3.1.

1 variantas. Nuo sukimo momento nepriklausomų nuostolių matavimas, nuo sukimo momento priklausomų nuostolių apskaičiavimas. Pavarų dėžės įėjimo veleno sukimo momento nuostoliai Tl ,in apskaičiuojami taip: Tl,in (nin , Tin , gear) = T l,in,min_loss + fT * Tin + floss_corr * Tin + T l,in,min_el + fel_corr * Tin Nuo sukimo momento priklausomų hidraulinio sukimo momento nuostolių korekcijos koeficientas apskaičiuojamas taip: Nuo sukimo momento priklausomų elektrinio sukimo momento nuostolių korekcijos koeficientas apskaičiuojamas taip: Pavarų dėžės įėjimo veleno sukimo momento nuostoliai, kuriuos sukelia elektrinio pavarų dėžės pagalbinio įtaiso sunaudojama galia, apskaičiuojami taip: čia: Tl,in – su įėjimo velenu susiję sukimo momento nuostoliai [Nm]; Tl,in,min_loss – nuo sukimo momento nepriklausomi nuostoliai esant mažiausiam hidraulinių nuostolių lygiui (mažiausias pagrindinis slėgis, aušinimo ir (arba) tepimo srautai ir t. t.), išmatuoti laisvai besisukant išėjimo velenui ir bandymą atlikus netaikant apkrovos [Nm]; Tl,in,max_loss – nuo sukimo momento nepriklausomi nuostoliai esant didžiausiam hidraulinių nuostolių lygiui (didžiausias pagrindinis slėgis, aušinimo ir (arba) tepimo srautai ir t. t.), išmatuoti laisvai besisukant išėjimo velenui ir bandymą atlikus netaikant apkrovos [Nm]; floss_corr – nuostolių korekcija pagal hidraulinių nuostolių lygį, atsižvelgiant į įėjimo sukimo momentą [–]; nin – pavarų dėžės įėjimo veleno sūkių dažnis (už sukimo momento keitiklio, jeigu taikoma) [sūk./min.]; fT – sukimo momento koeficientas = 1 – ηT; Tin – įėjimo veleno sukimo momentas [Nm]; ηT – su sukimo momentu susijęs veiksmingumas (apskaičiuotinas); tiesioginės pavaros fT = 0,007 (ηT=0,993) [–]; fel_corr – nuostolių korekcija pagal elektrinės galios nuostolių lygį, atsižvelgiant į įėjimo sukimo momentą [–]; Tl,in, el – papildomi įėjimo veleno sukimo momento nuostoliai, sukelti elektrinę galią naudojančių įtaisų [Nm]; Tl,in,min_el – papildomi įėjimo veleno sukimo momento nuostoliai, sukelti elektrinę galią naudojančių įtaisų ir atitinkantys mažiausią elektrinę galią [Nm]; Tl,in,max_el – papildomi įėjimo veleno sukimo momento nuostoliai, sukelti elektrinę galią naudojančių įtaisų ir atitinkantys didžiausią elektrinę galią [Nm]; Pel – pavarų dėžės elektrinių įtaisų sunaudojama elektrinė galia, išmatuota atliekant pavarų dėžės nuostolių nustatymo bandymą [W]; Tmax,in – pavarų dėžės bet kurios priekinės eigos pavaros didžiausias leidžiamasis įėjimo sukimo momentas [Nm]. 3.1.1. Nuo sukimo momento priklausomi perdavimo sistemos nuostoliai nustatomi taip, kaip aprašyta toliau. Jeigu taikomi keli lygiagretūs ir tapatūs vardiniai galios srautai, pvz., dvigubų pavarų dėžės tarpinių velenų ar kelių planetinių krumpliaračių planetinėje pavarų dėžėje, šioje dalyje juos galima laikyti vienu galios srautu. 3.1.1.1. Kiekvienos įprastų pavarų dėžių, kuriose galios srautas nėra dalijamas, netiesioginės g pavaros ir paprastų neplanetinių pavarų dėžių atveju atliekamos toliau nurodytos procedūros. 3.1.1.2. Nustatomos su sukimo momentu susijusio kiekvieno aktyvių krumpliaračių sukibimo veiksmingumo pastovios vertės ηm: išorinių krumpliaračių sukibimas su išoriniais krumpliaračiais : ηm = 0,986 išorinių krumpliaračių sukibimas su vidiniais krumpliaračiais : ηm = 0,993 kampinės pavaros krumpliaračių sukibimas : ηm = 0,97 (Antraip, kampinės pavaros nuostolius galima nustatyti atskirai atliekant šio priedo 6 dalyje aprašytą bandymą). 