitimu; (19) siekiant užtikrinti vienodas sąlygas kitoms sandorių šalims, taip pat padidinti operacinį efektyvumą ir skaidrumą, turtas turi atitikti tam tikrus vienodus kriterijus visose valstybėse narėse, kurių valiuta yra euro, kad jis būtų tinkamas įkaitas Eurosistemos kredito operacijoms; (20) Eurosistema parengė bendrą turto, tinkamo būti įkaitu, sistemą, kad visos Eurosistemos kredito operacijos būtų atliekamos suderintu būdu įgyvendinat šias gaires visose valstybėse narėse, kurių valiuta yra euro. Bendra įkaitu būti tinkamo turto sistema apima antrinę rinką turintį ir antrinės rinkos neturintį turtą, tenkinantį Eurosistemos nustatytus vienodus tinkamumo kriterijus. Dauguma tinkamo turto gali būti naudojama tarpvalstybiniu mastu taikant korespondentinės centrinės bankininkystės modelį (KCBM), o antrinę rinką turintis turtas – per reikalavimus atitinkančias jungtis tarp EEE vertybinių popierių atsiskaitymo sistemų (VPAS) arba per reikalavimus atitinkančias jungtis tarp EEE VPAS kartu su KCBM; (21) siekdama išlyginti mokėjimų atsiskaitymų neatitikimus, Eurosistema teikia dienos paskolas. Kaip nustatyta Gairių ECB/2012/27 ( 4 ) III priedo 12 straipsnyje, įkaitas dienos paskolai gauti turi atitikti tuos pačius kriterijus, kuriuos įkaitui tinkamas turtas turi atitikti pagal ketvirtą dalį; (22) visam Eurosistemos kredito operacijoms tinkamam turtui turi būti taikomos konkrečios rizikos kontrolės priemonės, kad Eurosistema būtų apsaugota nuo finansinių nuostolių, jeigu, kitai sandorio šaliai neįvykdžius įsipareigojimų, jos įkaitą reikėtų realizuoti. Tinkamas turtas turi atitikti Eurosistemos kredito kokybės reikalavimus, nustatytus Eurosistemos kredito vertinimo sistemos (EKVS) taisyklėse; (23) ECB taiko sankcijas įstaigoms, kurios nesilaiko iš ECB reglamentų ir sprendimų kylančių įsipareigojimų, susijusių su privalomųjų atsargų taikymu pagal Tarybos reglamentą (EB) Nr. 2532/98 ( 5 ), Europos Centrinio Banko reglamentą (EB) Nr. 2157/1999 (ECB/1999/4) ( 6 ), Reglamentą (EB) Nr. 2531/98 ir Reglamentą (EB) Nr. 1745/2003 (ECB/2003/9). Šiurkštaus privalomųjų atsargų reikalavimo pažeidimo atveju Eurosistema taip pat gali laikinai sustabdyti kitų sandorių šalių teisę dalyvauti atvirosios rinkos operacijose; (24) remiantis atitinkamo NCB arba ECB taikomų sutartinių arba reguliavimo priemonių nuostatomis, jeigu kitos sandorių šalys nesilaiko savo įsipareigojimų pagal NCB arba ECB taikomas sutartines arba reguliavimo priemones, kaip nurodyta šiose gairėse, Eurosistema gali taikyti pinigines baudas arba laikinai sustabdyti kitų sandorių šalių teisę dalyvauti vykdomose atvirosios rinkos operacijose arba naudotis nuolatinėmis galimybėmis; (25) remiantis atitinkamo NCB arba ECB taikomų sutartinių arba reguliavimo priemonių nuostatomis, Eurosistema taip pat gali laikinai sustabdyti, apriboti arba panaikinti kitų sandorių šalių teisę dalyvauti atvirosios rinkos operacijose arba naudotis nuolatinėmis galimybėmis, jei kita sandorio šalis nevykdo įsipareigojimų arba atsargumo sumetimais. Be to, atsargumo sumetimais Eurosistema taip pat gali atmesti konkrečios kitos sandorio šalies turtą, pateiktą kaip įkaitas Eurosistemos kredito operacijoms, apriboti šio turto naudojimą arba taikyti jam papildomą įvertinimą mažesne nei rinkos verte; (26) visose sutartinėse arba reguliavimo priemonėse, kurias NCB taiko kitoms sandorių šalims, turėtų būti minimalūs bendri požymiai, kuriais siekiama užtikrinti bendros pinigų politikos taikymą tokiomis sąlygomis, kurios iš esmės nesiskirtų valstybėse narėse, kurių valiuta yra euro, kadangi: PRIĖMĖ ŠIAS GAIRES:







TURINYS PIRMA DALIS. DALYKAS, TAIKYMO SRITIS IR APIBRĖŽTYS ANTRA DALIS. EUROSISTEMOS PINIGŲ POLITIKOS PRIEMONĖS, OPERACIJOS IR PROCEDŪROS I ANTRAŠTINĖ DALIS. Atvirosios rinkos operacijos 1 skyrius. Atvirosios rinkos operacijų apžvalga 2 skyrius. Atvirosios rinkos operacijų rūšys 3 skyrius. Atvirosios rinkos operacijų priemonės II ANTRAŠTINĖ DALIS. Nuolatinės galimybės 1 skyrius. Ribinio skolinimosi galimybė 2 skyrius. Indėlių galimybė III ANTRAŠTINĖ DALIS. Eurosistemos pinigų politikos operacijų procedūros 1 skyrius. Eurosistemos atvirosios rinkos operacijų konkursai ir dvišalės procedūros 1 skirsnis. Konkursų procedūros 2 skirsnis. Operaciniai konkursų procedūrų etapai 1 poskirsnis. Konkursų procedūrų paskelbimas 2 poskirsnis. Kitų sandorių šalių pasiūlymų parengimas ir pateikimas 3 poskirsnis. Konkurso rezultatų paskirstymas 4 poskirsnis. Konkurso rezultatų paskelbimas 3 skirsnis. Eurosistemos atvirosios rinkos operacijų dvišalės procedūros 2 skyrius. Eurosistemos pinigų politikos operacijų atsiskaitymo procedūros TREČIA DALIS. TINKAMOS KITOS SANDORIŲ ŠALYS KETVIRTA DALIS. TINKAMAS TURTAS I ANTRAŠTINĖ DALIS. Bendrieji principai II ANTRAŠTINĖ DALIS. Antrinę rinką turinčio turto tinkamumo kriterijai ir kredito kokybės reikalavimai 1 skyrius. Antrinę rinką turinčio turto tinkamumo kriterijai 1 skirsnis. Bendrieji antrinę rinką turinčio turto tinkamumo kriterijai 2 skirsnis. Specialūs tam tikrų antrinę rinką turinčio turto rūšių tinkamumo kriterijai 1 poskirsnis. Specialūs turtu užtikrintų vertybinių popierių tinkamumo kriterijai 2 poskirsnis. Turtu užtikrintais vertybiniais popieriais padengtų obligacijų specialūs tinkamumo kriterijai 3 poskirsnis. Eurosistemos išleistų skolos sertifikatų specialūs tinkamumo kriterijai 2 skyrius. Antrinę rinką turinčio turto Eurosistemos kredito kokybės reikalavimai III ANTRAŠTINĖ DALIS. Antrinės rinkos neturinčio turto tinkamumo kriterijai ir kredito kokybės reikalavimai 1 skyrius. Antrinės rinkos neturinčio turto tinkamumo kriterijai 1 skirsnis. Kredito reikalavimų tinkamumo kriterijai 2 skirsnis. Terminuotųjų indėlių tinkamumo kriterijai 3 skirsnis. MHUSP tinkamumo kriterijai 4 skirsnis. STKR tinkamumo kriterijai 2 skyrius. Antrinės rinkos neturinčio turto Eurosistemos kredito kokybės reikalavimai 1 skirsnis. Kredito reikalavimų Eurosistemos kredito kokybės reikalavimai 2 skirsnis. MHUSP Eurosistemos kredito kokybės reikalavimai 3 skirsnis. STKR Eurosistemos kredito kokybės reikalavimai IV ANTRAŠTINĖ DALIS. Antrinę rinką turinčio ir antrinės rinkos neturinčio turto garantijos V ANTRAŠTINĖ DALIS. Tinkamo turto Eurosistemos kredito vertinimo sistema VI ANTRAŠTINĖ DALIS. Antrinę rinką turinčio turto ir antrinės rinkos neturinčio turto rizikos kontrolės ir vertinimo sistema 1 skyrius. Antrinę rinką turinčio turto rizikos kontrolės priemonės 2 skyrius. Antrinės rinkos neturinčio turto rizikos kontrolės priemonės 3 skyrius. Antrinę rinką turinčio turto ir antrinės rinkos neturinčio turto vertinimo taisyklės VII ANTRAŠTINĖ DALIS. Ne eurais išreikšto įkaito priėmimas nenumatytais atvejais VIII ANTRAŠTINĖ DALIS. Tinkamo turto naudojimo taisyklės IX ANTRAŠTINĖ DALIS. Tarpvalstybinis tinkamo turto naudojimas PENKTA DALIS. SANKCIJOS KITOS SANDORIO ŠALIES ĮSIPAREIGOJIMŲ NEVYKDYMO ATVEJU ŠEŠTA DALIS. DISKRECINĖS PRIEMONĖS SEPTINTA DALIS. PAPILDOMI MINIMALŪS BENDRI POŽYMIAI, SUSIJĘ SU EUROSISTEMOS PINIGŲ POLITIKOS OPERACIJOMIS 1 skyrius. Papildomi minimalūs bendri požymiai, taikomi visoms Eurosistemos pinigų politikos operacijų organizavimo priemonėms 2 skyrius. Papildomi minimalūs bendri požymiai, taikomi atpirkimo sandoriams ir įkaitu užtikrintų paskolų sutartims 3 skyrius. Papildomi minimalūs bendri tik atpirkimo sandoriams būdingi požymiai 4 skyrius. Papildomi minimalūs bendri tik įkaitu užtikrintų paskolų sutartims būdingi požymiai 5 skyrius. Papildomi minimalūs bendri tik valiutų apsikeitimo sandoriams pinigų politikos tikslais būdingi požymiai AŠTUNTA DALIS. BAIGIAMOSIOS NUOSTATOS I PRIEDAS. Privalomosios atsargos II PRIEDAS. Konkursų operacijų paskelbimas III PRIEDAS. Paskirstymas konkursuose ir konkursų procedūrose IV PRIEDAS. Konkursų rezultatų paskelbimas V PRIEDAS. Kitų sandorių šalių dalyvavimo užsienio valiutų intervencinėse operacijose atrankos kriterijai VI PRIEDAS. Tarpvalstybinis tinkamo turto naudojimas VII PRIEDAS. Pagal penktą dalį taikytinų sankcijų apskaičiavimas VIII PRIEDAS. Turtu užtikrintų vertybinių popierių paskolų lygio duomenų atskaitomybės reikalavimai IX PRIEDAS. Eurosistemos kredito vertinimo sistemos veiklos rezultatų stebėjimo procesas XI PRIEDAS. Užstato formos XII PRIEDAS. Eurosistemos pinigų politikos operacijų ir procedūrų pavyzdžiai XIII PRIEDAS. Atitikties lentelė XIV PRIEDAS. Panaikintos gairės ir jų pakeitimų sąrašas







PIRMA DALIS

DALYKAS, TAIKYMO SRITIS IR APIBRĖŽTYS

1 straipsnis

Dalykas ir taikymo sritis

1. Šiose gairėse nustatomos vienodos taisyklės Eurosistemos bendros pinigų politikos įgyvendinimui valstybėse narėse, kurių valiuta yra euro.

2. Eurosistema imasi visų tinkamų priemonių Eurosistemos pinigų politikos operacijoms įgyvendinti pagal šiose gairėse nustatytus principus, priemones, reikalavimus, kriterijus ir procedūras.

3. Teisiniai Eurosistemos ir kitų sandorių šalių santykiai nustatomi atitinkamo NCB taikomose tinkamose sutartinėse arba reguliavimo priemonėse, kuriose atitinkamai įgyvendinamos šių gairių nuostatos.

4. ECB valdančioji taryba gali bet kuriuo metu pakeisti Eurosistemos pinigų politikos operacijų įgyvendinimo priemones, reikalavimus, kriterijus ir procedūras.

5. Eurosistema pasilieka teisę reikalauti iš kitų sandorių šalių bet kokios tinkamos informacijos, kurios reikia jos uždaviniams vykdyti ir jos tikslams pasiekti, kiek tai susiję su pinigų politikos operacijomis, ir ją gauti. Ši teisė nepažeidžia jokių kitų esamų konkrečių Eurosistemos teisių reikalauti informacijos, susijusios su pinigų politikos operacijomis.

