02014R1300 — LT — 26.01.2023 — 003.001

Šis tekstas yra skirtas tik informacijai ir teisinės galios neturi. Europos Sąjungos institucijos nėra teisiškai atsakingos už jo turinį. Autentiškos atitinkamų teisės aktų, įskaitant jų preambules, versijos skelbiamos Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje ir pateikiamos svetainėje „EUR-Lex“. Oficialūs tekstai tiesiogiai prieinami naudojantis šiame dokumente pateikiamomis nuorodomis

►B KOMISIJOS REGLAMENTAS (ES) Nr. 1300/2014 2014 m. lapkričio 18 d. dėl Sąjungos geležinkelių sistemos prieinamumo neįgaliesiems ir riboto judumo asmenims techninių sąveikos specifikacijų (Tekstas svarbus EEE) (OL L 356 2014.12.12, p. 110)

Iš dalies keičiamas:









▼B

KOMISIJOS REGLAMENTAS (ES) Nr. 1300/2014

2014 m. lapkričio 18 d.

dėl Sąjungos geležinkelių sistemos prieinamumo neįgaliesiems ir riboto judumo asmenims techninių sąveikos specifikacijų

(Tekstas svarbus EEE)







1 straipsnis

Dalykas

Šiuo reglamentu nustatoma Sąjungos geležinkelių sistemos prieinamumo neįgaliesiems ir riboto judumo asmenims techninė sąveikos specifikacija (TSS), pateikta priede.

2 straipsnis

Taikymo sritis

1. TSS taikoma infrastruktūros, traukinių eismo organizavimo ir valdymo, telematikos priemonių ir riedmenų posistemiams, aprašytiems Direktyvos 2008/57/EB II priedo 2 punkte ir šio reglamento priedo 2.1 punkte. Ji apima visus šių posistemių aspektus, kurie yra susiję su prieinamumu neįgaliesiems ir riboto judumo asmenims.

2. TSS taikoma šiems tinklams: a) transeuropinės paprastųjų geležinkelių sistemos tinklui, apibrėžtam Direktyvos 2008/57/EB I priedo 1.1 skirsnyje; b) transeuropinės greitųjų geležinkelių sistemos tinklui, apibrėžtam Direktyvos 2008/57/EB I priedo 2.1 skirsnyje; c) visoms kitoms tinklo dalims.

TSS nenagrinėjami Direktyvos 2008/57/EB 1 straipsnio 3 dalyje nurodyti atvejai.

3. TSS taikoma visiems naujiems Sąjungos geležinkelių sistemos infrastruktūros ir riedmenų posistemiams, nurodytiems 1 dalyje, kurie pradedami eksploatuoti po 12 straipsnyje nustatytos taikymo pradžios datos, atsižvelgiant į priedo 7.1.1 ir 7.1.2 punktus.

4. TSS netaikoma esamiems Sąjungos geležinkelių sistemos infrastruktūros ir riedmenų posistemiams, nurodytiems 1 dalyje, kurie 12 straipsnyje nustatytą taikymo pradžios dieną jau buvo pradėti eksploatuoti kurios nors valstybės narės tinkle (ar jo dalyje).

5. Tačiau TSS taikoma esamiems Sąjungos geležinkelių sistemos infrastruktūros ir riedmenų posistemiams, nurodytiems 1 dalyje, jeigu jie atnaujinami arba patobulinami pagal Direktyvos 2008/57/EB 20 straipsnį, atsižvelgiant į šio reglamento 8 straipsnį ir šio reglamento priedo 7.2 punktą.

3 straipsnis

Atitikties vertinimas

1. Priedo 6 skirsnyje pateiktos sąveikos sudedamųjų dalių ir posistemių atitikties vertinimo procedūros grindžiamos Komisijos sprendime 2010/713/ES ( 1 ) nustatytais moduliais.

2. Sąveikos sudedamųjų dalių tipo arba projekto tyrimo sertifikatas galioja penkerius metus. Šiuo laikotarpiu naujas tokio paties tipo sudedamąsias dalis leidžiama pradėti eksploatuoti nevertinant atitikties iš naujo.

3. 2 dalyje nurodyti sertifikatai, išduoti remiantis Sprendimo 2008/164/EB reikalavimais, galioja iki nustatytos jų galiojimo pabaigos datos, o atitikties iš naujo vertinti nereikia. Norint pratęsti sertifikato galiojimą, konstrukcija arba tipas pakartotinai vertinami tik pagal naujus arba pakeistus reikalavimus, išdėstytus šio reglamento priede.

4. Pagal Komisijos sprendimo 2008/164/EB reikalavimus įvertinti universalių tualetų moduliai pakartotinai nevertinami, jeigu jie skirti esamos konstrukcijos riedmenims, apibrėžtiems Komisijos reglamente (ES) Nr. 1302/2014 ( 2 ).

4 straipsnis

Specifiniai atvejai

1. Priedo 7.3 skirsnyje nurodytais specifiniais atvejais sąlygos, kurios turi būti įvykdytos pagal Direktyvos 2008/57/EB 17 straipsnio 2 dalį tikrinant sąveikos atitiktį, yra tos taikomos techninės taisyklės, kurių laikomasi valstybėje narėje, duodančioje leidimą pradėti eksploatuoti posistemius, kuriems taikomas šis reglamentas.

2. Iki 2015 m. liepos 1 d. kiekviena valstybė narė kitoms valstybėms narėms ir Komisijai praneša apie: a) 1 dalyje nurodytas technines taisykles; b) atitikties vertinimo ir patikros procedūras, kurios turi būti įvykdytos taikant 1 dalyje nurodytas nacionalines taisykles; c) pagal Direktyvos 2008/57/EB 17 straipsnio 3 dalį paskirtas institucijas, kurios vykdo su priedo 7.3 skirsnyje nustatytais specifiniais atvejais susijusias atitikties vertinimo ir patikros procedūras.

5 straipsnis

Projektai, kurių įgyvendinimas yra gerokai pažengęs

Pagal Direktyvos 2008/57/EB 9 straipsnio 3 dalį per vienus metus nuo šio reglamento įsigaliojimo kiekviena valstybė narė Komisijai pateikia jos teritorijoje vykdomų projektų, kurių įgyvendinimas yra gerokai pažengęs, sąrašą.

6 straipsnis

Inovaciniai sprendimai

1. Dėl technologijų pažangos gali prireikti inovacinių sprendimų, kurie neatitinka priede pateiktų specifikacijų arba kuriems taikyti priede nurodytų vertinimo metodų negalima.

2. Inovaciniai sprendimai gali būti susiję su infrastruktūros ir riedmenų posistemiais, jų dalimis arba jų sąveikos sudedamosiomis dalimis.

3. Siūlydamas inovacinį sprendimą, gamintojas arba Sąjungoje įsisteigęs jo įgaliotasis atstovas nurodo, kuo tas sprendimas skiriasi nuo atitinkamos priede pateiktos TSS nuostatos, ir pateikia šią informaciją Komisijai išnagrinėti. Komisija gali paprašyti agentūros pateikti nuomonę apie siūlomą inovacinį sprendimą ir prireikus konsultuotis su atitinkamomis suinteresuotosiomis šalimis.

4. Komisija pateikia nuomonę apie siūlomą inovacinį sprendimą. Jei nuomonė yra palanki, parengiamos ir vėliau per persvarstymo procesą į TSS įtraukiamos atitinkamos funkcinės ir sąsajų specifikacijos ir vertinimo metodai, kuriuos būtina įtraukti į TSS, kad tą inovacinį sprendimą būtų galima taikyti. Jei nuomonė nepalanki, siūlomo inovacinio sprendimo taikyti negalima.

5. Kol bus persvarstyta TSS, Komisijos pateikta palanki nuomonė laikoma priimtina atitikties esminiams Direktyvos 2008/57/EB reikalavimams užtikrinimo priemone ir gali būti naudojama posistemiams ir projektams vertinti.

7 straipsnis

Inventorinis aprašas

1. Kiekviena valstybė narė užtikrina, kad būtų sudaromas ir vykdomas inventorinis aprašas siekiant: a) nustatyti prieinamumo kliūtis; b) pateikti informaciją naudotojams; c) stebėti ir vertinti prieinamumo srityje daromą pažangą.

2. Agentūra sudaro darbo grupę, kuri rengia rekomendacijos dėl būtinosios duomenų, renkamų inventoriniams aprašams, struktūros ir turinio pasiūlymą, ir jai vadovauja. Agentūra Komisijai pateikia rekomendaciją, kurioje be kitų, nagrinėjami turinio, duomenų formato, funkcinės ir techninės sandaros, naudojimo režimo, duomenų įvesties ir užklausos taisyklių, įsivertinimo ir už duomenų teikimą atsakingų subjektų skyrimo taisyklių klausimai. Siekiant rasti perspektyviausią sprendimą, rekomendacijoje atsižvelgiama į numatomas visų svarstomų techninių sprendimų išlaidas ir naudingumą. Į ją įtraukimas pasiūlymas dėl inventorinių aprašų sudarymo terminų nustatymo.

3. Remiantis 2 dalyje nurodyta rekomendacija, pagal Direktyvos 2008/57/EB 6 straipsnį atnaujinamas priedo 7 skyrius.

4. Šie inventoriniai aprašai turi apimti bent: a) keleivių vežimo stočių viešąsias erdves, apibrėžtas priedo 2.1.1 punkte; b) riedmenis, apibrėžtus priedo 2.1.2 punkte.

5. Inventoriniai aprašai atnaujinami, kad būtų įtraukti naujos infrastruktūros ir riedmenų duomenys, taip pat esamos infrastruktūros ir riedmenų atnaujinimo ir tobulinimo darbų duomenys.

▼M1

7a straipsnis

Prieinamumo duomenų rinkimas, tvarkymas ir keitimasis jais

1. Per devynis mėnesius nuo 2019 m. birželio 16 d. kiekviena valstybė narė nusprendžia, kurie subjektai yra atsakingi už prieinamumo duomenų rinkimą, tvarkymą ir keitimąsi jais.

2. Valstybės narės gali Komisijos prašyti terminą pratęsti. Šis pratęsimas turi būti daromas tik išimties tvarka, tinkamai pagrįstas ir ribotos trukmės. Visų pirma laikoma, kad jis pagrįstas, jei Europos Sąjungos geležinkelių agentūra per du mėnesius nuo šio reglamento įsigaliojimo nėra įdiegusi jo priede nustatytos duomenų rinkimo priemonės ir užtikrinusi visų tame priede nustatytų jos veiksenų.

3. Kiekvienoje geležinkelio stotyje turi būti už keitimąsi prieinamumo duomenimis atsakingas subjektas.

4. Duomenų rinkimas ir konvertavimas turi būti baigti per 36 mėnesius nuo šio reglamento įsigaliojimo.

5. Kol pradės visapusiškai veikti Komisijos reglamento (ES) Nr. 454/2011 ( 3 ) I priedo 7.2, 7.3 ir 7.4 skirsniuose aprašyta keitimosi duomenimis sistema, keitimąsi prieinamumo duomenimis sudaro tų duomenų perdavimas į Europos geležinkelių stočių prieinamumo duomenų bazę, kurios prieglobą vykdo Europos Sąjungos geležinkelių agentūra.

▼B

8 straipsnis

Nacionaliniai įgyvendinimo planai

1. Siekdamos palaipsniui pašalinti visas nustatytas prieinamumo kliūtis, valstybės narės priima nacionalinius įgyvendinimo planus, į kuriuos įtraukiama bent informacija, nurodyta priedo C priedėlyje.

2. Nacionaliniai įgyvendinimo planai grindžiami esamais nacionaliniais planais ir, jeigu turima, 7 straipsnyje nurodytais inventoriniais aprašais arba bet kuriais kitais tinkamais ir patikimais informacijos šaltiniais.

Valstybės narės pačios sprendžia dėl nacionalinių planų taikymo srities ir dėl to, kaip sparčiai juos įgyvendinti.

3. Nacionaliniai įgyvendinimo planai vykdomi bent 10 metų laikotarpiu ir reguliariai atnaujinami – bent kas penkerius metus.

4. Nacionaliniuose įgyvendinimo planuose pateikiama strategija, įskaitant prioritetų nustatymo taisyklę, pagal kurią nustatomi kriterijai ir prioritetai, kuriais remiantis renkamasi, kurios stotys ir riedmenų vienetai turi būti atnaujinami arba tobulinami. Strategija rengiama kartu su infrastruktūros valdytoju (-ais), stoties (-čių) valdytoju (-ais), geležinkelio įmone (-ėmis) ir, jeigu reikia, kitomis vietos valdžios institucijomis (įskaitant vietos transporto institucijas). Konsultuojamasi su asociacijomis, kurios atstovauja naudotojams, įskaitant neįgaliuosius ir riboto judumo asmenis.

5. Kiekvienoje valstybėje narėje 4 dalyje minima prioritetų nustatymo taisykle pakeičiama priedo B priedėlyje pateikta taisyklė, kuri taikoma, kol toje valstybėje narėje priimamas nacionalinis įgyvendinimo planas.

6. Valstybės narės apie savo nacionalinius įgyvendinimo planus Komisijai praneša ne vėliau kaip iki 2017 m. sausio 1 d. Komisija paskelbia nacionalinius įgyvendinimo planus ir jų vėlesnius pakeitimus, apie kuriuos pranešama pagal 9 dalį, savo interneto svetainėje ir, pasitelkusi pagal Direktyvą 2008/57/EB įsteigtą komitetą, informuoja apie juos valstybes nares.

7. Pasibaigus pranešimų teikimo procesui, Komisija per šešis mėnesius parengia lyginamąją nacionaliniuose įgyvendinimo planuose pateiktų strategijų apžvalgą. Remdamasi šia apžvalga ir bendradarbiaudama su 9 straipsnyje nurodytu patariamuoju organu ji nustato bendrus tolesnio TSS įgyvendinimo prioritetus ir kriterijus. Per persvarstymo procesą pagal Direktyvos 2008/57/EB 6 straipsnį šie prioritetai įtraukiami į priedo 7 skyrių.

8. Per dvylika mėnesių po to, kai priimama persvarstyta TSS, valstybės narės persvarsto savo nacionalinius įgyvendinimo planus remdamosi 7 dalyje nurodytais prioritetais.

9. Valstybės narės praneša Komisijai apie persvarstytus nacionalinius įgyvendinimo planus, nurodytus 8 dalyje, ir apie bet kokius nacionalinių įgyvendinimo planų atnaujinimus, nurodytus 3 dalyje, ne vėliau kaip per keturias savaites po jų patvirtinimo.

9 straipsnis

Patariamasis organas

1. Komisija įsteigia patariamąjį organą, kuris padeda Komisijai stebėti, kaip įgyvendinama TSS. Patariamajam organui pirmininkauja Komisija.

2. Patariamasis organas įsteigiamas ne vėliau kaip 2015 m. vasario 1 d., jį sudaro: a) jame dalyvauti pageidaujančios valstybės narės; b) geležinkelio sektoriaus atstovaujamosios organizacijos; c) naudotojų atstovaujamosios organizacijos; d) Europos geležinkelio agentūra.

3. Patariamojo organo uždaviniai: a) stebėti inventorinių aprašų būtinųjų duomenų struktūros rengimą; b) paremti valstybes nares joms sudarant inventorinius aprašus ir rengiant įgyvendinimo planus; c) padėti Komisijai stebėti, kaip įgyvendinama TSS; d) skatinti dalytis gerąja patirtimi; e) padėti Komisijai nustatyti bendrus TSS įgyvendinimo, kaip nurodyta 8 straipsnyje, prioritetus ir kriterijus; f) prireikus Komisijai teikti rekomendacijas, ypač dėl to, kaip gerinti TSS įgyvendinimą.

4. Komisija valstybes nares apie patariamojo organo veiklą informuoja per komitetą, įsteigtą pagal Direktyvą 2008/57/EB.

10 straipsnis

Baigiamosios nuostatos

Visiška atitiktis TSS privaloma vykdant projektus, kuriems skiriama Sąjungos finansinė parama esamiems riedmenims ar jų dalims atnaujinti arba tobulinti arba esamai infrastruktūrai, ypač stotims ar jų sudedamosioms dalims ir peronams ar jų sudedamosioms dalims, atnaujinti ar tobulinti.