3.1.1.3. Šių su sukimo momentu susijusių aktyvių krumpliaračių sukibimo veiksmingumo verčių sandauga turi būti dauginama iš su sukimo momentu susijusio guolio veiksmingumo ηb = 99,5 proc. 3.1.1.4. Bendrasis su pavaros g sukimo momentu susijęs veiksmingumas ηTg apskaičiuojamas taip: η Tg = η b * η m,1 * η m,2 * […] * η m,n 3.1.1.5. Su pavaros g sukimo momentu susijusių nuostolių koeficientas fTg apskaičiuojamas taip: fTg = 1 – η Tg 3.1.1.6. Su pavaros g įėjimo veleno sukimo momentu susiję nuostoliai Tl,inTg apskaičiuojami taip: Tl,inTg = fTg * Tin 3.1.1.7. Specialios konstrukcijos pavarų dėžių, sudarytų iš pagrindinės sekcijos su tarpiniu velenu, nuosekliai sujungtos su planetinio diapazono sekcija (su nesisukančiu žiediniu krumpliaračiu ir su planetiniu krumpliaračio vedikliu, sujungtu su išėjimo velenu), su sukimo momentu susijusį planetinio diapazono sekcijos mažo intervalo būsenos veiksmingumą galima apskaičiuoti ne tik taikant 3.1.1.8 punkte aprašytą procedūrą, bet ir taip: čia: ηm,ring – su sukimo momentu susijęs žiedinio krumpliaračio sukibimo su planetiniu krumpliaračiu veiksmingumas = 99,3 proc. [–] ηm,sun – su sukimo momentu susijęs planetinio krumpliaračio sukibimo su centriniu krumpliaračiu veiksmingumas = 98,6 proc. [–] zsun – diapazono sekcijos centrinio krumpliaračio krumplių skaičius [–]; zring – diapazono sekcijos žiedinio krumpliaračio krumplių skaičius [–]. Planetinio diapazono sekcija turi būti laikoma papildomu tarpinio veleno pagrindinės sekcijos krumpliaračių sukibimu ir nuo sukimo momentu priklausomas jo veiksmingumas ηlowrange turi būti naudojamas apskaičiuojant bendrąjį su sukimo momentu susijusį žemų pavarų diapazono perdavimo skaičiaus veiksmingumą ηTg pagal 3.1.1.4 punktą. 3.1.1.8. Nustatant visų kitų tipų pavarų dėžių su sudėtingesniais dalijamos galios srautais ir (arba) planetinės pavaros krumpliaračių sąrankų (pvz., įprastos automatinės planetinės pavarų dėžės) su sukimo momentu susijusio veiksmingumo vertes taikomas toliau nurodytas supaprastintas metodas. Metodas taikomas iš įprastų, ne planetinių pavarų dėžių ir (arba) iš žiedinį krumpliaratį, palydovinį krumpliaratį ir centrinį krumpliaratį turinčių planetinės pavaros krumpliaračių sąrankų sudarytoms perdavimo sistemoms. Antraip, su sukimo momentu susijusį veiksmingumą galima apskaičiuoti pagal VDI reglamentą Nr. 2157. Taikant abu apskaičiavimo būdus naudojamos 3.1.1.2 punkte apibrėžtos tokios pačios pastovios krumpliaračių sukibimo veiksmingumo vertės. Šiuo atveju kiekvienai netiesioginei pavarai g taikomi toliau nurodyti veiksmai. 3.1.1.9. Padarius prielaidą, kad įėjimo veleno sūkių dažnis yra 1 rad/s, o įėjimo veleno sukimo momentas 1 Nm, sudaroma visų krumpliaračių su nejudamąja sukimosi ašimi (centrinių krumpliaračių, žiedinių krumpliaračių ir įprastų krumpliaračių) ir planetinių krumpliaračių vediklių sūkių dažnių (Ni ) ir sukimo momento (Ti ) verčių lentelė. Sūkių dažnių ir sukimo momento vertėms taikoma dešiniosios rankos taisyklė, nustačius, kad variklis sukasi teigiama kryptimi. 3.1.1.10. Kiekvienos planetinės pavaros krumpliaračių sąrankos santykiniai centrinio krumpliaračio ir vediklio bei žiedinio krumpliaračio ir vediklio sūkių dažniai apskaičiuojami taip: Nsun–carrie r = Nsun – Ncarrier Nring–carrier = Nring – Ncarrier čia: Nsun – pagrindinio krumpliaračio sūkių dažnis [rad/s]; Nring – žiedinio krumpliaračio sūkių dažnis [rad/s]; Ncarrier – vediklio sūkių dažnis [rad/s]. 