2 straipsnis

Apibrėžtys

Šiose gairėse taikomos šios apibrėžtys:

1) „faktinis/360“ dienų skaičiavimo susitarimas – susitarimas, kuris taikomas Eurosistemos pinigų politikos operacijose, apibrėžiantis faktinį kalendorinių dienų skaičių, įtrauktą į palūkanų apskaičiavimą ir laikant, kad metus sudaro 360 dienų;

2) agentūra – subjektai, kuriuos Eurosistema priskyrė agentūroms. Agentūroms priskirtų subjektų sąrašas pateikiamas ECB interneto svetainėje;

3) turtu užtikrinti vertybiniai popieriai (TUVP) – skolos priemonės, užtikrintos finansinio turto (fiksuoto arba kintančio) fondu, kuris per tam tikrą laiką pakeičiamas pinigais. Be to, gali būti teisių arba kito turto, kuriais užtikrinama, kad įplaukos būtų aptarnaujamos arba laiku paskirstomos vertybinių popierių turėtojams. Paprastai turtu užtikrintus vertybinius popierius išleidžia specialios paskirties investavimo įmonė, įsigijusi finansinio turto fondą iš vertybinių popierių sukūrėjo arba pardavėjo. Mokėjimai pagal turtu užtikrintus vertybinius popierius daugiausia priklauso nuo pinigų srauto, kurį sukuria šiuos vertybinius popierius užtikrinantis turtas, ir kitų teisių, kuriomis užtikrinama, kad mokėjimai būtų atliekami laiku, pavyzdžiui, likvidumo galimybių, garantijų ar kitų priemonių, paprastai vadinamų kredito vertės didinimais;

4) dvišalė procedūra – procedūra, kai NCB arba, išskirtiniais atvejais, ECB, vykdo koreguojamąsias operacijas arba sudaro vienakrypčius sandorius neskelbdamas konkurso tiesiogiai su viena arba keliomis kitomis sandorių šalimis arba per vertybinių popierių biržas ar rinkos tarpininkus;

5) nematerialių įrašų sistema – sistema, kurioje vertybiniai popieriai ir kitas finansinis turtas gali būti perleisti be fizinio popierinių dokumentų arba pažymėjimų judėjimo, pavyzdžiui, elektroninis vertybinių popierių perleidimas;

6) darbo diena: a) pareigos atlikti mokėjimą atžvilgiu – bet kuri diena, kai TARGET2 veikia ir gali įvykdyti tokį mokėjimą; arba b) pareigos pervesti turtą atžvilgiu – bet kuri diena, kai VPAS, kurioje turi vykti pervedimas, veikia toje vietoje, kurioje turi būti atliktas atitinkamų vertybinių popierių pervedimas;

7) centrinis vertybinių popierių depozitoriumas (CVPD) – subjektas, kuris: a) sudaro sąlygas apdoroti vertybinių popierių sandorius ir atsiskaityti už juos darant nematerialius įrašus sąskaitose; b) teikia saugojimo paslaugas (pvz., administruoja įmonių įvykius ir išpirkimus); c) vaidina aktyvų vaidmenį užtikrinant vertybinių popierių emisijų vientisumą. Vertybiniai popieriai gali būti laikomi materialia, tačiau nejudinama forma, arba nematerialia forma (t. y. tik kaip elektroniniai įrašai);

8) įkaitu užtikrinta paskola – NCB ir kitos sandorio šalies susitarimas, pagal kurį likvidumas kitai sandorio šaliai suteikiamas paskola, kurią ta kita sandorio šalis užtikrina NCB suteikta įvykdoma užtikrinimo teise, pavyzdžiui, įkeisdama turtą, perleisdama teises ar reikalavimus į jį;

9) terminuotųjų indėlių pritraukimas – priemonė, naudojama vykdant atvirosios rinkos operacijas, kai Eurosistema siūlo kitoms sandorių šalims padėti terminuotuosius indėlius jų buveinės NCB sąskaitose, siekdama sumažinti likvidumą rinkoje;

▼M2

10) kompetentinga institucija – pagal nacionalinę teisę oficialiai pripažinta viešojo sektoriaus institucija arba įstaiga, kuri pagal nacionalinę teisę yra įgaliota prižiūrėti įstaigas ir priklauso atitinkamoje valstybėje narėje veikiančiai priežiūros sistemai, įskaitant ECB, vykdant jam pavestus uždavinius pagal Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1024/2013 ( 7 );

▼B

11) kita sandorio šalis – įstaiga, atitinkanti trečioje dalyje nustatytus tinkamumo kriterijus, leidžiančius jai dalyvauti Eurosistemos pinigų politikos operacijose;

12) padengtos obligacijos – skolos priemonės, turinčios dvigubą reikalavimo galimybę: a) tiesiogiai arba netiesiogiai – iš kredito įstaigos ir b) iš jas užtikrinančio turto fondo, kuriame rizika neišskaidoma. Šis terminas apima stambių emisijų padengtas obligacijas, tradicines padengtas obligacijas ir kitas padengtas obligacijas;

13) kredito reikalavimas – reikalavimas į pinigų išmokėjimą, kuris yra skolininko skolos įsipareigojimas kitai sandorio šaliai. Kredito reikalavimai taip pat apima Schuldscheindarlehen ir Nyderlanduose registruotus privačius reikalavimus valdžiai arba kitiems tinkamiems skolininkams, kuriems taikoma valstybės garantija, pavyzdžiui, būsto asociacijoms;

14) kredito įstaiga – kredito įstaiga, kaip apibrėžta Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2013/36/ES ( 8 ) 2 straipsnio 5 dalyje ir Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 575/2013 ( 9 ) 4 straipsnio 1 dalies 1 punkte, kurią prižiūri kompetentinga institucija; arba valstybei nuosavybės teise priklausanti kredito įstaiga, kaip apibrėžta Sutarties 123 straipsnio 2 dalyje, kuriai taikomi kompetentingos institucijos vykdomai priežiūrai prilygintini priežiūros standartai;

15) kredito reitingas – turi tokią pat reikšmę, kaip apibrėžta Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1060/2009 ( 10 ) 3 straipsnio 1 dalies a punkte;

▼M3

16) tarpvalstybinis naudojimas – kai kita sandorio šalis savo buveinės NCB įkaitu pateikia: a) antrinę rinką turintį turtą, laikomą kitoje valstybėje narėje, kurios valiuta yra euro, b) antrinę rinką turintį turtą, išleistą kitoje valstybėje narėje ir laikomą savo buveinės NCB valstybėje narėje, c) kredito reikalavimus, kai kredito reikalavimų sutarčiai taikoma kitos valstybės narės, kurios valiuta yra euro ir kuri nėra NCB buveinės šalis, teisė, d) mažmenines hipoteka užtikrintas skolos priemones (MHUSP) pagal KCBM taikytinas procedūras, e) antrinės rinkos neturinčias skolos priemones, užtikrintas tinkamais kredito reikalavimais (STKR), išleistas ir turimas kitoje valstybėje narėje, kurios valiuta yra euras ir kuri nėra NCB buveinės šalis;

▼B

17) valiutos apsidraudimo sandoris – vertybinių popierių emitento ir kitos apsidraudimo sandorio šalies sutartis, pagal kurią valiutos kurso rizikos dalis, atsirandanti gavus ne eurų pinigų srautus, mažinama keičiant grynųjų srautus į mokėjimus eurais, kuriuos turi atlikti kita apsidraudimo sandorio šalis, įskaitant visas kitos apsidraudimo sandorio šalies garantijas dėl šių mokėjimų;

18) investicijų saugotojas – teisinis subjektas, kuris kitų vardu įsipareigoja saugoti ir administruoti vertybinius popierius ir kitą finansinį turtą;

19) turto rinkos vertė įsipareigojimų neįvykdymo atveju bet kokio turto atžvilgiu ir bet kurią dieną reiškia: a) tokio turto rinkos vertę įsipareigojimų neįvykdymo nustatymo metu. Ji apskaičiuojama remiantis patikimiausia kaina darbo dieną prieš įkainojimo dieną; b) jeigu darbo dieną prieš įkainojimo dieną patikimos konkretaus turto kainos nėra, taikoma paskutinė prekybos kaina. Jeigu pardavimo kaina nežinoma, operaciją atliekantis NCB nustato kainą, atsižvelgdamas į paskutinę to turto kainą atitinkamoje rinkoje; c) tuo atveju, kai turto rinkos vertės nėra – taikomas kuris nors kitas racionalus vertės nustatymo metodas; d) jeigu NCB pardavė tą turtą ar lygiavertį turtą rinkos kaina prieš jo rinkos vertės nustatymą įsipareigojimų neįvykdymo atveju, pagal NCB nustatytas sumas įvertinamos grynosios pardavimo pajamos (atskaičius visas pagrįstas sąnaudas, įmokas ir išlaidas, kurias NCB patyrė dėl tokio pardavimo);

20) vienalaikio vertybinių popierių ir lėšų pateikimo sistema – vertės mainų atsiskaitymo sistemos mechanizmas, kuriuo užtikrinama, kad galutinis pervedimas įvyksta, t. y. turtas galutinai pervedamas, tik jeigu galutinai pervedamas kitas turtas, t. y. mokėjimas;

21) indėlių galimybė – Eurosistemos kitoms sandorių šalims suteikta nuolatinė galimybė padėti vienos nakties indėlius Eurosistemos NCB už iš anksto nustatytą palūkanų normą;

22) palūkanų norma už naudojimąsi indėlių galimybe – indėlių galimybei taikoma palūkanų norma;

▼M2

23) vidaus naudojimas – situacija, kai kita sandorio šalis, įsteigta valstybėje narėje, kurios valiuta yra euro, pateikia įkaitu: a) antrinę rinką turintį turtą, išleistą ir laikomą toje pačioje valstybėje narėje, kurioje yra jos buveinės NCB; b) kredito reikalavimus, kai kredito reikalavimų susitarimą reglamentuoja valstybės narės, kurioje yra jos buveinės NCB, teisės aktai; c) MHUVP, kurias išleido subjektai, įsteigti valstybėje narėje, kurioje yra jos buveinės NCB; d) antrinės rinkos neturinčias skolos priemones, užtikrintas tinkamais kredito reikalavimais, išleistas ir laikomas toje pačioje valstybėje narėje, kaip ir jos buveinės NCB;

▼B

24) atskirojo įkaito sistema – NCB įkaito valdymo sistema, pagal kurią likvidumas suteikiamas užtikrinant konkrečiu identifikuojamu turtu, kuris klasifikuojamas įkaitu konkrečioms Eurosistemos kredito operacijoms. Šį turtą pakeisti kitu konkrečiu tinkamu turtu gali leisti buveinės NCB, jei jis paskirtas atskiruoju įkaitu ir tinkamas konkrečiai operacijai;

25) tinkamas turtas – ketvirtoje dalyje nustatytus kriterijus atitinkantis turtas, kuris Eurosistemos kredito operacijoms tinka būti įkaitu;

26) dienos pabaiga – darbo dienos laikas uždarius TARGET2, kai TARGET2 sistemoje baigti apdoroti tos dienos mokėjimai;

27) euro zonos infliacijos indeksas – indeksas, kurį pateikia Eurostatas arba valstybės narės, kurios valiuta yra euro, nacionalinė statistikos institucija (pvz., suderintas vartotojų kainų indeksas, SVKI);

28) Europos ekonominė erdvė (EEE) – visos valstybės narės, neatsižvelgiant į tai, ar jos yra formaliai prisijungusios prie EEE, taip pat Islandija, Lichtenšteinas ir Norvegija;

29) Eurosistema – ECB ir NCB;

30) Eurosistemos darbo diena – diena, kai ECB ir bent vienas NCB dirba Eurosistemos pinigų politikos operacijų vykdymo tikslais;

31) Eurosistemos kredito operacijos: a) likvidumą teikiantys grįžtamieji sandoriai, t. y. likvidumą teikiančios Eurosistemos pinigų politikos operacijos, išskyrus užsienio valiutų apsikeitimo sandorius pinigų politikos tikslais ir vienakrypčius pirkimus; ir b) vienos dienos paskola;

32) Eurosistemos pinigų politikos operacijos – atvirosios rinkos operacijos ir nuolatinės galimybės;

33) Eurosistemos vartotojų vertinimo sistema – sistema, su kuria galima susipažinti ECB interneto svetainėje, skirta vertinti VPAS ir jungtis, kad galėtų nustatyti jų tinkamumą Eurosistemos kredito operacijoms;

34) galutinis pervedimas – neatšaukiamas ir besąlyginis pervedimas, kuriuo įvykdomas įsipareigojimas atlikti pervedimą;

35) finansų bendrovė turi tą pačią reikšmę kaip ir Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES) Nr. 549/2013 ( 11 );

36) koreguojamosios operacijos – atvirosios rinkos operacijų, kurias Eurosistema vykdo daugiausia siekdama valdyti likvidumo svyravimus rinkoje, kategorija;

37) fiksuotosios atkarpos – skolos priemonės su iš anksto nustatytu periodišku palūkanų mokėjimu;

38) fiksuotųjų palūkanų aukcionas – aukciono tvarka, kai ECB palūkanų normą, kainą, kainų skirtumą arba apsikeitimo punktą nustato prieš prasidedant aukcionui, o dalyvaujančios kitos sandorio šalys siūlo pinigų sumas, kurias nori pervesti už nustatytą palūkanų normą, kainą, apsikeitimo punktą arba kainų skirtumą;

39) kintamųjų palūkanų atkarpa – atkarpa, susieta su bazine palūkanų norma ir šią atkarpą atitinkantis palūkanų perskaičiavimo laikotarpis yra ne ilgesnis kaip vieneri metai;

40) valiutų apsikeitimo sandoriai, sudaromi pinigų politikos tikslais – priemonė, naudojama atliekant atvirosios rinkos operacijas, kai Eurosistema perka arba parduoda eurus už užsienio valiutą sudarydama neatidėliotiną sandorį ir tuo pat metu sudaro išankstinį sandorį parduodama arba pirkdama juos atgal nustatytą atpirkimo dieną;

41) buveinės NCB – valstybės narės, kurios valiuta yra euro ir kurioje yra įsteigta kita sandorio šalis, NCB;

42) Eurosistemos iš anksto paskelbtas reguliarių konkursų operacijų kalendorius – Eurosistemos parengtas kalendorius, kurį patvirtina ECB valdančioji taryba, kuriame nurodoma atsargų laikymo laikotarpio pradžia ir pabaiga, taip pat pagrindinių ir reguliarių ilgalaikių refinansavimo operacijų paskelbimo, paskirstymo ir terminų datos;

▼M2

42a) kapitalo atkūrimas natūra valstybės skolos priemonėmis – bet kokia forma atliekamas kredito įstaigos pasirašyto kapitalo padidinimas, jei visa suma ar jos dalis sumokama kredito įstaigai tiesiogiai pateikiant suverenios valstybės ar viešojo sektoriaus subjekto, teikiančio naują kapitalą kredito įstaigai, valstybės ar viešojo sektoriaus skolos priemones;

▼B

43) tarptautinis centrinis vertybinių popierių depozitoriumas (TCVPD) – CVPD, kuris aktyviai vykdo atsiskaitymus tarptautiniu lygiu prekiaujamais įvairių nacionalinių rinkų, dažniausiai tarp skirtingų valiutų zonų, vertybiniais popieriais;

44) tarptautinė organizacija – į Reglamento (ES) Nr. 575/2013 118 straipsnio sąrašą įtrauktas subjektas, tokiam subjektui priskiriamos 0 % rizikos koeficiento pozicijos;

45) tarptautinis vertybinių popierių identifikavimo numeris (ISIN) – tarptautinis identifikavimo kodas, suteikiamas finansų rinkose išleistiems vertybiniams popieriams;

46) dienos paskola – paskola, suteikta ir grąžinta per laikotarpį, trumpesnį už vieną darbo dieną, kaip apibrėžta Gairėse ECB/2012/27;

47) ECB skolos sertifikatų išleidimas – pinigų politikos priemonė, naudojama atliekant atvirosios rinkos operacijas, kai ECB išleidžia skolos sertifikatus, kurie reprezentuoja ECB skolinį įsipareigojimą sertifikato turėtojui;

48) stambių emisijų padengtos obligacijos – padengtos obligacijos, išleistos pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2009/65/EB ( 12 ) 52 straipsnio 4 dalies reikalavimus, o jų emisijos apimtis – ne mažesnė kaip 1 mlrd. EUR ir kuriai bent trys rinkos dalyviai reguliariai pateikia pirkimo ir pardavimo kainą;