11 straipsnis

Panaikinimas

Sprendimas 2008/164/EB panaikinamas 2015 m. sausio 1 d.

Tačiau jis ir toliau taikomas:

a) posistemiams, kuriuos naudoti leista pagal tą sprendimą;

b) naujų, atnaujinamų arba tobulinamų posistemių projektams, kurių įgyvendinimas šio reglamento paskelbimo dieną yra gerokai pažengęs arba kurie vykdomi pagal sutartį;

c) esamos konstrukcijos naujų riedmenų projektams, kaip nurodyta šio reglamento priedo 7.1.2 punkte.

12 straipsnis

Įsigaliojimas

Šis reglamentas įsigalioja dvidešimtą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Jis taikomas nuo 2015 m. sausio 1 d. Tačiau leidimas pradėti eksploatuoti pagal šio reglamento priede pateiktą TSS gali būti išduodamas dar iki 2015 m. sausio 1 d.

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.









PRIEDAS

TURINYS 1. ĮVADAS 1.1. Techninė taikymo sritis 1.2. Geografinė taikymo sritis 2. POSISTEMIŲ TAIKYMO SRITIS IR APIBRĖŽTYS 2.1. Posistemių taikymo sritis 2.1.1. Su infrastruktūros posistemiu susijusi taikymo sritis 2.1.2. Su riedmenų posistemiu susijusi taikymo sritis 2.1.3. Su veiklos aspektų posistemiu susijusi taikymo sritis 2.1.4. Su telematikos priemonių keleivių vežimo paslaugoms posistemiu susijusi taikymo sritis 2.2. Neįgaliųjų ir riboto judumo asmenų apibrėžtis 2.3. Kitos apibrėžtys 3. ESMINIAI REIKALAVIMAI 4. POSISTEMIŲ APIBŪDINIMAS 4.1. Įvadas 4.2. Funkcinės ir techninės specifikacijos 4.2.1. Infrastruktūros posistemis 4.2.2. Riedmenų posistemis 4.3. Funkcinės ir techninės sąsajų specifikacijos 4.3.1. Sąsajos su infrastruktūros posistemiu 4.3.2. Sąsajos su riedmenų posistemiu 4.3.3. Sąsajos su telematikos priemonių keleivių vežimo paslaugoms posistemiu 4.4. Veiklos taisyklės 4.4.1. Infrastruktūros posistemis 4.4.2. Riedmenų posistemis 4.4.3. Pagalbinių įlipimo priemonių ir pagalbos teikimas 4.5. Techninės priežiūros taisyklės 4.5.1. Infrastruktūros posistemis 4.5.2. Riedmenų posistemis 4.6. Profesinė kvalifikacija 4.7. Sveikatos apsaugos ir saugos sąlygos 4.8. Infrastruktūros ir riedmenų registrai 4.8.1. Infrastruktūros registras 4.8.2. Riedmenų registras 5. SĄVEIKOS SUDEDAMOSIOS DALYS 5.1. Apibrėžtis 5.2. Inovaciniai sprendimai 5.3. Sudedamųjų dalių sąrašas ir charakteristikos 5.3.1. Infrastruktūra 5.3.2. Riedmenys 6. ATITKTIES IR (ARBA) TINKAMUMO NAUDOTI ĮVERTINIMAS 6.1. Sąveikos sudedamosios dalys 6.1.1. Atitikties vertinimas 6.1.2. Modulių taikymas 6.1.3. Konkrečios vertinimo procedūros 6.2. Posistemiai 6.2.1. EB patikra (bendrosios nuostatos) 6.2.2. Posistemio EB patikros procedūros (moduliai) 6.2.3. Konkrečios vertinimo procedūros 6.2.4. Techniniai sprendimai, kurie teikia pagrindą manyti, kad atitiktis bus užtikrinta projektavimo etapu 6.2.5. Techninės priežiūros vertinimas 6.2.6. Veiklos taisyklių vertinimas 6.2.7. Bendrojo naudojimo paskirties riedmenų vienetų vertinimas 7. TSS ĮGYVENDINIMAS 7.1. Šios TSS taikymas naujai infrastruktūrai ir riedmenims 7.1.1. Nauja infrastruktūra 7.1.2. Nauji riedmenys 7.2. Šios TSS taikymas esamai infrastruktūrai ir riedmenims 7.2.1. Laipsniško perėjimo prie tikslinės sistemos etapai 7.2.2. Šios TSS taikymas esamai infrastruktūrai 7.2.3. Šios TSS taikymas esamiems riedmenims 7.3. Specifiniai atvejai 7.3.1. Bendrosios nuostatos 7.3.2. Specifinių atvejų sąrašas A priedėlis. Šioje TSS nurodyti standartai ir norminiai dokumentai B priedėlis. Laikina stočių modernizavimo ir (arba) atnaujinimo prioritetų nustatymo taisyklė C priedėlis. Nacionaliniame įgyvendinimo plane (NĮP) pateikiama informacija D priedėlis. Sąveikos sudedamųjų dalių vertinimas E priedėlis. Posistemių vertinimas F priedėlis. Riedmenų atnaujinimas arba patobulinimas G priedėlis. Keleiviams skirtų išorinių durų garsiniai įspėjamieji signalai H priedėlis. Pirmumo tvarka neįgaliesiems ir riboto judumo asmenims skirtų sėdimųjų vietų schemos I priedėlis. Neįgaliųjų vežimėliams skirtų vietų schemos J priedėlis. Erdvės keleiviams praeiti schemos K priedėlis. Riedmenyje neįgaliųjų vežimėliams pritaikytų zonų koridoriaus pločio lentelė L priedėlis. Neįgaliųjų vežimėlyje sėdinčio keleivio pasiekiama zona M priedėlis. Važiuoti traukiniu tinkamas neįgaliųjų vežimėlis N priedėlis. Neįgaliųjų ir riboto judumo asmenų ženklai O priedėlis. Techninių dokumentų sąrašas

1. ĮVADAS

Šios TSS tikslas – didinti geležinkelių transporto prieinamumą neįgaliesiems ir riboto judumo asmenims.

1.1. Techninė taikymo sritis

Techninė šios TSS taikymo sritis nustatyta reglamento 2 straipsnio 1 dalyje.

1.2. Geografinė taikymo sritis

Geografinė šios TSS taikymo sritis nustatyta reglamento 2 straipsnio 2 dalyje.

2. POSISTEMIŲ TAIKYMO SRITIS IR APIBRĖŽTYS

2.1. Posistemių taikymo sritis

2.1.1. Su infrastruktūros posistemiu susijusi taikymo sritis

Ši TSS taikoma visoms keleivinių stočių, kurias valdo geležinkelio įmonė, infrastruktūros ar stoties valdytojas, viešosioms vietoms. Tai apima informacijos teikimą, bilietų įsigijimą ir jų žymėjimą, jeigu reikia, ir galimybę laukti traukinio.

2.1.2. Su riedmenų posistemiu susijusi taikymo sritis

Ši TSS taikoma riedmenims, kurie patenka į lokomotyvų ir keleivinių riedmenų TSS taikymo sritį ir yra skirti keleiviams vežti.

2.1.3. Su veiklos aspektų posistemiu susijusi taikymo sritis

Ši TSS taikoma procedūroms, kuriomis užtikrinamas darnus infrastruktūros ir riedmenų posistemių veikimas, kai keleiviai yra neįgalieji ir riboto judumo asmenys.

2.1.4. Su telematikos priemonių keleivių vežimo paslaugoms posistemiu susijusi taikymo sritis

Ši TSS taikoma vaizdinės ir garsinės informacijos teikimo keleiviams sistemoms, įrengtoms stotyse ir riedmenyse.

2.2. Neįgaliųjų ir riboto judumo asmenų apibrėžtis

Neįgalieji ir riboto judumo asmenys – asmenys, turintys nuolatinį arba laikiną fizinį, psichikos, intelekto arba jutimo sutrikimą, kuris esant įvairioms kliūtims gali jiems trukdyti visapusiškai ir veiksmingai naudotis transportu vienodomis sąlygomis su kitais keleiviais, arba asmenys, kurių judumą naudojantis transportu riboja amžius.

Ši TSS netaikoma pernelyg didelių daiktų (pvz., dviračių arba stambaus bagažo) vežimui.

2.3. Kitos apibrėžtys

Su riedmenimis susijusios apibrėžtys pateiktos lokomotyvų ir keleivinių riedmenų TSS 2.2 punkte.

▼M1

Prieinamumo duomenys

Prieinamumo duomenys – su keleivinių geležinkelio stočių prieinamumu susijusi informacija (keleivinių geležinkelio stočių savybių ir įrangos apibūdinimas), kurią būtina rinkti, tvarkyti ir ja keistis. Kai tinkama, tas apibūdinimas papildomas informacija apie stočių atitikties šiai TSS būklę.

▼B

Maršrutas be kliūčių

Maršrutas be kliūčių – dviejų ar daugiau viešųjų keleiviams vežti skirtų vietų, apibrėžtų 2.1.1 punkte, jungtis. Juo gali judėti visi neįgalieji ir riboto judumo asmenys. Siekiant šio tikslo, maršrutas gali būti padalytas, kad labiau atitiktų visų neįgaliųjų ir riboto judumo asmenų poreikius. Visų maršruto be kliūčių dalių derinys sudaro maršrutą, prieinamą visiems neįgaliesiems ir riboto judumo asmenims.

Maršrutas be laiptelių

Maršrutas be laiptelių – maršruto be kliūčių dalis, atitinkanti judėjimo sutrikimų turinčių asmenų poreikius. Vengiama lygmenų skirtumų arba, jeigu to negalima išvengti, skirtingi lygmenys sujungiami rampomis arba keltuvais.

„Lytimieji ženklai“ ir „lytimieji valdikliai“

„Lytimieji ženklai“ ir „lytimieji valdikliai“ – ženklai ar valdikliai, prie kurių priskiriamos reljefinės piktogramos, reljefiniai rašmenys ir užrašai Brailio raštu.

Stoties valdytojas

Stoties valdytojas – organizacinis vienetas valstybėje narėje, kuriam buvo patikėta valdyti geležinkelio stotį ir kuris gali būti infrastruktūros valdytojas.

Saugos informacija

Saugos informacija – keleiviams teikiama informacija, kad jie iš anksto žinotų, kaip reikia elgtis avarijos atveju.

Saugos nurodymai

Saugos nurodymai – įvykus avarijai keleiviams duodami nurodymai, kad jie suprastų, ką turi daryti.

Vienalygė prieiga

Vienalygė prieiga – prieiga nuo perono iki riedmens durų angos, atitinkanti šiuos reikalavimus:

— tarpas tarp durų slenksčio (arba nuleisto durų angos tiltelio) ir perono krašto yra ne didesnis kaip 75 mm horizontaliai ir 50 mm vertikaliai, o

— riedmenyje tarp durų slenksčio ir angainės nėra vidinių laiptelių.

3. ESMINIAI REIKALAVIMAI

Toliau pateiktose lentelėse nurodyti esminiai reikalavimai, išdėstyti Direktyvos 2008/57/EB III priede, kuriuos, atsižvelgiant į šios TSS taikymo sritį, atitinka šios TSS 4 skirsnyje išdėstytos specifikacijos.

Lentelėje nenurodyti esminiai reikalavimai šios TSS taikymo sričiai neaktualūs.







1 lentelė Esminiai infrastruktūros posistemiui keliami reikalavimai Infrastruktūra Esminių reikalavimų Direktyvos 2008/57/EB III priede nuoroda TSS elementas Šio priedo punkto nuoroda Sauga Patikimumas ir prieinamumas Sveikata Aplinkosauga Techninis suderinamumas Prieinamumas (1) Parkavimo galimybės neįgaliesiems ir riboto judumo asmenims 4.2.1.1 2.1.2 Maršrutas be kliūčių 4.2.1.2 2.1.1 2.1.2 Durys ir įėjimai 4.2.1.3 1.1.1 2.1.1 2.1.2 Grindų paviršiai 4.2.1.4 2.1.1 2.1.2 Permatomų kliūčių žymėjimas 4.2.1.5 2.1.1 2.1.2 Tualetai ir kūdikių vystymo stalai 4.2.1.6 1.1.5 2.1.1 2.1.2 Baldai ir nepritvirtintos priemonės 4.2.1.7 2.1.1 2.1.2 Bilietų pardavimas, informacijos ir pagalbos keleiviams punktai 4.2.1.8 2.1.1 2.7.3 2.7.1 2.1.2 2.7.5 Apšvietimas 4.2.1.9 2.1.1 2.1.2 Vaizdinė informacija: rodyklės, piktogramos, spausdintinė arba nuolat atnaujinama informacija 4.2.1.10 2.7.1 2.1.2 2.7.5 Sakytinė informacija 4.2.1.11 2.1.1 2.7.3 2.7.1 2.1.2 2.7.5 Perono plotis ir kraštas 4.2.1.12 2.1.1 2.1.2 Perono galai 4.2.1.13 2.1.1 2.1.2 Pagalbinės įlipimo priemonės peronuose 4.2.1.14 1.1.1 2.1.2 Vienalygės geležinkelio perėjos stotyse 4.2.1.15 2.1.1 2.1.2 ( 1 ) Esminis reikalavimas, nurodytas 2013 m. kovo 11 d. Komisijos direktyvoje 2013/9/ES, kuria iš dalies keičiamas Direktyvos 2008/57/EB III priedas (OL L 68, 2013 3 12, p. 55).







2 lentelė Esminiai riedmenų posistemiui keliami reikalavimai Riedmenys Esminių reikalavimų Direktyvos 2008/57/EB III priede nuoroda TSS elementas Šio priedo punkto nuoroda Sauga Patikimumas ir prieinamumas Sveikata Aplinkosauga Techninis suderinamumas Prieinamumas Sėdynės 4.2.2.1 1.3.1 2.4.5 Vietos neįgaliųjų vežimėliams 4.2.2.2 2.4.1 2.4.5 Durys 4.2.2.3 1.1.1 1.1.5 2.4.1 1.2 2.4.5 Apšvietimas 4.2.2.4 2.4.1 2.4.5 Tualetai 4.2.2.5 2.4.1 2.4.5 Erdvė keleiviams praeiti 4.2.2.6 1.3.1 2.4.5 Keleivių informavimas 4.2.2.7 2.4.1 2.7.3 2.7.1 2.4.5 2.7.5 Aukščio skirtumai 4.2.2.8 1.1.5 2.4.5 Turėklai 4.2.2.9 1.1.5 2.4.5 Neįgaliųjų vežimėliams pritaikytos miegamosios vietos 4.2.2.10 2.4.1 2.4.5 Laiptelio padėtis lipant į riedmenį ir išlipant iš jo 4.2.2.11 1.1.1 2.4.2 1.5 2.4.3 2.4.5 Pagalbinės įlipimo priemonės 4.2.2.12 1.1.1 1.5 2.4.3 2.4.5

4. POSISTEMIŲ APIBŪDINIMAS

4.1. Įvadas

(1) Sąjungos geležinkelių sistema, kuriai taikoma Direktyva 2008/57/EB ir kurios sudedamosios dalys yra posistemiai, yra integruota sistema, kurios suderinamumas turi būti patikrintas. Šis suderinamumas pirmiausia tikrinamas pagal kiekvieno posistemio specifikacijas, pagal jo sąsajas su sistema, į kurią jis yra integruotas, taip pat pagal veiklos ir techninės priežiūros taisykles.

(2) Pagal funkcines ir technines posistemių ir jų sąsajų specifikacijas, aprašytas 4.2 ir 4.3 punktuose, konkrečių technologijų ar techninių sprendimų taikyti neprivaloma, išskyrus atvejus, kai tai būtina sąveikai Sąjungos geležinkelių tinkle užtikrinti. Tačiau dėl inovacinių sąveikos sprendimų gali prireikti naujų specifikacijų ir (arba) naujų vertinimo metodų. Kad būtų galima taikyti technologijų naujoves, tos specifikacijos ir vertinimo metodai turi būti parengti reglamento 6 straipsnyje nustatyta tvarka.