3.1.1.11. Krumpliaračių sukibimo galios nuostolių vertės apskaičiuojamos toliau nurodytu būdu. Kiekvienos įprastos, ne planetinės pavaros krumpliaračių sąrankos galia P apskaičiuojama taip: P 1 = N 1 · T 1 P 2 = N 2 · T 2 čia: P – krumpliaračių sukibimo galia [W]; N – krumpliaračio sūkių dažnis [rad/s]; T – krumpliaračio sukimo momentas [Nm]. Kiekvienos planetinės pavaros krumpliaračių sąrankos centrinio krumpliaračio virtualioji galia Pv,sun ir žiedinių krumpliaračių virtualioji galia Pv,ring apskaičiuojamos taip: Pv,sun = Tsun · (Nsun – Ncarrier) = Tsun · Nsun/carrier Pv,ring = Tring · (Nring – Ncarrier ) = Tring · Nring/carrier čia: Pv,sun – virtualioji centrinio krumpliaračio galia [W]; Pv,ring – virtualioji žiedinio krumpliaračio galia [W]; Tsun – centrinio krumpliaračio sukimo momentas [Nm]; Tcarrier – vediklio sukimo momentas [Nm]; Tring – žiedinio krumpliaračio sukimo momentas [Nm]. Neigiami virtualieji rezultatai atitinka pavaros atiduodamą galią, o teigiami virtualieji galios rezultatai atitinka pavarai tiekiamą galią. Krumpliaračių sukibimo galios Padj vertės, pataisytos atsižvelgiant į nuostolius, apskaičiuojamos toliau nurodytu būdu. Kiekvienos įprastos, ne planetinės pavaros krumpliaračių sąrankos neigiama galios vertė dauginama iš su atitinkamu sukimo momentu susijusio veiksmingumo ηm : Pi > 0⇒Pi,adj = Pi Pi < 0⇒Pi,adj = Pi · η mi čia: Padj – atsižvelgiant į nuostolius pataisyta krumpliaračių sukibimo galia [W]; ηm – su sukimo momentu susijęs veiksmingumas (atitinka krumpliaračių sukibimą; žr. 3.1.1.2 punktą) [–]. Kiekvienos planetinės pavaros krumpliaračių sąrankos neigiama virtualiosios galios vertė dauginama iš su sukimo momentu susijusio centrinio krumpliaračio sukibimo su palydoviniu krumpliaračiu veiksmingumo ηmsun ir žiedinio krumpliaračio sukibimo su palydoviniu krumpliaračiu veiksmingumo ηmring verčių: Pv,i ≥ 0⇒Pi,adj = Pv,i Pv,i < 0⇒Pi,adj = Pi · ηmsun · ηmring čia: ηmsun – su sukimo momentu susijęs centrinio krumpliaračio sukibimo su palydoviniu krumpliaračiu veiksmingumas [–]; ηmring – su sukimo momentu susijęs žiedinio krumpliaračio sukibimo su palydoviniu krumpliaračiu veiksmingumas [–]. 3.1.1.12. Visos galios vertės, pataisytos atsižvelgiant į nuostolius, pridedamos prie nuo sukimo momento priklausomų krumpliaračių sukibimo galios nuostolių Pm,loss , patirtų perdavimo sistemos, atsižvelgiant į įėjimo galią: Pm,loss = ΣPi,adj čia: i – visi krumpliaračiai su nejudamąja sukimosi ašimi [–]; Pm,loss – nuo sukimo momento priklausomi krumpliaračių sukibimo galios nuostoliai, patirti perdavimo sistemos [W]. 3.1.1.13. Nuo guolių sukimo momento priklausomų nuostolių koeficientas fT,bear = 1 – ηbear = 1 – 0,995 = 0,005 ir nuo krumpliaračių sukibimo sukimo momento priklausomų nuostolių koeficientas turi būti pridedami siekiant gauti nuo sukimo momento priklausomų perdavimo sistemos nuostolių bendrąjį koeficientą fT : fT = fT,gearmesh + fT,bear čia: fT – nuo sukimo momento priklausomų perdavimo sistemos nuostolių bendrasis koeficientas [–]; fT,bear – nuo guolių sukimo momento priklausomų nuostolių koeficientas [–]; fT,gearmesh – nuo krumpliaračių sukibimo sukimo momento priklausomų nuostolių koeficientas [–]; Pin – nustatytoji pavarų dėžės įėjimo galia; Pin = (1 Nm * 1 rad/s) [W]. 3.1.1.14. Su sukimo momentu susiję tam tikros pavaros įėjimo veleno nuostoliai apskaičiuojami taip: Tl,inT = fT * Tin čia: Tl,inT – nuo sukimo momento priklausomi su įėjimo velenu susiję nuostoliai [Nm]; Tin – įėjimo veleno sukimo momentas [Nm]. 3.1.2. Nuo sukimo momento nepriklausomi nuostoliai matuojami toliau aprašyta tvarka. 3.1.2.1. Bendrieji reikalavimai Matavimams atlikti pasirinkta pavarų dėžė turi atitikti serijinės gamybos pavarų dėžių brėžinio specifikacijas ir būti nauja. Leidžiama atlikti pavarų dėžės modifikavimą, kad ji atitiktų šiame priede nustatytus bandymo reikalavimus, pvz., įrengti matavimo jutiklius ar pritaikyti išorinę alyvos kondicionavimo sistemą. Šiame punkte nustatytos leidžiamosios nuokrypos ribos – tai matavimo vertės be jutiklio neapibrėžties. ▼M1 Pavienei pavarų dėžei ir pavarai skirta bendroji bandymo trukmė neturi daugiau kaip 5 kartus viršyti tikrosios vienos pavaros bandymo trukmės (pavarų dėžę leidžiama