▼M3

49) iš finansinės nuomos gautinos sumos – iš anksto numatytu grafiku ir dėl sutartinės prievolės nuomininko nuomotojui mokami mokėjimai pagal finansinės nuomos sutartį. Likutinė vertė nėra iš finansinės nuomos gautinos sumos. Nuomos-lizingo sutartys (angl. Personal Contract Purchase agreements), t. y. sutartys, pagal kurias skolininkas gali pasinaudoti viena iš šių galimybių: a) sumokėti likusią sumą, kad įgytų daiktų nuosavybės teisę arba b) grąžinti daiktus taip įvykdydamas sutarties, prilyginamos finansinės nuomos sutartims, sąlygas;

▼B

50) likvidumo parama – bet koks struktūrinis, faktinis arba potencialius būdas, kuris gali būti taikomas arba laikomas tinkamu taikyti TUVP sandorio galiojimo trukmės metu galinčiam atsirasti laikinam pinigų srauto trūkumui padengti;

51) ilgesnės trukmės refinansavimo operacijos (ITRO) – viena iš atvirosios rinkos operacijų rūšių, kurią Eurosistema atlieka sudarydama grįžtamuosius sandorius, siekdama suteikti likvidumą, kurio terminas būtų ilgesnis nei finansų sektoriui taikomų pagrindinių refinansavimo operacijų terminas;

52) pagrindinės refinansavimo operacijos (PRO) – reguliarios atvirosios rinkos operacijos, kurias Eurosistema atlieka grįžtamuoju sandoriu;

53) laikymo laikotarpis turi tokią pat reikšmę, kaip apibrėžta Reglamente (EB) Nr. 1745/2003 (ECB/2003/9);

54) įkaito vertės išlaikymo prievolė – su reikalavimu išlaikyti įkaito vertę susijusi tvarka, pagal kurią, kitos sandorio šalies įkaitu pateikto užtikrinančio turto reguliariai matuojamai vertei nukritus žemiau tam tikro lygio, Eurosistema pareikalauja, kad kita sandorio šalis pateiktų papildomą tinkamą turtą arba pinigų. Bendrojo įkaito sistemoje įkaito vertės išlaikymo prievolė taikoma tik esant įkaito trūkumui, o atskirojo įkaito sistemose taikomos simetrinės įkaito vertės išlaikymo prievolės, kiekvienas metodas išsamiau išdėstytas nacionaliniuose NCB šalies (buveinės) dokumentuose;

55) ribinė palūkanų norma – žemiausia palūkanų norma likvidumo didinimo kintamųjų palūkanų konkursuose, pagal kurią patenkinami pasiūlymai, arba didžiausia palūkanų norma likvidumo mažinimo kintamųjų palūkanų konkursuose, pagal kurią patenkinami pasiūlymai;

56) ribinio skolinimosi galimybė – Eurosistemos teikiama nuolatinė galimybė, pagal kurią kitos sandorių šalys už iš anksto nustatytą palūkanų normą ir užtikrinimui įkaitu tinkamą turtą iš Eurosistemos NCB gali gauti vienos nakties paskolą;

57) ribinio skolinimosi galimybės norma – palūkanų norma, taikoma ribinio skolinimosi galimybei;

58) ribinė apsikeitimo sandorio kaina punktais – punktais išreikšta apsikeitimo sandorio kaina, už kurią baigiama paskirstyti visa konkurse skirstyta suma;

59) antrinę rinką turintis turtas – skolos priemonės, kuriomis galima prekiauti rinkoje, ir kurios išpildo ketvirtoje dalyje nustatytus tinkamumo kriterijus;

60) termino pabaigos diena – diena, kurią baigiasi Eurosistemos pinigų politikos operacija. Atpirkimo ar apsikeitimo sandorio atveju termino pabaigos diena atitinka atpirkimo dieną;

61) valstybė narė – Europos Sąjungos valstybė narė;

62) multi cédulas – skolos priemonės, kurias išleidžia tam tikros Ispanijos SPĮ (Fondo de Titulización de Activos, FTA), tokiu būdu tam tikras skaičius kelių sukūrėjų mažos apimties atskiros cédulas (Ispanijos padengtos obligacijos) gali būti apjungiamos kartu;

63) daugiašalis plėtros bankas – į Reglamento (ES) Nr. 575/2013 117 straipsnio 2 dalies sąrašą įtrauktas subjektas, tokiam subjektui priskiriamos 0 % rizikos koeficiento pozicijos;

64) sutartinių palūkanų aukcionas (amerikietiškasis aukcionas) – aukcionas, kuriame paskirstymo palūkanų norma arba kaina, arba apsikeitimo punktas yra lygus kiekviename atitinkamame individualiame pasiūlyme nurodytai palūkanų normai;

65) daugiapakopė atkarpa – atkarpos struktūra, kai maržos dalis (x) turto naudojimo laikotarpiu pagal iš anksto numatytą grafiką iš anksto numatytomis dienomis padidėja daugiau nei vieną kartą, dažniausiai konkurso paskelbimo dieną arba atkarpos išmokos dieną;

66) nacionalinis centrinis bankas (NCB) – valstybės narės, kurios valiuta yra euro, nacionalinis centrinis bankas;

67) NCB darbo diena – bet kuri diena, kurią NCB dirba tam, kad vykdytų Eurosistemos pinigų politikos operacijas. Įskaitant dienas, kai tokio NCB filialai gali nedirbti vietos arba regioninėmis banko ne darbo dienomis;

68) EEE nepriklausančios G10 šalys – Dešimties šalių grupės (G10) šalys, kurios nėra EEE šalys, t. y. Jungtinės Amerikos Valstijos, Kanada, Japonija ir Šveicarija;

69) ne finansų bendrovė turi tokią pat reikšmę, kaip apibrėžta Reglamente (ES) Nr. 549/2013;

▼M2

70) antrinės rinkos neturintis turtas – bet kuris šių rūšių turtas: terminuotieji indėliai, kredito reikalavimai, MHUSP ir antrinės rinkos neturinčios skolos priemonės, užtikrintos tinkamais kredito reikalavimais;

▼M2

70a) antrinės rinkos neturinčios skolos priemonės, užtikrintos tinkamais kredito reikalavimais (toliau – STKR) – skolos priemonės: a) kurios yra tiesiogiai arba netiesiogiai užtikrintos kredito reikalavimais, atitinkančiais visus Eurosistemos kredito reikalavimų tinkamumo reikalavimus pagal ketvirtos dalies III antraštinės dalies 1 skyriaus 1 skirsnį, atsižvelgiant į 107f straipsnio nuostatas; b) kurios turi dvigubą reikalavimo galimybę, nukreiptą į: i) kredito įstaigą, kuri yra susijusių kredito reikalavimų sukūrėja, ir ii) a punkte nurodytų pagrindinių kredito reikalavimų dinaminį užstato fondą; c) kurių rizika neišskaidoma;

▼B

71) kitos padengtos obligacijos – struktūrinės padengtos obligacijos ir multi cédulas;

72) vienakryptis sandoris – atvirosios rinkos operacijoms atlikti naudojama priemonė, kuria Eurosistema antrinę rinką turintį tinkamą turtą nuperka arba parduoda tiesiogiai rinkoje (sudarydama neatidėliotinus arba išankstinius sandorius) dėl ko pardavėjo nuosavybė visiškai perleidžiama pirkėjui be susijusio grįžtamojo nuosavybės perleidimo;

73) bendrojo įkaito sistema – įkaito valdymo sistema NCB, pagal kurią kita sandorio šalis tame NCB atidaro kaupiamąją sąskaitą laikyti turtui, skirtam tos sandorio šalies susijusioms Eurosistemos kredito operacijoms užtikrinti. Turtas apskaitomas tokiu būdu, kad atskiras tinkamas turtas nėra susietas su konkrečia Eurosistemos kredito operacija ir kita sandorio šalis gali visada pakeisti tinkamą turtą;

74) viešieji kredito reitingai – kredito reitingai, kurie yra: a) išleisti Sąjungoje įregistruotų ir Eurosistemos pripažintų kredito reitingų agentūrų ir b) viešai paskelbti arba platinami abonementams;

75) viešojo sektoriaus subjektas – subjektas, kurį nacionalinė statistikos institucija priskiria viešojo sektoriaus vienetui pagal Reglamentą (ES) Nr. 549/2013;

76) greitasis konkursas – konkurso tvarka, kuri nuo konkurso paskelbimo iki paskirstymo rezultatų patvirtinimo paprastai įvykdoma per 105 minutes, ir pagal kurią gali būti apribotas kitų sandorių šalių skaičius kaip toliau išdėstyta antroje dalyje;

77) atpirkimo sandoris – susitarimas, pagal kurį pardavėjas parduodamas tinkamą turtą pirkėjui neišlaiko jo nuosavybės, o pardavėjas tuo pačiu metu įgyja teisę ir prisiima įsipareigojimą ateityje nustatytu laiku arba pagal pareikalavimą jį atpirkti už nustatytą kainą;

78) atpirkimo diena – diena, kurią pirkėjas, vykdydamas operaciją pagal atpirkimo sandorį, lygiavertį turtą privalo parduoti pardavėjui;

79) atpirkimo kaina – kaina, už kurią pirkėjas privalo parduoti atgal turtą pardavėjui, vykdydamas operaciją pagal atpirkimo sandorį. Atpirkimo kaina lygi pirkimo kainai, pridėjus kainų skirtumą, kuris yra lygus palūkanoms už operacijos laikotarpiu suteiktas likvidžias lėšas;

80) grįžtamasis sandoris – priemonė, naudojama atliekant atvirosios rinkos operacijas, suteikiant prieigą pasinaudoti ribinio skolinimosi galimybe, kai NCB perka arba parduoda tinkamą turtą pagal atpirkimo sandorį arba vykdo kredito operacijas įkaitu užtikrintų paskolų forma;

81) pasaugos sąskaita – TCVPD, CVPD arba NCB tvarkoma vertybinių popierių sąskaita, į kurią kredito įstaigos gali pervesti vertybinius popierius, tinkamus Eurosistemos kredito operacijoms;

82) vertybinių popierių atsiskaitymo sistema (VPAS) – sistema, kuri leidžia pervesti vertybinius popierius be apmokėjimo (FOP) arba pateikus apmokėjimą (pristatymas apmokant);

83) atsiskaitymo diena – diena, kurią atsiskaitoma pagal sandorį;

84) ribinių palūkanų (olandiškasis) aukcionas – aukcionas, kurio metu visiems patenkintiems pasiūlymams taikoma viena paskirstymo palūkanų norma, kaina ar apsikeitimo punktas, kurie lygūs ribinei palūkanų normai, kainai arba apsikeitimo punktui;

85) specialios paskirties įmonė (SPĮ) – specialios paskirties pakeitimo vertybiniais popieriais subjektas, kaip apibrėžta Reglamento (ES) Nr. 575/2013 4 straipsnio 1 dalies 66 punkte;

86) standartinis konkursas – konkurso tvarka, kuri paprastai surengiama per 24 valandas nuo konkurso paskelbimo iki paskirstymo rezultatų patvirtinimo;

87) struktūrinės operacijos – atvirosios rinkos operacijos, kurias Eurosistema įgyvendina siekdama patikslinti Eurosistemos struktūrinę likvidumo padėtį finansų sektoriaus atžvilgiu arba kitais pinigų politikos tikslais kaip nurodyta antroje dalyje;

88) struktūrinės padengtos obligacijos – išskyrus multi–cédulas, padengtos obligacijos, kurios nėra išleistos pagal Direktyvos 2009/65/EB 52 straipsnio 4 dalies reikalavimus;

89) apsikeitimo punktas – išankstinio sandorio ir neatidėliotino sandorio, dėl kurių susitariama vykdant valiutų apsikeitimo sandorį, valiutos kursų skirtumas, skelbiamas pagal bendruosius rinkos susitarimus;

90) tęstinė emisija (angl. tap issuance arba tap issue) – emisija, sudaranti tą pačią ankstesnės emisijos seriją;

91) TARGET2 – realaus laiko atskirųjų atsiskaitymų eurais sistema, kuria vykdomi atsiskaitymai eurais, kai atsiskaitoma per centrinius bankus, reglamentuojama pagal Gaires ECB/2012/27;

92) konkurso procedūra – procedūra, pagal kurią Eurosistema rinkoje didina arba mažina likvidumą kai NCB sudaro sandorius priimdamas po viešo paskelbimo pateiktus kitų sandorio šalių pasiūlymus;

93) sandorio sudarymo diena (T) – diena, kai sudaromas sandoris, t. y. sudaroma sutartis dėl finansinio sandorio tarp dviejų kitų sandorio šalių. Sandorio sudarymo diena gali sutapti su atsiskaitymo pagal sandorį diena (atsiskaitymas tą pačią dieną) arba gali būti tam tikra nustatyta darbo diena iki atsiskaitymo dienos (atsiskaitymo diena nurodoma kaip T + uždelstas laikas iki atsiskaitymo);

94) tradicinės padengtos obligacijos – padengtos obligacijos, išskyrus stambių emisijų padengtas obligacijas, išleistos pagal Direktyvos 2009/65/EB 52 straipsnio 4 dalies reikalavimus;

95) trišalis tarpininkas (TŠT) – VPAS operatorius, kuris su NCB sudarė sutartį, kuria toks operatorius įsipareigoja kaip to NCB tarpininkas teikti tam tikras įkaito valdymo paslaugas;

96) Sąjunga – Europos Sąjunga;

97) įvertinimas mažesne nei rinkos verte – prievolę užtikrinančio turto Eurosistemos kredito operacijose rinkos vertės procentinis sumažinimas;

98) įvertinimo sumažinimas – prievolę užtikrinančio turto Eurosistemos kredito operacijose rinkos vertės tam tikras procentinis sumažinimas, atliekamas iki įvertinimo mažesne nei rinkos verte;

99) kintamųjų palūkanų konkurso procedūra – konkurso procedūra, kai dalyvaujančios kitos sandorio šalys siūlo sumą dėl kurios jos pageidauja sudaryti sandorį ir palūkanų normą, apsikeitimo punktą arba kainą, pagal kuriuos jos nori sudaryti sandorius su Eurosistema konkuruodamos viena su kita, o patys konkurencingiausi pasiūlymai patenkinami pirmiausia, kol baigiasi visa pasiūlyta suma;

100) nulinės atkarpos obligacija – skolos priemonė be periodinių atkarpos išmokų.







