2007R1183 — LT — 21.11.2007 — 000.001

Šis dokumentas yra skirtas tik informacijai, ir institucijos nėra teisiškai atsakingos už jo turinį





pataisytas:









▼B

TARYBOS REGLAMENTAS (EB) Nr. 1183/2007

2007 m. rugsejo 18 d.

iš dalies keiciantis ir atnaujinantis Reglamenta (EB) Nr. 1334/2000, nustatanti Bendrijos dvejopo naudojimo objektu ir technologiju eksporto kontroles režima







EUROPOS SAJUNGOS TARYBA, atsižvelgdama i Europos bendrijos steigimo sutarti, ypac i jos 133 straipsni, atsižvelgdama i Komisijos pasiulyma, kadangi: (1) Tarybos reglamente (EB) Nr. 1334/2000 ( 1 ) reikalaujama, kad dvejopo naudojimo objektams (iskaitant programine iranga ir technologijas) juos eksportuojant iš Bendrijos butu taikoma veiksminga kontrole. (2) Siekiant, kad valstybes nares ir Bendrija galetu laikytis tarptautiniu isipareigojimu, Reglamento (EB) Nr. 1334/2000 I priede nustatytas bendras dvejopo naudojimo objektu ir technologiju sarašas, nurodytas to reglamento 3 straipsnyje, kuriuo igyvendinama tarptautiniu lygiu sutarta dvejopo naudojimo objektu kontrole, iskaitant Wassenaar susitarima, Raketu technologijos kontroles režima (MTCR), Branduoliniu tiekeju grupe (NSG), Australijos grupe ir Cheminio ginklo konvencija (CWC). (3) Reglamento (EB) Nr. 1334/2000 11 straipsnyje numatyta, kad I ir IV priedai turi buti atnaujinami vadovaujantis atitinkamomis pareigomis ir isipareigojimais bei bet kuriais ju pakeitimais, kuriuos kiekviena valstybe nare yra prisiemusi kaip tarptautiniu neplatinimo režimu ir eksporto kontroles susitarimu dalyve arba ratifikuodama atitinkamas tarptautines sutartis. (4) Reglamento (EB) Nr. 1334/2000 I ir IV priedai turetu buti iš dalies pakeisti, kad butu atsižvelgta i Wassenaar susitarimu, Australijos grupes, MTCR ir NSG priimtus pakeitimus po to, kai mineti priedai buvo iš dalies pakeisti Reglamentu (EB) Nr. 394/2006. (5) Kad eksporto kontroles institucijoms ir ekonominiu operaciju vykdytojams butu lengviau naudotis nuorodomis, turetu buti paskelbta atnaujinta suvestine Reglamento (EB) Nr. 1334/2000 priedu redakcija. (6) Reglamentas (EB) Nr. 1334/2000 todel turetu buti atitinkamai iš dalies pakeistas, kadangi: PRIEME ŠI REGLAMENTA:







1 straipsnis

Reglamento (EB) Nr. 1334/2000 priedai pakeiciami šio reglamento priedo tekstu.

2 straipsnis

Šis reglamentas isigalioja trisdešimta diena po jo paskelbimo Europos Sajungos oficialiajame leidinyje.

Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybese narese.









PRIEDAS

„









I PRIEDAS

DVEJOPO NAUDOJIMO OBJEKTU IR TECHNOLOGIJU SARAŠAS

(nurodytas Reglamento (EB) Nr. 1334/2000 3 straipsnyje)

Šiuo sarašu igyvendinama tarptautiniu mastu sutarta dvejopo naudojimo objektu kontrole, apimanti Wassenaar susitarima, Raketu technologiju kontroles režima (MTCR), Branduoliniu tiekeju grupe bei Australijos grupe ir Cheminio ginklo konvencija. Saraše nepateiktos prekes, kurias valstybes nares pageidauja itraukti i saraša, kuriam kontrole netaikoma. Neatsižvelgta i nacionaline kontrole (nerežiminio pobudžio kontrole), kuri gali buti valstybiu nariu taikoma.

BENDROSIOS PASTABOS, TAIKOMOS I PRIEDUI

1. Apie prekiu, kurios yra sukurtos arba pritaikytos kariniam naudojimui, kontrole žr. atitinkama(us) saraša(us), skirta(us) kariniu prekiu, patvirtintu atskiru valstybiu nariu, kontrolei. Šio priedo nuorodos „TAIP PAT ŽR. KARINIU PREKIU KONTROLE“ nukreipia i anksciau minetus sarašus.

2. Šiame priede nurodytu prekiu kontrole negali buti panaikinta eksportuojant bet kurias kitas nekontroliuojamas prekes (iskaitant agregatus), turincias viena ar daugiau kontroliuojamu komponentu, kai kontroliuojamas komponentas ar komponentai yra prekes pagrindinis elementas, kuris gali buti pašalintas arba panaudotas kitais tikslais. N.B.: nusprendžiant, ar kontroliuojamas komponentas ar komponentai gali buti laikomi pagrindiniu elementu, butina ivertinti kiekio, vertes ir technologines pažangos veiksnius ir kitas specialias aplinkybes, kurioms esant kontroliuojamas komponentas ar komponentai gali buti laikomas pagrindiniu perkamu prekiu elementu.

3. Šiame priede nurodytos prekes apima tiek naujas, tiek ir naudotas prekes.

BRANDUOLINES TECHNOLOGIJOS PASTABA (NTN)

(Turi buti skaitoma kartu su 0 kategorijos E skirsniu)

„Technologija“, tiesiogiai susijusi su bet kokiomis prekemis, kontroliuojamomis pagal 0 kategorija, yra kontroliuojama pagal 0 kategorijos nuostatas.

„Technologija“, skirta „kurti“, „gaminti“ ar „naudoti“ kontroliuojamas prekes, išlieka kontroliuojama netgi tada, kai ji taikoma nekontroliuojamoms prekems.

Prekiu eksporto patvirtinimas taip pat leidžia eksportuoti tam paciam galutiniam vartotojui butiniausia „technologija“, reikalinga prekiu irengimui, veikimui, eksploatacijai ir taisymui.

„Technologijos“ perdavimo kontrole netaikoma „viešuju sriciu informacijai“ arba „pagrindiniams moksliniams tyrimams“.

BENDROJI TECHNOLOGIJOS PASTABA (GTN)

(Turi buti skaitoma kartu su 1–9 kategoriju E skirsniu.)

„Technologijos“, kuri „reikalinga“ prekems, kontroliuojamoms pagal 1–9 kategorijas, „kurti“, „gaminti“ ar „naudoti“, eksportas yra kontroliuojamas pagal 1–9 kategoriju nuostatas.

„Technologija“, reikalinga „kurti“, „gaminti“ ar „naudoti“ kontroliuojamas prekes, išlieka kontroliuojama netgi tada, kai ji taikoma nekontroliuojamoms prekems.

Kontrole netaikoma tai „technologijai“, kuri yra butina irengimui, veikimui, eksploatavimui (tikrinimui) ir taisymui tu prekiu, kurios nera kontroliuojamos arba kurias buvo leista eksportuoti.

N.B.: tai netaikoma „technologijai“, nurodytai 1E002.e., 1E002.f., 8E002.a. ir 8E002.b.

„Technologijos“ perdavimo kontrole netaikoma „viešuju sriciu informacijai“, „pagrindiniams moksliniams tyrimams“ arba butiniausiai informacijai, skirtai patentu taikymui.

BENDROJI PROGRAMINES IRANGOS PASTABA (GSN)

(Ši pastaba yra svarbesne nei bet kuri kontrole 0–9 kategoriju D skirsnyje)

Šio sarašo 0–9 kategorijos netaikomos „programinei irangai“, kuri yra arba:

a. Viešai prieinama, kadangi yra: 1. parduodama be apribojimu iš atsargu mažmeniniuose pardavimo punktuose vienu iš budu: a. mažmeniniais pardavimo sandoriais; b. pardavimo paštu sandoriais; c. pardavimo elektroniniu paštu sandoriais; arba d. pardavimo telefonu sandoriais; ir 2. sukurta isirengti vartotojui be tolesnes esmines tiekejo paramos; arba N.B.: bendrosios programines irangos pastabos a punktas netaikomas „programinei irangai“, nurodytai 5 kategorijos 2-oje dalyje („Informacijos saugumas“).

b. „Viešojo naudojimo srityse“.

REDAKCINE PRAKTIKA

Pagal taisykles, nustatytas Tarpinstitucinio stiliaus vadovo 86 puslapyje 101 dalyje (1997 m. leidimas), tekstams anglu kalba, išspausdintiems Europos Bendriju oficialiajame leidinyje:

— kablelis naudojamas atskirti sveika skaiciu nuo dešimtuju,

— sveiki skaiciai užrašomi po tris, kiekviena grupe atskiriant nedideliu tarpu.