bandyti pakartotinai, jeigu tai būtina atsižvelgiant į matavimo ar stendo paklaidą). ▼B Tą pačią pavienę pavarų dėžę leidžiama naudoti ne daugiau kaip 10 skirtingų bandymų, pvz., atliekant perdavimo sukimo momento nuostolių nustatymo bandymus su skirtingais variantais, pvz., su lėtintuvu ar be jo (taikant kitokius temperatūros reikalavimus) arba su skirtingų rūšių alyva. Jeigu ta pati pavienė pavarų dėžė naudojama atliekant bandymus su skirtingų rūšių alyva, rekomenduojama, kad pirmiausia bandymas būtų atliktas su gamykloje pripilta alyva. Konkretaus bandymo neleidžiama atlikti keletą kartų, kad būtų galima pasirinkti bandymų seką, kurios rezultatai yra mažiausi. Gavęs patvirtinimo institucijos prašymą, išduoti sertifikatą prašantis pareiškėjas turi apibrėžti ir įrodyti atitiktį šiame priede nustatytiems reikalavimams. 3.1.2.2. Skirtuminiai matavimai Kad būtų pašalintas bandymo stendo sąrankos keliamas poveikis (pvz., guolių, sankabų) išmatuotiems sukimo momento nuostoliams, leidžiama atlikti skirtuminius matavimus siekiant nustatyti šiuos trukdinius sukimo momentus. Matavimai turi būti atliekami tuo pačiu sūkių dažniu ir esant tokiai pačiai bandymo stendo temperatūrai (-oms) (tikslumas – ± 3 K), kaip atliekant bandymus. Sukimo momento jutiklio matavimo neapibrėžtis turi būti mažesnė kaip 0,3 Nm. 3.1.2.3. Parengimas Gavus pareiškėjo prašymą, pavarų dėžei galima taikyti parengimo procedūrą. Parengimo procedūrai taikomos toliau nurodytos nuostatos. 3.1.2.3.1. Kiekvienai pavarai taikoma ne ilgesnė kaip 30 valandų procedūra, o bendra procedūros trukmė neturi viršyti 100 valandų. 3.1.2.3.2. Taikomo įėjimo veleno sukimo momento vertė neturi viršyti 100 proc. įėjimo veleno didžiausio sukimo momento. 3.1.2.3.3. Didžiausias įėjimo veleno sūkių dažnis neturi viršyti pavarų dėžei nustatyto didžiausio sūkių dažnio. 3.1.2.3.4. Parengimo procedūros metu taikomo sūkių dažnio ir sukimo momento profilį nustato gamintojas. 3.1.2.3.5. Gamintojas parengia parengimo procedūros dokumentus, kuriuose nurodo parengimo trukmę, sūkių dažnį, sukimo momentą, alyvos temperatūrą, ir juos pateikia patvirtinimo institucijai. 3.1.2.3.6. Aplinkos temperatūros (3.1.2.5.1 punktas), matavimo tikslumo (3.1.4 punktas), bandymo sąrankos (3.1.8 punktas) ir montavimo kampo (3.1.3.2 punktas) reikalavimai parengimo procedūrai nėra taikomi. 3.1.2.4. Parengiamasis kondicionavimas 3.1.2.4.1. Prieš parengimo ir bandymo procedūras leidžiama taikyti parengiamąjį pavarų dėžės ir bandymo stendo įtaisų kondicionavimą, kad būtų užtikrinta tinkama ir stabili temperatūra. 3.1.2.4.2. Parengiamasis kondicionavimas taikomas tiesioginiam varančiajam krumpliaračiui, tačiau išėjimo velenui sukimo momentas netaikomas. Jeigu pavarų dėžėje tiesioginis varantysis krumpliaratis nėra sumontuotas, taikoma pavara, kurios perdavimo skaičius yra artimiausias perdavimo skaičiui, kurio santykis yra 1:1. 3.1.2.4.3. Didžiausias įėjimo veleno sūkių dažnis neturi viršyti pavarų dėžei nustatyto didžiausio sūkių dažnio. 3.1.2.4.4. Didžiausia visa vienai pavarų dėžei skiriamo parengiamojo kondicionavimo trukmė neturi viršyti 50 valandų. Visą pavarų dėžės bandymo trukmę galima suskirstyti į keletą bandymo sekų (pvz., kiekviena pavara bandoma taikant kitą seką), todėl parengiamojo kondicionavimo trukmę galima padalyti į kelias sekas. Kiekvienos iš parengiamojo kondicionavimo sekos trukmė neturi būti ilgesnė kaip 60 minučių. 3.1.2.4.5. Parengiamojo kondicionavimo trukmė neturi būti įtraukiama į laikotarpį, skirtą parengimo ar bandymo procedūroms. 3.1.2.5. Bandymo sąlygos 3.1.2.5.1. Aplinkos temperatūra Atliekant bandymą aplinkos temperatūros diapazonas turi būti 25 °C ± 10 K. Aplinkos temperatūra matuojama 1 m atstumu nuo pavarų dėžės šono. Taikant parengimo procedūrą ribinė aplinkos temperatūros vertė negalioja. 