(3) Atsižvelgiant į visus taikomus esminius reikalavimus nustatyti infrastruktūros ir riedmenų posistemių pagrindiniai parametrai, susiję su prieinamumu neįgaliesiems ir riboto judumo asmenims, pateikti šios TSS 4.2 punkte. Veiklos reikalavimai ir įpareigojimai nustatyti traukinių eismo organizavimo ir valdymo TSS ir šios TSS 4.4 punkte.

4.2. Funkcinės ir techninės specifikacijos

4.2.1. Infrastruktūros posistemis

(1) Laikantis 3 skirsnyje pateiktų esminių reikalavimų, funkcinės ir techninės infrastruktūros posistemio specifikacijos, susijusios su prieinamumu neįgaliesiems ir riboto judumo asmenims, yra šios: — Parkavimo galimybės neįgaliesiems ir riboto judumo asmenims — Maršrutai be kliūčių — Durys ir įėjimai — Grindų paviršiai — Permatomų kliūčių žymėjimas — Tualetai ir kūdikių vystymo stalai — Baldai ir nepritvirtintos priemonės — Bilietų pardavimas, informacijos ir pagalbos keleiviams punktai — Apšvietimas — Vaizdinė informacija: rodyklės, piktogramos, spausdintinė arba nuolat atnaujinama informacija — Sakytinė informacija — Perono plotis ir kraštai — Peronų galai — Peronuose laikomos pagalbinės įlipimo priemonės — Vienalygės geležinkelio perėjos

(2) 4.2.1.1–4.2.1.15 punktuose nustatyti pagrindiniai parametrai taikomi infrastruktūros posistemio taikymo sričiai, kuri apibrėžta 2.1.1 punkte; juos galima suskirstyti į dvi kategorijas: — parametrai, kurių techninius duomenis reikia nustatyti išsamiai, pavyzdžiui, peronų ir jų pasiekiamumo parametrai. Tokiu atveju pagrindiniai parametrai apibūdinami konkrečiai ir nurodomi išsamūs techniniai duomenys, kurių reikia, kad būtų įvykdytas reikalavimas; — parametrai, kurių techninių duomenų nebūtina nustatyti išsamiai, pavyzdžiui rampų ar parkavimo vietų ypatybės. Tokiu atveju pagrindiniai parametrai nustatomi kaip funkcinis reikalavimas, kurį galima įvykdyti taikant kelis techninius sprendimus. Toliau pateiktoje 3 lentelėje nurodyta kiekvieno pagrindinio parametro kategorija.



3 lentelė Pagrindinių parametrų kategorijos Pagrindinis parametras Numatyti techniniai duomenys Tik funkcinis reikalavimas Parkavimo galimybės neįgaliesiems ir riboto judumo asmenims Visas 4.2.1.1 punktas Maršrutas be kliūčių Maršrutų išdėstymas Maršruto be kliūčių plotis Slenksčiai Dvigubi turėklai Keltuvo tipas Brailio rašto ženklų aukštis Išsamus apibūdinimas 4.2.1.3 (2) – durų plotis 4.2.1.3 (4) – aukštis, kuriame įrengtas durų atidarymo įtaisas 4.2.1.3 (1) 4.2.1.3 (3) Grindų paviršiai Visas 4.2.1.4 punktas Visas 4.2.1.5 punktas Tualetai ir kūdikių vystymo stalai Visas 4.2.1.6 punktas Baldai ir nepritvirtintos priemonės Visas 4.2.1.7 punktas Bilietų pardavimas, informacijos ir pagalbos keleiviams punktai 4.2.1.8 (5) – praeiga prie bilietų kontrolės automatų 4.2.1.8 (1)–(4) 4.2.1.8 (6) Apšvietimas 4.2.1.9 (3) – peronų apšvietimas 4.2.1.9 (1), 4.2.1.9 (2), 4.2.1.9 (4) – kitų vietų apšvietimas Vaizdinė informacija: rodyklės, piktogramos, spausdintinė arba nuolat atnaujinama informacija Teikiamos informacijos išsamumas Informacijos pateikimo vieta Išsamus vaizdinės informacijos apibūdinimas Sakytinė informacija Visas 4.2.1.11 punktas Perono plotis ir kraštas Visas 4.2.1.12 punktas Peronų galai Visas 4.2.1.13 punktas Peronuose laikomos pagalbinės įlipimo priemonės Visas 4.2.1.14 punktas Vienalygės geležinkelio perėjos stotyse Visas 4.2.1.15 punktas

4.2.1.1. Parkavimo galimybės neįgaliesiems ir riboto judumo asmenims

(1) Jeigu stotyje yra parkavimo zona, joje turi būti pakankamai pritaikytų parkavimo vietų, rezervuotų neįgaliesiems ir riboto judumo asmenims, turintiems teisę jomis naudotis, išdėstytų parkavimo zonos dalyje, esančioje arčiausiai neįgaliesiems ir riboto judumo asmenims pritaikyto įėjimo į stotį.

4.2.1.2. Maršrutas be kliūčių

(1) Įrengiami maršrutai be kliūčių, kuriais sujungiamos toliau išvardytos viešosios infrastruktūros vietos, jeigu jos įrengtos: — stoties teritorijoje esančios kitų rūšių transporto stotelės (pvz., taksi, autobusų, tramvajaus, metro, keltų ir kt.), — automobilių stovėjimo aikštelės, — pritaikyti įėjimai ir išėjimai, — informacijos punktai, — vaizdinės ir garsinės informacijos teikimo sistemos, — bilietų pardavimo vietos, — pagalbos keleiviams punktai, — laukimo zonos, — tualetai, — peronai.

(2) Maršrutų be kliūčių ilgis turi būti lygus praktiškai trumpiausiam atstumui.

(3) Maršruto be kliūčių grindų ar grindinio paviršiai turi turėti prastai atspindėti šviesą.

4.2.1.2.1. Horizontalus judėjimas

(1) Visi maršrutai be kliūčių, pėsčiųjų tiltai ir požeminės perėjos neturi būti siauresni nei 160 cm, išskyrus zonose, nurodytose 4.2.1.3 punkto 2 papunktyje (durys), 4.2.1.12 punkto 3 papunktyje (peronai) ir 4.2.1.15 2 papunktyje (vienalygės perėjos).

(2) Jeigu horizontaliajame maršrute įrengta slenksčių, jie turi aiškiai išskirti iš grindų ir negali būti aukštesni nei 2,5 cm.

4.2.1.2.2. Vertikalus judėjimas

(1) Jeigu maršrute be kliūčių reikia pereiti iš vieno lygmens į kitą, jame turėtų būti numatytas maršrutas be laiptelių, kuriuo vietoj laiptų galėtų pasinaudoti žmonės su judėjimo negalia.

(2) Laiptai maršrute be kliūčių turi būti ne siauresni kaip 160 cm, matuojant tarpą tarp turėklų. Bent pirmasis ir paskutinis laipteliai pažymimi kontrastinga juosta, o prieš pirmąjį leidimosi žemyn laiptelį įrengiamos bent lytimosios įspėjamosios paviršiaus žymenos.

(3) Ten, kur nėra keltuvų, įrengiamos rampos, skirtos neįgaliesiems ir riboto judumo asmenims, kurie nepajėgia naudotis laiptais. Jų nuolydis turi būti nedidelis. Stataus nuolydžio rampos leidžiamos tik trumpose atkarpose.

(4) Iš abiejų laiptų ir rampų pusių įrengiami turėklai dviem lygiais.

(5) Ten, kur nėra rampų, įrengiami keltuvai, kurie turi būti bent 2 tipo pagal A priedėlio 1 rodyklėje nurodytą specifikaciją. 1 tipo keltuvai leidžiami tik tuo atveju, jeigu stotys atnaujinamos ar modernizuojamos.

(6) Eskalatorių ir judamųjų takų konstrukcija turi atitikti A priedėlio 2 rodyklėje nurodytą specifikaciją.

(7) Vienalygės geležinkelio perėjos maršrute be kliūčių gali būti įrengiamos tik jeigu atitinka 4.2.1.15 punkto reikalavimus.

4.2.1.2.3. Maršruto ženklinimas

(1) Maršrutai be kliūčių turi būti aiškiai pažymėti vaizdine informacija, kaip nurodyta 4.2.1.10 punkte.

(2) Žmonėms su regėjimo negalia informacija apie maršrutą be kliūčių pateikiama bent lytimosiomis ir kontrastingomis vaikščiojamojo paviršiaus žymenomis. Ši dalis netaikoma maršrutams be kliūčių į automobilių stovėjimo aikšteles ir iš jų.

(3) Papildomai arba kaip alternatyvą leidžiama taikyti techninius sprendimus, kuriuose naudojami nuotolinio valdymo garsiniai įtaisai ar telefonijos įrenginiai. Kai šie sprendimai taikomi kaip alternatyva, jie laikomi inovaciniais sprendimais.

(4) Jeigu išilgai maršruto be kliūčių, vedančio į peroną, įrengti turėklai arba yra ranka pasiekiamos sienos, glausta informacija (pvz., perono numeris arba krypties informacija) Brailio raštu arba prizminėmis raidėmis ar skaitmenimis pateikiama ant turėklo arba ant sienos 145–165 cm aukštyje.

4.2.1.3. Durys ir įėjimai

(1) Šis punktas taikomas visoms maršrutuose be kliūčių įrengtoms durims ir įėjimams, išskyrus tualetų, kurie nėra skirti neįgaliesiems ir riboto judumo asmenims, duris.

(2) Laisvas naudingasis durų plotis turi būti ne mažesnis kaip 90 cm, jomis turi galėti naudotis neįgalieji ir riboto judumo asmenys.

(3) Leidžiama naudoti ranka darinėjamas, pusiau automatines arba automatines duris.

(4) Durų atidarymo įtaisai įrengiami 800–110 cm aukštyje.

4.2.1.4. Grindų paviršiai

(1) Visos grindų dangos, grindinio paviršiai ir laiptų pakopų paviršiai turi būti neslidūs.

(2) Stoties pastatų viduje vaikščiojamojo paviršiaus nelygumai bet kuriame grindų taške neturi būti didesni nei 0,5 cm, išskyrus slenksčius, drenažo latakus ir lytimąsias vaikščiojamojo paviršiaus žymenas.

4.2.1.5. Permatomų kliūčių žymėjimas

(1) Keleivių maršrutuose esančios arba šalia jų esančios permatomos kliūtys – stiklinės durys arba permatomos sienos – turi būti pažymėtos. Permatomos kliūtys žymimos taip, kad būtų aiškiai matomos. Žymėti nereikalaujama, jeigu keleiviai nuo atsitrenkimo apsaugomi kitais būdais, pvz., turėklais arba ištisiniais suolais.

4.2.1.6. Tualetai ir kūdikių vystymo stalai

(1) Jeigu stotyje įrengiami tualetai, juose turi būti bent viena abiejų lyčių asmenims skirta neįgaliųjų vežimėliui pritaikyta kabina.

(2) Jeigu stotyje įrengti tualetai, turi būti numatytos ir kūdikių vystymo vietos, kuriomis galėtų naudotis ir vyrai, ir moterys.

4.2.1.7. Baldai ir nepritvirtintos priemonės

(1) Stotyse visi baldai ir nepritvirtintos priemonės turi aiškiai skirtis nuo paviršiaus, prieš kurį stovi, spalvos ir būti užapvalintais kraštais.

(2) Stoties teritorijoje visi baldai ir nepritvirtintos priemonės (įskaitant išsikišančius ir kabančius daiktus) išdėstomi taip, kad už jų neužkliūtų neregiai arba žmonės su regėjimo negalia arba kad juos (jas) būtų galima aptikti naudojantis ilga lazdele.

(3) Visuose peronuose, kuriuose keleiviams leidžiama laukti traukinio, ir visose laukimo zonose įrengiama bent viena zona su sėdimaisiais baldais ir neįgaliųjų vežimėliui skirta vieta.

(4) Jeigu ši zona apsaugota nuo aplinkos oro, ji turi būti prieinama neįgaliųjų vežimėliais besinaudojantiems keleiviams.

4.2.1.8. Bilietų pardavimas, informacijos ir pagalbos keleiviams punktai

(1) Jeigu maršrute be kliūčių įrengiamos bilietų kasos, informacijos ir pagalbos keleiviams punktai, bent vienas langelis turi būti pritaikytas neįgaliųjų vežimėliais besinaudojantiems keleiviams ir žemaūgiams žmonėms ir bent viename langelyje įtaisoma indukcinės kilpos sistema, skirta klausos aparatams.

(2) Jeigu bilietų pardavėją kasoje nuo keleivio skiria stiklinė pertvara, ji turi būti nuimama, o jei jos nuimti neįmanoma, įrengiama vidaus ryšio sistema. Pertvara turi būti pagaminta iš skaidraus stiklo.

(3) Jeigu naudojami elektroniniai prietaisai, kuriais bilietų pardavėjui rodoma informacija apie kainas, įrengiami ir prietaisai, kuriais informacija apie kainas būtų rodoma ir bilietą perkančiam asmeniui.

(4) Jeigu stotyje maršrute be kliūčių įrengiami bilietų pardavimo automatai, bent vieno iš tų automatų sąsaja turėtų būti pasiekiama neįgaliųjų vežimėliais besinaudojantiems keleiviams ir žemaūgiams žmonėms.

(5) Jeigu įrengiami bilietų kontrolės automatai, bent prie vieno iš jų turėtų būti ne mažesnio nei 90 cm pločio praėjimas, kuriame išsitektų 1 250 mm ilgio neįgaliųjų vežimėlis, kuriame sėdi žmogus. Patobulinimo ar atnaujinimo atveju leidžiamas ne mažesnis kaip 80 cm plotis.

(6) Jeigu naudojamos sukamosios kryžminės užtvaros, turi būti įrengta ir veikti nesukamojo tipo užtvara, kuria visada galėtų pasinaudoti neįgalieji ir riboto judumo asmenys.

4.2.1.9. Apšvietimas

(1) Išorinių stoties zonų apšvietos lygis turi būti pakankamas, kad būtų lengva orientuotis ir matytųsi aukščio skirtumai, durys ir įėjimai.

(2) Maršrutų be kliūčių apšvietos lygis turi būti pritaikytas prie to, ką keleiviams reikia matyti. Ypatingas dėmesys skiriamas aukščio skirtumų, bilietų pardavimo vietų ir automatų, informacijos punktų ir informacinių ekranų apšvietimui.

(3) Peronai apšviečiami laikantis A priedėlio 3 ir 4 rodyklėse nurodytos specifikacijos.

(4) Avarinis apšvietimas turi užtikrinti pakankamą matomumą, kad būtų galima evakuotis ir įžiūrėti gaisro gesinimo ir saugos įrangą.

4.2.1.10. Vaizdinė informacija: rodyklės, piktogramos, spausdintinė arba nuolat atnaujinama informacija

(1) Teikiama ši informacija: — Saugos informacija ir saugos nurodymai — Įspėjamieji, draudžiamieji ir liepiamieji ženklai — Informacija apie traukinių išvykimą — Stoties įrenginių ir paslaugų (jeigu jos teikiamos) vietų ženklinimo informacija ir į juos (jas) vedančių maršrutų ženklinimo informacija

(2) Vaizdinės informacijos šriftai, simboliai ir piktogramos turi skirtis nuo fono.

(3) Rodyklės pateikiamos visose vietose, kuriose keleiviams tenka rinktis maršrutą, taip pat maršrute tam tikrais intervalais. Ženklai, simboliai ir piktogramos visame maršrute pateikiami nuosekliai.

(4) Informacija apie traukinių išvykimą (įskaitant atvykimo stotį, tarpines stoteles, perono numerį ir išvykimo laiką) bent vienoje stoties vietoje pateikiama ne didesniame kaip 160 cm aukštyje. Šis reikalavimas taikomas tiek spausdintinei, tiek nuolat atnaujinamai informacijai (priklausomai nuo to, kuri iš jų teikiama).

(5) Teksto šriftas turi būti lengvai įskaitomas.

(6) Visi saugos, įspėjamieji, liepiamieji ir draudžiamieji ženklai turi turėti piktogramas.

(7) Lytimosios informacijos ženklai įrengiami: — tualetuose – funkcinė informacija, jeigu tikslinga, pagalbos iškvietos informacija; — keltuvuose pagal A priedėlio 1 rodyklėje nurodytą specifikaciją.