ANTRA DALIS

EUROSISTEMOS PINIGŲ POLITIKOS PRIEMONĖS, OPERACIJOS IR PROCEDŪROS

3 straipsnis

Eurosistemos pinigų politikos įgyvendinimo struktūra

1. Eurosistemos naudojamos priemonės įgyvendinant pinigų politiką susideda iš:

a) atvirosios rinkos operacijų;

b) nuolatinių galimybių;

c) privalomųjų atsargų reikalavimų

2. Privalomųjų atsargų reikalavimai išdėstyti Reglamente (EB) Nr. 2531/98 ir Reglamente (EB) Nr. 1745/2003 (ECB/2003/9). Informaciniais tikslais tam tikros privalomųjų atsargų reikalavimų ypatybės yra aprašytos I priede.

4 straipsnis

Tipinės Eurosistemos pinigų politikos operacijų savybės

Eurosistemos pinigų politikos operacijų savybių apžvalga išdėstyta 1 lentelėje.







1 lentelė Eurosistemos pinigų politikos operacijų savybių apžvalga Pinigų politikos operacijų kategorijos Priemonių rūšys Terminas Dažnumas Procedūra Likvidumo didinimas Likvidumo mažinimas Atvirosios rinkos operacijos Pagrindinės refinansavimo operacijos Grįžtamieji sandoriai — Vienos savaitės Kas savaitę Standartinių konkursų procedūros Ilgesnės trukmės refinansavimo operacijos Grįžtamieji sandoriai — Trijų mėnesių (1) Kas mėnesį (1) Standartinių konkursų procedūros Koreguojamosios operacijos Grįžtamieji sandoriai Grįžtamieji sandoriai Nestandartizuotas Nestandartizuotas Konkursų procedūros Valiutų apsikeitimo sandoriai Valiutų apsikeitimo sandoriai Dvišalės procedūros Terminuotųjų indėlių pritraukimas Struktūrinės operacijos Grįžtamieji sandoriai Grįžtamieji sandoriai Nestandartizuotas Nestandartizuotas Standartinių konkursų procedūros — ECB skolos sertifikatų išleidimas iki 12 mėn. Nestandartizuotas Vienakrypčiai pirkimai Vienakrypčiai pardavimai — Nestandartizuotas Konkurso procedūros Dvišalės procedūros Nuolatinės galimybės Ribinio skolinimosi galimybė Grįžtamieji sandoriai — Viena naktis Kitos sandorių šalys šia galimybe gali pasinaudoti savo nuožiūra Indėlių galimybė — Indėliai Viena naktis Kitos sandorių šalys šia galimybe gali pasinaudoti savo nuožiūra (1) Pagal 7 straipsnio 4 dalį.







I ANTRAŠTINĖ DALIS

ATVIROSIOS RINKOS OPERACIJOS







1 SKYRIUS

Atvirosios rinkos operacijų apžvalga

5 straipsnis

Atvirosios rinkos operacijų rūšių ir priemonių apžvalga

1. Eurosistema gali atlikti atvirosios rinkos operacijas reguliuoti palūkanų normoms, valdyti likvidumą finansų rinkoje ir išreikšti pinigų politikos poziciją.

2. Priklausomai nuo konkretaus tikslo, atvirosios rinkos operacijos gali būti sugrupuotos į šias rūšis:

a) pagrindinės refinansavimo operacijos;

b) ilgesnės trukmės refinansavimo operacijos;

c) koreguojamosios operacijos;

d) struktūrinės operacijos.

3. Atvirosios rinkos operacijos atliekamos naudojant šias priemones:

a) grįžtamieji sandoriai;

b) valiutų apsikeitimo sandoriai pinigų politikos tikslais;

c) terminuotųjų indėlių pritraukimas;

d) ECB skolos sertifikatų išleidimas;

e) vienakrypčiai sandoriai.

4. 2 dalyje nustatytų tam tikrų atvirosios rinkos operacijų rūšių atveju taikytinos šios 3 dalyje nurodytos priemonės:

a) PRO ir ITRO atliekamos išimtinai naudojant grįžtamuosius sandorius;

b) koreguojamosios operacijos gali būti atliekamos naudojant: i) grįžtamuosius sandorius; ii) valiutų apsikeitimo sandorius pinigų politikos tikslais; iii) terminuotųjų indėlių pritraukimą;

c) struktūrinės operacijos gali būti atliekamos naudojant: i) grįžtamuosius sandorius; ii) ECB skolos sertifikatų išleidimą; iii) vienakrypčius sandorius.

5. Atvirosios rinkos operacijas inicijuoja ECB, kuris taip pat nusprendžia dėl jų įgyvendinimo sąlygų ir taikytinų priemonių.







2 SKYRIUS

Atvirosios rinkos operacijų rūšys

6 straipsnis

Pagrindinės refinansavimo operacijos

1. Eurosistema atlieka PRO sudarydama grįžtamuosius sandorius.

2. Operacinių savybių požiūriu PRO yra:

a) likvidumo didinimo operacijos;

b) paprastai atliekamos kiekvieną savaitę pagal iš anksto paskelbtą Eurosistemos reguliarių konkursų operacijų kalendorių;

c) paprastai jų terminas yra viena savaitė kaip nurodyta iš anksto paskelbtame Eurosistemos reguliarių konkursų operacijų kalendoriuje, išskyrus 3 dalyje nustatytą išimtį;

d) jas decentralizuotai įgyvendina NCB;

e) jos atliekamos naudojant standartinių konkursų procedūras;

f) joms taikomi 55 straipsnyje nustatyti tinkamumo kriterijai, kuriuos privalo išpildyti pasiūlymus tokioms operacijoms teikiančios visos kitos sandorių šalys;

g) jos grįstos tinkamu turtu kaip įkaitu.

3. PRO terminas gali skirtis dėl skirtingų bankų ne darbo dienų valstybėse narėse, kurių valiuta yra euro.

4. ECB valdančioji taryba reguliariai peržiūri PRO palūkanų normas. Peržiūrėtos palūkanų normos įsigalioja tik prasidėjus kitam atsargų laikymo laikotarpiui.

5. Nepaisant 4 dalies, ECB valdančioji taryba bet kuriuo metu gali pakeisti PRO palūkanų normą. Toks sprendimas įsigalioja ne anksčiau kaip kitą Eurosistemos darbo dieną.

6. PRO vykdomos Eurosistemai nusprendus taikyti fiksuotųjų palūkanų konkurso procedūras arba kintamųjų palūkanų konkurso procedūras.

7 straipsnis

Ilgesnės trukmės refinansavimo operacijos

1. Eurosistema atlieka ITRO sudarydama grįžtamuosius sandorius, tam kad teiktų kitoms sandorio šalims likvidumą, kurio terminas ilgesnis nei PRO likvidumo.

2. Operacinių savybių požiūriu ITRO yra:

a) likvidumo didinimo grįžtamosios operacijos;

b) reguliariai atliekamos kiekvieną mėnesį pagal iš anksto paskelbtą Eurosistemos reguliarių konkursų operacijų kalendorių, atsižvelgiant į 4 dalyje nustatytą išimtį;

c) paprastai jų terminas yra trys mėnesiai kaip nurodyta iš anksto paskelbtame Eurosistemos reguliarių konkursų operacijų kalendoriuje, atsižvelgiant į 3 ir 4 dalyse nustatytas išimtis;

d) jas decentralizuotai įgyvendina NCB;

e) jos atliekamos naudojant standartinių konkursų procedūras;

f) joms taikomi 55 straipsnyje nustatyti tinkamumo kriterijai, kuriuos privalo išpildyti pasiūlymus tokioms operacijoms teikiančios visos kitos sandorių šalys;

g) jos grįstos įkaitu tinkamu būti turtu.

3. ITRO terminas gali skirtis dėl skirtingų bankų ne darbo dienų valstybėse narėse, kurių valiuta yra euro.

4. Eurosistema nereguliariai gali atlikti ITRO, kurių terminas nėra trys mėnesiai. Tokios operacijos nėra nurodytos iš anksto paskelbtame Eurosistemos reguliarių konkursų operacijų kalendoriuje.

5. ITRO, kurių terminas ilgesnis nei trys mėnesiai, kurios atliekamos nereguliariai, kaip nurodyta 4 dalyje, gali būti vykdomos pagal priešlaikinio išmokėjimo nuostatą. Tokia priešlaikinio išmokėjimo nuostata gali būti pateikta kaip kitų sandorio šalių galimybė rinktis arba privalomas įsipareigojimas pagal kurią jos gali išmokėti visas tam tikroje operacijoje joms paskirtas sumas arba jų dalį. Privalomos priešlaikinio išmokėjimo nuostatos grindžiamos aiškiomis ir iš anksto apibrėžtomis sąlygomis. Eurosistema, paskelbdama apie operacijas, paskelbia datas, kuriomis atliekamas priešlaikinis išmokėjimas. Išimtinėmis aplinkybėmis Eurosistema gali nuspręsti konkrečiomis dienomis laikinai sustabdyti priešlaikinius išmokėjimus dėl, inter alia, valstybių narių, kurių valiuta yra euro, ne darbo dienų.

6. ITRO yra atliekamos pagal kintamųjų palūkanų konkurso procedūras, jei Eurosistema nenusprendžia, kad jas vykdyti reikia pagal fiksuotųjų palūkanų konkurso procedūrą. Tokiu atveju, fiksuotųjų palūkanų konkursuose operacijos trukmei taikoma palūkanų norma gali būti indeksuota pagal susijusią orientacinę normą (pvz., vidutinę PRO normą), su kainų skirtumu arba be jo.

8 straipsnis

Koreguojamosios operacijos

1. Eurosistema gali atlikti koreguojamąsias operacijas naudodama grįžtamuosius sandorius, valiutų apsikeitimo sandorius pinigų politikos tikslais arba terminuotųjų indėlių pritraukimą, ypač dėl likvidumo svyravimų rinkoje.

2. Operacinių savybių požiūriu koreguojamosios operacijos:

a) gali būti likvidumo didinimo arba mažinimo operacijos;

b) jų dažnumas ir terminas paprastai nenustatyti;

c) paprastai atliekamos vykdant greitojo konkurso procedūras, jei Eurosistema nenusprendžia konkrečios koreguojamosios operacijos vykdyti kitomis priemonėmis (standartinio konkurso procedūra arba dvišalė procedūra) atsižvelgiant į pinigų politikos reikalavimus arba siekiant reaguoti į rinkos sąlygas;

d) decentralizuotai įgyvendinamos NCB, nepažeidžiant 45 straipsnio 3 dalies;

e) joms taikomi trečioje dalyje kitoms sandorio šalims apibrėžti tinkamumo kriterijai, kurie priklauso nuo: i) koreguojamosioms operacijoms atlikti naudojamos konkrečios priemonės rūšies ir ii) tos konkrečios rūšies priemonei taikytinos procedūros;

f) kai jas atliekant naudojami grįžtamieji sandoriai, jos grindžiamos tinkamu būti įkaitu turtu.

▼M2

3. ECB koreguojamąsias operacijas gali vykdyti bet kurią Eurosistemos darbo dieną siekdamas neutralizuoti likvidumo disbalansą atsargų laikymo laikotarpiu. Jei sandorio diena, atsiskaitymo diena ir mokėjimo diena nėra NCB darbo dienos, atitinkamas NCB neprivalo atlikti tokių operacijų.

▼B

4. Siekdama reaguoti į rinkos sąlygas, Eurosistema išlieka labai lanksti, pasirinkdama procedūras ir operacijų sąlygas koreguojamosioms operacijoms vykdyti.

9 straipsnis

Struktūrinės operacijos

1. Eurosistema gali atlikti struktūrines operacijas sudarydama grįžtamuosius sandorius, išleisdama ECB skolos sertifikatus arba sudarydama vienakrypčius sandorius, kuriais siekiama reguliuoti Eurosistemos struktūrinę padėtį finansų sistemos atžvilgiu arba vykdyti kitus pinigų politikos įgyvendinimo tikslus.

2. Operacinių savybių požiūriu struktūrinės operacijos yra:

a) likvidumo didinimo arba likvidumo mažinimo operacijos;

b) jų dažnumas ir terminas nenustatyti;

c) vykdomos konkursų arba dvišalių procedūrų būdu, atsižvelgiant į struktūrinei operacijai atlikti naudojamą konkrečios priemonės rūšį;

d) jas decentralizuotai įgyvendina NCB;

e) joms taikomi trečioje dalyje kitoms sandorio šalims apibrėžti tinkamumo kriterijai, kurie priklauso nuo: i) struktūrinėms operacijoms atlikti naudojamos konkrečios priemonės rūšies; ir ii) tos konkrečios rūšies priemonei taikytinos procedūros;

f) likvidumą didinančios struktūrinės operacijos grįstos tinkamu būti įkaitu turtu, išskyrus vienakrypčius sandorius.

3. Siekdama reaguoti į rinkos sąlygas ir kitus struktūrinius pokyčius, Eurosistema išlieka labai lanksti, pasirinkdama procedūras ir operacijų sąlygas struktūrinėms operacijoms vykdyti.







3 SKYRIUS

Atvirosios rinkos operacijų priemonės

10 straipsnis

Grįžtamieji sandoriai

1. Grįžtamieji sandoriai – tam tikros priemonės atvirosios rinkos operacijoms vykdyti, kai NCB perka arba parduoda tinkamą turtą sudarydamas atpirkimo sandorius arba vykdo kredito operacijas, naudodamas įkaitu užtikrintas paskolas, atsižvelgdamas į NCB taikomas atitinkamas sutartines arba reguliavimo priemones.

2. Grįžtamieji sandoriai ir įkaitu užtikrintos paskolos atitinka septintoje dalyje nustatytus papildomus reikalavimus tokioms priemonėms.

3. Pagal ketvirtą dalį, likvidumą suteikiantys grįžtamieji sandoriai grindžiami įkaitu tinkamu būti turtu.

4. Grįžtamųjų sandorių operacinės savybės priklauso nuo atvirosios rinkos operacijos, kuriai jie naudojami, rūšies.

5. Likvidumą mažinantys grįžtamieji sandoriai grindžiami Eurosistemos pateiktu turtu. Pagal ketvirtą dalį, šio turto tinkamumo kriterijai yra tokie pat, kaip kriterijai, naudojami tinkamam turtui, naudojamam likvidumo didinimo grįžtamiesiems sandoriams. Likvidumo mažinimo grįžtamiesiems sandoriams įvertinimas mažesne nei rinkos verte netaikomas.

11 straipsnis

Pinigų politikos tikslais sudaromi valiutų apsikeitimo sandoriai

1. Pinigų politikos tikslais sudaromi valiutų apsikeitimo sandoriai – tai tuo pat metu vykstantys neatidėliotini ir išankstiniai eurų keitimo į užsienio valiutą sandoriai.