3.1.2.5.2. Alyvos temperatūra Išorinį šildymą leidžiama taikyti tik alyvai. Matuojant (išskyrus stabilizavimą) taikomos šios ribinės temperatūros vertės: per išleidžiamąjį kamštį išleidžiamos SNPD / AMPD / DSPD pavarų dėžių alyvos temperatūra neturi būti aukštesnė kaip 83 °C, jeigu matuojama be lėtintuvo, arba 87 °C, jeigu matuojama su pavarų dėžėje įmontuotu lėtintuvu. Jeigu pavarų dėžės be lėtintuvo matavimai turi būti derinami su atskiraisiais lėtintuvo matavimais, taikoma žemutinė ribinė temperatūros vertė, kad būtų kompensuojamas lėtintuvo pavaros mechanizmas, pakopinė greitinančioji pavara ir sankaba, jei lėtintuvas yra atjungiamasis. Jeigu planetinėse pavarų dėžėse sumontuotas sukimo momento keitiklis ir jeigu pavarų dėžės turi daugiau kaip dvi trinties sankabas, per išleidžiamąjį kamštį išleidžiamos alyvos temperatūra neturi būti aukštesnė kaip 93 °C arba 97 °C, jeigu naudojamas lėtintuvas. Jeigu bandymas atliekamas su lėtintuvu, kad būtų taikomos pirmiau nurodytos padidintos ribinės temperatūros vertės, lėtintuvas turi būti įmontuotas pavarų dėžėje arba joje turi būti integruota aušinimo ar alyvos sistema. Atliekant parengimo veiksmus taikomos tos pačios alyvos temperatūros specifikacijos, kaip ir atliekant įprastą bandymą. Išskirtinę didžiausią, tačiau neviršijančią 110 °C alyvos temperatūros vertę leidžiama taikyti šiomis sąlygomis: (1) taikant parengimo procedūrą, tačiau ne ilgiau kaip 10 proc. parengimo procedūros trukmės, (2) per stabilizavimo laikotarpį. Alyvos temperatūra matuojama išleidimo kamščio angoje arba karterio dugninėje. 3.1.2.5.3. Alyvos kokybė Atliekant bandymą naudojama Europos rinkai rekomenduojama šviežia pirmojo įpylimo alyva. Tokią pačią alyvą leidžiama naudoti taikant parengimo procedūrą ir matuojant sukimo momentą. 3.1.2.5.4. Alyvos klampumas Jeigu pirmajam įpylimui rekomenduojamos kelių rūšių alyvos, jos laikomos tapačiomis, kai jų kinematinės klampos vertės esant tai pačiai temperatūrai nesiskiria daugiau kaip 10 proc. (KV100 taikomos leidžiamosios nuokrypos intervale). Atliekant taip pasirinktus bandymus bet kuri alyva, kurios klampa mažesnė nei atliekant bandymą naudotos alyvos, laikoma užtikrinusia mažesnius nuostolius. Bet kuri papildoma pirmojo įpylimo alyva turi atitikti arba 10 proc. leidžiamosios nuokrypos intervalą, arba jos klampumo vertė turi būti mažesnė nei alyvos, naudotos per bandymą, kuriai galioja tas pats sertifikatas. 3.1.2.5.5. Alyvos lygis ir kondicionavimas Alyvos lygis turi atitikti pavarų dėžės vardines specifikacijas. Jeigu naudojama išorinė alyvos kondicionavimo sistema, alyvos kiekis pavarų dėžėje turi nuolat atitikti nustatytąjį alyvos lygį. Siekiant garantuoti, kad išorinė alyvos kondicionavimo sistema neturės įtakos bandymui, vienas bandymo taškas išmatuojamas kondicionavimo sistemą įjungus ir ją išjungus. Dukart išmatuotų sukimo momento nuostolių (= įėjimo veleno sukimo momento) nuokrypa turi būti mažesnė kaip 5 proc. Nustatomas šis bandymo taškas: (1) pavara = aukščiausia netiesioginė pavara, (2) įėjimo veleno sūkių dažnis = 1 600 sūk./min., (3) temperatūros vertės nurodytos 3.1.2.5 punkte. Nuo sukimo momento nepriklausomų hidraulinio slėgio valdymo įtaisą ar išmaniąją tepimo sistemą turinčių pavarų dėžių nuostolių matavimas atliekamas taikant du skirtingus nuostačius: pirmąsyk perdavimo sistemos slėgio nuostačio pasirinkta vertė bent jau turi atitikti mažiausią vertę įjungtos pavaros sąlygomis, antrąsyk nustatomas didžiausias įmanomas hidraulinis slėgis (žr. 3.1.6.3.1 punktą). 3.1.3. Montavimas 3.1.3.1. Elektrinis įtaisas ir sukimo momento jutiklis sumontuojami pavarų dėžės įėjimo pusėje. Išėjimo velenas turi suktis laisvai. 