1996D1692 — LT — 20.05.2004 — 003.001

Šis dokumentas yra skirtas tik informacijai, ir institucijos nėra teisiškai atsakingos už jo turinį

iš dalies keičiamas:

iš dalies keičiamas:

▼B

EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS SPRENDIMAS Nr. 1692/96/EB

1996 m. liepos 23 d.

pateikiantis Bendrijos gaires dėl transeuropinio transporto tinklo plėtros

I SKIRSNIS

BENDRIEJI PRINCIPAI

1 straipsnis

Paskirtis

1. Šio sprendimo tikslas - pateikti gaires, apimančias transeuropinio transporto tinklo srityje numatytų priemonių tikslus, prioritetus ir bendrąsias kryptis; šios gairės nustato bendro intereso projektus, kurių įgyvendinimas turėtų padėti plėtoti tinklą visoje Bendrijoje.

2. 1 dalyje nurodytos gairės - tai bendra nuorodų sistema, skirta valstybėms narėms ir prireikus Bendrijai skatinti įgyvendinti bendro intereso projektus, kurių tikslas - užtikrinti transeuropinio transporto tinklo sanglaudą, tarpusavio ryšį ir sąveiką, taip pat galimybę naudotis šiuo tinklu. Šie projektai - tai bendras tikslas, kurio pasiekimas priklauso nuo jų išbaigtumo laipsnio ir nuo turimų finansinių išteklių, nepažeidžiant valstybės narės arba Bendrijos finansinių įsipareigojimų. Šios gairės taip pat turi padėti įtraukti privatų sektorių.

3. Pagrindiniai reikalavimai, susiję:

apibrėžiami pagal Sutarties nuostatas ir neatsižvelgiant į šį sprendimą.

2 straipsnis

Tikslai

1. Transeuropinis transporto tinklas palaipsniui kuriamas iki ►M2 2020 m. ◄ sujungiant sausumos, jūrų ir oro transporto infrastruktūros tinklus visoje Bendrijoje pagal bendruosius planus, nurodytus I priedo žemėlapiuose ir (arba) II priedo specifikacijose.

2. Tinklas privalo:

3 straipsnis

Tinklo taikymo sritis

1. Transeuropinį tinklą sudaro transporto infrastruktūra, eismo valdymo sistemos, padėties nustatymo ir navigacinės sistemos.

▼M2

2. Transporto infrastruktūra — tai kelių, geležinkelių ir vidaus vandens kelių tinklai, „jūrų greitkeliai“, jūrų ir vidaus vandens uostai, oro uostai bei kitos modalinių tinklų sujungimo vietos.

▼B

3. Eismo valdymo sistemos bei padėties nustatymo ir navigacinės sistemos apima būtinus techninius įrenginius ir informacines bei telekomunikacijų sistemas, kad būtų užtikrintas darnus tinklo veikimas ir veiksmingas eismo valdymas.

4 straipsnis

Bendrosios priemonių kryptys

Bendrijos priemonių bendrosios kryptys apima:

▼M2

5 straipsnis

Prioritetai

Atsižvelgiant į 2 straipsnyje išvardytus tikslus ir platų 4 straipsnyje išdėstytų bendrųjų priemonių spektrą, prioritetai yra šie:

▼B

6 straipsnis

Trečiųjų šalių tinklai

Kiekvienu atskiru atveju, laikydamasi Sutartyje nurodytos atitinkamos tvarkos, Bendrija remia bendro intereso projektus ir tinklo tarpusavio ryšį bei sąveiką, siekdama užtikrinti trečiųjų šalių tinklų suderinamumą su transeuropiniu transporto tinklu.

7 straipsnis

Bendro intereso projektai

1. Pagal Sutarties taisykles, ypač susijusias su konkurencijos klausimais, bendro intereso projektu laikomas bet koks projektas, kuris:

2. Projektai yra susiję su tinklo sudedamosiomis dalimis, aprašytomis 9-17 straipsniuose, ir ypač:

3. Valstybės narės, laikydamosi 1 straipsnio 2 dalyje nustatytų principų, imasi bet kokių jų manymu būtinų priemonių.

▼M2

8 straipsnis

Aplinkos apsauga

1. Kai projektai rengiami ir įgyvendinami, valstybės narės privalo atsižvelgti į aplinkos apsaugą ir atlikti bendro intereso projektų, kurie turi būti įgyvendinti, poveikio aplinkai vertinimus pagal Direktyvos 85/337/EEB nuostatas ir taikydamos 1979 m. balandžio 2 d. Direktyvą 79/409/EEB dėl laukinių paukščių apsaugos ( 7 ) ir Direktyvą 92/43/EEB.