2. Pinigų politikos tikslais sudaromi valiutų apsikeitimo sandoriai atitinka septintoje dalyje nustatytus papildomus reikalavimus tokioms priemonėms.

3. Jei ECB valdančioji taryba nenusprendžia kitaip, Eurosistema sandorius sudaro tik valiutomis, kuriomis plačiai prekiaujama, ir remdamasi standartine rinkos praktika.

4. Pinigų politikos tikslais sudarydamos kiekvieną valiutų apsikeitimo sandorį, Eurosistema ir kitos sandorių šalys susitaria dėl sandorio apsikeitimo punktų, nurodytų pagal bendruosius rinkos susitarimus. Pinigų politikos tikslais sudaromų valiutų apsikeitimo sandorių valiutų kurso sąlygos pateiktos 2 lentelėje.

5. Operacinių savybių požiūriu valiutų apsikeitimo sandoriai pinigų politikos tikslais:

a) gali būti likvidumo didinimo arba mažinimo operacijos;

b) jų dažnumas ir terminas nenustatyti;

c) atliekami vykdant greitojo konkurso procedūrą arba atliekant dvišales procedūras, jei Eurosistema nenusprendžia konkrečios operacijos vykdyti kitomis priemonėmis (standartinio konkurso procedūra), atsižvelgdama į tam tikrus pinigų politikos reikalavimus arba siekdama reaguoti į rinkos sąlygas;

d) juos decentralizuotai įgyvendina NCB, nepažeisdami 45 straipsnio 3 dalies.

6. Pinigų politikos tikslais sudaromų valiutų apsikeitimo sandoriuose dalyvaujančioms kitoms sandorių šalims taikomi trečioje dalyje nurodyti tinkamumo kriterijai, atsižvelgiant į atitinkamai operacijai taikomą procedūrą.

2 lentelė

Pinigų politikos tikslais sudaromų valiutų apsikeitimo sandorių valiutų kurso sąlygos

S = dabartinis eurų (EUR) ir užsienio valiutos (ABC) kursas (valiutų apsikeitimo sandorio sudarymo dieną)

FM = išankstinis eurų ir užsienio valiutos (ABC) kursas apsikeitimo sandorio atpirkimo dieną (M)

ΔΜ = išankstiniai eurų ir ABC punktai apsikeitimo sandorio atpirkimo dieną (M)

N(.) = neatidėliotino sandorio valiutos suma; N(.)M = išankstinio sandorio valiutos suma: arba arba arba arba

12 straipsnis

Terminuotųjų indėlių pritraukimas

1. Eurosistema gali pakviesti kitas sandorių šalis padėti terminuotuosius indėlius buveinės NCB.

2. Iš kitų sandorių šalių priimami indėliai turi nustatytą terminą ir jiems taikoma fiksuotoji palūkanų norma.

3. Terminuotiesiems indėliams taikomos palūkanų normos gali būti: a) teigiamos; b) nulinio dydžio; c) neigiamos.

4. Terminuotiesiems indėliams taikoma palūkanų norma – paprastoji palūkanų norma, kuri apskaičiuojama pagal „faktinį/360“ dienų skaičiavimo susitarimą. Palūkanos išmokamos suėjus indėlio terminui. Neigiamos palūkanų normos atveju, ją taikant terminuotiesiems indėliams, indėlio turėtojas įsipareigoja mokėti savo šalies NCB, įskaitant to NCB teisę atitinkamai debetuoti atitinkamą kitos sandorio šalies sąskaitą. NCB mainais už terminuotuosius indėlius nesuteikia jokio užtikrinimo įkaitu.

5. Terminuotieji indėliai laikomi buveinės NCB sąskaitose, net ir tuo atveju, jeigu tokias operacijas centralizuotai įgyvendina ECB pagal 45 straipsnio 3 dalį.

6. Operacinių savybių požiūriu terminuotųjų indėlių pritraukimas:

a) atliekamas siekiant sumažinti likvidumą;

b) gali būti atliekamas laikantis iš anksto paskelbto operacijų grafiko iš anksto nustatytu dažnumu ir terminais arba gali būti atliekamas ad hoc reaguojant į likvidumo sąlygų pokyčius, pavyzdžiui, terminuotieji indėliai gali būti pritraukiami paskutinę atsargų laikymo laikotarpio dieną siekiant neutralizuoti likvidumo disbalansą, kuris galėjo susidaryti per laikotarpį nuo paskirstymo po paskutinės pagrindinės reﬁnansavimo operacijos;

c) atliekamas vykdant greitojo konkurso procedūras, jei ECB nenusprendžia konkrečios operacijos vykdyti kitomis priemonėmis (dvišalė procedūra arba standartinio konkurso procedūra) atsižvelgiant į tam tikrus pinigų politikos reikalavimus arba siekiant reaguoti į rinkos sąlygas;

d) jį decentralizuotai įgyvendina NCB, nepažeisdami 45 straipsnio 3 dalies.

7. Dalyvaujančioms atliekant terminuotųjų indėlių pritraukimą kitoms sandorių šalims taikomi trečioje dalyje nurodyti tinkamumo kriterijai, atsižvelgiant į atitinkamai operacijai taikomą procedūrą.

13 straipsnis

ECB skolos sertifikatų išleidimas

1.

ECB skolos sertifikatas – ECB skolinis įsipareigojimas sertifikato turėtojo atžvilgiu.

2. ECB skolos sertifikatai yra išleidžiami ir saugomi nematerialios sistemos įrašo forma vertybinių popierių depozitoriumuose valstybėse narėse, kurių valiuta yra euro.

3. ECB skolos sertifikatų perleidimui ECB netaiko jokių apribojimų.

4. ECB gali išleisti ECB skolos sertifikatus:

a) diskontuota emisijos verte, kuri yra mažesnė nei nominali vertė, arba

b) didesne verte nei nominali vertė,

kurie suėjus terminui turi būti išpirkti nominalia verte.

Skirtumas tarp emisijos sumos ir nominalios (išpirkimo) sumos lygus palūkanoms, susikaupusioms už emisijos sumą, taikant sutartą palūkanų normą už sertifikato galiojimo laikotarpį. Taikoma palūkanų norma yra paprastoji palūkanų norma, skaičiuojama pagal „faktinį/360“ dienų skaičiavimo susitarimą. Emisijos suma apskaičiuojama pagal 3 lentelę.

3 lentelė

ECB skolos sertifikatų išleidimas

Emisijos suma apskaičiuojama taip:

kai:

N = ECB skolos sertifikato nominalioji vertė;

rI = palūkanų norma (procentais);

D = ECB skolos sertifikato terminas (dienomis);

PT = ECB skolos sertifikato emisijos vertė.

5. ECB skolos sertifikatų operacinės savybės:

a) jie išleisti kaip likvidumą mažinanti atvirosios rinkos operacija;

b) jie gali būti išleidžiami reguliariai arba nereguliariai;

c) jų terminas yra trumpesnis nei 12 mėnesių;

d) jie išleidžiami naudojant standartinių konkursų procedūras;

e) jų konkursus rengia ir atsiskaitymą pagal juos decentralizuotai atlieka NCB.

6. Kitoms sandorio šalims, dalyvaujančioms standartinio konkurso procedūroje ECB skolos sertifikatams išleisti, taikomi trečioje dalyje nurodyti tinkamumo kriterijai.

14 straipsnis

Vienakrypčiai sandoriai

1.

Vienakryptis sandoris – visiškas pardavėjo nuosavybės perleidimas pirkėjui be susijusio grįžtamojo nuosavybės perleidimo.

2. Vykdydama vienakrypčius sandorius ir apskaičiuodama kainas, Eurosistema vadovaujasi plačiausiai priimtais rinkos susitarimais dėl sandoriui sudaryti naudojamų skolos priemonių.

3. Operacinių savybių požiūriu vienakrypčiai sandoriai:

a) gali būti likvidumo didinimo (vienakrypčio pirkimo) arba likvidumo mažinimo (vienakrypčio pardavimo) operacijos;

b) jų dažnumas nenustatytas;

c) jei ECB nenusprendžia konkrečią operaciją atlikti greitojo arba standartinio konkurso procedūros būdu, jie vykdomi naudojant dvišales procedūras;

d) decentralizuotai įgyvendinami NCB, nepažeidžiant 45 straipsnio 3 dalies;

e) grindžiami tik tinkamu antrinę rinką turinčiu turtu kaip nurodyta ketvirtoje dalyje.

4. Vienakrypčius sandorius sudarant dalyvaujančioms kitoms sandorio šalims taikomi trečioje dalyje nurodyti tinkamumo kriterijai.

15 straipsnis

Grįžtamųjų sandorių ir valiutų apsikeitimo sandorių pinigų politikos tikslais įkeitimo ir atsiskaitymo įsipareigojimai

1. Kitos sandorių šalys likvidumą didinančiuose grįžtamuosiuose sandoriuose ir likvidumą didinančiuose valiutų apsikeitimo sandoriuose pinigų politikos tikslais:

a) grįžtamųjų sandorių atveju, perveda pakankamą tinkamo turto sumą arba atitinkamą užsienio valiutos sumą valiutų apsikeitimo sandorių atveju, kad būtų atsiskaityta atsiskaitymo dieną;

b) užtikrina tinkamą operacijos užtikrinimą įkaitu iki jos termino;

c) kai taikytina pagal b punktą, teikia tinkamą užtikrinimą įkaitu atitinkamomis vertės išlaikymo prievolėmis panaudodamos pakankamą tinkamą turtą arba pinigus.

2. Kitos sandorių šalys likvidumą mažinančiuose grįžtamuosiuose sandoriuose ir likvidumą mažinančiuose valiutų apsikeitimo sandoriuose pinigų politikos tikslais:

a) perveda pakankamą pinigų sumą, kad būtų atsiskaityta už atitinkamos likvidumą mažinančios operacijos metu joms paskirtas sumas;

b) užtikrina tinkamą operacijos užtikrinimą įkaitu iki jos termino;

c) kai taikytina pagal b punktą, teikia tinkamą užtikrinimą įkaitu atitinkamomis vertės išlaikymo prievolėmis panaudodamos pakankamą tinkamą turtą arba pinigus.

3. Už 1 ir 2 dalyse nurodytų reikalavimų nesilaikymą baudžiama atitinkamai pagal 154–157 straipsnius.

16 straipsnis

Atsiskaitymų už vienakrypčius pirkimus ir pardavimus, terminuotųjų indėlių pritraukimo ir ECB skolos sertifikatų išleidimo įsipareigojimai

1. Atvirųjų rinkos operacijų metu atliekant vienakrypčius pirkimus ir pardavimus, pritraukiant terminuotuosius indėlius ir išleidžiant ECB skolos sertifikatus, kitos sandorių šalys perveda pakankamą tinkamo turto arba pinigų sumą, kad būtų atsiskaityta už sandorio metu sutartą sumą.

2. Už 1 dalyje nurodytų reikalavimų nesilaikymą baudžiama atitinkamai pagal 154–157 straipsnius.







II ANTRAŠTINĖ DALIS

NUOLATINĖS GALIMYBĖS

17 straipsnis

Nuolatinės galimybės

1. NCB jų kitų sandorių šalių iniciatyva teikia prieigą pasinaudoti Eurosistemos siūlomomis nuolatinėmis galimybėmis.

2. Nuolatinės galimybės susideda iš šių kategorijų:

a) ribinio skolinimosi galimybė;

b) indėlių galimybė.

3. Nuolatinių galimybių sąlygos yra tokios pačios visose valstybėse narėse, kurių valiuta yra euro.

4. NCB suteikia prieigą pasinaudoti nuolatinėmis galimybėmis tik atsižvelgdamas į ECB tikslus ir bendros pinigų politikos reikalavimus.

5. ECB bet kuriuo metu gali pakeisti nuolatinių galimybių sąlygas arba laikinai jas sustabdyti.

6. ECB valdančioji taryba reguliariai peržiūri nuolatinių galimybių palūkanų normas. Peržiūrėtos palūkanų normos įsigalioja prasidėjus kitam atsargų laikymo laikotarpiui, kaip nustatyta Reglamento (EB) Nr. 1745/2003 (ECB/2003/9) 7 straipsnyje. Kiekvienais metais, likus ne mažiau kaip trims mėnesiams iki kitų kalendorinių metų pradžios, ECB skelbia atsargų laikymo laikotarpių kalendorių.

7. Nepaisant 6 dalies, ECB valdančioji taryba bet kuriuo metu gali pakeisti nuolatinių galimybių palūkanų normą. Toks sprendimas įsigalioja ne anksčiau kaip kitą Eurosistemos darbo dieną.







1 SKIRSNIS

Ribinio skolinimosi galimybė

18 straipsnis

Ribinio skolinimosi galimybės bruožai

1. Kitos sandorių šalys gali naudotis ribinio skolinimosi galimybe, kad vienai nakčiai gautų likvidžių lėšų iš Eurosistemos naudodamos grįžtamuosius sandorius su jų buveinės NCB, taikydamos iš anksto nustatytą palūkanų normą, naudodamos būti įkaitu tinkamą turtą.

2. Taikydami ribinio skolinimosi galimybę, NCB teikia likvidumą sudarydami atpirkimo sandorius arba naudodami užstatu užtikrintas paskolas pagal NCB taikomas sutartines arba reguliavimo priemones.

3. Likvidumo suma, kuri gali būti suteikta taikant ribinio skolinimosi galimybę, nėra ribojama, atsižvelgiant į reikalavimą teikti tinkamą įkaitą pagal 4 dalį.

4. Prieš pradėdamos naudotis ribinio skolinimosi galimybe, kitos sandorių šalys turi pateikti pakankamą tinkamą būti įkaitu turtą. Šis turtas turėtų būti arba iš anksto laikomas atitinkamame NCB, arba pateiktas su prašymu pasinaudoti ribinio skolinimosi galimybe.

19 straipsnis

Naudojimosi ribinio skolinimosi galimybe sąlygos

1. Institucijos, kurios atitinka 55 straipsnyje nurodytus tinkamumo kriterijus, ir kurios gali naudotis NCB esančia sąskaita, kurioje gali būti atsiskaitoma už sandorį, būtent TARGET2, gali naudotis ribine skolinimosi galimybe.

2. Ribinio skolinimosi galimybe galima naudotis tik tomis dienomis, kai veikia TARGET2. Tomis dienomis, kai VPAS neveikia, ribinio skolinimosi galimybe galima naudotis, jei tinkamas turtas yra iš anksto padėtas laikyti NCB.