(8) Laiko informacija skaitmenimis pateikiama 24 valandų formatu.

(9) Kartu su neįgaliųjų vežimėlio simboliu pagal N priedėlį pateikiami šie specialūs grafiniai simboliai ir piktogramos: — krypties informacija apie neįgaliųjų vežimėliams tinkamus maršrutus; — nuorodos į neįgaliųjų vežimėliams pritaikytus tualetus ir kitus patogumus, jeigu tokių yra; — jeigu pateikiama informacija apie traukinio vagonų išsidėstymą perone – nuorodos į neįgaliųjų vežimėliams pritaikytas įlaipinimo vietas. Simbolius leidžiama jungti su kitais simboliais (pvz., keltuvų, tualetų ir kt.).

(10) Vietos, kuriose įtaisyta indukcinės kilpos sistema, nurodomos ženklu, aprašytu N priedėlyje.

(11) Neįgaliųjų vežimėliams pritaikytuose tualetuose, kuriuose įrengti atlenkiamieji turėklai, pateikiamas grafinis simbolis, kuriame turėklas pavaizduotas pakeltoje ir nuleistoje padėtyse.

(12) Vienoje vietoje greta viena kitos gali būti ne daugiau kaip penkios piktogramos ir viena krypties rodyklė, rodanti tik vieną kryptį.

(13) Rodiniai turi atitikti 5.3.1.1 punkto reikalavimus. Šiame punkte terminas rodinys reiškia bet kokią nuolat atnaujinamos informacijos priemonę.

4.2.1.11. Sakytinė informacija

(1) Sakytinė informacija turi būti ne žemesnio kaip 0,45 STI-PA lygio pagal A priedėlio 5 rodyklėje nurodytą specifikaciją.

4.2.1.12. Perono plotis ir kraštas

(1) Pavojingoji perono zona prasideda ties perono kraštu nuo geležinkelio bėgių pusės ir apibrėžiama kaip zona, kurioje keleiviams neleidžiama stovėti, kai pravažiuoja traukiniai arba kai traukinys atvyksta.

(2) Perono plotis išilgai viso perono gali būti būtų nevienodas.

(3) Mažiausias perono be kliūčių plotis – pavojingosios zonos pločio ir dviejų lygiagrečių takų po 80 cm (iš viso 160 cm) pločio suma. Perono galuose šis matmuo gali tolydžio sumažėti iki 90 cm.

(4) Šiame 160 cm pločio kelyje gali būti kliūčių. Šiame punkte signalizavimo sistemai reikalinga įranga ir saugos įranga nelaikomos kliūtimis. Mažiausias atstumas nuo kliūties iki pavojingosios zonos nurodytas toliau pateiktoje lentelėje.



4 lentelė Mažiausias atstumas nuo kliūčių iki pavojingosios zonos Kliūties ilgis (išmatuotas lygiagrečiai su perono kraštu) Mažiausias atstumas iki pavojingosios zonos < 1 m (1 pastaba) – maža kliūtis 80 cm nuo 1 m iki < 10 m – didelė kliūtis 120 cm 1 pastaba. Jeigu atstumas tarp dviejų mažų kliūčių yra mažesnis nei 2,4 m, matuojant lygiagrečiai su perono kraštu, jos laikomos viena didele kliūtimi. 2 pastaba. Šiame mažiausiame protarpyje tarp didelės kliūties ir pavojingosios zonos gali būti papildomų mažų kliūčių, jeigu jos atitinka mažoms kliūtims keliamus reikalavimus (mažiausio atstumo iki pavojingosios zonos ir mažiausio atstumo iki kitos mažos kliūties).

(5) Jeigu traukinyje arba perone yra pagalbinių įrenginių, padedančių neįgaliųjų vežimėliais besinaudojantiems keleiviams įlipti į traukinį arba iš jo išlipti, ir tokius įrenginius numatoma naudoti, turi būti numatytas laisvas 150 cm protarpis (be kliūčių) nuo pagalbinio įrenginio krašto ta kryptimi, kur neįgaliųjų vežimėlis nuvažiuoja nuo perono į riedmenį arba ant jo užvažiuoja iš riedmens. Naujos stotys turi atitikti šį reikalavimą visiems traukiniams, kurie, kaip planuojama, stos prie perono.

(6) Pavojingosios zonos riba, labiausiai nutolusi nuo perono krašto iš geležinkelio bėgių pusės, turi būti pažymėta regimosiomis ir lytimosiomis vaikščiojamojo paviršiaus žymenomis.

(7) Regimasis žymėjimas – aplinkai kontrastingos spalvos neslidi mažiausiai 10 cm pločio įspėjamoji linija.

(8) Lytimosios vaikščiojamojo paviršiaus žymenos gali būti vieno kurio iš šių dviejų tipų: — atkreipiančios dėmesį, kuriomis nurodomas pavojus ties pavojingosios zonos riba; — nukreipiamosios, kuriomis nurodoma ėjimo į saugiąją perono pusę kryptis.

(9) Perono krašto iš geležinkelio bėgių pusės medžiaga turi sudaryti kontrastą tamsiam tarpeliui.

4.2.1.13. Perono galai

(1) Peronų galuose įrengiama užtvara, kad žmonės negalėtų praeiti, arba jie pažymimi regimosiomis ir lytimosiomis vaikščiojamojo paviršiaus žymenomis, kuriomis atkreipiamas dėmesys į pavojų.

4.2.1.14. Peronuose laikomos pagalbinės įlipimo priemonės

(1) Jeigu naudojama perono rampa, ji turi atitikti 5.3.1.2 punkto reikalavimus.

(2) Jeigu naudojamas perono keltuvas, jis turi atitikti 5.3.1.3 punkto reikalavimus.

(3) Reikia numatyti saugų pagalbinių įlipimo priemonių, įskaitant kilnojamąsias rampas, jeigu jos laikomos perone, laikymo būdą, kad jos nevaržytų keleivių judėjimo ir nekeltų jiems pavojaus.

4.2.1.15. Vienalygės geležinkelio perėjos į peronus

(1) Vienalyges geležinkelio perėjas stotyse leidžiama naudoti kaip maršruto be laiptelių arba maršruto be kliūčių dalį laikantis nacionalinių taisyklių.

(2) Jeigu vienalygės geležinkelio perėjos kartu naudojamos ir kaip maršruto be laiptelių, ir kaip kitų maršrutų dalis, jos: — turi būti ne mažesnio kaip 120 cm (trumpesnės nei 10 m perėjos) arba 160 cm (ne trumpesnės kaip 10 m perėjos) pločio; — turi būti nedidelio nuolydžio; stataus nuolydžio rampos leidžiamos tik trumpose atkarpose; — turi būti suprojektuotos taip, kad mažiausias M priedėlyje apibrėžto vežimėlio ratukas neįstrigtų tarp perėjos paviršiaus ir bėgių; — jeigu vienalygių perėjų prieigose įrengti apsauginiai atitvarai, kad žmonės netyčia ar neleistinai nevaikščiotų skersai geležinkelio kelio, mažiausias perėjos plotis tiesia linija ir tarp atitvarų gali būti mažesnis nei 120 cm, bet ne mažesnis kaip 90 cm; jis turi būti pakankamas, kad galėtų nekliudomas važiuoti neįgaliųjų vežimėlis.

(3) Jeigu maršruto be laiptelių dalis yra vienalygės geležinkelio perėjos, kuriomis naudojasi visi keleiviai: — jos turi atitikti visas nurodytas specifikacijas; — jų paviršius perėjos pradžioje ir gale žymimas regimosiomis ir lytimosiomis žymenomis; — jos turi būti stebimos arba, remiantis nacionalinėmis taisyklėmis, turi būti numatoma įranga, kad perėja galėtų saugiai pereiti aklieji ir žmonės su regėjimo negalia, ir (arba) jos turi būti eksploatuojamos taip, kad jomis galėtų saugiai pereiti žmonės su regėjimo negalia.

(4) Jeigu vieno kurio iš minėtųjų reikalavimų įvykdyti negalima, vienalygė geležinkelio perėja nelaikoma maršruto be laiptelių arba maršruto be kliūčių dalimi.

4.2.2. Riedmenų posistemis

(1) Laikantis 3 skirsnyje pateiktų esminių reikalavimų, funkcinės ir techninės riedmenų posistemio specifikacijos, susijusios su prieinamumu neįgaliesiems ir riboto judumo asmenims, yra šios: — Sėdynės — Vietos neįgaliųjų vežimėliams — Durys — Apšvietimas — Tualetai — Erdvė keleiviams praeiti — Keleivių informavimas — Aukščio skirtumai — Turėklai — Neįgaliųjų vežimėliams pritaikytos miegamosios vietos — Laiptelio padėtis lipant į riedmenį ir išlipant iš jo

4.2.2.1. Sėdynės

4.2.2.1.1. Bendrieji reikalavimai

(1) Rankenos ar vertikalūs turėklai arba kiti reikmenys, už kurių galima pasilaikyti einant tarpueiliu, įtaisomi ant visų prie tarpueilio esančių sėdynių, nebent statmenai atlenkta sėdynė yra ne toliau kaip 200 mm nuo: — kitos į priešingą pusę atgręžtos sėdynės, prie kurios pritaisyta rankena ar vertikalus turėklas arba kitoks reikmuo, už kurio galima pasilaikyti, atlošo; — turėklo ar pertvaros.

(2) Rankenos arba kiti reikmenys, už kurių galima pasilaikyti, įtaisomi 800–1 200 mm aukštyje (matuojant nuo rankenos dalies, į kurią įsikimbama, vidurio) nuo grindų, neturi išsikišti į perėjimą ir turi būti kontrastingos sėdynei spalvos.

(3) Sėdėjimo zonose su išilginėmis fiksuotomis sėdynėmis įrengiami turėklai, kad būtų galima jų įsitverti. Turėklai įrengiami ne rečiau kaip kas 2 000 mm, 800–1 200 mm aukštyje nuo grindų ir turi būti kontrastingos riedmens vidaus aplinkai spalvos.

(4) Rankenos arba kiti reikmenys negali turėti aštrių kampų.

4.2.2.1.2. Pirmumo tvarka neįgaliesiems ir riboto judumo asmenims skirtos sėdimosios vietos

4.2.2.1.2.1. Bendrieji reikalavimai

(1) Ne mažiau kaip 10 % pastovios sudėties traukinio sąstato ar atskiro riedmens ir atskirų klasių sėdimųjų vietų turi būti pirmumo tvarka neįgaliesiems ir riboto judumo asmenims skirtos sėdimosios vietos.

(2) Pirmumo tvarka neįgaliesiems ir riboto judumo asmenims skirtos sėdimosios vietos ir riedmenys, kuriuose jos yra, pažymimos ženklais, atitinkančiais N priedėlį. Nurodoma, kad prireikus kiti keleiviai turi užleisti šias vietas tiems, kas turi pirmumo teisę jomis naudotis.

(3) Pirmumo tvarka neįgaliesiems ir riboto judumo asmenims skirtos sėdimosios vietos įrengiamos keleivių salone arti išorinių durų. Dviaukščiuose riedmenyse ar traukiniuose pirmumo tvarka neįgaliesiems ir riboto judumo asmenims skirtos sėdimosios vietos gali būti abiejuose aukštuose.

(4) Pirmumo tvarka neįgaliesiems ir riboto judumo asmenims skirtose sėdimosiose vietose įtaisyta įranga turi būti bent tokia pati kaip ir to paties tipo paprastų sėdimųjų vietų.

(5) Jeigu prie tam tipo sėdynių pritaisomi porankiai, pirmumo tvarka neįgaliesiems ir riboto judumo asmenims skirtų to paties tipo sėdimųjų vietų porankiai turi būti pakeliamieji, išskyrus porankius, įtaisytus palei riedmens kėbulo šoną ar kupė pertvarą. Turi būti galima tokį porankį pakelti, kad jis būtų lygiagretus su sėdynės atlošu ir prieiga prie šios arba gretimos sėdynės būtų nevaržoma.

(6) Pirmumo tvarka neįgaliesiems ir riboto judumo asmenims skirtos sėdynės negali būti atverčiamosios.

(7) Kiekviena pirmumo tvarka neįgaliesiems ir riboto judumo asmenims skirta sėdimoji vieta ir jos naudotojui reikalinga erdvė turi atitikti H priedėlio H1–H4 paveiksluose nurodytus matmenis.

(8) Visas tokios vietos naudingasis sėdimasis paviršius turi būti ne mažesnio kaip 450 mm pločio (žr. H1 pav.).

(9) Kiekvienos pirmumo tvarka neįgaliesiems ir riboto judumo asmenims skirtos sėdimosios vietos pagalvėlės viršus turi būti 430–500 mm aukštyje nuo grindų ties sėdynės kraštu.

(10) Laisvasis aukštis virš kiekvienos sėdynės turi būti bent 1 680 mm nuo grindų lygio, išskyrus dviaukščius traukinius, kuriuose virš sėdynių įrengtos bagažo lentynos. Tokiais atvejais leidžiama laisvąjį aukštį virš pirmumo tvarka neįgaliesiems ir riboto judumo asmenims skirtų sėdimųjų vietų, esančių po bagažo lentynomis, sumažinti iki 1 520 mm, jeigu 1 680 mm laisvasis aukštis išlaikomas bent virš 50 % pirmumo tvarka neįgaliesiems ir riboto judumo asmenims skirtų sėdimųjų vietų.

(11) Jeigu įrengiamos atlošiamos sėdynės, matuojama sėdynės atlošui esant visiškai statmenoje padėtyje.

4.2.2.1.2.2. Viena kryptimi atgręžtos sėdynės

(1) Jeigu įrengiamos viena kryptimi atgręžtos sėdynės, priešais kiekvieną sėdimąją vietą paliekamas laisvas tarpas turi atitikti H2 pvz., nurodytus matmenis.

(2) Mažiausias atstumas tarp sėdynės atlošo priekinio paviršiaus ir vertikalios plokštumos, einančios per priešais esančios sėdynės labiausiai atsikišusią galinę dalį, turi būti 680 mm. Pažymėtina, kad šitoks atstumas tarp sėdynių matuojamas sėdynės vidurio linijoje 70 mm aukštyje virš sėdynės pagalvėlės ir atlošo atramos sandūros.

(3) Laisvas tarpas tarp sėdynės pagalvėlės priekinio krašto ir pirmiau minėtos vertikalios plokštumos turi būti ne mažesnis kaip 230 mm.

4.2.2.1.2.3. Viena į kitą atgręžtos sėdynės

(1) Jeigu numatomos viena į kitą atgręžtos pirmumo tvarka neįgaliesiems ir riboto judumo asmenims skirtos sėdimosios vietos, mažiausias atstumas tarp sėdynių pagalvėlių priekinių kraštų turi būti 600 mm (žr. H3 pav.). Toks atstumas būtinas ir tada, jei viena iš tų sėdynių nėra pirmumo tvarka neįgaliesiems ir riboto judumo asmenims skirta sėdimoji vieta.

(2) Jeigu prie viena į kitą atgręžtų pirmumo tvarka neįgaliesiems ir riboto judumo asmenims skirtų sėdimųjų vietų įtaisomas stalas, mažiausias laisvas horizontalus atstumas tarp sėdynės pagalvėlės priekinio krašto ir stalo krašto turi būti 230 mm (žr. H4 pav.). Jei viena iš tokių sėdynių nėra pirmumo tvarka neįgaliesiems ir riboto judumo asmenims skirta sėdimoji vieta, atstumas tarp jos ir stalo gali būti mažesnis su sąlyga, kad išlaikomas 600 mm atstumas tarp sėdynių pagalvėlių priekinių kraštų. Prie šoninės sienos pritvirtinti stalai, kurie neišsikiša toliau nei prie lango esančios sėdynės vidurio linija, šios dalies reikalavimų atitikti neturi.

4.2.2.2. Vietos neįgaliųjų vežimėliams

(1) Vietų neįgaliųjų vežimėliams skaičius traukinyje priklauso nuo traukinio, neįskaičiuojant lokomotyvo ar traukos riedmens, ilgio ir turi būti ne mažesnis, nei nurodyta lentelėje.