3.1.3.2. Pavarų dėžė montuojama tokiu pokrypio kampu, kokiu ji montuojama transporto priemonėje pagal patvirtinimo brėžinį ± 1° arba 0° ± 1°. 3.1.3.3. Vidinis alyvos siurblys susiejamas su pavarų dėže. 3.1.3.4. Jeigu alyvos aušintuvas yra neprivalomas arba jį būtina naudoti su pavarų dėže, per bandymą alyvos aušintuvo galima nenaudoti arba galima naudoti bet kokį aušintuvą. 3.1.3.5. Pavarų dėžės bandymą galima atlikti naudojant galios perdavimo įrenginio pavaros mechanizmą ir (arba) galios perdavimo įrenginį arba jų nenaudojant. Nustatant galios perdavimo įrenginio pavaros mechanizmo ir (arba) galios perdavimo įrenginio galios nuostolius taikomos šio reglamento VII priede nustatytos vertės. Taikant šias vertes laikoma, kad pavarų dėžė išbandyta nenaudojant galios perdavimo įrenginio pavaros mechanizmo ir (arba) galios perdavimo įrenginio. 3.1.3.6. Pavarų dėžę galima matuoti su sumontuota paviene sausąja sankaba (su vienu ar dviem diskais) ar be jos. Atliekant bandymą montuojamos bet kokio kito tipo sankabos. 3.1.3.7. Pagal 3.1.8 punktą apskaičiuojamas kiekvienos specialios bandymo stendo sąrankos ir sukimo momento jutiklio trukdinių apkrovų atskiras poveikis. 3.1.4. Matavimo įranga Kalibravimo laboratorijos įranga turi atitikti ISO/TS 16949, ISO 9000 serijos arba ISO/IEC 17025 reikalavimus. Visą kalibruojant ir (arba) tikrinant naudojamą etaloninę laboratorijos įrangą turi būti įmanoma patikrinti pagal nacionalinius (tarptautinius) standartus. 3.1.4.1. Sukimo momentas Sukimo momento jutiklio matavimo neapibrėžtis turi būti mažesnė kaip 0,3 Nm. Leidžiama naudoti sukimo momento jutiklius, kurių matavimo neapibrėžties vertės didesnės, jeigu įmanoma apskaičiuoti 0,3 Nm neapibrėžtį viršijančią dalį ir jeigu ji prie išmatuotų sukimo momento nuostolių pridedama pagal 3.1.8 punktą. Matavimo neapibrėžtis 3.1.4.2. Sūkių dažnis Sūkių dažnio jutiklių neapibrėžtis neturi būti didesnė kaip ± 1 sūk./min. 3.1.4.3. Temperatūra Temperatūros jutiklių neapibrėžtis matuojant aplinkos temperatūrą neturi būti didesnė kaip ± 1,5 K. Temperatūros jutiklių neapibrėžtis matuojant alyvos temperatūrą neturi būti didesnė kaip ± 1,5 K. 3.1.4.4. Slėgis Slėgio jutiklių neapibrėžtis neturi viršyti 1 proc. didžiausios išmatuotos slėgio vertės. 3.1.4.5. Įtampa Voltmetro neapibrėžtis neturi viršyti 1 proc. didžiausios išmatuotos įtampos vertės. 3.1.4.6. Elektros srovė Ampermetro neapibrėžtis neturi viršyti 1 proc. didžiausios išmatuotos elektros srovės vertės. 3.1.5. Matavimų signalų ir duomenų registravimas Matuojant registruojami bent šie signalai: (1) įėjimo veleno sukimo momentas [Nm]; (2) įėjimo veleno sūkių dažnis [sūk./min.]; (3) aplinkos temperatūra [°C]; (4) alyvos temperatūra [°C]. Jeigu pavarų dėžėje sumontuota hidrauliniu slėgiu valdoma perjungimo ir (arba) sankabos sistema ar mechanine pavara varoma išmanioji tepimo sistema, papildomai registruojama: (5) alyvos slėgis [kPa]. Jeigu pavarų dėžėje sumontuotas elektrinis pavarų dėžės pagalbinis įtaisas, papildomai registruojama: (6) elektrinio pavarų dėžės pagalbinio įtaiso įtampa [V]; (7) elektrinio pavarų dėžės pagalbinio įtaiso elektros srovė [A]. Kad būtų atlikti bandymo stendo sąrankos sukelto poveikio kompensavimo skirtuminiai matavimai, papildomai turi būti registruojama: (8) bandymo stendo guolių temperatūra [°C]. Nuskaitant ir registruojant taikomas 100 Hz arba didesnis dažnis. Kad būtų sumažintos matavimo paklaidos, taikomas žemųjų dažnių filtras. 3.1.6. Bandymo procedūra 3.1.6.1. Sukimo momento nulio signalo kompensavimas Turi būti išmatuojamas sukimo momento jutiklio (-ių) nulio signalas. Kad matavimas būtų atliktas, jutiklis (-iai) montuojamas (-i) bandymo stende. Bandymo stendo transmisijos (įėjimo ir išėjimo) neturi veikti apkrova. Išmatuoto signalo nuokrypa nuo nulio kompensuojama. 