3. Jei NCB arba kai kurie jo filialai nevykdo pinigų politikos operacijų, nes nedirba tam tikromis Eurosistemos darbo dienomis dėl nacionalinių arba regioninių bankų ne darbo dienų, buveinės NCB iš anksto praneša savo kitoms sandorio šalims apie reikalinga priemones, kad būtų galima tomis nedarbo dienomis naudotis ribinio skolinimosi galimybe.

4. Leidimas naudotis ribine skolinimosi galimybe gali būti suteiktas arba esant kitos sandorio šalies konkrečiam prašymui, arba automatiškai, kaip atitinkamai nurodyta 5 ir 6 dalyse.

5. Kita sandorio šalis gali siųsti prašymą naudotis ribine skolinimosi galimybe savo buveinės NCB. Jei buveinės NCB gavo prašymą vėliausiai 15 min. nuo TARGET2 uždarymo, NCB prašymą TARGET2 apdoroja tą pačią dieną. Galutinis prašymo pasinaudoti ribinio skolinimosi galimybe terminas atidedamas dar 15 minučių paskutinę Eurosistemos atsargų laikymo laikotarpio darbo dieną. Prašyme pasinaudoti ribinio skolinimosi galimybe nurodoma prašomo kredito suma. Kita sandorio šalis pateikia pakankamą sandoriui įkaitu tinkamą turtą, nebent kita sandorio šalis tokį turtą jau iš anksto padėjo laikyti buveinės NCB pagal 18 straipsnio 4 dalį.

6. Kiekvienos darbo dienos pabaigoje, kitos sandorio šalies atsiskaitymų sąskaitoje jos buveinės NCB esantis neigiamas likutis likęs pabaigus dienos pabaigos kontrolės procedūras, automatiškai laikomas prašymu leisti pasinaudoti ribinio skolinimosi galimybe. Prieš atsirandant tokiam automatiniam prašymui, siekdamos atitikti 18 straipsnio 4 dalyje nustatytus reikalavimus, kitos sandorio šalys iš anksto padeda laikyti pakankamą sandoriui įkaitu tinkamą turtą buveinės NCB. Jei ši naudojimosi sąlyga neįvykdoma, pagal 154–157 straipsnius taikomos baudos.

20 straipsnis

Ribinio skolinimosi galimybės terminas ir palūkanų norma

1. Paskolos, suteiktos pasinaudojus ribine skolinimosi galimybe, terminas yra viena naktis. Kitos sandorių šalys, tiesiogiai dalyvaujančios TARGET2, paskolą grąžina kitą dieną, kai veikia: a) TARGET2 ir b) atitinkamos VPAS, tuo metu, kai šios sistemos pradeda veikti.

2. Eurosistema iš anksto skelbia ribinės skolinimosi galimybės palūkanų normą, kuri apskaičiuojama kaip paprastoji palūkanų norma pagal faktinį/360 dienų skaičiavimo susitarimą. Ribinei skolinimosi galimybei taikoma palūkanų norma vadinama ribinės skolinimosi galimybės norma.

3. Palūkanos už naudojimąsi ribine skolinimosi galimybe mokamos grąžinant paskolą.







2 SKIRSNIS

Indėlių galimybė

21 straipsnis

Indėlių galimybės ypatybės

1. Kitos sandorių šalys gali pasinaudoti indėlių galimybe, padėdamos vienos nakties indėlius į buveinės NCB Eurosistemoje. Jiems taikoma iš anksto nustatyta palūkanų norma.

2. Indėlių galimybei taikomos palūkanų normos gali būti: a) teigiamos; b) nulinio dydžio; c) neigiamos.

3. NCB mainais už indėlius nesuteikia jokio užtikrinimo įkaitu.

4. Suma, kurią kita sandorio šalis gali padėti kaip indėlį pagal indėlių galimybę, neribojama.

22 straipsnis

Naudojimosi indėlių galimybe sąlygos

1. Institucijos, kurios atitinka 55 straipsnyje nurodytus tinkamumo kriterijus, ir kurios gali naudotis NCB esančia sąskaita, kurioje gali būti atsiskaitoma už sandorį, būtent TARGET2, gali naudotis indėlių galimybe. Indėlių galimybe galima naudotis tik tomis dienomis, kai veikia TARGET2.

2. Kad kitai sandorio šaliai būtų leista pasinaudoti indėlių galimybe, ji turi išsiųsti prašymą buveinės NCB. Jei buveinės NCB gavo prašymą vėliausiai 15 min. nuo TARGET2 uždarymo, buveinės NCB prašymą TARGET2 apdoroja tą pačią dieną. Galutinis prašymo pasinaudoti indėlių galimybe terminas atidedamas dar 15 minučių paskutinę atsargų laikymo laikotarpio Eurosistemos darbo dieną. Prašyme nurodoma suma, kuri bus padėta kaip indėlis naudojantis šia galimybe.

3. Dėl nevienodos NCB sąskaitų struktūros, NCB, gavę išankstinį ECB leidimą, gali taikyti naudojimosi sąlygas, kurios skiriasi nuo nurodytų šiame straipsnyje. NCB teikia informaciją kitoms sandorio šalims apie kiekvieną nukrypimą nuo šiame straipsnyje nurodytų naudojimosi galimybe sąlygų.

23 straipsnis

Indėlių galimybės terminas ir palūkanų normos

1. Pagal indėlių galimybę padėtų indėlių terminas yra viena naktis. Kitų sandorių šalių, kurios tiesiogiai dalyvauja TARGET2, pagal indėlių galimybę padėtų indėlių terminas sueina kitą dieną, kai veikia TARGET2, tuo metu, kai ši sistema pradeda veikti.

2. Eurosistema iš anksto skelbia ribinės skolinimosi galimybės palūkanų normą, kuri apskaičiuojama kaip paprastoji palūkanų norma pagal faktinį/360 dienų skaičiavimo susitarimą.

3. Palūkanos už indėlius mokamos suėjus indėlio terminui. Neigiamų palūkanų normų atveju, palūkanų normą taikant indėlių galimybei, indėlio turėtojas įsipareigoja mokėti buveinės NCB, įskaitant to NCB teisę atitinkamai debetuoti atitinkamą kitos sandorio šalies sąskaitą.







III ANTRAŠTINĖ DALIS

EUROSISTEMOS PINIGŲ POLITIKOS OPERACIJŲ PROCEDŪROS







1 SKYRIUS

Eurosistemos atvirosios rinkos operacijų konkursai ir dvišalės procedūros

24 straipsnis

Atvirųjų rinkos operacijų procedūrų rūšys

Atvirosios rinkos operacijos atliekamos rengiant konkursų procedūras arba dvišales procedūras.







1 skirsnis

Konkursų procedūros

25 straipsnis

Konkursų procedūrų apžvalga

1. Konkurso procedūros vykdomos šešiais operaciniais etapais, kaip parodyta 4 lentelėje.

4 lentelė

Operaciniai konkursų procedūrų etapai

1etapas Konkurso paskelbimas a) ECB apie jį paskelbia per viešąsias naujienų tarnybas ir ECB interneto svetainėje; b) NCB apie jį paskelbia per nacionalines naujienų tarnybas ir tiesiogiai kitoms atskiroms sandorių šalims (jei mano, kad tai būtina).

2 etapas Kitų sandorių šalių pasiūlymų parengimas ir pateikimas

3 etapas Eurosistema sudaro pasiūlymų sąrašą

4 etapas Paskirstymas konkurse ir konkurso rezultatų paskelbimas a) ECB sprendimas dėl paskirstymo; b) paskirstymo rezultatų paskelbimas per viešąsias naujienų tarnybas ir ECB svetainėje.

5 etapas Atskirų paskirstymo rezultatų patvirtinimas

6 etapas Atsiskaitymai už sandorius

2. Konkursai gali būti standartiniai konkursai arba greitieji konkursai. Standartinių ir greitųjų konkursų operacinės savybės yra vienodos, išskyrus jų trukmę (5 ir 6 lentelės) ir kitų sandorių šalių diapazoną.

5 lentelė

Išankstinis standartinių konkursų operacinių etapų laiko grafikas (laikas nurodytas Vidurio Europos laiku ( 13 ))

6 lentelė

Išankstinis greitųjų konkursų operacinių etapų laiko grafikas (laikas nurodomas Vidurio Europos laiku)

3. Eurosistema gali vykdyti fiksuotųjų arba kintamųjų palūkanų konkursų procedūras.

26 straipsnis

Standartinių konkursų procedūros

1. Eurosistema naudoja standartinių konkursų procedūras, kad būtų vykdomos: a) PRO; b) ITRO; c) tam tikros struktūrinės operacijos, t. y. struktūrinės grįžtamosios operacijos ir ECB skolos sertifikatų išleidimas.

2. Eurosistema taip pat gali naudoti standartinių konkursų procedūras, kad būtų vykdomos koreguojamosios operacijos ir struktūrinės operacijos sudarant vienakrypčius sandorius ir atsižvelgiant į tam tikrus pinigų politikos reikalavimus arba siekiant reaguoti į rinkos sąlygas.

3. Standartinių konkursų procedūrų atveju paprastai: a) praeina ilgiausiai 24 valandos nuo konkurso procedūros paskelbimo iki paskirstymo rezultatų patvirtinimo ir b) laikas tarp galutinio pasiūlymų pateikimo termino ir paskirstymo rezultatų paskelbimo yra apytiksliai dvi valandos.

4. ECB gali nuspręsti patikslinti kai kurių operacijų laiko grafiką, jei mano, kad tai tikslinga.

27 straipsnis

Greitųjų konkursų procedūros

1. Eurosistema paprastai naudoja greitųjų konkursų procedūras, kad būtų vykdomos koreguojamosios operacijos, bet taip pat gali naudoti greitųjų konkursų procedūras, kad būtų vykdomos struktūrinės operacijos sudarant tiesioginius sandorius atsižvelgiant į tam tikrus pinigų politikos reikalavimus arba siekiant reaguoti į rinkos sąlygas.

2. Greitųjų konkursų procedūra atliekama per 105 minučių nuo konkurso paskelbimo, o po paskirstymo rezultatų viešo paskelbimo jie iš karto patvirtinami.

3. ECB gali nuspręsti patikslinti kai kurių operacijų laiko grafiką, jei mano, kad tai tikslinga.

4. Pagal 57 straipsnyje apibrėžtus kriterijus ir procedūras Eurosistema gali pasirinkti ribotą kitų sandorių šalių, dalyvaujančių greituosiuose konkursuose, skaičių.

28 straipsnis

PRO ir reguliariose ITRO naudojamų standartinių konkursų procedūrų vykdymas atsižvelgiant į konkursų kalendorių

1. PRO ir reguliariose ITRO naudojamos konkursų procedūros vykdomos atsižvelgiant į iš anksto paskelbtą Eurosistemos reguliarių konkursų operacijų kalendorių.

2. Iš anksto paskelbtas Eurosistemos reguliarių konkursų operacijų kalendorius skelbiamas ECB ir NCB svetainėse likus ne mažiau kaip trims mėnesiams iki metų, kuriems jis taikomas, pradžios.

3. Iš anksto skelbiamos PRO ir reguliarių ITRO įgyvendinimo dienos nurodytos 7 lentelėje.







7 lentelė Įprastos sandorių dienos įgyvendinant pro ir reguliarias ITRO Atvirosios rinkos operacijų rūšis Įprasta sandorio diena (T) PRO Kiekvienas antradienis (1) Reguliarios ITRO Paskutinis kiekvieno kalendorinio mėnesio trečiadienis (2) (1) Atostogų metu gali būti taikomas specialus tvarkaraštis. (2) Dėl atostogų laikotarpio, gruodžio mėnesio operacija paprastai paankstinama viena savaite, t. y. perkeliama į ankstesnį mėnesio trečiadienį.

29 straipsnis

Koreguojamosiose ir struktūrinėse operacijose naudojamų konkursų procedūrų vykdymas be konkursų operacijų kalendoriaus

1. Koreguojamosios operacijos pagal iš anksto paskelbtą kalendorių nevykdomos. ECB gali nuspręsti koreguojamąsias operacijas vykdyti bet kurią Eurosistemos darbo dieną. Vykdant šias operacijas, dalyvauja tik tie NCB, kuriuose sandorio diena, atsiskaitymo diena ir mokėjimo diena yra NCB darbo dienos.

2. Struktūrinės operacijos standartinių konkursų procedūrų būdu pagal iš anksto paskelbtą kalendorių nevykdomos. Jos paprastai vykdomos ir už jas atsiskaitoma tik tomis dienomis, kurios yra visų valstybių narių, kurių valiuta yra euro, NCB darbo dienos.







2 skyrius

Operaciniai konkursų procedūrų etapai







1 poskirsnis

Konkursų procedūrų paskelbimas

30 straipsnis

Standartinių ir greitųjų konkursų procedūrų paskelbimas

1. Standartinių konkursų procedūras ECB iš anksto skelbia viešai per naujienų tarnybas ir ECB interneto svetainėje. Be to, NCB apie standartinių konkursų procedūras gali paskelbti per nacionalines naujienų tarnybas ir tiesiogiai kitoms sandorių šalims, jei mano, kad tai būtina.

2. Greitųjų konkursų procedūras ECB iš anksto gali paskelbti viešai per naujienų tarnybas ir ECB interneto svetainėje. Greitųjų konkursų procedūrų, kurios yra viešai iš anksto paskelbtos, metu NCB gali tiesiogiai kreiptis į pasirinktas kitas sandorių šalis, jei mano, kad tai būtina. Greitojo iš anksto viešai nepaskelbto konkurso procedūrų metu NCB tiesiogiai kreipiasi į pasirinktas kitas sandorių šalis.

3. Konkurso paskelbimas yra kvietimas kitoms sandorio šalims teikti pasiūlymus, kurie yra teisiškai saistantys. Paskelbimas nėra ECB arba NCB pasiūlymas.

4. II priede nustatyta kokia informacija turi būti įtraukta į viešą pranešimą apie konkurso procedūrą.

5. ECB gali imtis bet kokių, jo nuomone, deramų veiksmų, kad būtų ištaisyta klaida pranešime apie konkurso procedūrą, įskaitant vykstančio konkurso procedūros atšaukimą arba sustabdymą.







2 poskirsnis

Kitų sandorių šalių pasiūlymų parengimas ir pateikimas

31 straipsnis

Pasiūlymų pateikimo forma ir vieta

1. Pasiūlymai turi būti pateikti kitos sandorio šalies buveinės NCB. Institucija pasiūlymus gali teikti buveinės NCB tik per vieną subjektą kiekvienoje valstybėje narėje, kurios valiuta yra euro ir kurioje institucija yra įsteigta, t. y. per pagrindinę buveinę arba paskirtą filialą.