5 lentelė Mažiausias neįgaliųjų vežimėliams skirtų vietų skaičius pagal traukinio ilgį Traukinio ilgis Neįgaliųjų vežimėliams skirtų vietų skaičius traukinyje Mažiau kaip 30 m 1 vieta 30–205 m 2 vietos Daugiau nei 205 m, bet ne daugiau kaip 300 m 3 vietos Daugiau kaip 300 m 4 vietos

(2) Kad būtų užtikrintas neįgaliųjų vežimėlio stabilumas, jam skirta vieta turi būti suprojektuota taip, kad vežimėlį galima būtų statyti atgręžtą judėjimo arba priešinga kryptimi.

(3) Per visą vietos neįgaliųjų vežimėliui ilgį plotis turi būti 700 mm nuo grindų lygio iki mažiausiai 1 450 mm aukščio ir papildomai paliekama 50 mm pločio laisvos erdvės rankoms iš kiekvienos pusės prie kiekvienos kliūties, varžančios neįgaliųjų vežimėliu besinaudojančio keleivio rankų judesius (pvz., sienos ar konstrukcijos), 400–800 mm aukštyje nuo grindų (jeigu neįgaliųjų vežimėlio vieta yra prie perėjimo, papildomų 50 mm reikalavimas tai pusei netaikomas, nes erdvė iš tos pusės ir taip yra laisva).

(4) Mažiausias atstumas išilginėje plokštumoje tarp neįgaliųjų vežimėliui skirtos vietos galo ir kito paviršiaus turi atitikti I priedėlio I1–I3 pvz., nurodytus matmenis.

(5) Neįgaliųjų vežimėliui skirtoje erdvėje tarp riedmens grindų ir lubų negali būti jokių įsiterpiančių daiktų, išskyrus viršutinę bagažo lentyną, horizontalų prie riedmens sienos ar lubų pagal 4.2.2.9 punkto reikalavimus tvirtinamą turėklą arba stalą.

(6) Vietos neįgaliųjų vežimėliui galas turi būti bent 700 mm pločio konstrukcija ar kitokia tinkama atrama. Konstrukcija ar atrama turi būti tokio aukščio, kad neleistų vežimėliui, kai jis galu remiasi į konstrukciją ar atramą, apvirsti atgal.

(7) Vietose neįgaliųjų vežimėliams gali būti įrengiamos atverčiamosios sėdynės, tačiau, kai jos nenaudojamos (užlenktos), vietos neįgaliųjų vežimėliams turi atitikti matmenų reikalavimus.

(8) Neleidžiama vietose neįgaliųjų vežimėliams ar tiesiai prieš jas įtaisyti nuolatinės įrangos, pavyzdžiui, dviračių kabyklų ar slidžių laikiklių.

(9) Bent viena sėdynė greta kiekvienos neįgaliųjų vežimėliui skirtos vietos arba atgręžta į ją turi būti numatyta neįgaliųjų vežimėliu besinaudojantį keleivį lydinčiam asmeniui. Ši sėdynė turi būti ne mažiau patogi kaip kitų keleivių sėdynės ir gali būti įrengta kitoje perėjimo pusėje.

(10) Didesnio nei 250 km/h projektinio greičio traukiniuose, išskyrus dviaukščius traukinius, neįgaliųjų vežimėliu besinaudojantis keleivis turi turėti galimybę iš vietos neįgaliųjų vežimėliui persėsti į keleivio sėdynę, prie kurios turi būti pritaisytas pakeliamasis porankis. Neįgaliųjų vežimėliu besinaudojantis keleivis turi galėti tai padaryti savarankiškai. Tokiu atveju leidžiama, kad lydinčio asmens sėdynė būtų kitoje eilėje. Šis reikalavimas taikomas 5 lentelėje nurodytam traukinyje turinčių būti vietų neįgaliųjų vežimėliams skaičiui.

(11) Vietose neįgaliųjų vežimėliams įtaisomas pagalbos iškvietos įrenginys, kad kilus pavojui, neįgaliųjų vežimėliu besinaudojantis keleivis turėtų galimybę apie tai pranešti asmeniui, galinčiam imtis reikiamų veiksmų.

(12) Pagalbos iškvietos įrenginys įtaisomas ten, kurį jį neįgaliųjų vežimėliu besinaudojantis asmuo galėtų nesunkiai pasiekti ranka, kaip parodyta L priedėlio L1 paveiksle.

(13) Pagalbos iškvietos įrenginio negalima įtaisyti siauroje nišoje, kurioje jo negalima tiesiogiai pasiekti delnu, bet jis gali būti apsaugotas nuo netyčinio įjungimo.

(14) Pagalbos iškvietos įrenginio sąsaja turi būti tokia, kaip apibrėžta 5.3.2.6 punkte.

(15) Vietoje neįgaliųjų vežimėliui arba prie pat jos tvirtinamas N priedėlio reikalavimus atitinkantis ženklas, kuriuo ši vieta pažymima kaip neįgaliųjų vežimėliui skirta vieta.

4.2.2.3. Durys

4.2.2.3.1. Bendrieji reikalavimai

(1) Šie reikalavimai taikomi tik toms durims, pro kurias patenkama į kitas viešąsias traukinio zonas, išskyrus tualetų duris.

(2) Ranka darinėjamoms viešosios paskirties durims atidaryti arba uždaryti naudojamas valdymo įtaisas turi veikti spaudžiamas rankos delnu ne didesne kaip 20 N jėga.

(3) Durų valdikliai – rankiniai arba mygtukiniai ar kitokie įtaisai – turi būti aiškiai skirtis nuo paviršiaus, prie kurio jie pritaisyti.

(4) Naudotojo sąsaja turi atitikti 5.3.2.1 punkto specifikacijas.

(5) Jeigu durų atidarymo ir uždarymo įtaisai įtaisomi vienas virš kito, atidarymo įtaisas visada turi būti viršuje.

4.2.2.3.2. Išorinės durys

(1) Visų keleiviams skirtų išorinių durų angos laisvas naudingasis plotis, kai durys atidarytos, turi ne mažesnis kaip 800 mm.

(2) Mažesnio kaip 250 km/h projektinio greičio traukiniuose neįgaliųjų vežimėliams pritaikytų durų, kuriomis užtikrinama 2.3 punkte apibrėžta vienalygė prieiga, laisvas naudingasis plotis, kai durys atidarytos, turi būti ne mažesnis kaip 1 000 mm.

(3) Visos keleiviams skirtos išorinės durys iš išorės pažymimos taip, kad skirtųsi nuo riedmens kėbulo.

(4) Neįgaliųjų vežimėliams pritaikytos išorinės durys turi būti arčiausiai neįgaliųjų vežimėlio vietos esančios durys.

(5) Durys, kuriomis naudojasi neįgaliųjų vežimėliuose sėdintys keleiviai, turi būti aiškiai paženklintos N priedėlyje nurodytu ženklu.

(6) Riedmens viduje išorinių durų padėtis aiškiai žymima kontrastinga grindų danga prie išorinių durų.

(7) Kai durų blokavimo įtaisas išjungtas ir jas galima atidaryti, duodamas signalas, kuris turi būti aiškiai girdimas ir matomas traukinio viduje ir prie traukinio esantiems žmonėms. Šis įspėjamasis signalas turi trukti mažiausiai penkias sekundes, kai durys dar nepradėjo darytis, o joms darantis signalą galima nutraukti po 3 sekundžių.

(8) Jeigu durys atsidaro automatiškai arba jas nuotolinio valdymo būdu atidaro mašinistas ar kitas traukinio brigados narys, įspėjamasis signalas turi trukti mažiausiai 3 sekundes nuo durų atidarymo pradžios momento.

(9) Prieš pat atidarant duris, kurios užsidaro automatiškai arba uždaromos nuotolinio valdymo būdu, turi būti duodamas traukinio viduje ir prie jo esantiems žmonėms girdimas ir matomas įspėjamasis signalas. Įspėjamasis signalas turi prasidėti mažiausiai prieš 2 sekundes iki durų uždarymo pradžios ir tęstis, kol durys uždaromos.

(10) Durų įspėjamųjų garsinių signalų šaltinis įrengiamas netoli valdymo įtaiso, o jeigu tokio įtaiso nėra – šalia durų angos.

(11) Vaizdinis signalas turi būti matomas traukinio viduje bei iš išorės ir turi būti įrengtas tokioje vietoje, kad galimybė, jog jį užstos angainėje esantys keleiviai, būtų kuo mažesnė.

(12) Keleiviams skirtų durų įspėjamieji garsiniai signalai turi atitikti G priedėlio specifikaciją.

(13) Durų blokavimo įtaisą išjungia traukinio brigados narys arba jis išjungiamas pusiau automatiškai (t. y. keleiviui paspaudus mygtuką) ar automatiškai.

(14) Durų valdiklis įrengiamas šalia durų sąvaros arba ant jos.

(15) Iš perono įjungiamo išorinių durų atidarymo valdiklio vidurio taškas turi būti 800–1 200 mm aukštyje virš perono lygio matuojant vertikaliai. Tai taikoma visiems peronams, prie kurių stoti suprojektuotas traukinys. Jeigu traukinys suprojektuotas tik vienam perono aukščiui, išorinių durų atidarymo valdiklio vidurio taškas turi būti 800–1 100 mm aukštyje virš perono lygio matuojant vertikaliai.

(16) Išorinių durų atidarymo iš vidaus valdiklio vidurio taškas turi būti 800–1 100 mm aukštyje matuojant vertikaliai nuo riedmens grindų lygio.

4.2.2.3.3. Vidinės durys

(1) Vidinėse automatinėse ir pusiau automatinėse duryse turi būti įrengti įtaisai, apsaugantys keleivius nuo privėrimo, kai durys užsidaro.

(2) Neįgaliųjų vežimėliams pritaikytų durų angos laisvas naudingasis plotis turi būti ne mažesnis kaip 800 mm.

(3) Ranka darinėjamoms durims atidaryti arba uždaryti reikalinga jėga neturi viršyti 60 N.

(4) Vidinių durų valdiklio vidurio taškas turi būti 800–1 100 mm aukštyje matuojant vertikaliai nuo riedmens grindų lygio.

(5) Automatinės perėjimuose tarp riedmenų esančios jungiamosios durys turi veikti sinchroniškai poroje arba antrosios durys turi automatiškai aptikti link jų judantį žmogų ir atsidaryti.

(6) Jeigu daugiau kaip 75 % durų paviršiaus pagaminta iš permatomos medžiagos, toks paviršius turi būti aiškiai pažymėtas matomomis žymenomis.

4.2.2.4. Apšvietimas

(1) Keleivių zonų vidutinės apšvietos mažiausios vertės turi atitikti A priedėlio 6 rodyklėje nurodytos specifikacijos 4.1.2 punktą. Su šių verčių vienodumu susiję reikalavimai netaikomi vertinant atitiktį šiai TSS.

4.2.2.5. Tualetai

(1) Jeigu traukiniuose įrengti tualetai, turi būti numatytas universalus tualetas, prieinamas iš neįgaliųjų vežimėliui skirtos vietos.

(2) Standartiniai tualetai turi atitikti 5.3.2.2 ir 5.3.2.3 punktų reikalavimus.

(3) Universalūs tualetai turi atitikti 5.3.2.2 ir 5.3.2.4 punktų reikalavimus.

(4) Jeigu traukiniuose įrengti tualetai, turi būti numatyta kūdikių vystymo vieta. Jeigu nėra atskiros patalpos kūdikių vystyklams pakeisti arba jeigu tokia atskira patalpa yra, bet ji nepritaikyta neįgaliųjų vežimėliams, kūdikių vystymo stalas turi būti įrengtas universaliame tualete. Jis turi atitikti 5.3.2.5 punkto reikalavimus.

4.2.2.6. Erdvė keleiviams praeiti

(1) Nuo įėjimo į riedmenį erdvė keleiviams praeiti turi atitikti šiuos reikalavimus: — per riedmenį – J priedėlio J1 paveiksle pateiktus matmenis; — perėjimuose tarp vieno traukinio sąstato riedmenų – J priedėlio J2 paveiksle pateiktus matmenis; — iki neįgaliųjų vežimėliams pritaikytų durų, neįgaliųjų vežimėlių vietų ir neįgaliųjų vežimėliams pritaikytų zonų, įskaitant miegamąsias zonas ir universalius tualetus, jeigu jie įrengti, ir nuo jų – J priedėlio J3 paveiksle pateiktus matmenis.

(2) Mažiausio aukščio reikalavimo nereikia tikrinti: — visose dviaukščių riedmenų zonose, — vienaukščių riedmenų perėjimuose ir prie durų. Dėl konstrukcinių suvaržymų (gabaritų, fizinės erdvės) tose zonose leidžiamas mažesnis laisvasis aukštis.

(3) Greta neįgaliųjų vežimėliui skirtos vietos ir kitose vietose, kur neįgaliųjų vežimėliui reikia apsisukti 180°, turi būti numatyta ne mažesnė kaip 1 500 mm skersmens apsisukimo erdvė. Neįgaliųjų vežimėliui skirta vieta gali būti apsisukimo erdvės dalimi.

(4) Jeigu neįgaliųjų vežimėliu besinaudojančiam keleiviui reikia keisti kryptį, abiejų koridorių laisvasis plotis turi atitikti K priedėlio K1 lentelėje nurodytus reikalavimus.

4.2.2.7. Keleivių informavimas

4.2.2.7.1. Bendrieji reikalavimai

(1) Teikiama ši informacija: — Saugos informacija ir saugos nurodymai — Garsiniai saugos nurodymai kardu su vaizdiniais signalais avarijos atveju — Įspėjamieji, draudžiamieji ir liepiamieji ženklai — Informacija apie traukinio maršrutą, įskaitant informaciją apie vėlavimą ir neplanuotus sustojimus — Informacija apie traukinyje esančių įrenginių buvimo vietą

(2) Vaizdinė informacija turėtų sudaryti kontrastą aplinkai.

(3) Teksto šriftas turi būti lengvai įskaitomas.

(4) Laiko informacija skaitmenimis pateikiama 24 valandų formatu.

4.2.2.7.2. Ženklai, piktogramos ir lytimoji informacija

(1) Visi saugos, įspėjamieji, liepiamieji ir draudžiamieji ženklai turi turėti piktogramas ir būti suprojektuoti pagal A priedėlio 7 rodyklėje nurodytą specifikaciją.

(2) Vienoje vietoje greta viena kitos gali būti ne daugiau kaip penkios piktogramos ir viena krypties rodyklė, rodanti tik vieną kryptį.

(3) Kartu su neįgaliųjų vežimėlio simboliu pagal N priedėlį pateikiamos šios specialios piktogramos: — krypties informacija apie neįgaliųjų vežimėliams pritaikytus patogumus; — neįgaliųjų vežimėliams pritaikytų įlipimo durų nuoroda traukinio išorėje; — vietos neįgaliųjų vežimėliui nuoroda traukinio viduje, — universalių tualetų nuoroda. Simbolius leidžiama jungti su kitais simboliais (pvz., vagonų numerių, tualetų ir kt.).

(4) Vietos, kuriose įtaisytos indukcinės kilpos sistemos, pažymimos piktograma, atitinkančia N priedėlį.

(5) Universaliuose tualetuose, kuriuose įrengti atlenkiamieji turėklai, įtaisoma piktograma, kurioje turėklas pavaizduotas pakeltoje ir nuleistoje padėtyse.

(6) Jeigu riedmenyje yra rezervuojamų sėdimųjų vietų, tai riedmens numeris arba ženklinimo raidė (tie patys, kaip ir rezervavimo sistemoje) rodomi ant kiekvienų jo durų arba šalia jų. Skaičius ar raidė rodomi ne mažesniais kaip 70 mm aukščio rašmenimis ir turi būti matomi, kai durys atidarytos ir kai uždarytos.

(7) Jeigu sėdimosios vietos žymimos skaičiais arba raidėmis, sėdimosios vietos numeris arba raidė turi būti pateikiami ant kiekvienos sėdynės arba šalia jos ne mažesniais kaip 12 mm aukščio rašmenimis. Tokie skaitmenys ir raidės turi būti kontrastingi fonui.