ŠIAME PRIEDE VARTOJAMU TERMINU APIBREŽTYS

Terminu tarp „viengubu kabuciu“ apibrežtys pateikiamos technineje pastaboje atitinkamam dalykui.

Terminu tarp „dvigubu kabuciu“ apibrežtys išvardytos toliau:

N.B.: kategoriju nuorodos yra pateikiamos skliaustuose po apibrežiamo termino.

„Tikslumas“ (2 6) dažniausiai pateikiamas kaip netikslumas (paklaida), išreiškiamas didžiausiu teigiamu ar neigiamu rodmens nuokrypiu nuo priimtos standartines arba tikrosios vertes.

„Aktyviosios skrydžio valdymo sistemos“ (7) – sistemos, kuriu funkcija yra išvengti nepageidaujamu „orlaivio“ ar raketos judesiu arba konstrukciniu apkrovu autonomiškai apdorojant daugelio jutikliu siunciamus signalus ir po to vykdant butinas prevencines automatinio valdymo komandas.

„Aktyvusis vaizdo elementas“ (6 8) – mažiausias (pavienis) kietojo kuno matricos, atliekancios fotoelektrinio keitimo funkcija, esant šviesos (elektromagnetines) spinduliuotes poveikiui, elementas.

„Pritaikytas naudoti kariniam tikslui“ (1) – bet kokia modifikacija arba selekcija (pvz., keicianti grynuma, galiojimo laika, kenksminguma, pasklidimo charakteristikas arba atsparuma ultravioletinei spinduliuotei), skirta padidinti žmonems ir gyvunams sukeliamos pažaidos efektyvuma, bloginti irangos charakteristikas arba padaryti derliaus nuostolius ar pažeisti aplinka.

„Koreguota didžiausia sparta“ (4) – koreguota didžiausia sparta, kuria „skaitmeniniai kompiuteriai“ atlieka 64 bitu ar didesnes slankiojo kablelio sudeties ir daugybos operacijas ir išreiškiama svertiniais teraflops (WT), kai vienetas yra ►C1 1012 ◄ koreguotu slankiojo kablelio operaciju per sekunde. N.B.: žr. 4 kategorijos technine pastaba.

„Orlaivis“ (1 7 9) – oro transporto priemone su fiksuotaisiais arba su pasukamaisiais sparnais, sukasparne (sraigtasparnis) arba su pasviruoju sraigtu arba pasviraisiais sparnais. N.B.: taip pat žr. „civilinis orlaivis“.

„Visos prieinamos pataisos“ (2) reiškia, kad siekiant iki minimumo sumažinti tam tikro stakliu modelio visas numatomas sistemingasias padeties nustatymo paklaidas buvo atsižvegta i visas gamintojui prieinamas priemones.

„Paskirstytas ITU“ (Tarptautines telekomunikaciju sajungos) (3 5) reiškia dažnio diapazonu paskirstyma pagal ITU Radijo nuostatu dabartine redakcija pirminems, sankcionuotoms ir antrinems paslaugoms. N.B.: papildomi ir alternatyvus paskirstymai nera itraukti.

„Kampinis atsitiktinis dreifas“ (7) – tai kampinis paklaidu didejimas per laika, sukelta baltojo triukšmo kampiniu greiciu. (IEEE STD 528–2001).

„Didžiausiasis kampinis padeties nuokrypis“ (2) – didžiausias skirtumas tarp kampines padeties ir tikrosios, labai tiksliai išmatuotos kampines padeties po to, kai ruošinio stalo laikiklis buvo pasuktas iš pradines padeties (žr. VDI/VDE 2617, Brežinys: „, Koordinatiniu matavimo stakliu sukamieji stalai“).

„KDS“ (4) – „koreguota didžiausia sparta“.

„Asimetrinis algoritmas“ (5) – kriptografinis algoritmas, kai šifravimui ir iššifravimui naudojami ivairus matematiškai susieti raktai. N.B.: bendras „asimetrinio algoritmo“ panaudojimas – tai raktu paskirstymas.

„Automatinis taikinio sekimas“ (6) – apdorojimo procedura, kuri automatiškai nustato ir kaip išejimo signala tikruoju laiku pateikia labiausiai tikimos taikinio padeties ekstrapoliuota verte.

„Vidutine išejimo galia“ (6) – visa „lazerio“ išejimo galia (džauliais), padalinta iš „lazerio veikimo trukmes“ (sekundemis).

„Pagrindinio loginio elemento signalo perdavimo velinimo trukme“ (3) – signalo sklidimo velinimo trukme, tenkanti „monolitinio integrinio grandyno“ pagrindiniam loginiam elementui. „Monolitiniu integriniu grandynu“ šeimai šis dydis gali buti nurodomas arba kaip signalo perdavimo velinimo trukme, tenkanti tipiniam nurodytosios šeimos loginiam elementui, arba kaip tipiška signalo perdavimo velinimo trukme, tenkanti nurodytosios šeimos loginiam elementui. N.B. 1: „pagrindinio loginio elemento signalo perdavimo velinimo trukme“ neturi buti painiojama su sudetinio „monolitinio integrinio grandyno“ signalo velinimo tarp iejimo ir išejimo trukme. N.B. 2: „šeima“ sudaro visi integriniai grandynai, kuriems taikoma visa toliau išvardyta ju gamybos metodologija ir technines salygos, išskyrus atitinkamas ju funkcijas: a. vienoda technines ir programines irangos architektura; b. vienodas projektavimas ir gamybos technologija; ir c. vienodos pagrindines charakteristikos.

„Pagrindinis mokslinis tyrimas“ (GTN NTN) – eksperimentinis arba teorinis darbas, labiausiai skirtas naujoms žinioms apie fundamentinius reiškiniu principus arba stebimus faktus igyti, nebutinai pirmiausia nukreiptus specialiems praktiniams tikslams ir uždaviniams spresti.

(Akselerometro rodmenu) „poslinkis“ (7) – akselerometro išejimo rodmuo, kai nera greitinimo.

„Kilnojimasis“ (2) – ašinis perkelimas vienu pagrindinio suklio sukiu, matuojamas plokštumoje, statmenoje suklio plokštumai, prie suklio plokštumos išorinio taško (žr. ISO 230/1 1986, 5.63 punkta)

„Anglies pluošto ruošiniai“ (1) – tvarkingas dengtu ar nedengtu plaušu išdestymas, norint sudaryti karkasa, kol bus ipiltas rišiklis kompozitui formuoti.

„CE“ – „skaiciavimo elementas“.

„CEP“ (lygios tikimybes skritulys) (7) – tikslumo matas; skritulio, centruoto tam tikroje objekto srityje, kuria veikia 50 % naudingosios apkrovos, spindulys.

„Cheminis lazeris“ (6) – „lazeris“, kuriame sužadintus elementus sukuria chemines reakcijos metu išsiskirianti energija.

„Cheminis mišinys“ (1) – kietas, skystas ar dujinis produktas, sudarytas iš dvieju ar daugiau komponentu, kurie tarpusavyje nesaveikauja esant toms salygoms, kuriomis saugomas ju mišinys.

„Oro cirkuliacija valdomo sukimosi šalinimo arba krypties valdymo sistemos“ (7) – sistemos, kuriose naudojamas oro putimas virš aerodinaminiu paviršiu, norint padidinti arba valdyti jegas, kurias sukuria paviršiai.

„Civilinis orlaivis“ (1 7 9) – „orlaivis“, civilines aviacijos igaliotuju atstovu irašytas pagal paskirti i paskelbtus tinkamu skrydžiams orlaiviu sarašus, skirtas skraidyti komerciniais civiliniais vidaus ir tarptautiniais maršrutais arba naudoti teisetais civiliniais, asmeniniais arba verslo tikslais. N.B.: taip pat žr. „orlaivis“.

„Sumaišytas“ (1) – termoplastiniu ir sustiprintuju plaušiniu giju sumaišymas, norint pagaminti plaušiniu sustiprinta „rišiklio“ mišini galutinei plaušinei formai.

„Smulkinimas“ (1) – medžiagos skaidymas trinant arba malant.

„Signalizavimas (signalu perdavimas) bendruoju kanalu“ (5) – signaliniu duomenu perdavimo budas, kai tarp stociu vienu kanalu žymetais pranešimais perduodama signaline informacija, susijusi su tinklo grandiniu arba iškvietu sudetingumu, ir kitokia informacija, naudojama tinklui valdyti.

„Ryšiu kanalo valdiklis“ (4) – sietuvas, valdantis sinchronines ar asinchronines skaitmenines informacijos srauta. Valdiklis – tai elektroninis ryšiu prieiga laiduojantis mazgas, kuris gali buti istatytas i kompiuteri arba i ryšiu irengini.