3.1.6.2. Sūkių dažnių diapazonas Matuojami toliau nurodytų sūkių dažnių pakopų (įėjimo veleno sūkių dažnio) sukimo momento nuostoliai: 600, 900, 1 200 , 1 600 , 2 000 , 2 500 , 3 000 , […] sūk./min. neviršijant pavarų dėžės specifikacijose nurodyto didžiausio pavaros sūkių dažnio arba paskutinės sūkių dažnio pakopos prieš nustatytą didžiausią sūkių dažnį. Sūkių dažnio kitimo trukmė (vienos sūkių dažnių pakopos pakeitimo kita pakopa trukmė) neturi būti ilgesnė kaip 20 sekundžių. 3.1.6.3. Matavimo seka 3.1.6.3.1. Jeigu pavarų dėžėje sumontuotos išmaniosios tepimo sistemos ir (arba) elektriniai pavarų dėžės pagalbiniai įtaisai, matuojama taikant du šių sistemų matavimų nuostačius. Pirmoji matavimo seka (3.1.6.3.2–3.1.6.3.4 punktai) atliekama su mažiausia hidraulinės ir elektrinės sistemų sunaudojamos galios verte transporto priemonėje (žemasis nuostolių lygis). Antroji matavimo seka atliekama su sistemomis, transporto priemonėje turinčiomis veikti taikant didžiausią įmanomą naudojamos galios vertę (aukštasis nuostolių lygis). 3.1.6.3.2. Matuojama pradedant žemiausiu ir baigiant aukščiausiu sūkių dažniu. 3.1.6.3.3. Taikant kiekvienos sūkių dažnio pakopos vertę privaloma numatyti 5 sekundžių stabilizavimo tarpsnį esant 3.1.2.5 punkte apibrėžtoms ribinėms temperatūros vertėms. Jeigu būtina, gamintojas stabilizavimo tarpsnį gali pratęsti, tačiau ne ilgesnei kaip 60 sekundžių trukmei. Per stabilizavimo tarpsnį registruojama alyvos ir aplinkos temperatūra. 3.1.6.3.4. Pasibaigus stabilizavimo tarpsniui bandymo taške 5–15 sekundžių registruojami 3.1.5 punkte išvardyti matavimo signalai. 3.1.6.3.5. Taikant kiekvieną matavimo nuostatį visi matavimai atliekami du kartus. 3.1.7. Matavimo patvirtinimas 3.1.7.1. Apskaičiuojamos sukimo momento, sūkių dažnio (jeigu taikoma), įtampos ir elektros srovės aritmetinio vidurkio vertės kiekvieno iš 5–15 sekundžių matavimo tarpsnio metu. 3.1.7.2. Visos sukimo momento nuostolių sekos kiekviename matavimo taške suvidurkinta sūkių dažnio nuokrypos vertė turi būti mažesnė kaip ± 5 sūk./min. nustatytosios sūkių dažnio vertės. 3.1.7.3. Kiekvieno matavimo metu mechaniniai sukimo momento nuostoliai ir (jeigu taikoma) sunaudojama elektrinė galia apskaičiuojami taip: Tloss = Tin Pel = I * U Iš sukimo momento nuostolių leidžiama atimti bandymo stendo sąrankos sukeltą poveikį (3.1.2.2 punktas). 3.1.7.4. Abiejų matavimų metu nustatytos mechaninių sukimo momento nuostolių ir (jeigu taikoma) sunaudojamos elektrinės galios vertės yra vidurkinamos (aritmetinio vidurkio vertės). 3.1.7.5. Taikant kiekvieną nuostatį dviejų matavimo taškų suvidurkintos sukimo momento nuostolių vertės nuokrypa turi būti mažesnė nei ± 5 proc. suvidurkintos vertės arba ± 1 Nm, nelygu, kuri iš šių verčių yra didesnė. Tada taikomas dviejų suvidurkintų galios verčių aritmetinis vidurkis. 3.1.7.6. Jeigu nuokrypa didesnė, taikoma didžiausia suvidurkinta sukimo momento nuostolių vertė arba su pavara atliekamas pakartotinis bandymas. 3.1.7.7. Kiekvienos matavimo sekos metu sunaudojamos elektrinės galios (įtampa*srovė) suvidurkintos vertės nuokrypa dviejuose matavimo taškuose turi būti mažesnė nei 10 proc. suvidurkintos vertės arba ± 5 Nm, nelygu, kuri iš šių verčių yra didesnė. Tada taikomas dviejų suvidurkintų galios verčių aritmetinis vidurkis. 3.1.7.8. Jeigu nuokrypa yra didesnė, taikomos suvidurkintos įtampos ir srovės vertės, užtikrinančios didžiausią sunaudojamos galios vidurkį, arba su pavara atliekamas pakartotinis bandymas. 