(8) Lytimieji informacijos ženklai įrengiami: — tualetuose ir neįgaliųjų vežimėliams pritaikytose miegamosiose vietose – funkcinės informacijos ir atitinkamais atvejais pagalbos iškvietos įrenginio; — riedmenyje – keleivių durų atidarymo ir (arba) uždarymo mygtuko ir pagalbos iškvietos įrenginio.

4.2.2.7.3. Nuolat atnaujinama vaizdinė informacija

(1) Galinė atvykimo stotis arba maršrutas turi būti rodomi traukinio išorėje iš perono pusės bent ant kas antro traukinio riedmens ir bent prie vienų keleiviams skirtų durų.

(2) Kai traukiniai važinėja sistemoje, kurioje nuolat atnaujinama vaizdinė informacija stoties perone rodoma kas 50 m ar trumpesniais intervalais, o galinė atvykimo stotis arba maršrutas taip pat rodomi traukinio priekyje, rodyti informaciją ant riedmens šono nebūtina.

(3) Traukinio galinė atvykimo stotis arba maršrutas rodomi kiekvieno riedmens viduje.

(4) Traukinio artimiausio sustojimo vieta kiekviename riedmenyje rodoma taip, kad įrašą galima būtų perskaityti mažiausiai iš 51 % keleivių sėdimųjų vietų, taip pat iš 51 % pirmumo tvarka neįgaliesiems ir riboto judumo asmenims skirtų sėdimųjų vietų ir iš visų neįgaliųjų vežimėliams skirtų vietų.

(5) Ši informacija rodoma ne vėliau kaip prieš 2 minutes iki atvykimo į stotį. Jeigu iki kitos stoties yra mažiau nei 2 minutės kelio, tos stoties pavadinimas turi būti rodomas iš karto vos išvykus iš paskutinės stoties.

(6) Reikalavimas, kad galinės stoties ir artimiausio sustojimo vietos įrašas būtų matomas mažiausiai iš 51 % keleivių sėdimųjų vietų, netaikomas kupė tipo vagonams, suskirstytiems į ne didesnes kaip 8 vietų kupė, šalia kurių yra koridorius. Tačiau ši informacija turi būti matoma asmeniui, stovinčiam koridoriuje šalia kupė, ir keleiviui, esančiam neįgaliųjų vežimėliui skirtoje vietoje.

(7) Informacija apie artimiausio sustojimo vietą gali būti rodoma tame pačiame rodinyje, kaip ir informacija apie galinę atvykimo stotį. Tačiau traukiniui sustojus iš karto turi būti rodoma galinė atvykimo stotis.

(8) Jeigu sistema automatinė, turi būti galima panaikinti arba ištaisyti netikslią arba klaidinančią informaciją.

(9) Vidiniai ir išoriniai rodiniai turi atitikti 5.3.2.7 punkto reikalavimus. Šiame punkte terminas rodinys reiškia bet kokią nuolat atnaujinamos informacijos priemonę.

4.2.2.7.4. Nuolat atnaujinama garsinė informacija

(1) Traukinyje turi būti įrengta keleivių informavimo sistema, kurią turi naudoti mašinistas arba traukinio personalo narys, atsakingas už keleivius, kad perduotų įprastus arba avarinius pranešimus.

(2) Keleivių informavimo sistema gali būti rankinio valdymo, automatinė arba programuojama. Jeigu keleivių informavimo sistema automatinė, turi būti galima panaikinti arba ištaisyti netikslią arba klaidinančią informaciją.

(3) Naudojantis keleivių informavimo sistema turi būti galima kiekvienoje sustojimo vietoje arba išvykstant iš kiekvienos stoties pranešti apie traukinio galinę atvykimo stotį ir kitą stotį.

(4) Naudojantis keleivių informavimo sistema turi būti galima pranešti apie traukinio artimiausią stotį ne vėliau kaip prieš 2 minutes iki atvykimo į stotį. Jeigu iki artimiausios stoties yra mažiau nei 2 minutės kelio, tos stoties pavadinimas pranešamas iš karto vos tik išvykus iš paskutinės stoties.

(5) Sakytinė informacija turi būti ne žemesnio kaip 0,45 STI-PA lygio pagal A priedėlio 5 rodyklėje nurodytą specifikaciją. Keleivių informavimo sistema šį reikalavimą turi atitikti visose sėdimosiose vietose ir neįgaliųjų vežimėliams skirtose vietose.

4.2.2.8. Aukščio skirtumai

(1) Vidinių laiptelių (išskyrus tuos, kuriais įlipama iš išorės) pakopos turi būti ne aukštesnės kaip 200 mm ir ne mažesnio kaip 280 mm gylio matuojant ties laiptelių vidurio ašimi. Dviaukščių traukinių į viršutinį arba apatinį aukštą vedančių laiptelių ši vertė gali būti sumažinta iki 270 mm.

(2) Bent pirma ir paskutinė laiptelių pakopos pažymimos kontrastinga 45–55 mm pločio juosta, einančia per visą pakopos plotį priekiniame ir viršutiniame pakopos paviršiuje palei pakopos briauną.

(3) Abipus laiptelių, kuriuos sudaro daugiau nei trys pakopos, dviem lygiais įrengiami turėklai. Aukštesnysis turėklas įtaisomas 850–1 000 mm aukštyje nuo grindų. Žemesnysis turėklas įtaisomas 500–750 mm aukštyje nuo grindų.

(4) Abipus laiptelių, kuriuos sudaro viena, dvi arba trys pakopos, įrengiamas bent vienas turėklas ar kitoks reikmuo, už kurio keleivis galėtų pasilaikyti.

(5) Turėklai turi atitikti 4.2.2.9 punktą.

(6) Laiptelių negali būti tarp neįgaliųjų vežimėliams pritaikytų išorinių durų angainės, neįgaliųjų vežimėliui skirtos vietos, universalios miegamosios kupė ir universalaus tualeto, išskyrus siaurą durų slenkstį, kuris negali būti aukštesnis kaip 15 mm, arba išskyrus tuos atvejus, kai tiems laipteliams įveikti įrengtas keltuvas. Keltuvas turi atitikti 5.3.2.10 punkto reikalavimus.

(7) Riedmenyje didžiausias rampų nuolydis negali viršyti toliau nurodytų verčių.



6 lentelė Didžiausias rampos nuolydis riedmenyje Rampos ilgis Didžiausias nuolydis (laipsniais) Didžiausias nuolydis (%) Perėjimai tarp neįgaliųjų vežimėliams pritaikytų išorinių durų angainės, neįgaliųjų vežimėliui skirtos vietos, neįgaliųjų vežimėliams pritaikytos miegamosios vietos ir universalaus tualeto Iki 840 mm vienaukščiuose vagonuose 6,84 12 Iki 840 mm dviaukščiuose vagonuose 8,5 15 > 840 mm 3,58 6,25 Kitose traukinio vietose > 1 000 mm 6,84 12 600–1 000 mm 8,5 15 Mažiau kaip 600 mm 10,2 18 Pastaba. Nuolydis matuojamas riedmeniui stovint tiesiame horizontaliame geležinkelio kelyje.

4.2.2.9. Turėklai

(1) Visi riedmenyje įtaisyti turėklai turi būti apskrito skerspjūvio, jų išorinis skersmuo 30–40 mm, o laisvasis atstumas iki bet kurio gretimo paviršiaus, išskyrus tvirtinimo įtaisus, ne mažesnis kaip 45 mm.

(2) Jeigu turėklas lenktas, išlinkimo vietoje vidinio paviršiaus kreivumo spindulys turi būti ne mažesnis kaip 50 mm.

(3) Visi turėklai turi būti kontrastingi foninei aplinkai.

(4) Abipus išorinių durų angos turi būti po turėklą, pritvirtintą viduje kiek įmanoma arčiau riedmens išorinės sienos. Išimtis gali būti daroma, jeigu vienoje durų angos pusėje įrengiamas įrenginys, pavyzdžiui, įlaipinimo keltuvas.

(5) Įrengiami šie turėklai: — prie visų išorinių durų – vertikalūs turėklai, kurių apatinis taškas turi būti 700 mm aukštyje virš pirmojo laiptelio slenksčio, o viršutinis taškas – 1 200 mm aukštyje; — prie durų, prie kurių yra daugiau nei du įlipimo laipteliai – papildomi turėklai 800–900 mm aukštyje virš pirmojo naudojamo laiptelio lygiagrečiai su pakopų priekinių briaunų liestine.

(6) Jei perėjos tarp keleivinių vagonų laisva erdvė yra siauresnė nei 1 000 mm ir ilgesnė nei 2 000 mm, joje arba šalia jos įtaisomi turėklai arba rankenos, kad jais galėtų naudotis keleiviai.

(7) Jei laisva perėjos erdvė yra 1 000 mm ar didesnio pločio, turėklai arba rankenos turi būti įtaisomi pačioje perėjoje.

4.2.2.10. Neįgaliųjų vežimėliams pritaikytos miegamosios vietos

(1) Jeigu traukinyje įrengtos miegamosios vietos keleiviams, jame turi būti vagonas, kuriame įrengta bent viena neįgaliųjų vežimėliams pritaikyta miegamoji vieta.

(2) Jeigu traukinyje numatytas daugiau nei vienas keleivinis miegamasis vagonas, jame turėtų būti bent dvi neįgaliųjų vežimėliams pritaikytos miegamosios vietos.

(3) Jeigu riedmenyje įrengtos neįgaliųjų vežimėliams pritaikytos miegamosios vietos, atitinkamo vagono durys ir neįgaliųjų vežimėliams pritaikytos miegamosios vietos durys iš išorės žymimos ženklu pagal N priedėlį.

(4) Neįgaliųjų vežimėliams pritaikytos miegamosios vietos vidaus erdvė turi atitikti 4.2.2.6 punkto reikalavimus, kad joje neįgaliųjų vežimėliu besinaudojantis keleivis galėtų atlikti reikiamus veiksmus.

(5) Miegamojoje vietoje įrengiami ne mažiau kaip du pagalbos iškvietos įrenginiai, kuriais pasinaudojus siunčiamas signalas asmeniui, kuris gali imtis reikiamų veiksmų; jais nereikia užmegzti ryšio.

(6) Pagalbos iškvietos įrenginių sąsaja turi būti tokia, kaip apibrėžta 5.3.2.6 punkte.

(7) Vienas pagalbos iškvietos įrenginys įtaisomas ne aukščiau kaip 450 mm virš grindų matuojant vertikaliai nuo grindų paviršiaus iki įrenginio vidurio taško. Jis įtaisomas tokioje vietoje, kad jį galėtų pasiekti ant grindų gulintis žmogus.

(8) Kitas pagalbos iškvietos įrenginys įtaisomas 600–800 mm aukštyje matuojant vertikaliai nuo grindų paviršiaus iki įrenginio vidurio taško.

(9) Abu minėtieji įrenginiai įrengiami ant skirtingų vertikalių miegamosios vietos paviršių.

(10) Pagalbos iškvietos įrenginiai turi skirtis nuo visų kitų miegamojoje vietoje esančių valdiklių ir būti kitos spalvos bei sudaryti kontrastą su fonine aplinka.

4.2.2.11. Laiptelio padėtis lipant į riedmenį ir išlipant iš jo

4.2.2.11.1. Bendrieji reikalavimai

(1) Įrodoma, kad riedmeniui su naujais ratais esant visiškai parengtam naudoti ir stovint geležinkelio kelio viduryje, ties kiekvienomis keleivių durimis iš abiejų riedmens pusių esančio laiptelio priekinės briaunos vidurio taškas patenka į 1 paveiksle pateikto paviršiaus, įvardyto kaip „laiptelio vieta“ (angl. step location), ribas. 1 PAVEIKSLAS

(2) Parametrų bq0, δh, δν+ ir δν- vertės priklauso nuo perono, prie kurio turi stoti riedmuo, tipo. Jos turi būti: — bq 0 apskaičiuojamas remiantis geležinkelio kelio, kuriuo važinėti skirtas traukinys, vėžės pločiu pagal A priedėlio 8 rodyklėje nurodytas specifikacijas. Vėžės plotis nustatytas infrastruktūros TSS 4.2.3.1 skyriuje; — Parametrai δ h , δ ν+ ir δ ν- nustatyti 7–9 lentelėse. 7 lentelėje pateikti reikalavimai visiems riedmenims, kurie įprastomis naudojimo sąlygomis stoja prie 550 mm aukščio peronų.



7 lentelė Parametrų δh, δν+ ir δν- vertės, kai perono aukštis 550 mm δh mm δν+ mm δν- mm Tiesiame horizontaliame geležinkelio kelyje 200 230 160 Geležinkelio kelyje, kurio kreivės spindulys 300 m 290 230 160 8 lentelėje pateikti reikalavimai visiems riedmenims, kurie įprastomis naudojimo sąlygomis stoja prie 760 mm aukščio peronų.



8 lentelė Parametrų δh, δν+ ir δν- vertės, kai perono aukštis 760 mm δh mm δν+ mm δν- mm Tiesiame horizontaliame geležinkelio kelyje 200 230 160 Geležinkelio kelyje, kurio kreivės spindulys 300 m 290 230 160 9 lentelėje pateikti reikalavimai visiems riedmenims, kurie įprastomis naudojimo sąlygomis stoja prie 760 mm arba 550 mm aukščio peronų ir turi du ar daugiau įlipimo laiptelių. Vienam laiptelis turi atitikti 7 lentelėje pateiktas vertes, o kitam į riedmens vidų vedančiam laipteliui taikomos toliau nurodytos vertės, remiantis 760 mm nominaliu perono aukščiu.



9 lentelė Parametrų δh, δν+ ir δν- vertės, taikomos antram laipteliui, kai perono aukštis 760 mm δh mm δν+ mm δν- mm Tiesiame horizontaliame geležinkelio kelyje 380 230 160 Geležinkelio kelyje, kurio kreivės spindulys 300 m 470 230 160

(3) Į techninius dokumentus, kurių reikalaujama lokomotyvų ir keleivinių riedmenų TSS 4.2.12 punkte, įtraukiama informacija apie teorinio perono aukštį ir atstumą, kuriems esant vertikalus tarpas (δ ν+) nuo tiesiame horizontaliame kelyje stovinčio riedmens žemiausio laiptelio priekinės briaunos vidurio taško yra 230 mm, o horizontalus tarpas (δ h) – 200 mm.

4.2.2.11.2. Įlipimo ir išlipimo laipteliai

(1) Visi įlipimo ir išlipimo laipteliai turi būti neslidūs, jų efektyvusis laisvasis plotis turi būti lygus durų angos pločiui.

(2) Vidiniai įlipimo iš išorės laipteliai turi būti ne aukštesni kaip 200 mm ir ne mažesnio kaip 240 mm gylio matuojant tarp laiptelių vertikalių kraštų. Kiekvieno laiptelio aukštį galima padidinti iki ne daugiau kaip 230 mm, jei aiškiai matyti, kad tai leis sumažinti reikalingų laiptelių skaičių vienu laipteliu.

(3) Laiptatakio pakopų aukštis turi būti vienodas.

(4) Bent pirma ir paskutinė laiptelių pakopos žymimos kontrastinga 45–55 mm pločio juosta, einančia bent per 80 % pakopos pločio viršutiniame pakopos paviršiuje palei pakopos priekinę briauną. Panašia juosta žymimas paskutinės laiptelių, kuriais įeinama į riedmenį, pakopos priekinis paviršius.

(5) Išorinis įlipimo laiptelis, nejudamas arba kilnojamasis, turi būti ne aukštesnis kaip 230 mm, matuojant tarp pakopų, ir ne mažesnio kaip 150 mm gylio.

(6) Jeigu įtaisoma pakoja, kuria pratęsiamas durų slenkstis riedmens išorėje, ir tarp jos ir riedmens grindų nėra aukščio skirtumo, taikant šią TSS ji nelaikoma laipteliu. Leidžiama, kad pažemėjimas tarp priedurio grindų paviršiaus ir į riedmens išorę išeinančio paviršiaus, reikalingas durims stumti ir sandariai uždaryti, sudarytų ne daugiau kaip 60 mm; jis nelaikomas laipteliu.

(7) Riedmens angainė turi būti pasiekiama daugiausia 4 laipteliais, iš kurių vienas gali būti išorinis.