„Kompensavimo sistemas“ (6) sudaro pirminis skaliarinis jutiklis, vienas ar daugiau referensiniu jutikliu (pvz., vektoriniu magnetometru) bei programine iranga, leidžiantys sumažinti platformos kieto kuno sukimosi triukšma.

„Kompozitas“ (1 2 6 8 9) – „rišiklis“ ir papildomoji faze arba papildomosios fazes, kurias sudaro daleles, siulai, plaušai ar specialiai suprojektuotas kitas junginys, naudojamas specialiam tikslui ar tikslams.

„Kryžminis sukamasis stalas“ (2) – stalas, leidžiantis sukti ir palenkti ruošini apie dvi nelygiagrecias ašis, kurios, esant „konturiniam valdymui“, gali buti derinamos vienu metu.

„Skaiciavimo elementas“ („CE“) (4) – pats smulkiausias skaiciavimo itaisas, atliekantis aritmetini ar logini veiksma.

„Konturinis valdymas“ (2) – skaitmeninis dvieju ar daugiau judesiu valdymas, atliekamas pagal komandas, kurios nurodo kita reikiama padeti ir reikiamus pastumos i ta padeti greicius. Šie pastumos greiciai yra keiciami atsižvelgiant i tai, kad butu sukuriamas norimas konturas (žr. ISO/DIS 2806–1980).

„Krizine temperatura“ (1 3 6) (kartais nurodoma kaip fazinio virsmo temperatura) – savitoji „superlaidžiosios“ medžiagos temperatura, kuriai esant išnyksta medžiagos nuolatines sroves varža.

„Kriptografija“ (5) – mokslo ir technikos sritis, pateikianti principus, priemones ir metodus, kaip pakeisti duomenis, siekiant paslepti ju informacijos turini, sutrukdyti keisti neiššifruotus duomenis ar neleistinai jais naudotis. „Kriptografijoje“ yra leidžiama keisti informacija, tik naudojant viena ar daugiau „slaptuju parametru“ (pvz., kriptografinius kintamuosius) arba susietaji raktu paskirstyma. N.B.: „slaptasis parametras“: pastovusis dydis arba raktas, laikomas slaptai nuo kitu arba žinomas tik tam tikrai grupei.

„Nesilpstanciosios bangos (CW) lazeris“ (6) – „lazeris“, kuris ilgesni nei 0,25 sekundes laika palaiko nominaliai pastovia išejimo energija.

„Duomenu bazemis pagristos (“DBNR„) (7) navigacijos sistemos“ – sistemos, naudojancios ivairius iš anksto išmatuotu kartografiniu duomenu integruotus šaltinius, siekiant dinaminemis salygomis teikti tikslia navigacijos informacija. Šiems duomenu šaltiniams pirmiausia priskiriami batimetriniai jurlapiai, žvaigždelapiai, gravimetriniai žemelapiai, magnetometriniai žemelapiai arba trimaciai skaitmeniniai topografiniai žemelapiai.

„Deformuojamieji veidrodžiai“ (6) (taip pat žinomi kaip prisitaikomieji optiniai veidrodžiai) veidrodžiai, turintys: a. Viena tolyduji optini atspindintiji paviršiu, kuris yra dinamiškai deformuojamas sudarant atskirus sukamuosius momentus arba jegas, kad butu kompensuojami krentancio i veidrodi optinio signalo iškreipiai; arba b. Daugeli optiniu atspindinciuju elementu, kurie gali buti atskirai ir ivairiai perstatinejami sudarant sukamuosius momentus arba jegas, kad butu kompensuojami krentancio i veidrodi optinio signalo iškreipiai.

„Nusodrintasis uranas“ (0) – uranas, kuriame izotopo 235 yra mažiau nei gamtiniame urane.

„Kurimas“ (GTN NTN AII) yra susijes su visomis darbu fazemis iki serijines gamybos, tokiomis kaip: projektavimas, projekto tyrimas, projekto analize, projekto koncepcijos, prototipu surinkimas ir bandymai, bandomosios gamybos schemos, projektavimo duomenys, projektavimo duomenu transformavimo i gamini procesas, konfiguracijos projektavimas, tarpusavio funkciškumo projektavimas, išdestymas.

„Difuzinis suvirinimas“ (1 2 9) – mažiausiai dvieju atskiru metalu kietosios fazes molekulinis susijungimas i viena gabala, susidarant sujungimo stipriui, lygiaverciam silpnesnio sujungimo medžiagos stipriui.

„Skaitmeninis kompiuteris“ (4 5) – irenginys, kuriuo, naudojant viena ar kelis diskreciuosius kintamuosius, galima atlikti visas toliau išvardytas operacijas: a. priimti duomenis; b. saugoti duomenis arba komandas pastoviosiose arba keiciamosiose (irašomosiose) atmintinese; c. apdoroti duomenis pagal saugomas ir modifikuojamas komandu sekas; ir d. užtikrinti duomenu išvedima. N.B.: saugomu komandu seku modifikavimas apima pastoviuju atmintiniu pakeitima, taciau ne fizini montažo ar tarpusavio sujungimu keitima.

„Skaitmeninio persiuntimo (perdavimo) sparta“ (5) tiesioginio informacijos perdavimo i bet kokia laikmena visumine bitu sparta. N.B.: taip pat žr. „visumine skaitmeninio persiuntimo [perdavimo] sparta“.

„Tiesioginis hidraulinis presavimas“ (2) – deformacijos procesas, kai naudojamas skysciu užpildytas lankstusis balionas, tiesiogiai lieciantis ruošini.

„(Giroskopo) slinkio sparta“ (7) – nuo ivedimo sukimo funkciškai nepriklausanti giroskopo rezultato dalis. Ji išreiškiama kampiniu dydžiu. (IEEE STD 528–2001).

„Dinaminis prisitaikomasis maršruto parinkimas“ (5) – automatinis pranešimu srauto maršruto pakeitimas remiantis krypties nustatymu ir esamo tikrojo tinklo salygu analize. N.B.: tai neapima maršruto parinkimo pagal išankstine informacija.

„Dinaminiai signalu analizatoriai“ (3) – signalu analizatoriai, kuriuose naudojamas skaitmeninis diskretizavimas ir transformacijos technika, norint sudaryti tam tikru signalu Furje spektro vaizda, iskaitant amplitudžiu ir faziu informacija. N.B.: taip pat žr. „signalu analizatoriai“.

„Efektyvusis gramas“ (0 1) naudojamas apibudinti „specialiaja daliaja medžiaga“: a. plutonio izotopu ir urano 233 atveju – tai izotopu svoris, išreikštas gramais; b. urano, sodrinto 1 procentu ar daugiau urano izotopu 235, atveju – tai elemento svoris, išreikštas gramais ir padaugintas iš sodrinimo, išreikšto dešimtosiomis svorio dalimis, kvadrato; c. urano, sodrinto mažiau kaip 1 procentu urano izotopu 235, atveju – tai elemento svoris, išreikštas gramais ir padaugintas iš 0,0001;

„Elektroninis mazgas“ (2 3 4 5) – tam tikro kiekio elektroniniu komponentu (pvz. „grandines elementu“„diskreciuju komponentu“, integriniu grandynu ir kt.) junginys, skirtas atlikti specialias funkcijas; jis yra pakeiciamas kaip objektas ir paprastai ji galima išmontuoti. N.B. 1: „grandines elementas“: paviene aktyvioji arba pasyvioji funkcine elektronines grandines dalis, tokia kaip vienas diodas, vienas tranzistorius, vienas rezistorius, vienas kondensatorius ir kt. N.B. 2: „diskretusis komponentas“: korpusinis „grandines elementas“, turintis išorinius išvadus.

„Elektroniniu budu valdoma fazuotoji gardeline antena“ (5 6) – antena, kuri formuoja pluošta, naudodama fazini saryši, t.y. pluošto kryptis yra valdoma spinduliavimo elementu kompleksiniais žadinimo koeficientais; pluošto kryptis, panaudojus elektrini signala, gali buti keiciama pagal azimuta arba pagal aukšti, arba pagal abu tiek perduodant, tiek ir priimant elektrini signala.

„Galiniai vykdymo itaisai“ (2) – griebtuvai, „aktyvieji irankiniai itaisai“ ir bet kurios kitos irankines priemones, kurios yra idedamos i roboto manipuliatoriaus rankos laikiklini antgali. N.B.: „aktyvusis irankinis itaisas“ – itaisas, naudojamas suteikti ruošiniui judesio jega, apdorojimo energija arba krypciai nustatyti.

„Ekvivalentinis tankis“ (6) – visumine šviesa, tenkanti vienetiniam optiniam plotui, projektuojamam i optini paviršiu.