3.1.8. Matavimo neapibrėžtis Kai registruojami sukimo momento nuostoliai Tloss,rep , apskaičiuotos visos neapibrėžties UT,loss dalis, viršijanti 0,3 Nm, pridedama prie Tloss . Jeigu UT,loss yra mažesnė už 0,3 Nm, šiuo atveju Tloss,rep = Tloss . Tloss,rep = Tloss + MAX (0, (UT,loss – 0,3 Nm)) Visa sukimo momento nuostolių neapibrėžtis UT,loss apskaičiuojama taikant šiuos parametrus: (1) temperatūros poveikį, (2) trukdines apkrovas, (3) kalibravimo paklaidą (įskaitant leidžiamąją jautrio nuokrypą, tiesiškumą, histerezę ir pakartojamumą). Visa sukimo momento nuostolių (UT,loss ) neapibrėžtis grindžiama jutiklių neapibrėžtimis taikant 95 proc. pasikliovimo lygį. Apskaičiuojant traukiama kvadratų sumos kvadratinė šaknis (Gauso paklaidų pasiskirstymo dėsnis). wpara = senspara * ipara čia: Tloss – išmatuoti sukimo momento nuostoliai (nepakoreguoti) [Nm]; Tloss,rep – užregistruoti sukimo momento nuostoliai (pritaikius neapibrėžties pataisą) [Nm]; UT,loss – visa išplėsta sukimo momento nuostolių neapibrėžtis taikant 95 proc. pasikliovimo lygį [Nm]; UT,in – įėjimo veleno sukimo momento nuostolių matavimo neapibrėžtis [Nm]; uTKC – temperatūros poveikio tikrajam sukimo momento signalui neapibrėžtis [Nm]; wtkc – temperatūros poveikis tikrajam sukimo momento signalui per Kref, kurį yra deklaravęs jutiklio gamintojas [proc.]; uTK0 – temperatūros poveikio sukimo momento nulio signalui neapibrėžtis (susijusi su vardiniu sukimo momentu) [Nm]; wtk0 – temperatūros poveikis sukimo momento nulio signalui per Kref (susijęs su vardiniu sukimo momentu), kurį yra deklaravęs jutiklio gamintojas [proc.]; Kref – jutiklio gamintojo deklaruotas uTKC ir uTK0, wtk0 ir wtkc atskaitos temperatūros intervalas [K]; ΔK – jutiklio temperatūros skirtumas atliekant kalibravimą ir matavimą [K]. Jeigu jutiklio temperatūros išmatuoti neįmanoma, taikoma nustatytoji vertė ΔK = 15 K; Tc – tikroji sukimo momento vertė ir (arba) sukimo momento jutikliu išmatuota sukimo momento vertė [Nm]; Tn – sukimo momento jutiklio vardinė sukimo momento vertė [Nm]; ucal – sukimo momento jutiklio kalibravimo neapibrėžtis [Nm]; Wcal – santykinė kalibravimo neapibrėžtis (susijusi su vardiniu sukimo momentu) [proc.]; kcal – kalibravimo poslinkio koeficientas (jeigu jutiklių gamintojas jį yra deklaravęs, antraip = 1); upara – trukdinių apkrovų neapibrėžtis [Nm]; wpara – senspara * ipara Nesutapties sukeltas santykinis jėgų ir lenkiamųjų sukimo momentų poveikis; senspara – didžiausias jutiklių gamintojo deklaruotas trukdinių apkrovų poveikis konkrečiam sukimo momento jutikliui [proc.]; jeigu jutiklių gamintojas trukdinės apkrovos savitos vertės nėra deklaravęs, taikoma 1,0 proc. vertė; ipara – didžiausias trukdinių apkrovų poveikis konkrečiam sukimo momento jutikliui atsižvelgiant į bandymo sąranką (A/B/C, kaip apibrėžta toliau); – A) 10 proc., jei tai prieš jutiklį ir už jo veikiančias trukdines jėgas izoliuojantys guoliai ir jeigu funkciniu atžvilgiu greta jutiklio (prieš jį ar už jo) sumontuota lanksčioji mova (ar kardaninis velenas); be to, šiuos guolius galima integruoti į varos ir (arba) stabdymo mašiną (pvz., elektrinę mašiną) ir (arba) į pavarų dėžę, jeigu mašinoje ir (arba) pavarų dėžėje veikiančios jėgos yra izoliuojamos nuo jutiklio. Žr. 1 paveikslą.

1 pav.

1 variantui taikoma A tipo bandymo sąranka – B) 50 proc., jei tai prieš jutiklį ir už jo veikiančias trukdines jėgas izoliuojantys guoliai ir jeigu funkciniu atžvilgiu greta jutiklio lanksčioji mova nėra sumontuota; be to, šiuos guolius galima integruoti į varos ir (arba) stabdymo mašiną (pvz., elektrinę mašiną) ir (arba) į pavarų dėžę, jeigu mašinoje ir (arba) pavarų dėžėje veikiančios jėgos yra izoliuojamos nuo jutiklio. Žr. 2 paveikslą.

2 pav.

2 variantui taikoma B tipo bandymo sąranka – C) 100 proc. visoms kitoms sąrankoms.