(8) Riedmenys, kurie įprastomis naudojimo sąlygomis stoja prie esamų 380 mm aukščio peronų ir kurių keleivių durys įrengtos virš vežimėlių, neturi atitikti 2 ir 5 punktų, jeigu įrodoma, kad dėl to galima tolygiau paskirstyti pakopų aukštį.

4.2.2.12. Pagalbinės įlipimo priemonės

(1) Įrengiama sistema pagalbinėms įlipimo priemonėms, įskaitant ir kilnojamąsias rampas, saugiai laikyti, kad už jų nekliūtų keleivio neįgaliųjų vežimėlis arba pagalbinė judėjimo priemonė ir kad jos nekeltų pavojaus keleiviams staigaus stabdymo metu.

(2) Laikantis 4.4.3 punkto taisyklių, riedmenyje gali būti toliau nurodytos pagalbinės įlipimo priemonės.

4.2.2.12.1. Kilnojamasis laiptelis ir tiltelis

(1) Kilnojamasis laiptelis yra įtraukiamasis įrenginys, į riedmenį integruotas žemiau durų slenksčio lygio, visiškai automatinis ir įjungiamas pagal durų atidarymo ir uždarymo operacijas.

(2) Tiltelis yra įtraukiamasis įrenginys, į riedmenį integruotas kuo arčiau durų slenksčio lygio, visiškai automatinis ir įjungiamas pagal durų atidarymo ir uždarymo operacijas.

(3) Jeigu kilnojamasis laiptelis ar tiltelis išsikiša labiau, nei leidžiami gabaritai, tuo metu, kai laiptelis ar tiltelis nuleidžiamas, traukinys turi nejudėti.

(4) Laiptelis arba tiltelis turi būti visiškai nuleistas prieš atsidarant durims, pro kurias eina keleiviai, ir, atvirkščiai, laiptelis arba tiltelis pradedamas įtraukti tik tada, kai durys užsidaro ir pro jas eiti keleiviai nebegali.

(5) Kilnojamieji laipteliai ir tilteliai turi atitikti 5.3.2.8 punkto reikalavimus.

4.2.2.12.2. Riedmenyje įrengta rampa

(1) Riedmenyje įrengta rampa yra įrenginys, statomas tarp riedmens durų slenksčio ir perono. Jis gali būti rankinis, pusiau automatinis ar automatinis.

(2) Riedmenyje įrengta rampa turi atitikti 5.3.2.9 punkto reikalavimus.

4.2.2.12.3. Riedmenyje įrengtas keltuvas

(1) Riedmenyje įrengtas keltuvas yra į riedmens durų angą integruotas įrenginys, kuriuo turi būti galima įveikti didžiausią galimą aukščio skirtumą tarp riedmens grindų ir stoties perono.

(2) Kai keltuvas grąžintas į laikymo padėtį, durų angos mažiausias naudingasis plotis turi atitikti 4.2.2.3.2 punktą.

(3) Riedmenyje įrengtas keltuvas turi atitikti 5.3.2.10 punkto reikalavimus.

4.3. Funkcinės ir techninės sąsajų specifikacijos

4.3.1. Sąsajos su infrastruktūros posistemiu







10 lentelė Sąsaja su infrastruktūros posistemiu Sąsaja su infrastruktūros posistemiu Neįgaliųjų ir riboto judumo asmenų TSS Infrastruktūros TSS Parametras Punktas Parametras Punktas Laiptelio padėtis lipant į riedmenį ir išlipant iš jo 4.2.2.11 Peronai 4.2.9 Specifiniai atvejai, susiję su laiptelio padėtimi lipant į riedmenį ir išlipant iš jo 7.3.2.6 Specifiniai atvejai, susiję su peronais 7.7

4.3.2. Sąsajos su riedmenų posistemiu







11 lentelė Sąsaja su riedmenų posistemiu Sąsaja su riedmenų posistemiu Neįgaliųjų ir riboto judumo asmenų TSS Lokomotyvų ir keleivinių riedmenų TSS Parametras Punktas Parametras Punktas Riedmenų posistemis 4.2.2 Su keleiviais susijusios nuostatos 4.2.5

4.3.3. Sąsajos su telematikos priemonių keleivių vežimo paslaugoms posistemiu







12 lentelė Sąsaja su telematikos priemonių keleivių vežimo paslaugoms posistemiu Sąsaja su telematikos priemonių keleivių vežimo paslaugoms posistemiu Neįgaliųjų ir riboto judumo asmenų TSS Telematikos priemonių keleivių vežimo paslaugoms TSS Parametras Punktas Parametras Punktas Stočių prieinamumas Pagalba įlipti į traukinį ir iš jo išlipti 4.4.1 Informacijos apie neįgaliųjų ir riboto judumo asmenų vežimą ir aptarnavimą tvarkymas 4.2.6 Pagalba įlipti į traukinį ir iš jo išlipti 4.4.2 Informacijos apie neįgaliųjų ir riboto judumo asmenų vežimą ir aptarnavimą tvarkymas 4.2.6 Naudojimasis sėdimosiomis vietomis ir jų rezervavimas 4.4.2 Naudojimosi sėdimosiomis vietomis ir (arba) jų rezervavimo tvarkymas 4.2.9 Vaizdinė informacija 4.2.1.10 Informacijos teikimo stoties teritorijoje tvarkymas 4.2.12 Sakytinė informacija 4.2.1.11 Informacijos teikimo stoties teritorijoje tvarkymas 4.2.12 Keleivių informavimas 4.2.2.7 Informacijos teikimo transporto priemonėse tvarkymas 4.2.13

4.4. Veiklos taisyklės

Toliau pateiktos veiklos taisyklės nėra posistemių vertinimo dalis.

Šia TSS nenustatoma evakuacijos pavojingų situacijų atveju taisyklių, nustatomi tik svarbūs techniniai reikalavimai. Techniniais infrastruktūros ir riedmenų posistemių reikalavimais siekiama palengvinti visų keleivių, įskaitant neįgaliuosius ir riboto judumo asmenis, evakuaciją.

4.4.1. Infrastruktūros posistemis

Laikantis 3 skirsnyje pateiktų esminių reikalavimų, infrastruktūros posistemiui taikomos toliau nurodytos veiklos taisyklės, susijusios su prieinamumu neįgaliesiems ir riboto judumo asmenims.

— Bendrieji reikalavimai Infrastruktūros valdytojas arba stoties valdytojas turi turėti raštu išdėstytą strategiją, kuria užtikrinama, kad keleivinė infrastruktūra bet kuriuo jos veikimo metu būtų prieinama visiems neįgaliesiems ir riboto judumo asmenims pagal šios TSS techninius reikalavimus. Be to, ši strategija turi būti suderinama su geležinkelio įmonės strategija, kurioje, jeigu reikia, gali būti numatyta naudoti infrastruktūros įrenginius ir priemones (žr. 4.4.2 punktą). Strategija įgyvendinama teikiant reikiamą informaciją darbuotojams, rengiant procedūras ir organizuojant mokymus. Infrastruktūros strategija, be kitų klausimų, apima veiklos taisykles toliau nurodytoms situacijoms.

— Stoties prieinamumas Veiklos taisyklės turi būti tokios, kad informacija apie visų stočių prieinamumo neįgaliesiems ir riboto judumo asmenis lygį būtų laisvai prieinama.

— Stotys, kuriose nėra personalo. Bilietų pardavimas keleiviams su regėjimo negalia Stotims, kuriose nėra personalo, o bilietai parduodami bilietų automatuose (žr. 4.2.1.8 punktą), turi būti surašytos ir taikomos veiklos taisyklės. Tokiais atvejais visada turi būti galima įsigyti bilietą alternatyviu būdu, tinkamu keleiviams su regėjimo negalia (pvz., leidžiama pirkti bilietus traukinyje arba atvykimo vietoje).

— Bilietų kontrolės automatai. Sukamosios kryžminės užtvaros Jeigu bilietams tikrinti naudojamos sukamosios kryžminės užtvaros, veiklos taisyklėse numatoma, kad neįgaliesiems ir riboto judumo asmenims būtų pasiūlyta kita jiems pritaikyta praeiga pro tokius bilietų tikrinimo punktus. Ši speciali praeiga turi būti pritaikyta neįgaliųjų vežimėliams, o bilietus gali tikrinti darbuotojai arba naudojami tikrinimo automatai.

— Peronų apšvietimas Leidžiama išjungti perono apšvietimą kai nelaukiama atvykstant traukinio.

— Vaizdinės ir sakytinės informacijos darnumas Įgyvendinamos veiklos taisyklės, kuriomis užtikrinimas būtinosios vaizdinės ir sakytinės informacijos darnumas (žr. 4.2.1.10 ir 4.2.1.11 punktus). Darbuotojai pranešimus skelbia vadovaudamiesi standartinėmis procedūromis, kad būtų pasiektas visiškas būtinosios informacijos darnumas. Kartu su maršrutų informacija reklaminė medžiaga neskelbiama. Pastaba. Šiame punkte bendroji informacija apie susisiekimą viešuoju transportu nelaikoma reklamine medžiaga.

— Keleivių informavimo žodžiu pagal pasiteiravimą sistema Jeigu stotyje sakytinė informacija neteikiama per keleivių informavimo sistemą (žr. 4.2.1.11 punktą), veiklos taisyklėmis užtikrinama, kad būtų numatyta alternatyvi informavimo sistema, kuria naudodamiesi keleiviai stotyje gebėtų gauti tokią pačią informaciją girdimuoju būdu (pvz., informavimo telefonu tarnyba, automatinė arba su aptarnaujančiais darbuotojais).

— Peronas. Priemonių, kuriomis padedama įlipti neįgaliųjų vežimėliuose sėdintiems keleiviams, naudojimo zona Geležinkelio įmonė ir infrastruktūros valdytojas arba stoties valdytojas, atsižvelgdami į traukinių sudėties skirtumus, kartu nustato perone vietą, kurioje numatoma naudoti priemones. Veiklos taisyklėse numatoma, kad, jeigu įmanoma, traukinių sustojimo vieta būtų nustatoma atsižvelgiant į pagalbinių įlipimo priemonių vietą.

— Rankinių ir variklinių priemonių, kuriomis padedama įlipti neįgaliųjų vežimėliuose sėdintiems keleiviams, sauga Veiklos taisyklėse nustatoma, kaip stoties darbuotojai turi naudoti pagalbines įlipimo priemones (žr. 4.2.1.14 punktą). Nustatoma atskira veiklos taisyklė, kaip stoties darbuotojai turi naudoti prie neįgaliųjų vežimėlio keltuvo (žr. 4.2.1.14 punktą) pritaisytą išleidžiamą apsauginę užtvarėlę. Veiklos taisyklėmis užtikrinama, kad darbuotojai gebėtų saugiai naudoti įlipimo rampas – paruošti jas naudoti, pritvirtinti, pakelti, nuleisti ir grąžinti į laikymo padėtį (žr. 4.2.1.14 punktą).

— Pagalba įlipti į traukinį ir iš jo išlipti Veiklos taisyklėmis užtikrinama, kad darbuotojai suprastų, jog neįgaliesiems ir riboto judumo asmenims gali prireikti pagalbos įlipant į traukinį ir iš jo išlipant, ir prireikus teiktų tokią pagalbą. Pagalbos teikimo neįgaliesiems ir riboto judumo asmenims sąlygos nustatytos Reglamente (EB) Nr. 1371/2007 ( 4 ).

— Stebimos vienalygės geležinkelio perėjos Jeigu leidžiamos stebimos vienalygės geležinkelio perėjos, veiklos taisyklėmis užtikrinama, kad darbuotojai stebimose vienalygėse geležinkelio perėjose teiktų reikiamą pagalbą neįgaliesiems ir riboto judumo asmenims, įskaitant signalą, kada saugu eiti per bėgius.

4.4.2. Riedmenų posistemis

Laikantis 3 skirsnyje pateiktų esminių reikalavimų, riedmenų posistemiui taikomos toliau nurodytos veiklos taisyklės, susijusios su prieinamumu neįgaliesiems ir riboto judumo asmenims.

— Bendrieji reikalavimai Geležinkelio įmonė turi turėti raštu išdėstytą strategiją, kuria užtikrinama, kad keleiviniai riedmenys bet kuriuo jų naudojimo metu būtų prieinami pagal šios TSS techninius reikalavimus. Be to, prireikus ši strategija turi būti suderinama su infrastruktūros valdytojo arba stoties valdytojo strategija (žr. 4.4.1 punktą). Strategija įgyvendinama teikiant reikiamą informaciją darbuotojams, rengiant procedūras ir organizuojant mokymus. Riedmenų strategija, be kitų klausimų, apima veiklos taisykles toliau nurodytoms situacijoms.

— Galimybė naudotis pirmumo tvarka neįgaliesiems ir riboto judumo asmenims skirtomis sėdimosiomis vietomis ir jų rezervavimas Pirmumo tvarka neįgaliesiems ir riboto judumo asmenims skirtos sėdimosios vietos gali būti dviejų rūšių: i) nerezervuojamos ir ii) rezervuojamos (žr. 4.2.2.1.2 punktą). Pirmuoju atveju veiklos taisyklės taikomos kitiems keleiviams (pavyzdžiui, įtaisomi ženklai), jomis reikalaujama užleisti vietą neįgaliesiems ir riboto judumo asmenims, kurie turi pirmumo teisę naudotis tokiomis sėdimosiomis vietomis. Antruoju atveju veiklos taisyklės taikomos geležinkelio įmonei, kuri turi užtikrinti, kad bilietų rezervavimo sistema būtų nediskriminacinė neįgaliųjų ir riboto judumo asmenų atžvilgiu. Šiomis taisyklėmis užtikrinama, kad pirmumo tvarka neįgaliesiems ir riboto judumo asmenims skirtas sėdimąsias vietas iki tam tikro momento iki traukinio išvykimo galėtų rezervuoti tik neįgalieji ir riboto judumo asmenys. Praėjus tam laikui pirmumo tvarka neįgaliesiems ir riboto judumo asmenims skirtos sėdimosios vietos tampa vienodai prieinamos visiems keleiviams, įskaitant ir neįgaliuosius ir riboto judumo asmenis.

— Šunų vedlių vežimas Veiklos taisyklėmis užtikrinama, kad neįgalieji ir žmonės su judėjimo negalia neturėtų mokėti papildomo mokesčio už šuns vedlio vežimą.

— Galimybė naudotis neįgaliųjų vežimėliams skirtomis vietomis ir jų rezervavimas Naudojimosi pirmumo tvarka neįgaliesiems ir riboto judumo asmenims skirtomis sėdimosiomis vietomis ir jų rezervavimo taisyklės taip pat taikomos neįgaliųjų vežimėliams skirtoms vietoms, į kurias pirmumo teisę turi tik neįgaliųjų vežimėliuose sėdintys keleiviai. Be to, veiklos taisyklėse numatomos: i) nerezervuojamos ir ii) rezervuojamos sėdimosios vietos lydintiesiems asmenims (ne riboto judumo asmenims), esančios greta neįgaliųjų vežimėliui skirtos vietos arba į ją atgręžtos.

— Galimybė naudotis universaliomis miegamosiomis kupė ir jų rezervavimas Pirmiau nurodytos pirmumo tvarka neįgaliesiems ir riboto judumo asmenims skirtų sėdimųjų vietų rezervavimo taisyklės taikomos ir universalioms miegamosioms kupė (žr. 4.2.2.10 punktą). Tačiau veiklos taisyklėmis turi būti neleidžiama užimti universalių miegamųjų kupė be rezervavimo (t. y. jas visada reikia užsakyti iš anksto).

— Traukinio personalo atidaromos išorinės durys Veiklos taisyklėse numatoma, kad įjungdamas ar išjungdamas išorinių durų blokavimo įtaisą traukinio personalas turi užtikrinti visų keleivių, įskaitant neįgaliuosius ir riboto judumo asmenis, saugą (žr. 4.2.2.3.2 punktą).

— Pagalbos iškvietos įrenginys neįgaliųjų vežimėliams skirtose vietose, universaliuose tualetuose ar neįgaliųjų vežimėliams pritaikytose miegamosiose vietose Veiklos taisyklėse numatoma, kad traukinio darbuotojai turi tinkamai atsakyti ir imtis reikiamų veiksmų, kai pasinaudojama pagalbos iškvietos įrenginiu (žr. 4.2.2.2, 4.2.2.5 ir 4.2.2.10 punktus). Atsakas ir veiksmai gali skirtis priklausomai nuo vietos, kurioje pasinaudojama pagalbos iškvietos įrenginiu.