„Ekspertines sistemos“ (7) – teikiancios rezultatus sistemos, taikydamos taisykles duomenims, kurie yra nepriklausomai saugojami programoje, ir galincios atlikti bet kuria iš šiu funkciju: a. automatiškai modifikuoti pirmine vartotojo ivesta programa; b. teikti žinias, skirtas kvazinaturaliosios kalbos problemu klasei; arba c. rinkti žinias, reikalingas joms kurti (simboliu mokymui).

„FADEC“ – „visiškai nepriklausomas skaitmeninis variklio režimu reguliatorius“.

„Atsparumas gedimui“ (4) – kompiuterines sistemos geba po bet kokio jos technines ir programines irangos komponento trykio testi darba be žmogaus isikišimo, esant tam tikram lygmeniui paslaugos, kuri užtikrina: veikimo nenutrukstamuma, duomenu vientisuma ir paslaugos atnaujinima per tam tikra laiko tarpa.

„Pluoštines arba gijines medžiagos“ (0 1 2 8) apima: a. tolydžiuosius „viengijus siulus“; b. tolydžiuosius „verpalus“ ir „pusverpalius“; c. „juostas“, audinius, atsitiktinai išsidesciusius plaušus ir kaspinus; d. smulkinta pluošta, štapelini pluošta ir koherentines pluoštines dangas; e. monokristalinius arba polikristalinius bet kokio ilgio adatinius darinius; f. aromatine poliamidine celiulioze.

„Plonasluoksniai integriniai grandynai“ (3) – „grandines elementu“ grupe ir metaliniai ju tarpusavio sujungimai, suformuoti užgarinant storus arba plonus sluoksnius ant izoliacinio „padeklo“. N.B.: „grandines elementas“ – paviene aktyvioji arba pasyvioji funkcine elektronines grandines dalis, tokia kaip vienas diodas, vienas tranzistorius, vienas rezistorius, vienas kondensatorius ir kt.

„Fiksuotas (pastovus)“ (5) reiškia, kad kodavimo ir spudos algoritmas negali priimti iš išores teikiamu parametru (pvz., kriptografiniu ir raktu kintamuju) ir kad jo negali modifikuoti vartotojas.

„Skrydžio valdymo optiniu jutikliu matrica“ (7) – paskirstytuju optiniu jutikliu tinklas, kuriame naudojami „lazerio“ spinduliuotes pluoštai, kad autonominiam apdorojimui butu teikiami tikralaikiai skrydžio valdymo duomenys.

„Skrydžio trajektorijos optimizavimas“ (7) – procedura, kuria atliekant skrydžio tikslais sumažinami, kiek tai imanoma, nuokrypiai nuo norimos keturmates (erdves ir laiko) trajektorijos, remiantis geriausiomis darbinemis charakteristikomis ir didžiausiu efektyvumu.

„Židinio plokštumos matrica“ (6) – atskiru detektoriniu elementu, esanciu židinio plokštumoje, linijinis arba dvimatis plokšciasis sluoksnis arba plokšciuju sluoksniu derinys su arba be elektroninio skaitymo itaiso. N.B.: tai neapima pavieniu detektoriniu elementu stulpelio arba dvieju, triju ar keturiu detektoriniu elementu, jei tik su šiais elementais neatliekamas velinimas ir integravimas.

„Dalinis dažniu juostos plotis“ (3) – „akimirkinis dažniu juostos plotis“, padalytas iš centrinio dažnio, išreikštas procentais.

„Šuolinis dažnio perderinimas“ (5) – pavienio ryšiu kanalo perdavimo dažnio keitimas pagal diskreciasias atsitiktines arba pseudoatsitiktines sekas, siekiant sukurti plestinio spektro pavidala.

„Dažnio perjungimo trukme“ (3 5) – didžiausioji užimama signalo trukme (t.y. velinimas), kai perjungiamas vienas pasirinktas išejimo dažnis i kita pasirinkta išejimo dažni, norint gauti: a. dažni 100 Hz intervale galutinio dažnio atžvilgiu; arba b. išejimo signalo lygi 1 dB intervale galutinio išejimo signalo lygio atžvilgiu.

„Dažniu sintezatorius“ (3) – bet kokios rušies signalo dažniu šaltinis arba signalu generatorius (nesvarbu, kokia yra ju tikroji prigimtis), tiekiantis daugeli vienu metu ar keiciamus viename ar daugiau išejimu signalo dažnius, valdant, išvedant arba gaunant iš mažiausio standartiniu (arba pagrindiniu) dažniu skaiciaus.

„Visiškai nepriklausomas skaitmeninis variklio režimu reguliatorius“ („FADEC“) (7 9) – elektronine duju turbinu arba suderintinu ciklu mašinu valdymo sistema, kurioje skaitmeninis kompiuteris naudojamas valdyti kintamuosius, reikiamus, norint reguliuoti variklio (ašine) apkrova arba veleno perduodama išejimo galia visoje mašinos veikimo srityje, pradedant kuro kiekio matavimu ir baigiant kuro tiekimo išjungimu.

„Dujinis išpurškimas“ (1) – procesas, skirtas didelio slegio duju srautu susmulkinti išlydyto metalinio lydinio srauta i 500 mikrometru ir mažesnio skersmens lašelius.

„Išskirstyti erdveje“ (6), kai bet kuris objektas yra nutoles nuo visu kitu bet kuria kryptimi atstumu, didesniu kaip 1 500 m. Judamieji jutikliai visada yra laikomi „išskirstytais erdveje“.

„Vedantysis [nutaikymo] irenginys“ (7) – sistemos, kurios susieja skraidymo priemoniu padeties ir greicio (t.y. navigacijos) matavimo ir skaiciavimo procesus ir siuncia komandas i skraidymo priemoniu skrydžiu valdymo sistemas, kad butu pakoreguota skrydžiu trajektorija.

„Karštasis izostatinis tankinimas“ (2) – sleginis liejimo procesas uždarojoje ertmeje, slegi sukuriant ivairiomis terpemis (dujomis, skysciais, kietosiomis dalelemis ir kt.), esant temperaturoms, viršijancioms 375 K (102 °C), visomis kryptimis sukuriant vienoda jega, kad butu sumažintos arba pašalintos vidines ertmes liejinyje.

„Hibridinis kompiuteris“ (4) – irenginys, kuris gali atlikti visas toliau išvardytas funkcijas: a. priimti duomenis; b. apdoroti tiek analoginius, tiek ir skaitmeninius duomenis; ir c. užtikrinti duomenu išvedima.

„Hibridinis integrinis grandynas“ (3) – bet koks integriniu grandynu derinys arba integrinis grandynas kartu sujungtas su „grandines elementais“ arba „diskreciaisiais komponentais“, norint atlikti specialias funkcijas, ir turintis visas toliau išvardytas charakteristikas: a. turintis mažiausiai viena bekorpusi itaisa; b. sujungtas kartu naudojant tipinius integriniu grandynu (IC) gamybos budus; c. pakeiciamas kaip objektas; ir d. paprastai jo negalima išmontuoti. N.B. 1: „grandines elementas“: paviene aktyvioji arba pasyvioji funkcine elektronines grandines dalis, tokia kaip vienas diodas, vienas tranzistorius, vienas rezistorius, vienas kondensatorius ir kt. N.B. 2: „diskretusis komponentas“: korpusinis „grandines elementas“, turintis išorinius išvadus.

„Vaizdo kokybes gerinimas“ (4) – iš išores gaunamos vaizdines informacijos apdorojimas algoritmais, tokiais kaip atskiru sriciu laikine spuda, filtravimas, išskyrimas, atranka, koreliacija, sasuka arba transformacijos (pvz., sparcioji Furje transformacija arba Walsh’o transformacija). Tai neapima algoritmu, kuriuose naudojamos tiktai pavienio vaizdo linijines ir sukamosios transformacijos, tokios kaip transliacija, požymiu išskyrimas, irašymas arba klaidingas spalvinimas.

„Imunotoksinas (antitoksinas)“ (1) – jungtinis vienalastis specialusis monokloninis antikunas ir „toksinas“ arba „toksino sandas“, kuris selektyviai paveikia pažeistas lasteles.

„Viešai naudojama“ (GTN NTN GSN) (kaip taikoma šiame reglamente) apibudina „technologija“ arba „programine iranga“, kuri yra prieinama be apribojimu del jos tolesnio platinimo (autoriniu teisiu apribojimai neapsaugo „technologijos“ ir „programines irangos“ nuo jos „viešo naudojimo“).