Nuo 2001 m. liepos 21 d. planų ir programų, susijusių su bendro intereso projektais, pasekmių aplinkai vertinimas, visų pirma kai kalbama apie naujus maršrutus ar kitokią svarbią modalinės infrastruktūros plėtrą, valstybių narių atliekamas, vadovaujantis 2001 m. birželio 27 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2001/42/EB dėl tam tikrų planų ir programų pasekmių aplinkai vertinimo ( 8 ). Rengdamos planus ir programas valstybės narės atsižvelgia į pasekmių aplinkai vertinimo rezultatus, kaip numatyta tos Direktyvos 8 straipsnyje.

2. Iki 2001 m. liepos 21 d. Komisija, valstybėms narėms sutikus, sukuria tinkamus poveikio aplinkai strateginio vertinimo metodus, užsibrėždama tikslą užtikrinti, inter alia, tinkamą koordinavimą, kad būtų išvengta pastangų dubliavimo ir siekdama supaprastinti ir pagreitinti tarpvalstybinių projektų ir koridorių planavimo procesus.

Savo ataskaitoje dėl gairių ir pridedamuose galimuose siūlomuose teisės aktų projektuose, kurie peržiūri šio sprendimo 18 straipsnio 3 dalyje numatytas gaires Komisija atsižvelgia į šio darbo rezultatus ir valstybių narių pagal Direktyvą 2001/42/EB įvykdytų TEN projektų poveikio aplinkai vertinimą.

▼B

2 SKIRSNIS

KELIŲ TINKLAS

9 straipsnis

Charakteristikos

1. Transeuropinis kelių tinklas - tai esami, nauji arba pritaikytini greitkeliai ir geros kokybės keliai, kurie:

2. Tinklas užtikrina vartotojams aukštą, vienodą ir tolygų paslaugų, patogumo ir saugos lygį.

▼M2

3. Tinklas taip pat apima eismo valdymo ir vartotojų informavimo infrastruktūrą, kuria valdomos avarijos ir nelaimingi atsitikimai ir elektroninis mokesčio surinkimas, tokią infrastruktūrą grindžiant aktyviu eismo valdymo sistemų bendradarbiavimu Europos, nacionaliniu ir regioniniu lygiu ir kelionių ir eismo informacijos bei pridėtinės vertės paslaugų tiekėjais, kas užtikrina būtiną papildomumą toms taikomosioms programoms, naudojimąsi kuriomis palengvina transeuropinio telekomunikacijų tinklo programa.

▼B

3 SKIRSNIS

GELEŽINKELIŲ TINKLAS

▼M2

10 straipsnis

Charakteristikos

1. Geležinkelių tinklas — tai greitinių ir paprastųjų geležinkelių tinklai.

2. Greitinių geležinkelių tinklas, naudojant dabartines ar naujas technologijas — tai:

Greitinių geležinkelių tinklą sudaro I priede nurodytos linijos. Pagrindiniai reikalavimai ir techninės specifikacijos sąveikai, taikomi greitinių geležinkelių linijoms, naudojant dabartinę technologiją, nustatomi vadovaujantis 1996 m. liepos 23 d. Tarybos direktyva 96/48/EB dėl transeuropinės greitųjų geležinkelių sistemos sąveikos ( 9 ). Valstybės narės iš anksto praneša Komisijai apie naujos greitinės geležinkelių linijos nutiesimą bei linijos technines charakteristikas.

3. Paprastųjų geležinkelių tinklas — tai paprastųjų geležinkelių linijos skirtos keleivių krovinių vežimui, įskaitant 14 straipsnyje nurodytas transeuropinio kombinuotojo transporto tinklo geležinkelių atkarpas, bendro intereso prieigos prie jūros linijas ir vidaus vandenų uostus bei tas krovinių platformas, kuriomis gali naudotis visi operatoriai. Pagrindiniai reikalavimai ir techninės specifikacijos sąveikai, taikomi paprastųjų geležinkelių linijoms, nustatomi vadovaujantis 2001 m. kovo 19 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2001/16/EB dėl transeuropinės paprastųjų geležinkelių sistemos sąveikos ( 10 ).

4. Į geležinkelių tinklą įeina infrastruktūros ir įrengimai, būtini geležinkeliams ir keliams, kur tinka, jūros susisiekimo paslaugoms ir oro transporto paslaugoms integruoti. Šiame prasme ypatingas dėmesys skiriamas regioninių oro uostų prijungimui prie tinklo.

5. Geležinkelių tinklas atlieka mažiausią vieną iš toliau išvardytų funkcijų:

e) the necessary measures to integrate rail and air transport, especially through rail access to airports, whenever appropriate, and the infrastructures and installations needed;