(1) Atsižvelgdamos į šiame priede pateiktas pamatines vertes, valstybės narės daro reikiamą prielaidą, kad valstybės pagalbos aplinkos apsaugai rekomendacijos leidžia veikti nacionalinėms rėmimo schemoms elektrai, pagamintai iš atsinaujinančiųjų energijos šaltinių, remti. (2) Duomenys rodo nacionalinę RES-E gamybą 1997 m., išskyrus Čekiją, Estiją, Kiprą, Latviją, Lietuvą, Vengriją, Maltą, Lenkiją, Slovėniją ir Slovakiją, kur duomenys rodo 1999 m., bei Bulgariją ir Rumuniją, kur duomenys rodo 2001 m. (3) RES-E procentiniai įnašai 1997 m. (1999–2000 m. — Čekijai, Estijai, Kiprui, Latvijai, Lietuvai, Vengrijai, Maltai, Lenkijai, Slovėnijai ir Slovakijai, 2001 m. — Bulgarijai ir Rumunijai) ir 2010 m. grindžiami RES-E nacionalinėmis gamybos apimtimis, padalytomis iš bendro nacionalinio elektros energijos suvartojimo dydžio. Čekijai, Estijai, Kiprui, Latvijai, Lietuvai, Vengrijai, Maltai, Lenkijai, Slovėnijai ir Slovakijai bendras nacionalinis elektros energijos suvartojimas grindžiamas 2000 m. duomenimis. Bulgarijai ir Rumunijai bendras nacionalinis elektros energijos suvartojimas grindžiamas 2001 m. duomenimis. RES-E vidaus prekybos (su pripažintais registruotais kilmės sertifikatais) atveju šių procentinių dydžių apskaičiavimas turės įtakos atskirų valstybių narių 2010 m. skaičiams, bet ne bendram Bendrijos skaičiui. (4) Suapvalintas skaičius, gautas iš pirmiau pateiktų pamatinių verčių. (5) Atsižvelgdama į priede nurodytas orientacines pamatines vertes, Čekija pažymi, kad galimybė pasiekti šį orientacinį rodiklį labai priklauso nuo klimato veiksnių, turinčių didelį poveikį hidroenergijos gamybai, saulės ir vėjo energijos panaudojimui. (6) Italija pažymi, jog 22 % būtų realus skaičius darant prielaidą, kad 2010 m. bendra elektros gamyba šalyje bus 340 TWh. Atsižvelgdama į šiame priede nustatytas pamatines vertes, Italija padarė prielaidą, kad bendra elektros gamyba iš atsinaujinančiosios energijos šaltinių šalyje išaugs iki 76 TWh 2010 m. Į šį skaičių įeina ir biologiškai neskaidžios municipalinių ir pramonės atliekų, naudojamų laikantis Bendrijos teisės aktų dėl atliekų tvarkymo, dalies įnašas. (7) Atsižvelgdamas į šiame priede nustatytas pamatines vertes, Liuksemburgas mano, kad 2010 metams nustatytas rodiklis gali būti pasiektas tik tuo atveju, jei: — bendras elektros vartojimas 2010 m. neviršys 1997 m. lygio, — naudojant vėjo energiją gaminama elektra galės būti padauginta iš daugiklio 15, — naudojant biologines dujas gaminama elektra galės būti padauginta iš daugiklio 208, — bus galima įskaičiuoti visą elektrą, pagamintą vienintelės atliekų deginimo įmonės Liuksemburge, kuri 1997 m. sudarė pusę elektros, pagamintos iš atsinaujinančiosios energijos šaltinių, — fotovoltiniu būdu pagaminta elektra galės būti padidinta iki 80 GWh ir (8) Austrija pažymi, jog 78,1 % būtų realus skaičius darant prielaidą, kad 2010 m. bendras elektros vartojimas šalyje bus 56,1 TWh. Kadangi elektros iš atsinaujinančiosios energijos šaltinių gamyba labai priklauso nuo hidroenergijos ir dėl to nuo metinio kritulių kiekio, 1997 m. ir 2010 m. skaičiai turėtų būti apskaičiuojami pagal ilgalaikį, hidrologinėmis ir klimato sąlygomis grindžiamą, modelį. (9) Portugalija, atsižvelgdama į šiame priede pateiktas pamatines vertes, pažymi, kad numatant pasiekti 1997 m. elektros, pagamintos iš atsinaujinančiosios energijos šaltinių, dalį kaip 2010 m. orientacinį rodiklį buvo daroma prielaida, kad: — bus galima toliau pagal nacionalinį elektros planą kuriant naują didesnę negu 10 MW hidroenergetinę galią, — kita atsinaujinanti galia, galima tik teikiant finansinę valstybės pagalbą, kasmet didės aštuoniais kartais sparčiau negu pastaruoju metu. — Šios prielaidos reiškia, kad nauja galia gaminti elektrą iš atsinaujinančiųjų šaltinių, išskyrus didelę hidroenergetinę, didės dvigubai greičiau negu bendras elektros vartojimas šalyje. (10) Suomijos atsinaujinančiosios energijos šaltiniams skirtame veiksmų plane jau yra pateikti atsinaujinančiosios energijos šaltinių apimties rodikliai 2010 m. Šie rodikliai buvo nustatyti remiantis plačiais parengiamaisiais tyrimais. 1999 m. veiksmų planą patvirtino Vyriausybė. (11) Atsižvelgdama į šiame priede nustatytas pamatines vertes, Švedija pažymi, kad galimybė pasiekti rodiklį labai priklauso nuo klimato veiksnių, turinčių didelį poveikį hidroenergijos gamybai, ypač kritulių kiekio, lietingų laikotarpių per metus ir vandens pritekėjimo įvairavimo. Elektros iš hidroenergijos gamyba gali labai įvairuoti. Per nepaprastai sausringus metus gamyba gali siekti iki 51 TWh, o lietingais metais galėtų pakilti iki 78 KWh. Taigi 1997 m. skaičius turėtų būti apskaičiuojamas pagal ilgalaikį, moksliniais faktais apie hidrologines ir klimato sąlygas grindžiamą, modelį. — mišrios šilumos ir elektros energijos gamybos plėtojimo atsižvelgiant į gyventojų tankumą, šilumos paklausos ir technologijų raidos, ypač srutines nuotekas paverčiant dujomis, — leidimo statyti vėjo energiją naudojančias elektrines pagal nacionalinius įstatymus, visuomenės pritarimo, technologijų vystymo ir tinklų plėtojimo. (12) Remiantis preliminaria analize ir atnaujinta informacija, orientacinis 11 % dydis grindžiamas teigiama atsinaujinančių energijos išteklių raida ir palankiomis klimato sąlygomis. Galimybė pasiekti šį orientacinį dydį labai priklauso nuo bendro metinio kritulių kiekio, lietingų laikotarpių per metus ir vandens pritekėjimo bei nuo kitų klimato veiksnių, turinčių didelę įtaką hidroenergijos gamybai bei saulės ir vėjo energijos naudojimui. Be to, RES naudojimą riboja atitinkami aplinkosaugos ir susiję nacionalinės teisės aktai, atitinkantys ES teisės aktus.