„Informacijos saugumas“ (4 5) – visos priemones ir funkcijos, garantuojancios informacijos arba ryšiu prieinamuma, slaptuma arba vientisuma, išskyrus priemones ir funkcijas, skirtas apsaugai nuo trykiu. Tai apima „kriptografija“, „kriptoanalize“, apsauga nuo kompromisines spinduliuotes ir kompiuterini sauguma. N.B.: „kriptoanalize“: kriptografines sistemos arba jos iejimo ir išejimo signalu analize, norint gauti slaptus kintamuosius arba pažeidžiamus duomenis, iskaitant atviraji teksta.

„Akimirkinis dažniu juostos plotis“ (3 5 7) – dažniu juostos plotis, kurio intervale išejimo galia išlieka 3 dB tikslumu pastovi, nederinant kitu veikimo parametru.

„Prietaisine sritis“ (6) – nurodytoji radaro vienareikšmio atvaizdavimo sritis.

„Izoliacija“ (9) – medžiaga, taikoma raketu varikliu komponentams, t. y. korpusui, tutai, ivadinems angoms, korpuso sklendems izoliuoti, ji apima sukietejusia arba pusiau sukietejusia kauciuko mišinio lakšto žaliava, turincia izoliacines arba ugniai atsparios medžiagos. Ji taip pat gali buti iterpta kaip itempi mažinantys apvalkalai arba užsklandos.

„Sujungtieji radaro jutikliai“ (6) – du ar daugiau tarpusavyje sujungti radaro jutikliai, kai jie tikruoju laiku keiciasi duomenimis.

„Vidinis grunto sluoksnis“ (9) – sluoksnis, taikomas skiriamojoje riboje tarp kietuju svaidomuju medžiagu ir korpuso arba izoliacinio ideklo. Paprastai tai skystasis polimeras, kurio pagrinda sudaro dispersine ugniai atsparios ar izoliacines medžiagos emulsija, pvz., anglimi prisotintas hidroksilo terminuojantysis polibutadienas (HTPB) arba kitas polimeras su kietikliu priedais, kuriuo išpurkštas arba išteptas korpuso vidus.

„Savasis magnetinis gradientometras“ (6) – pavienis magnetinio lauko gradiento jutiklis ir su juo susijes elektroninis itaisas, kurio išejimas yra magnetinio lauko gradiento matas. N.B.: taip pat žr. „magnetinis gradientometras“.

„Izoliuotieji veiklieji mikroorganizmai“ (1) – veiklieji mikroorganizmai, esantys neveiklios busenos ir išdžiovintu preparatu pavidalu.

„Izostatiniai presai“ (2) – iranga, gebanti sudaryti slegi uždarojoje ertmeje, kurioje panaudojamos ivairios terpes (dujos, skystis, kietosios daleles ir kt.), norint visomis kryptimis sukurti vienoda slegi ertmeje, kurioje yra ruošinys arba medžiaga.

„Lazeris“ (0 2 3 5 6 7 8 9) – komponentu saranka, sukurianti šviesa, kuriai budingas erdvinis ir laikinis koherentiškumas ir kuri yra stiprinama del priverstines spinduliuotes. N.B.: taip pat žr.: „cheminis lazeris“; „impulsinis moduliuotosios kokybes lazeris“; „ypac dideles galios lazeris“; „perduodamojo sužadinimo lazeris“.

„Lazerio veikimo trukme“ (6) – „lazerio“ skleidžiamos „lazerio“ spinduliuotes trukme, kuri „impulsiniu lazeriu“ atveju atitinka vieno impulso ar nuoseklios impulsu serijos skleidimo trukme.

„Už ora lengvesnes transporto priemones“ (9) – balionai ir orlaiviai, kuriuose pakilimui naudojamas karštas oras ar kitos lengvesnes už ora dujos, pavyzdžiui helis ar vandenilis.

„Tiesiškumas“ (2) (dažniausiai pateikiamas kaip netiesiškumas) apibudina tikrosios charakteristikos (rodmenu, didesniu ir mažesniu nei vidutine verte, vidurkio) didžiausiaji teigiama arba neigiama nuokrypi nuo tiesios linijos, nustatyta taip, kad butu išlyginami ir sumažinami, kiek tai imanoma, didžiausieji nuokrypiai.

„Vietinis tinklas“ (4) – duomenu perdavimo sistema, turinti visas toliau išvardytas charakteristikas: a. leidžianti bet kokiam nepriklausomu „duomenu perdavimo itaisu“ kiekiui tureti tiesioginius tarpusavio ryšius; ir b. yra apribota vidutinio didumo teritorija (pvz., istaigos pastatas, gamykla, universiteto teritorija, sandelis). N.B.: „duomenu perdavimo itaisas“ – irenginys, galintis perduoti ir priimti skaitmenines informacijos sekas.

„Magnetiniai gradientometrai“ (6) – matuokliai, skirti aptikti išoriniu matuoklio atžvilgiu šaltiniu magnetiniu lauku erdvinius kitimus. Matuokli sudaro daugelis „magnetometru“ ir su jais susije elektroniniai itaisai, kuriu išejimas yra magnetinio lauko gradiento matas. N.B.: taip pat žr. „savasis magnetinis gradientometras“.

„Magnetometrai“ (6) – matuokliai, skirti aptikti išoriniu matuoklio atžvilgiu šaltiniu magnetinius laukus. Matuokli sudaro pavienis magnetinio lauko gradiento jutiklis ir su juo susijes elektroninis itaisas, kurio išejimas yra magnetinio lauko gradiento matas.

„Pagrindine atmintine“ (4) – pirmine duomenu arba komandu atmintine, skirta centrinio procesoriaus sparciajai prieigai. Ja sudaro „skaitmeninio kompiuterio“ vidine atmintine ir bet kuri hierarchine išpletos plokšte, tokia kaip ypac sparti darbine atmintine arba nenuosekliosios kreipties išplestine atmintine.

„UF6 korozijai atsparios medžiagos“ (0) gali buti varis, nerudijantis plienas, aliuminis, aliuminio oksidas, aliuminio lydiniai, nikelis arba jo lydinys, turintis 60 % ir daugiau svorio nikelio bei UF6 korozijai atsparus fluorinuotieji angliavandeniliu polimerai, kurie yra taikomi atskyrimo procesams.

„Rišiklis“, „rišamoji medžiaga“ (1 2 8 9) – visiškai tolydi medžiagos faze, kuria užpildoma erdve tarp daleliu, adatiniu dariniu ir plaušu.

„Matavimo neapibrežtis“ (2) – budingasis parametras, nurodantis, kokiame intervale išejimo vertes atžvilgiu yra tikroji matuojamojo kintamojo verte, esant 95 % patikimumui. Ji apima nepataisytus sisteminguosius nuokrypius, nepataisytus slinkius ir atsitiktinius nuokrypius (žr. ISO 10360–2 arba VDI/VDE 2617).

„Mechaninis sulydymas“ (1) – lydymo procesas, susidarantis susijungiant, skeldejant ir persitvarkant elementinio ir pagrindinio lydinio milteliams juos mechaniškai smugiuojant. Pridedant atitinkamu milteliu, i lydini gali buti iterpta nemetaliniu daleliu.

„Lydalo ištraukimas“ (1) – sparciojo kietejimo procesas, kai i metalo lydalo vonia istatomas besisukancio atšaldyto bloko trumpas segmentas ir ištraukiami juostu pavidalo lydiniai. N.B.: „spartusis kietejimas“: išlydytos medžiagos kietejimas, esant šaldymo spartai, viršijanciai 1 000 K/s.

„Lydalo išsukimas“ (1) – išlydyto metalo srauto, veikiamo besisukanciu atšaldytu bloku „sparciojo kietejimo“ procesas formuojant plokšteles, juostos ar strypo pavidalo gaminius. N.B.: „spartusis kietejimas“: išlydytos medžiagos kietejimas, esant šaldymo spartai, viršijanciai 1 000 K/s.

„Integriniai mikrokompiuteriu grandynai“ (3) – monolitiniai integriniai grandynai arba daugialusciai integriniai grandynai, turintys aritmetini-logini itaisa (ALU), galinti atlikti daugeli bendrosios paskirties vidines atmintines komandu su duomenimis, esanciais vidineje atmintineje. N.B.: vidine atmintine gali buti papildyta išorine atmintine.

„Integriniai mikroprocesoriu grandynai“ (3) – „monolitiniai integriniai grandynai“ arba „daugialusciai integriniai grandynai“, turintys aritmetini-logini itaisa (ALU), galinti atlikti daugeli bendrosios paskirties išorines atmintines komandu. N.B. 1: „integriniai mikroprocesoriu grandynai“ paprastai neturi visos butinos vartotojui prieinamos atmintines, taciau luste esanti atmintine gali buti panaudota loginems funkcijoms atlikti. N.B. 2: jie apima lustu rinkinius, kurie yra skirti veikti kartu atliekant „integrinio mikroprocesoriaus“ funkcija.