— Garsiniai saugos nurodymai avarijos atveju Veiklos taisyklėse numatoma, kad avarijos atveju keleiviams būtų perduodami garsiniai saugos nurodymai (žr. 4.2.2.7.4 punktą). Jose nurodomas tokių nurodymų pobūdis ir kaip jie perduodami. — Vaizdinė ir garsinė informacija. Reklamos kontrolė Turi būti prieinama išsami informacija apie maršrutą arba tinklą, kuriame kursuoja traukinys (geležinkelio įmonė nustato tokios informacijos teikimo būdą). Kartu su maršrutų informacija reklaminė medžiaga neskelbiama. Pastaba. Šiame punkte bendroji informacija apie susisiekimą viešuoju transportu nelaikoma reklamine medžiaga. — Automatinės informavimo sistemos. Rankinis netikslios ir klaidinančios informacijos taisymas Veiklos taisyklėse numatoma, kad traukinio personalas turėtų galimybę patikrinti automatiškai teikiamą informaciją ir ištaisyti klaidas (žr. 4.2.2.7 punktą). — Pranešimo apie galinę atvykimo ir kito sustojimo stotį taisyklės Veiklos taisyklėse numatoma, kad apie artimiausio sustojimo stotį pranešama ne vėliau kaip likus 2 minutėms iki atvykimo (žr. 4.2.2.7 punktą). — Traukinio sudarymo taisyklės, kuriomis užtikrinama, kad priemonėmis, kuriomis padedama įlipti neįgaliųjų vežimėliuose sėdintiems keleiviams, būtų galima naudotis atsižvelgiant į peronų konfigūraciją Veiklos taisyklėse numatoma, kad atsižvelgiant į traukinių sudėties skirtumus ir į jų sustojimo vietą būtų būtų nustatoma saugi priemonių, kuriomis padedama įlipti neįgaliųjų vežimėliuose sėdintiems keleiviams, naudojimo zona. — Rankinių ir elektrinių priemonių, kuriomis padedama įlipti neįgaliųjų vežimėliuose sėdintiems keleiviams, sauga Veiklos taisyklėse nustatoma, kaip stoties ir traukinio darbuotojai turi naudoti pagalbines įlipimo priemones. Naudojant rankines priemones veiksmams atlikti turi pakakti minimalių fizinių jėgų. Naudojant elektrines priemones, turi būti užtikrinamas jų saugus avarinis veikimas nutrūkus elektros tiekimui. Nustatoma veiklos taisyklė, kaip traukinio ar stoties darbuotojai turi naudoti prie neįgaliųjų vežimėlio keltuvo pritaisytą išleidžiamą apsauginę užtvarėlę. Veiklos taisyklėmis užtikrinama, kad taukinio ir stoties darbuotojai gebėtų saugiai naudoti įlipimo rampas – paruošti jas naudoti, pritvirtinti, pakelti, nuleisti ir grąžinti į laikymo padėtį. — Pagalba įlipti į traukinį ir iš jo išlipti Veiklos taisyklėmis užtikrinama, kad darbuotojai suprastų, jog neįgaliesiems ir riboto judumo asmenims gali prireikti pagalbos įlipant į traukinį ir išlipant iš jo, ir prireikus teiktų tokią pagalbą. Pagalbos teikimo neįgaliesiems ir riboto judumo asmenims sąlygos nustatytos Reglamente (EB) Nr. 1371/2007. Peronas. Priemonių, kuriomis padedama įlipti neįgaliųjų vežimėliuose sėdintiems keleiviams, naudojimo zona Geležinkelio įmonė ir infrastruktūros valdytojas arba stoties valdytojas kartu nustato perone vietą, kurioje numatoma naudoti priemonę, ir įrodo jos tinkamumą. Vieta turi būti suderinama su naudojamais peronais, prie kurių, kaip numatoma, stos traukinys. Kad šis reikalavimas būtų įvykdomas, kai kuriais atvejais reikia pakoreguoti traukinio sustojimo vietą. Veiklos taisyklėse atsižvelgiama į traukinių sudėties skirtumus (žr. 4.2.1.12 punktą), kad traukinių sustojimo vieta būtų nustatoma atsižvelgiant į pagalbinių įlipimo priemonių naudojimo zonas. — Avarinis kilnojamųjų laiptelių parengimas naudoti Veiklos taisyklėse numatoma, kad nutrūkus elektros tiekimui būtų galima tiltelį parengti naudoti arba grąžinti į laikymo padėtį avariniu būdu. — Šią TSS atitinkančių ir jos neatitinkančių riedmenų derinių naudojimas Sudarant traukinį iš šią TSS atitinkančių ir jos neatitinkančių riedmenų, užtikrinama, kad traukinyje būtų mažiausiai dvi neįgaliųjų vežimėliams skirtos vietos, atitinkančios šią TSS. Jeigu traukinyje įrengti tualetai, užtikrinama, kad neįgaliųjų vežimėliais besinaudojantiems keleiviams būtų prieinamas universalus tualetas. Imamasi priemonių, kad vaizdinė ir garsinė informacija apie maršrutą būtų teikiama kiekviename tokio junginio riedmenyje. Leidžiama, kad tokiuose junginiuose nuolat atnaujinamos informacijos sistemos ir pagalbos iškvietos įrenginiai, įrengti neįgaliųjų vežimėliams skirtose vietose, universaliuose tualetuose ir neįgaliųjų vežimėliams pritaikytose miegamosiose vietose, užtikrintų ne visas funkcijas. — Traukinio sudarymas iš šią TSS atitinkančių atskirų riedmenų Jeigu traukinys sudaromas iš riedmenų, kurių kiekvienas buvo atskirai įvertintas pagal 6.2.7 punktą, reikia imtis priemonių, kad visas traukinys atitiktų šios TSS 4.2 punktą.

4.4.3. Pagalbinių įlipimo priemonių ir pagalbos teikimas

Infrastruktūros valdytojas arba stoties valdytojas ir geležinkelio įmonė sudaro susitarimą dėl pagalbinių įlipimo priemonių teikimo bei tvarkymo ir dėl pagalbos teikimo bei alternatyvių transporto paslaugų pagal Reglamentą 1371/2007, kad būtų nustatyta, kuri šalis atsakinga už pagalbinių įlipimo priemonių naudojimą ir alternatyvias transporto paslaugas. Infrastruktūros valdytojas (arba stoties valdytojas (-ai) ir geležinkelio įmonė užtikrina, kad sutartas atsakomybės pasidalijimas būtų visiems geriausias sprendimas.

Tokiuose susitarimuose nustatoma:

— stočių peronai, kuriuose pagalbines įlipimo priemones turi naudoti infrastruktūros arba stoties valdytojas, ir riedmenys, kuriems jos bus naudojamos;

— stočių peronai, kuriuose pagalbines įlipimo priemones turi naudoti geležinkelio įmonė, ir riedmenys, kuriems jos bus naudojamos;

— riedmenys, kuriuose pagalbines įlipimo priemones turi teikti ir naudoti geležinkelio įmonė, ir stočių peronai, kuriuose jos bus naudojamos;

— riedmenys, kuriuose pagalbines įlipimo priemones turi teikti geležinkelio įmonė, o naudoti infrastruktūros valdytojas ar stoties valdytojas, ir stočių peronai, kuriuose jos bus naudojamos;

— alternatyvių transporto paslaugų teikimo sąlygos, jeigu: — perono negalima pasiekti maršrutu be kliūčių arba — negalima suteikti pagalbos paruošti naudoti pagalbinę įlipimo priemonę tarp perono ir riedmens.

4.5. Techninės priežiūros taisyklės

4.5.1. Infrastruktūros posistemis

Infrastruktūros valdytojas arba stoties valdytojas numato tvarką, kaip teikiama alternatyvi pagalba neįgaliesiems ir riboto judumo asmenims, kai atliekama neįgaliųjų ir riboto judumo asmenų reikmėms skirtų įrenginių techninė priežiūra, jie keičiami arba taisomi.

4.5.2. Riedmenų posistemis

Jeigu neįgaliųjų ir riboto judumo asmenų reikmėms skirtas įrenginys (taip pat ir lytimieji ženklai) sugenda, geležinkelio įmonė užtikrina, kad remiantis iš anksto nustatyta tvarka įrenginys būtų pataisytas arba pakeistas per 6 darbo dienas nuo pranešimo apie gedimą dienos.

4.6. Profesinė kvalifikacija

Toliau nurodyta darbuotojų profesinė kvalifikacija, kuri yra būtina infrastruktūros arba riedmenų posistemiui eksploatuoti ir jo techninei priežiūrai pagal šios TSS 1.1 poskyryje apibrėžtą techninę taikymo sritį ir 4.4 punkte nurodytas veiklos taisykles, susijusias su šia TSS.

Traukinių palydovų užduotis atliekančių, paslaugas bei pagalbą keleiviams stotyje teikiančių ir bilietus parduodančių darbuotojų profesinis mokymas turi apimti neįgalumo suvokimo ir neįgaliųjų lygybės temas, įskaitant specifinius visų neįgaliųjų ir riboto judumo asmenų poreikius.

Į inžinierių ir vadybininkų, atsakingų už infrastruktūros arba riedmenų techninę priežiūrą ir eksploatavimą, profesinį mokymą turi būti įtrauktos neįgalumo suvokimo ir neįgaliųjų lygybės temos, įskaitant specifinius visų neįgaliųjų ir riboto judumo asmenų poreikius.

4.7. Sveikatos apsaugos ir saugos sąlygos

Šios TSS taikymo srityje nekeliama jokių ypatingų reikalavimų nei infrastruktūros arba riedmenų posistemį eksploatuojančių darbuotojų sveikatos apsaugos ir saugos sąlygoms, nei šios TSS įgyvendinimui.

4.8. Infrastruktūros ir riedmenų registrai

4.8.1. Infrastruktūros registras

Infrastruktūros charakteristikos, kurios turi būti registruojamos geležinkelio infrastruktūros registre, nurodytos Komisijos įgyvendinimo sprendime 2011/633/ES ( 5 ).

4.8.2. Riedmenų registras

Riedmenų charakteristikos, kurios turi būti registruojamos Europos patvirtintų transporto priemonių tipų registre, nurodytos Komisijos įgyvendinimo sprendime 2011/665/ES ( 6 ).

5. SĄVEIKOS SUDEDAMOSIOS DALYS

5.1. Apibrėžtis

Pagal Direktyvos 2008/57/EB 2 straipsnio f punktą sąveikos sudedamosios dalys – bet kuri nedaloma sudedamoji dalis, sudedamųjų dalių grupė, mazgas, sukomplektuotas blokas, įtraukti arba ketinami įtraukti į posistemį, nuo kurių tiesiogiai ar netiesiogiai priklauso geležinkelių sistemos sąveika. Sąvoka „sudedamoji dalis“ apima ir materialius objektus, ir nematerialius objektus, pvz., programinę įrangą.

5.2. Inovaciniai sprendimai

Kaip nurodyta šios TSS 4.1 punkte, dėl inovacinių sprendimų gali reikėti naujų specifikacijų ir (arba) naujų vertinimo metodų. Tos specifikacijos ir vertinimo metodai rengiami reglamento 6 straipsnyje aprašyta tvarka.

5.3. Sudedamųjų dalių sąrašas ir charakteristikos

Toliau nurodytoms sąveikos sudedamosioms dalims taikomos atitinkamos Direktyvos 2008/57/EB nuostatos.

5.3.1. Infrastruktūra

Infrastruktūros sąveikos sudedamosiomis dalimis laikomi toliau nurodyti elementai.

5.3.1.1. Rodiniai

(1) Rodiniai turi būti tokio dydžio, kad juose tilptų atskiros stoties pavadinimas arba pranešimo žodžiai. Kiekvienos stoties pavadinimas arba pranešimo žodžiai turi būti rodomi mažiausiai 2 sekundes.

(2) Naudojant slenkantį rodinį (horizontalų arba vertikalų), kiekvienas atskiras žodis rodomas visas ne trumpiau kaip 2 sekundes, o horizontalaus slinkimo greitis neturi viršyti 6 ženklų per sekundę.

(3) Rodiniai projektuojami ir vertinami atsižvelgiant į naudojimo zoną, kuri priklauso nuo didžiausio nuotolio, iš kurio žiūrima, pagal šią formulę: skaitymo nuotolis milimetrais dalijamas iš 250 = šrifto dydis (pvz., 10 000 mm/250 = 40 mm).

5.3.1.2. Perono rampos

(1) Rampos projektuojamos ir vertinamos atsižvelgiant į naudojimo zoną, kuri priklauso nuo didžiausio vertikalaus tarpo, kurį galima įveikti ne didesniu kaip 18 % nuolydžiu.

(2) Ant rampos turi tilpti neįgaliųjų vežimėlis, kurio charakteristikos aprašytos M priedėlyje.

(3) Rampa turi išlaikyti bent 300 kg svorį, padėtą jos viduryje ir pasiskirsčiusį 660 mm × 660 mm plote.

(4) Jeigu rampa valdoma elektra, joje turi būti įdiegta rankinio valdymo galimybė, jeigu nutrūktų elektros tiekimas.

(5) Rampos paviršius turi būti neslidus, o efektyvusis laisvasis rampos plotis turi būti mažiausiai 760 mm.

(6) Rampos, kurios laisvasis plotis yra mažesnis kaip 1 000 mm, kraštai iš abiejų šonų turi būti užriesti, kad nuo jos nenuslystų pagalbinės judėjimo priemonės ratai.

(7) Abiejuose galuose rampos pakraščiai turi būti nusklembti ir ne aukštesni kaip 20 mm. Jie išskiriami kontrastingomis įspėjamosiomis juostomis.

(8) Rampoje įrengiamas mechanizmas rampai saugiai fiksuoti, kad ji nepasislinktų, kai ja lipama į riedmenį ar iš jo išlipama.

(9) Rampa pažymima kontrastingomis žymenomis.

5.3.1.3. Perono keltuvai

(1) Keltuvai projektuojami ir vertinami atsižvelgiant į naudojimo zoną, kuri priklauso nuo didžiausio vertikalaus tarpo, kurį galima įveikti keltuvu.

(2) Keltuve turi tilpti neįgaliųjų vežimėlis, kurio charakteristikos aprašytos M priedėlyje.

(3) Keltuvas turi išlaikyti bent 300 kg svorį, padėtą jo platformos viduryje ir pasiskirsčiusį 660 mm × 660 mm plote.

(4) Keltuvo platformos paviršius turi būti neslidus.

(5) Perono lygyje keltuvo platformos laisvasis plotis turi būti ne mažesnis kaip 800 mm, o ilgis – 1 200 mm. Pagal M priedėlį didesniame nei 100 mm aukštyje virš keltuvo platformos turi būti numatytas papildomas 50 mm ilgis kojoms, atsižvelgiant į tai, kad neįgaliųjų vežimėlis gali būti atgręžtas tiek į riedmenį, tiek į perono pusę.

(6) Mažiausias tiltelio, kuriuo pervažiuojamas tarpas tarp perono ir vagono grindų, plotis turi būti 760 mm.

(7) Jeigu keltuvui paruošti naudoti, nuleisti iki perono lygio, pakelti ir grąžinti į laikymo padėtį yra įrengti atskiri valdikliai, jie turi veikti keltuvo operatoriui spaudžiant juos ranka tolygiu nenutrūkstamu judesiu ir, kai keltuvo platformoje yra žmogus, turi būti neįmanoma atlikti klaidingos keltuvo operacijų sekos.

(8) Keltuve turi būti numatyta galimybė paruošti keltuvą naudoti, nuleisti su keleiviu iki perono lygio, pakelti ir grąžinti tuščią keltuvą į laikymo padėtį, jeigu nutrūktų elektros tiekimas.

(9) Nė viena keltuvo platformos dalis negali judėti didesniu nei 150 mm/s greičiu, kai keleivis nuleidžiamas arba keliamas, ir didesniu nei 600 mm/s greičiu, kai keltuvas ruošiamas naudoti arba grąžinamas į laikymo padėtį