2. Kitos sandorių šalys teikia pasiūlymus, kurie turi atitikti NCB nustatytas atitinkamai operacijai skirtas pavyzdines formas.

32 straipsnis

Pasiūlymų teikimas

1. Kitos sandorių šalys fiksuotųjų palūkanų konkursų procedūrų atveju savo pasiūlymuose privalo nurodyti pinigų sumą, už kurią jos ketina sudaryti sandorį su NCB.

2. Fiksuotųjų palūkanų valiutų apsikeitimo sandorių konkursų procedūrų atveju kitos sandorių šalys siūlo nustatytą valiutos sumą, kurią jos ketina parduoti ir išpirkti arba pirkti ir parduoti atgal taikydamos šią palūkanų normą.

3. Kintamųjų palūkanų konkursų procedūrose kitos sandorių šalys gali teikti pasiūlymus nurodydamos iki dešimties skirtingų palūkanų normų, kainų arba apsikeitimo punktų dydžių. Išskirtinėmis aplinkybėmis Eurosistema gali apriboti pasiūlymų, kuriuos gali pateikti kiekviena kita sandorių šalis, skaičių. Kiekviename pasiūlyme kitos sandorių šalys nurodo sumą dėl kurios jos norėtų sudaryti sandorį ir susijusią palūkanų normą ir kainą arba apsikeitimo punktą. Palūkanų normos arba apsikeitimo punkto pasiūlymai išreiškiami kaip 0,01 procentinio punkto kartotiniai. Kainos pasiūlymai išreiškiami kaip 0,001 procentinio punkto kartotiniai.

4. Kintamųjų palūkanų valiutų apsikeitimo sandorių konkursų procedūrų atveju kitos sandorių šalys teikia pasiūlymą dėl nustatytos valiutos sumos ir nurodo apsikeitimo punktus, pagal kuriuos jos ketina atlikti operaciją.

5. Kintamųjų palūkanų valiutų apsikeitimo sandorių konkursų procedūrų atveju apsikeitimo punktai skelbiami pagal standartinius rinkos susitarimus, o pasiūlymai išreiškiami kaip 0,01 apsikeitimo punkto kartotiniai.

6. ECB, išleisdamas ECB skolos sertifikatus, gali nuspręsti, kad pasiūlymuose numatoma ne palūkanų norma, o kaina. Tokiais atvejais kaina turi būti nurodyta kaip nominalios sumos procentas trijų skaičių po kablelio tikslumu.

33 straipsnis

Mažiausia ir didžiausia pasiūlymų sumos

1. PRO atveju mažiausia pasiūlymo suma yra 1 000 000 eurų. Didesni už šią sumą pasiūlymai išreiškiami kaip 100 000 eurų kartotiniai. Mažiausia pasiūlymo suma atskirai taikoma kiekvienam palūkanų normos dydžiui.

2. Kiekvienas NCB nustato ITRO mažiausią teikiamo pasiūlymo sumą nuo 10 000 iki 1 000 000 eurų. Pasiūlymai, didesni už mažiausią pasiūlymo sumą, išreiškiami kaip 10 000 eurų kartotiniai. Mažiausia pasiūlymo suma atskirai taikoma kiekvienam palūkanų normos dydžiui.

3. Koreguojamųjų ir struktūrinių operacijų atveju teikiamo pasiūlymo mažiausia suma yra 1 000 000 eurų. Didesni už šią sumą pasiūlymai išreiškiami kaip 100 000 eurų kartotiniai. Mažiausia pasiūlymo suma atskirai taikoma kiekvienam palūkanų normos, kainos arba apsikeitimo punkto dydžiui, priklausomai nuo konkrečios sandorio rūšies.

4. ECB gali nustatyti didžiausios pasiūlymo sumos ribą, kuri yra didžiausia priimtina atskiros kitos sandorio šalies pasiūlymo suma, kad užkirstų kelią neproporcingai dideliems pasiūlymams. Jei taikoma, ECB pranešime apie viešąjį konkursą įtraukia išsamią informaciją apie tokią didžiausią pasiūlymo sumą.

34 straipsnis

Mažiausia ir didžiausia pasiūlymų palūkanų norma

1. Likvidumo didinimo kintamųjų palūkanų konkursų procedūrose ECB gali taikyti mažiausią pasiūlymo palūkanų normą, kuri yra žemiausia palūkanų normos riba, dėl kurios kitos sandorio šalys gali teikti pasiūlymus.

2. Likvidumo mažinimo kintamųjų palūkanų konkursų procedūrose ECB gali taikyti didžiausią pasiūlymo palūkanų normą, kuri yra didžiausia palūkanų normos riba, dėl kurios kitos sandorio šalys gali teikti pasiūlymus.

35 straipsnis

Pasiūlymų teikimo galutinis terminas

1. Kitos sandorių šalys bet kuriuo metu iki galutinio pasiūlymų teikimo termino gali atšaukti savo pasiūlymus.

2. Pasiūlymai, pateikti po galutinio termino, į procedūrą neįtraukiami ir laikomi negaliojančiais.

3. Buveinės NCB nustato, ar kita sandorio šalis atitinka pasiūlymų teikimo galutinio termino reikalavimą.

36 straipsnis

Pasiūlymų atmetimas

1. NCB atmeta:

a) visus kitos sandorio šalies pasiūlymus, jeigu bendra juose nurodyta suma didesnė už ECB nustatytą didžiausios sumos ribą;

b) kitos sandorio šalies pasiūlymus, jei pasiūlymo suma yra mažesnė nei mažiausia pasiūlymo suma;

c) kitos sandorio šalies pasiūlymus, jei pasiūlyme nurodyti dydžiai mažesni nei mažiausia priimtina palūkanų norma, kaina arba apsikeitimo punktas arba didesni nei didžiausia priimtina palūkanų norma, kaina arba apsikeitimo punktas.

2. NCB gali atmesti pasiūlymus, kurie yra neišsamūs arba neatitinka atitinkamos pavyzdinės formos.

3. Jei buveinės NCB nusprendžia atmesti pasiūlymą, apie tokį sprendimą kitai sandorio šaliai jis praneša iki konkurso rezultatų paskirstymo.







3 poskirsnis

Konkurso rezultatų paskirstymas

37 straipsnis

Rezultatų paskirstymas likvidumo didinimo ir likvidumo mažinimo fiksuotųjų palūkanų konkursų procedūrose

1. Fiksuotųjų palūkanų konkursų procedūrose kitų sandorių šalių pasiūlymai paskirstomi tokiu būdu:

a) pasiūlymai sudedami;

b) jei bendra pasiūlymo suma viršija visą paskirstyti siūlomą likvidumo sumą, pateikti pasiūlymai tenkinami proporcingai pagal paskirstyti skirtos sumos ir bendros pasiūlymų sumos santykį vadovaujantis III priedo 1 lentele;

c) kiekvienai kitai sandorio šaliai paskiriama suma suapvalinama iki artimiausio euro sveikojo skaičiaus.

2. ECB gali nuspręsti paskirti:

a) mažiausią paskirstymo sumą, kuri yra žemiausia sumos, kuri gali būti paskirta kiekvienam dalyviui, riba, arba

b) mažiausią paskirstymo santykį, kuris yra žemiausia, pasiūlymų, esant ribinei palūkanų normai, kurie gali būti paskirti kiekvienam dalyviui, santykio riba, išreikšta procentais.

38 straipsnis

Paskirstymas likvidumo didinimo kintamųjų palūkanų konkursų procedūrose eurais

1. Skirstant lėšas likvidumo didinimo kintamųjų palūkanų konkursuose eurais, kitų sandorių šalių pasiūlymai patenkinami tokiu būdu:

a) pasiūlymai išvardijami siūlomų palūkanų normų mažėjimo tvarka arba siūlomų kainų didėjimo tvarka;

b) pirmiausia tenkinami didžiausios palūkanų normos (mažiausios kainos) pasiūlymai, po to iš eilės mažėjančių palūkanų normų (didesnės kainos) pasiūlymai tenkinami tol, kol sunaudojamas visas paskirstomas likvidumas;

c) jei, esant ribinei palūkanų normai (didžiausiai priimtinai kainai), bendra pasiūlymų suma yra didesnė už likusią paskirstyti sumą, likusi suma paskirstoma už ribinę palūkanų normą proporcingai pasiūlymams pagal likusios paskirstyti sumos ir bendros pasiūlymo sumos santykį (didžiausia priimtina kaina), vadovaujantis III priedo 2 lentele;

d) kiekvienai kitai sandorio šaliai paskirstoma suma suapvalinama iki artimiausio euro sveikojo skaičiaus.

2. ECB gali nuspręsti kiekvienam laimėjusiam dalyviui paskirstyti minimalią sumą.

39 straipsnis

Paskirstymas likvidumo mažinimo kintamųjų palūkanų konkursų procedūrose eurais

1. Skirstant lėšas likvidumo mažinimo kintamųjų palūkanų konkursuose eurais, kurie gali būti naudojami ECB skolos sertifikatams išleisti ir terminuotiesiems indėliams pritraukti, kitų sandorių šalių pasiūlymai patenkinami tokiu būdu:

a) pasiūlymai išvardijami siūlomų palūkanų normų didėjimo tvarka arba siūlomų kainų mažėjimo tvarka;

b) pirmiausia tenkinami pasiūlymai su mažiausia palūkanų norma (didžiausia kaina), po to pasiūlymai su iš eilės didėjančiomis palūkanų normomis (mažėjančiomis kainomis) priimami tol, kol pasiekiamas visas planuotas likvidumo sumažinimas;

c) jei, esant ribinei palūkanų normai (mažiausiai priimtinai kainai), bendra pasiūlymų suma yra didesnė už likusią paskirstyti sumą, likusi suma paskirstoma už ribinę palūkanų normą proporcingai pasiūlymams pagal likusios paskirstyti sumos ir bendros pasiūlymo sumos santykį (mažiausia priimtina kaina), vadovaujantis III priedo 2 lentele;

d) kiekvienai kitai sandorio šaliai paskirstoma suma suapvalinama iki artimiausio euro sveikojo skaičiaus. ECB skolos sertifikatų išleidimo atveju paskirstoma nominali suma suapvalinama iki artimiausio 100 000 eurų kartotinio.

2. ECB gali nuspręsti kiekvienam laimėjusiam dalyviui paskirstyti minimalią sumą.

40 straipsnis

Paskirstymas likvidumo didinimo kintamųjų palūkanų valiutų apsikeitimo sandorių konkursų procedūrose

1. Skirstant lėšas likvidumo didinimo kintamųjų palūkanų valiutų apsikeitimo sandorių konkursų procedūrose, kitų sandorio šalių pasiūlymai patenkinami tokiu būdu:

a) pasiūlymai išvardijami apsikeitimo sandorių kainų punktais didėjimo tvarka atsižvelgiant į kainos ženklą;

b) kainos ženklas priklauso nuo užsienio valiutos ir eurų palūkanų normų skirtumo ženklo. Suėjus apsikeitimo sandorio terminui: i) jeigu užsienio valiutos palūkanų norma yra didesnė už atitinkamą eurų palūkanų normą, apsikeitimo sandorio kaina punktais yra teigiama, t. y. euro kaina užsienio valiutos atžvilgiu padidinama, ir ii) jeigu užsienio valiutos palūkanų norma yra mažesnė už atitinkamą eurų palūkanų normą, apsikeitimo sandorio kaina punktais yra neigiama, t. y. euro kaina užsienio valiutos atžvilgiu sumažinama;

c) pirmiausia tenkinami mažiausios apsikeitimo sandorio kainos punktais pasiūlymai, po to iš eilės didėjančių apsikeitimo sandorių kainų punktais pasiūlymai tenkinami tol, kol sunaudojama visa paskirstyti skirta valiutos suma;

d) jeigu, esant didžiausiai priimtinai apsikeitimo sandorio kainai punktais, t. y. ribinei apsikeitimo sandorio kainai punktais, bendra pasiūlymų suma yra didesnė už likusią paskirstyti sumą, likusi suma paskirstoma už ribinę apsikeitimo sandorio kainą punktais proporcingai pasiūlymams pagal likusios paskirstyti sumos ir bendros pasiūlymo sumos santykį, vadovaujantis III priedo 3 lentele;

e) kiekvienai kitai sandorio šaliai paskiriama suma suapvalinama iki artimiausio euro sveikojo skaičiaus.

2. ECB gali nuspręsti kiekvienam laimėjusiam dalyviui paskirstyti minimalią sumą.

41 straipsnis

Paskirstymas likvidumo mažinimo kintamųjų palūkanų valiutų apsikeitimo sandorių konkursų procedūrose

1. Skirstant lėšas pagal likvidumo mažinimo kintamųjų palūkanų valiutų apsikeitimo sandorių konkursų procedūrą, kitų sandorio šalių pasiūlymai patenkinami tokiu būdu:

a) pasiūlymai išvardijami pasiūlytų apsikeitimo sandorių kainų punktais mažėjimo tvarka atsižvelgiant į kainos ženklą;

b) kainos ženklas priklauso nuo užsienio valiutos ir eurų palūkanų normų skirtumo ženklo. Suėjus apsikeitimo sandorio terminui: i) jeigu užsienio valiutos palūkanų norma yra didesnė už atitinkamą eurų palūkanų normą, apsikeitimo sandorio kaina punktais yra teigiama, t. y. euro kaina užsienio valiutos atžvilgiu padidinama, ir ii) jeigu užsienio valiutos palūkanų norma yra mažesnė už atitinkamą eurų palūkanų normą, apsikeitimo sandorio kaina punktais yra neigiama, t. y. euro kaina užsienio valiutos atžvilgiu sumažinama;

c) pirmiausia tenkinami didžiausios apsikeitimo sandorio kainos punktais pasiūlymai, po to iš eilės mažėjančių apsikeitimo sandorių kainų punktais pasiūlymai tenkinami: i) tol, kol sunaudojama visa paskirstyti skirta valiutos suma, ir ii) esant mažiausiai priimtinai apsikeitimo sandorio kainai punktais, t. y. ribinei apsikeitimo sandorio kainai punktais, bendra pasiūlymų suma didesnė už likusią paskirstyti sumą;

d) likusi suma paskirstoma už ribinę apsikeitimo sandorio kainą punktais proporcingai pasiūlymams pagal likusios paskirstyti sumos ir bendros pasiūlymo sumos santykį, vadovaujantis III priedo 3 lentele. Kiekvienai kitai sandorio šaliai paskiriama suma suapvalinama iki artimiausio euro sveikojo skaičiaus.