„Mikroorganizmai“ (1 2) – bakterijos, virusai, mikoplazmos, riketsijos, chlamidijos arba grybeliai, naturalus, pagerinti arba modifikuoti, arba izoliuotuju naturaliuju kulturu pavidalu, arba kaip medžiagos, turincios gyvuju organizmu medžiagu, kurios buvo specialiai iterptos arba užterštos tokiomis kulturomis.

„Raketos“ (1 3 6 7 9) – visiškai užbaigtos raketu sistemos ir automatines oro transporto priemoniu sistemos, galincios gabenti mažiausiai 500 kg krovini ne mažiau kaip 300 km nuotoliu.

„Viengijis siulas arba gija“ (1) – smulkiausia plaušo dalis, dažniausiai keliu mikrometru skersmens.

„Monolitinis integrinis grandynas“ (3) – pasyviuju arba aktyviuju „grandines elementu“ arba ju abieju junginys, kuris: a. difuzija, implantacija ar garinimu yra formuojamas viename (arba ant vieno) puslaidininkines medžiagos gabale, vadinamu „lustu“; b. gali buti laikomas kaip neatskiriamai susijes; ir c. atlieka grandines funkcija (-as). N.B.: „grandines elementas“ – paviene aktyvioji arba pasyvioji funkcine elektronines grandines dalis, tokia kaip vienas diodas, vienas tranzistorius, vienas rezistorius, vienas kondensatorius ir kt.

„Vienspektriai vizualizavimo jutikliai“ (6) – itaisai, gebantys surinkti vizualizavimo duomenis iš vienos diskreciosios spektro juostos.

„Daugialustis integrinis grandynas“ (3) – du ar daugiau „monolitiniu integriniu grandynu“, sumontuotu ant bendro „padeklo“.

„Daugiasrautis duomenu apdorojimas“ (4) – „mikroprograma“ arba irenginio architekturos technika, kuri leidžia vienu metu apdoroti dvi ar daugiau duomenu seku, valdant komandoms, kurios sudaro viena ar daugiau seku, tokiu kaip: a. viensrautes komandu ir daugiasrauciu duomenu (SIMD) architekturos, tokios kaip vektoriniai arba matriciniai procesoriai; b. daugiasrautes viensrauciu komandu ir daugiasrauciu duomenu (MSIMD) architekturos; c. daugiasrauciu komandu ir daugiasrauciu duomenu (MIMD) architekturos, apimancios tas, kurios yra stipriai, vidutiniškai arba silpnai susijusios; d. apdorojimo elementu strukturuotos matricos, iskaitant sistolines matricas. N.B.: „mikroprograma“ – elementariuju komandu seka, laikoma specialioje atmintineje, kuriu vykdymas yra pradedamas ivedant atskaitos komanda i komandu registra.

„Daugiaspektriai vizualizavimo jutikliai“ (6) itaisai, gebantys surinkti vizualizavimo duomenis iš dvieju ir daugiau diskreciuju spektro juostu. Jutikliai, turintys daugiau kaip dvidešimt diskreciuju spektro juostu, nurodomi kaip ypac daugiaspektriai vizualizavimo jutikliai.

„Gamtinis (naturalusis) uranas“ (0) – uranas, turintis izotopu mišini, aptinkama gamtoje.

„Tinklo prieigos valdiklis“ (4) – skirstomojo perjungiamojo tinklo sietuvas. Jame naudojama bendroji informacine terpe, kuri visur veikia ta pacia „skaitmenine perdavimo sparta“, kai naudojamasi perdavimo leidimu (pvz., priejimo teise arba nešlio kontrole). Nepriklausomai nuo visu kitu itaisu jis atrenka duomenu paketus arba duomenu grupes (pvz., IEEE 802), adresuojamas jam. Valdiklis – tai elektroninis ryšiu prieiga laiduojantis mazgas, kuris gali buti istatytas i kompiuteri arba i ryšiu irengini.

„Neuroniškasis kompiuteris“ (4) – skaiciavimo itaisas, suprojektuotas arba modifikuotas imituojant neuronu arba neuronu tinklo savybes, t. y. skaiciavimo itaisas, kuriam budingas jo aparatines dalies gebejimas keisti skaiciavimo komponentu pasikartojamu tarpusavio sujungimu apimti ir skaiciu, remiantis ankstesniais duomenimis.

„Triukšmo lygis“ (6) – elektrinis signalas, išreikštas galios spektriniu tankiu. Saryšis tarp „triukšmo lygio“, išreikšto dvipuse amplitude, yra lygus S 2 pp = 8No(f2-f1), cia Spp – signalo dvipuses amplitudes verte (pvz., nT), No – galios spektrinis tankis (pvz., (nT)2/Hz) ir (f2-f1) – nagrinejamosios juostos plotis.

„Branduolinis reaktorius“ (0) – objektas, esantis arba tiesiogiai idedamas i reaktoriaus korpusa. Tai irenginys, kuris valdo galios lygi aktyviojoje srityje, ir komponentai, kurie paprastai tiesiogiai lieciasi su aktyviaja branduolinio reaktoriaus sritimi arba valdo pirmini reaktoriaus aušala.

„Skaitmeninis valdymas“ (2) – itaiso, kuriame naudojami skaitmeniniai duomenys, dažniausiai ivedami jau prasidejus veikimui, atliekamo proceso automatinis valdymas (žr. ISO 2382).

„Galutine programa“ (9) – irenginio vykdomo vieno ar daugiau procesu („pirmines programos“ (pirmines kalbos)), kurie yra programines sistemos pakeisti, patogiai išreikšta darbine forma.

„Optinis stiprinimas“ (5) – stiprinimo budas optinio ryšio technikoje, kurioje naudojamas optiniu signalu, sukurtu atskirais šaltiniais, stiprinimas, nekeiciant ju i elektrinius signalus, t.y. naudojami puslaidininkiniai optiniai stiprintuvai, šviesolaidiniai liuminescenciniai stiprintuvai.

„Optinis kompiuteris“ (4) – suprojektuotas arba modifikuotas kompiuteris, kuriame šviesa naudojama duomenims atvaizduoti ir kurio skaiciavimo loginiu elementu pagrinda sudaro tiesiogiai susije optiniai itaisai.

„Optinis integrinis grandynas“ (3) – „monolitinis integrinis grandynas“ arba „hibridinis integrinis grandynas“, turintis viena ar daugiau daliu, sukurtu veikti kaip fotojutiklis ar fotospinduliuotuvas arba skirtu atlikti optines ar elektrooptines funkcijas.

„Optinis perjungimas“ (5) – optiniu signalu, ju nekeiciant i elektrinius signalus, perjungimas arba ju sklidimo trasos sudarymas.

„Visuminis sroves tankis“ (3) – visuminis rites amperviju skaicius (t. y. atskiru apviju viju skaiciaus, padauginto iš kiekvienos apvijos viju didžiausiosios sroves, suma), padalytas iš rites (apimancios superlaidžiuosius siulus, metalinius rišiklius, i kuriuos yra ideti superlaidieji siulai, sandarinimo medžiagas, bet kokius aušinimo kanalus ir kt.) pilnutinio skerspjuvio ploto.

„Dalyvaujanti valstybe“ (7 9) – valstybe, esanti Wassenaar susitarimo nare. (Žr. www.wassenaar.org)

„Didžiausioji galia“ (6) – per „lazerio veikimo trukme“ pasiekta didžiausia galia.

„Asmenine atmenioji kortele“ (5) – atmenioji kortele, turinti integrini grandyna, kuris yra programuojamas specialiesiems taikymams ir negali buti vartotojo perprogramuojamas bet kokiam kitam taikymui.

„Galios valdymas“ (7) – perduodamos aukšciamacio signalo galios keitimas taip, kad priimama orlaivio aukštyje galia visada butu mažiausia, kuri reikalinga aukšciui nustatyti.

„Slegio keitliai“ (2) – itaisai, kurie pakeicia slegio matavimo duomenis elektriniu signalu.

„Anksciau išskirtas“ (0 1) apibudina bet kokio proceso taikyma, norint padidinti kontroliuojamojo izotopo koncentracija.

„Pagrindinis skrydžio valdymas“ (7) – „orlaivio“ stabilumo arba manevringumo valdymas naudojant jegos ir momentu generatorius, t. y. taikant aerodinaminiu paviršiu valdyma arba reaktyvines jegos nukreipima.

„Pagrindinis elementas“ (4) (kaip jis taikomas 4 kategorijoje) – elementas, kurio pakeitimo verte sudaro daugiau kaip 35 % visos sistemos, kuriai priklauso šis elementas, visumines vertes. Elemento verte – tai jo kaina, kuria už elementa sumoka sistemos gamintojas arba sistemos surinkejas. Visumine verte yra lygi iprastai tarptautinei pardavimo kainai, taikomai nesusijusiems subjektams, galiojanciai pardavimo gamybos vietoje arba prekiu parengimo išsiuntimui vietoje.