2. ECB gali nuspręsti kiekvienam laimėjusiam dalyviui paskirstyti minimalią sumą.

42 straipsnis

Aukciono rūšis kintamųjų palūkanų konkurso procedūrose

Kintamųjų palūkanų konkursų procedūrose Eurosistema gali taikyti ribinių palūkanų aukcioną (olandiškasis aukcionas) arba sutartinių palūkanų aukcioną (amerikietiškasis aukcionas).







4 poskirsnis

Konkurso rezultatų paskelbimas

43 straipsnis

Konkurso rezultatų paskelbimas

1. ECB viešai skelbia savo sprendimą dėl konkurso rezultatų paskirstymo per naujienų tarnybas ir ECB interneto svetainėje. Be to, NCB apie ECB sprendimą dėl konkurso rezultatų paskirstymo gali paskelbti per nacionalines naujienų tarnybas ir tiesiogiai kitoms sandorių šalims, jei mano, kad tai būtina.

2. IV priede nustatyta kokia informacija turi būti pateikta viešame skelbime apie konkurso rezultatus.

3. Jei sprendimo dėl paskirstymo rezultatų informacijoje, esančioje 1 dalyje nurodytame viešame konkurso rezultatų pranešime, yra klaidų, ECB gali imtis bet kokių, jo nuomone, deramų veiksmų, kad būtų ištaisyta tokia klaidinga informacija.

4. Viešai paskelbus 1 dalyje nurodytą ECB sprendimą dėl konkurso rezultatų paskirstymo, NCB kitoms sandorių šalims tiesiogiai patvirtina individualaus paskirstymo rezultatus, ir kiekviena kita sandorio šalis gauna individualų ir užtikrintą patvirtinimą, kad ji laimėjo konkurso procedūrą ir nurodoma jai paskirta suma.







3 skirsnis

Eurosistemos atvirosios rinkos operacijų dvišalės procedūros

44 straipsnis

Dvišalių procedūrų apžvalga

1. Eurosistema gali įgyvendinti šias atvirosios rinkos operacijas, taikydama dvišales procedūras:

a) koreguojamąsias operacijas (grįžtamieji sandoriai, valiutų apsikeitimo sandoriai arba terminuotųjų indėlių pritraukimas) arba

b) struktūrinės operacijos (vienakrypčiai sandoriai).

2. Nuo konkretaus sandorio priklausančios dvišalės procedūros gali būti vykdomos tiesiogiai bendraujant su kitomis sandorių šalimis, kaip nustatyta 45 straipsnyje, arba per vertybinių popierių biržas ir rinkos tarpininkus, kaip nustatyta 46 straipsnyje.

45 straipsnis

Dvišalės procedūros, vykdomos tiesiogiai bendraujant su kitomis sandorių šalimis

1. Koreguojamųjų operacijų ir struktūrinių operacijų, atliekamų sudarant vienakrypčius sandorius, dvišalės procedūros gali būti vykdomos tiesiogiai bendraujant su kitomis sandorių šalimis.

2. NCB tiesiogiai bendrauja su viena arba daugiau institucijų, kurios atrinktos pagal 57 straipsnyje nustatytus kriterijus. Vadovaudamiesi ECB nurodymais, NCB sprendžia, ar sudaryti sandorį su tomis institucijomis.

3. Nepažeisdama 2 dalies, ECB valdančioji taryba gali nuspręsti, kad išskirtinėmis aplinkybėmis ECB arba vienas ar keli NCB, veikdami kaip ECB operacijų padaliniai, įgyvendina koreguojamąsias operacijas arba struktūrines operacijas, vykdydami vienakrypčius sandorius, atliekamus vykdant dvišales procedūras. Tokiu atveju, tokių operacijų procedūros atitinkamai pritaikomos. ECB nusprendžia, ar sudaryti sandorį su institucija, su kuria buvo bendrauta.

46 straipsnis

Dvišalės procedūros, vykdomos per vertybinių popierių biržą arba rinkos tarpininkus

1. Nepažeidžiant 45 straipsnio, struktūrinių operacijų, vykdomų atliekant vienakrypčius sandorius, dvišalės procedūros gali būti vykdomos per vertybinių popierių biržą arba rinkos tarpininkus.

2. Kitų sandorio šalių diapazonas nėra ribojamas kaip numatyta 57 straipsnyje.

3. Procedūros pritaikomos prie rinkos susitarimų dėl sandoriui sudaryti naudojamų skolos priemonių.

47 straipsnis

Paskelbimas apie atliekant dvišales procedūras vykdomas operacijas

1. Koreguojamosios operacijos arba struktūrinės operacijos, atliekamos sudarant vienakrypčius sandorius, vykdomus atliekant dvišales procedūras, iš anksto viešai neskelbiamos, jei ECB kitaip nenusprendžia.

2. ECB gali nuspręsti viešai neskelbti tokių dvišalių procedūrų rezultatų.

48 straipsnis

Dvišalių procedūrų vykdymo dienos

1. ECB gali nuspręsti koreguojamųjų operacijų dvišales procedūras vykdyti bet kurią Eurosistemos darbo dieną. Vykdant tokias operacijas, dalyvauti gali tik tie NCB, kuriuose sandorio diena, atsiskaitymo diena ir mokėjimo diena yra NCB darbo dienos.

2. Struktūrinių operacijų, atliekamų sudarant vienakrypčius sandorius, dvišalės procedūros paprastai vykdomos ir už jas atsiskaitoma dienomis, kurios yra visų valstybių narių, kurių valiuta yra euro, NCB darbo dienos.







2 SKYRIUS

Eurosistemos pinigų politikos operacijų atsiskaitymo procedūros

49 straipsnis

Atsiskaitymo procedūrų apžvalga

1. Už mokėjimo nurodymus, susijusius su dalyvavimu atliekant atvirosios rinkos operacijas arba ribinio skolinimosi galimybių naudojimu, atsiskaitoma per kitų sandorių šalių sąskaitas NCB arba per atsiskaitymo bankų, dalyvaujančių TARGET2 sistemoje, sąskaitas.

2. Už mokėjimo nurodymus, susijusius su dalyvavimu atliekant atvirosios rinkos likvidumo didinimo operacijas arba ribinės galimybės naudojimu, atsiskaitoma tik galutiniu tinkamo būti operacijos įkaitu turto pervedimo momentu arba po jo. Šiuo tikslu kitos sandorio šalys:

a) iš anksto perveda tinkamą turtą į NCB arba

b) atsiskaito už tinkamą turtą su NCB pagal vienalaikio turto ir lėšų pateikimo principą.

50 straipsnis

Atsiskaitymai už atvirosios rinkos operacijas

1. Eurosistema stengiasi atsiskaityti už sandorius, susijusius su jos atvirosios rinkos operacijomis tuo pačiu metu visose valstybėse narėse, kurių valiuta yra euro, su visomis kitomis sandorių šalimis, kurios pateikė pakankamai tinkamo būti įkaitu turto. Tačiau dėl operacinių suvaržymų ir techninių sistemų (pvz., VPAS) ypatybių atsiskaitymo už atvirosios rinkos operacijas laikas atsiskaitymo dienos metu skirtingose valstybėse narėse, kurių valiuta yra euro, gali būti skirtingas.

2. Iš anksto nustatytos atsiskaitymo dienos nurodytos 8 lentelėje.







8 lentelė Iš anksto nustatytos atsiskaitymo už Eurosistemos atvirosios rinkos operacijas dienos (1) Pinigų politikos priemonė Atsiskaitymo už atvirosios rinkos operacijas pagal standartinių konkursų procedūras diena Atsiskaitymo už atvirosios rinkos operacijas pagal greitųjų konkursų procedūras arba dvišales procedūras diena Grįžtamieji sandoriai T + 1 T Vienakrypčiai sandoriai Pagal rinkos susitarimą dėl tinkamo turto ECB skolos sertifikatų išleidimas T + 2 — Valiutų apsikeitimo sandoriai T, T + 1 arba T + 2 Terminuotųjų indėlių pritraukimas T (1) Atsiskaitymo diena – Eurosistemos darbo diena. T – sandorio sudarymo diena.

51 straipsnis

Atsiskaitymas už naudojant standartinių konkursų procedūras atliekamas atvirosios rinkos operacijas

1. Eurosistema stengiasi atsiskaityti už atvirosios rinkos operacijas, atliekamas naudojant standartinių konkursų procedūras, pirmą dieną po sandorio sudarymo, kai veikia TARGET2 ir visos atitinkamos VPAS.

2. PRO ir reguliarių ITRO atsiskaitymo dienos nurodytos iš anksto paskelbtame Eurosistemos reguliarių konkursų operacijų kalendoriuje. Jeigu įprasta atsiskaitymo diena sutampa su bankų nedarbo diena, ECB gali nuspręsti paskirti kitą atsiskaitymo dieną, numatydamas galimybę atsiskaityti tą pačią dieną. Eurosistema stengiasi užtikrinti, kad atsiskaitymo už PRO ir reguliarias ITRO laikas sutaptų su atlyginimo už atitinkamo termino ankstesnę operaciją laiku.

3. Už išleistus ECB skolos sertifikatus atsiskaitoma antrą dieną po sandorio sudarymo, kai veikia TARGET2 ir visos atitinkamos VPAS.

52 straipsnis

Atsiskaitymas už naudojant greitųjų konkursų procedūras arba dvišales procedūras atliekamas atvirosios rinkos operacijas

1. Eurosistema stengiasi už atvirosios rinkos operacijas, vykdomas atliekant greitųjų konkursų procedūras ir dvišales procedūras, atsiskaityti sandorio sudarymo dieną. Gali būti taikomos kitos atsiskaitymo dienos, ypač už vienakrypčius sandorius ir valiutos apsikeitimo sandorius.

2. Už koreguojamąsias operacijas ir struktūrines operacijas, atliekamas sudarant vienakrypčius sandorius, vykdomus atliekant dvišales procedūras, decentralizuotai atsiskaitoma NCB.

53 straipsnis

Kitos nuostatos dėl atsiskaitymo ir dienos pabaigos procedūrų

1. Nepažeidžiant šiame skyriuje nustatytų reikalavimų, papildomos su atsiskaitymu susijusios nuostatos gali būti nustatytos NCB arba ECB konkrečioms pinigų politikos priemonėms taikomose sutartinėse arba reguliavimo priemonėse.

2. Dienos pabaigos procedūros nurodytos su TARGET2 sistema susijusiuose dokumentuose.

54 straipsnis

Laikomos atsargos ir perteklinės atsargos

1. Pagal Reglamento (EB) Nr. 1745/2003 (ECB/2003/9) 6 straipsnio 1 dalį, kitos sandorio šalies atsiskaitymų sąskaita su NCB gali būti naudojama kaip atsargų sąskaita. Atsargos, laikomos atsiskaitomosiose sąskaitose, gali būti naudojamos atsiskaitymams tos pačios dienos metu. Kitos sandorio šalies laikomos dienos atsargos apskaičiuojamos kaip galutinis jos dienos pabaigos atsargų sąskaitos likutis. Šiame straipsnyje „atsargų sąskaita“ turi tą pačią reikšmę kaip Reglamente (EB) Nr. 1745/2003 (ECB/2003/9).

2. Už laikomas atsargas, kurios viršija pagal Reglamentą (EB) Nr. 2531/98 ir Reglamentą (EB) Nr. 1745/2003 (ECB/2003/9) reikalaujamą privalomųjų atsargų sumą, atlyginama taikant nulinio procento arba indėlių galimybės palūkanų normą, atsižvelgiant į tai, kuri iš jų yra žemesnė.







TREČIA DALIS

TINKAMOS KITOS SANDORIŲ ŠALYS

▼M2

55 straipsnis

Tinkamumo dalyvauti Eurosistemos pinigų politikos operacijose kriterijai

Atsižvelgiant į Eurosistemos pinigų politikos operacijas, kurioms taikomas 57 straipsnis, Eurosistema leidžia dalyvauti tik toms įstaigoms, kurios atitinka toliau nurodytus kriterijus:

a) pagal ECBS statuto 19 straipsnio 1 dalį, joms taikoma Eurosistemos privalomųjų atsargų sistema ir jos neatleidžiamos nuo jų įsipareigojimų pagal Eurosistemos privalomųjų atsargų sistemą remiantis Reglamentu (EB) Nr. 2531/98 ir Reglamentu (EB) Nr. 1745/2003 (ECB/2003/9);

b) jos yra kuris nors variantas iš toliau nurodytų: i) įstaigos, kurioms kompetentingos institucijos taiko bent vieną Sąjungos arba EEE suderintos priežiūros formą pagal Direktyvą 2013/36/ES ir Reglamentą (ES) Nr. 575/2013; ii) valstybei nuosavybės teise priklausančios kredito įstaigos, kaip apibrėžta Sutarties 123 straipsnio 2 dalyje, kurioms taikoma priežiūra, panaši į kompetentingų institucijų priežiūrą pagal Direktyvą 2013/36/ES ir Reglamentą (ES) Nr. 575/2013; iii) įstaigos, kurioms taikoma nesuderinta kompetentingų institucijų priežiūra, panaši į suderintą Sąjungos arba EEE kompetentingų institucijų priežiūrą pagal Direktyvą 2013/36/ES ir Reglamentą (ES) Nr. 575/2013, pavyzdžiui, už EEE ribų įsteigtų įstaigų filialai, įsteigti valstybėse narėse, kurių valiuta yra euro;

c) jos turi būti finansiškai patikimos pagal 55a straipsnį;

d) jos atitinka visus operacinius reikalavimus, nustatytus sutartinėse arba reguliavimo priemonėse, kurias konkrečiai priemonei arba operacijai taiko buveinės NCB arba ECB.

▼M2

55a straipsnis

Įstaigų finansinio patikimumo vertinimas

1. Eurosistema, pagal šį straipsnį atlikdama atskirų įstaigų finansinio patikimumo vertinimą, gali atsižvelgti į šią su rizikos ribojimu susijusią informaciją:

a) ketvirčio informaciją apie kapitalo pakankamumo, sverto ir likvidumo koeficientus, teikiamą pagal Reglamentą (ES) Nr. 575/2013 tiek individualiai, tiek konsoliduotai, laikantis priežiūros reikalavimų, arba

b) jei taikytina – su rizikos ribojimu susijusią informaciją, kuri prilygsta a punkte nurodytai informacijai.

2. Jei įstaigos priežiūros institucija nepateikia šios su rizikos ribojimu susijusios informacijos įstaigos buveinės NCB ir ECB, buveinės NCB arba ECB gali pareikalauti įstaigos tokią informaciją pateikti. Jei tokią informaciją įstaiga pateikia tiesiogiai, ji taip pat privalo pateikti atitinkamos pri