„Gamyba“ (GTN NTN All) – visos gamybos stadijos, pvz.: konstravimas, gamybos technologija, gaminimas, sujungimas, surinkimas (montavimas), tikrinimas, bandymas, kokybes laidavimas.

„Gamybos iranga“ (1 7 9) – irankiai, šablonai, stendai, formos, štampai, prispaudimo priemones, tapatinimo itaisai, bandymo iranga, kitos mašinos ir joms skirti komponentai, apsiribojant tais, kurie specialiai suprojektuoti arba modifikuoti ir yra skirti „kurimui“ arba vienai ar daugiau „gamybos“ stadiju.

„Gamybos priemones“ (7 9) – irenginiai ir specialiai jiems suprojektuota programine iranga, kurie yra irengti irangoje, skirtoje „kurimui“ arba vienai ar daugiau „gamybos“ stadiju.

„Programa“ (2 6) – komandu seka, skirta pateikti arba pakeisti procesa pavidalu, tinkamu elektroniniam kompiuteriui vykdyti.

„Impulso spuda“ (6) – radaro signalo ilgo impulso apdorojimas ir kodavimas, norint ji pakeisti trumpu impulsu, išsaugant ilgo impulso dideles energijos privalumus.

„Impulso trukme“ (6) – „lazerio“ impulso trukme, išmatuota kaip visa trukme tarp pusiniu intensyvumo (FWHI) lygiu.

„Impulsinis lazeris“ (6) – „lazeris“, kurio „impulso trukme“ yra mažesne ar lygi 0,25 sekundes.

„Kvantine kriptografija“: (5) – „kriptografijai“ skirto žinomo rakto sukurimo metodu sistema, matuojant fizikines sistemos (iskaitant tas fizikines savybes, kurios aiškiai priklauso kvantines optikos, kvantines lauko teorijos ar kvantines elektrodinamikos sritims) kvantines mechanikos savybes.

„Impulsinis moduliuotosios kokybes lazeris“ (6) – „lazeris“, kuriame energija saugoma užpildos apgražos pavidalu arba optiniame rezonatoriuje, o po to išspinduliuojamas šviesos impulsas.

„Spartusis radaro dažnio perderinimas“ (6) – dažnio perderinimas, kai pseudoatsitiktiniu budu keiciamas impulsinio radaro siustuvo impulsu arba impulsu grupiu nešlio dažnis taip, kad šis pokytis butu lygus arba didesnis nei impulso dažniu juostos plotis.

„Plestinis radaro spektras“ (6) – signalo spektras esant bet kokiam moduliacijos budui, kai naudojamas atsitiktinis arba pseudoatsitiktinis kodavimas ir kuris yra skirtas išskirstyti siaurajuoscio signalo sukuriama energija gerokai platesneje dažniu juostoje.

„Tikralaikis dažniu juostos plotis“ (2 3) „dinaminiu signalu analizatoriu“ atveju yra lygus didžiausiajai dažniu sriciai, kuria analizatorius išejime gali pateikti vaizduoklyje arba i dideles apimties atmintine, nesukeldamas iejimo duomenu analizeje jokiu netolygumu. Analizatoriuose, turinciuose daugiau nei viena kanala, skaiciavimui turi buti naudojamas kanalas, kurio konfiguracija turi didžiausia „tikralaiki dažniu juostos“ ploti.

„Tikralaikis apdorojimas“ (6 7) – duomenu apdorojimas kompiuterine sistema, kuri, reaguodama i išorini poveiki, priklausomai nuo turimu ištekliu ir nepriklausomai nuo sistemos apkrovos, užtikrina reikiama paslaugu lygi garantuojamu reagavimo greiciu.

„Pakartojamumas“ (7) – to paties kintamojo pakartotiniu matavimu tomis paciomis veikimo salygomis rezultatu panašumas, kai tarp matavimo laikotarpiu pasikeicia salygos ar buna neveikimo laikotarpiu. (Nuoroda: IEEE STD 528–2001 (1 sigmos intervale standartinis nuokrypis)).

„Reikiamas“ (GTN 1–9) (kaip tai taikoma „technologijai“) apibudina tik ta technologijos dali, kuri yra ypac svarbi norint pasiekti ir išplesti valdomo vykdymo lygi, charakteristikas arba funkcijas. Tokia „reikalinga“„technologija“ gali buti naudojama skirtinguose produktuose.

„Skyra, skiriamoji geba“ (2) – mažiausiasis matuoklio [matavimo itaiso] rodmens padidejimas; skaitmeniniu matuokliu atveju, tai mažiausiasis reikšminis bitas (žr. ANSI B – 89.1.12).

„Robotas“ (2 8) – manipuliavimo mechanizmas, kuris gali judeti tolygia trajektorija arba šuoliais iš vienos vietos i daugybe kitu vietu ir kuriame gali buti naudojami jutikliai; jis turi visas toliau išvardytas charakteristikas: a. yra daugiafunkcinis; b. judedamas trimateje erdveje gali išdelioti ar orientuoti medžiagas, dalis, irankius arba specialius prietaisus; c. jungia tris ar daugiau uždarojo ar atvirojo konturo valdomuosius itaisus, kurie gali tureti žingsninius variklius; ir d. turi „vartotojui prieinama programuojamuma“, naudojant mokymo ir (arba) atkurimo buda arba elektronini kompiuteri, kuriuo gali buti programuojamasis loginis valdiklis, t.y. be mechaninio isikišimo. N.B.: tai neapima toliau išvardytu prietaisu: 1. Manipuliavimo mechanizmu, kurie yra valdomi tik rankiniu budu ar nuotolinio operatoriaus; 2. Fiksuotosios sekos manipuliavimo mechanizmu, kurie yra automatiniai judamieji itaisai, veikiantys pagal mechaniškai fiksuotus programuotus judesius. Programa yra mechaniškai apribota fiksuotais stabdymo itaisais, pavyzdžiui, kaišciai arba krumpliaraciai. Judesiu seka ir trajektoriju ar kampu pasirinkimas nera valdomi ar keiciami mechaninemis, elektroninemis ar elektrinemis priemonemis; 3. Fiksuotosios sekos manipuliavimo mechanizmu, kurie yra automatiniai judamieji itaisai, veikiantys pagal mechaniškai fiksuotus programuotus judesius. Programa yra mechaniškai apribota fiksuotais, taciau derinamais stabdymo itaisais, tokiais kaip kaišciai arba krumpliaraciai. Judesiu seka ir trajektoriju ar kampu pasirinkimas yra keiciami pagal fiksuotos programos trafareta. Programos trafareto keitimai arba modifikacijos (pvz., kaišciu ar krumpliaraciu keitimai) viena ar daugiau judesio ašiu yra atliekami tik naudojant mechanines operacijas; 4. Fiksuotosios sekos manipuliavimo mechanizmu, kurie yra automatiniai judamieji itaisai, veikiantys pagal mechaniškai fiksuotus programuotus judesius. Programa yra keiciama, taciau seka yra vykdoma tik dvipoliais signalais iš mechaniškai fiksuotu elektriniu dvipoliu prietaisu arba derinamu stabdymo itaisu; 5. Krovimo i rietuva kranu, apibrežtu kaip staciakampiu koordinaciu manipuliatoriu sistemos, pagamintu kaip ištisine stacioji kaišciu laikikliu irenginio dalis ir sukurtu parinkti šiu kaišciu išdestyma, kuris yra išsaugomas arba ji galima naujai pasirinkti.

„Išcentrinis išpurškimas“ (1) – procesas, skirtas išskaidyti išlydyto metalo srauta arba vonioje esanti metala i 500 mikrometru ir mažesnio skersmens lašelius, naudojant išcentrine jega.

„Pusverpaliai“ (1) – beveik lygiagreciu „viju“ (paprastai apie 12–120) pluoštas. N.B.: „vija“ yra beveik lygiagreciu „viengiju siulu“ (dažniausiai apie 200) pluoštas.

„Pasibaigimas“ (2) (pasibaiges tinkamas veikimas) – spindulinis pagrindinio suklio perkelimas vienu sukiu, matuojamas plokštumoje, statmenoje suklio ašiai bandomo besisukancio išorinio ar vidinio paviršiaus taške. (Nuoroda: ISO 230/1 1986, 5.61 punktas).

„(Giroskopo arba akselerometro) perskaiciavimo faktorius“ (7) – išejimo ir iejimo pokycio, kuri norima išmatuoti, santykis. Perskaiciavimo faktorius dažniausiai yra ivertinamas kaip tieses, kuri mažiausiu kvadratu metodu gali buti sutapatinama su iejimo ir išejimo duomenimis, gautais cikliškai keiciant iejima jo kitimo srityje, polinkis.

„Nusistovejimo trukme“ (3) – laiko tarpas, kurio reikia, kad išejimo signalas pasiektu galutine verte puses bito tikslumu, kai keitiklis perjungiamas tarp bet kokiu dvieju lygiu.

„SHPL“ – „ypac dideles galios lazeris“.

„Signalu analizatoriai“ (3) – prietaisai, kuriais galima išmatuoti ir pavaizduoti daugiadažnio signalo pavieniu dažniu sandu pagrindines savybes.

„Signalu apdorojimas“ (3 4 5 6) – iš išores gaunamu ir informacija turinciu signalu apdorojimas algoritmais, tokiais kaip laikine spuda, filtravimas, išskyrimas, atranka, koreliacija, sasuka arba transformacijos (pvz., sparcioji Furje transformacija arba Walsh’o transformacija).

„Programine iranga“ (GSN All) – vienos ar daugiau programu arba mikroprogramu rinkinys, irašytas bet kokioje laikmenoje. N.B.: „mikroprograma“ – elementariuju komandu seka, laikoma specialioje atmintineje, kuriu vykdymas yra pradedamas ivedant atskaitos komanda i komandu registra.

„Pradine programa“ (arba pirmine kalba) (4 6 7 9) – patogi vieno ar daugiau procesu išraiškos forma, kuri programavimo sistemos gali buti pakeiciama i irenginiui vykdyti reikiama pavidala („galutine programa“ (arba objektine kalba)).

„Erdvelaivis“ (7 9) – aktyvusis ir pasyvusis palydovai arba kosminis zondas.

„Tinkami naudoti kosmose“ (3 6) produktai, sukurti, pagaminti ir išbandyti, kad atitiktu specialius elektrinius, mechaninius ir klimatinius reikalavimus, keliamus palydovu paleidimui ir ju funkcionavimui arba aukštai skraidancioms sistemoms, veikiancioms 100 km ir didesniame aukštyje.

„Speciali dalioji medžiaga“ (0) – plutonis 239, uranas 233, „sodrintas izotopais 235 arba 233 uranas“ ir bet kuri medžiaga, turinti minetu medžiagu.

„Savitasis tampros modulis“ (0 1 9) – Jungo (Young) modulis [Pa arba N/m2], padalytas iš savitojo svorio [N/m3], išmatuotas esant temperaturai (296 ± 2) K ((23 ± 2) °C) ir santykinei dregmei (50 ± 5) %.

„Savitasis tempiamasis itempis“ (0 1 9) – ribinis tempiamasis itempis [Pa arba N/m2], padalytas iš savitojo svorio [N/m3], išmatuotas esant (296 ± 2 K ((23 ± 2) °C) temperaturai ir (50 ± 5) % santykinei dregmei.

„Purškiamasis aušinimas“ (1) – išlydyto metalo srauto, veikiamo besisukanciu atšaldytu bloku, „sparciojo kietejimo“, kai formuojami plokšteles pavidalo gaminiai, procesas. N.B.: „spartusis kietejimas“– išlydytos medžiagos kietejimas, esant šaldymo spartai, viršijanciai 1 000 K/s.

„Plestinis spektras“ (5) – spektras, gaunamas išskirstant siaurajuoscio ryšio kanalo energija gerokai platesniame energiju intervale.

„Plestinio spektro“ radaras (6) – žr. „Plestinis radaro spektras“.

„Pastovumas“ (stabilumas) (7) – tam tikro parametro kitimo standartinis nuokrypis (1 sigma intervale) nuo jo kalibruotosios vertes, išmatuotos esant stabilioms temperaturos salygoms. Jis gali buti išreikštas laiko funkcija.

„Valstybes, (n)esancios Cheminio ginklo uždraudimo sutarties šalimis“ (1) – tos valstybes, kurioms (ne)isigaliojo Sutartis del cheminio ginklo kurimo, gamybos, kaupimo ir panaudojimo uždraudimo. (Žr. www.opcw.org)

„Padeklas“ (3) – pagrindines medžiagos plokštele su arba be vidiniu sujungimu. Ant jos arba joje gali buti išdestyti „diskretieji elementai“ arba integriniai grandynai, arba abu tipai kartu. N.B. 1: „diskretusis komponentas“: korpusinis „grandines elementas“, turintis išorinius išvadus. N.B. 2: „grandines elementas“: paviene aktyvioji arba pasyvioji funkcine elektronines grandines dalis, tokia kaip vienas diodas, vienas tranzistorius, vienas rezistorius, vienas kondensatorius ir kt.

„Padeklu ruošiniai“ (6) – monolitiniai junginiai, kuriu matmenys yra tinkami optiniu elementu, tokiu kaip veidrodžiai arba optiniai langai, gamybai.

„Toksino elementas“ (1) – strukturiniu ir funkciniu požiuriu atskiras „toksino“ sandas.

„Ypac atsparus lydiniai“ (2 9) – nikelio, kobalto ar geležies lydiniai, kuriu atsparumas geresnis nei bet kokiu serijos AISI 300 lydiniu, esant temperaturoms, viršijancioms 922 K (649 °C), ir esant nepalankioms aplinkos ir veikimo salygoms.

„Superlaidus“ (1 3 6 8) – medžiagos, t. y. metalai, lydiniai arba junginiai, kuriu varža gali išnykti, t. y. kuriu savitasis elektrinis laidis gali tapti begalinis ir kuriuo gali teketi labai dideles sroves, nesukurdamos Džaulio (Joule) šilumos. N.B.: bet kokios medžiagos „superlaidžioji“ busena apibudinama „krizine temperatura“, kriziniu magnetiniu lauku, kuris priklauso nuo temperaturos, ir kriziniu sroves tankiu, kuris priklauso ir nuo magnetinio lauko, ir nuo temperaturos.

„Ypac dideles galios lazeris“ („SHPL“) (6) – lazeris, galintis sukurti išejimo energija (visa ar bet kokia jos dali), viršijancia 1 kJ per 50 ms, arba turintis vidutine arba nesilpstanciosios bangos galia, didesne kaip 20 kW.

„Superplastinis formavimas“ (1 2) – metalu, paprastai turinciu mažas santykinio pailgejimo vertes (mažesnes kaip 20 %) nutrukimo taške, kai jos nustatomos kambario temperaturoje iprastiniais atsparumo tempimui bandymais, deformacijos procesas kaitinant, norint gauti tokio proceso metu mažiausiai 2 kartus didesnes santykinio pailgejimo vertes nei iprastiniu budu.

„Simetrinis algoritmas“ (5) – kriptografinis algoritmas, kuriam naudojami vienodi raktai tiek užšifruojant, tiek ir iššifruojant. N.B. „simetrinis algoritmas“ dažniausiai naudojamas duomenu slaptumui užtikrinti.

„Sisteminiai skrydžiu maršrutai“ (6) – apdorotas, susietas (radaro objekto duomenu sujungimas su skrydžio planuotos trajektorijos vieta) ir atnaujintas orlaiviu skrydžiu buvimo vietos pranešimas, prieinamas skrydžiu valdymo centro dispeceriams.

„Sistolinis kompiuteris“ (4) – kompiuteris, kuriame duomenu srautas ir ju modifikavimas yra vartotojo dinamiškai valdomas loginio elemento lygiu.

„Juosta“ (1) medžiaga, sudaryta iš supintu ar ištisiniu „viengiju siulu“, „viju“, „pusverpaliu“, „grižciu“ arba „verpalu“ ir kt., dažniausiai impregnuotu derva. N.B.: „vija“ yra beveik lygiagreciu „viengiju siulu“ (dažniausiai apie 200) pluoštas.

„Technologija“ (GTN NTN All) – speciali informacija, reikalinga prekems „kurti“, „gaminti“ ir „naudoti“. Ši informacija gali buti pateikiama kaip „techniniai duomenys“ ir kaip „technine pagalba“. N.B.: 1: „technine pagalba“ gali remtis instrukcijomis, sugebejimu, apmokymu, darbo žiniomis, konsultacinemis paslaugomis ir gali apimti „techniniu duomenu“ perdavima. N.B. 2: „techniniai duomenys“ gali tureti tokias formas: peršvieciamosios kopijos, planai, diagramos, modeliai, formules, lenteles, techniniai projektai ir technines salygos, vadovai ir instrukcijos, parašytos ar irašytos i laikmenas ir itaisus, tokius kaip diskai, juostos, pastoviosios atmintines.

„Palenkiamasis suklys“ (2) – iranki laikantis suklys, kuris mašininio apdirbimo metu gali keisti savo centrines linijos kampine padeti bet kokios kitos ašies atžvilgiu.

„(Vyksmo) trukmes konstanta“ (6) – laiko tarpas nuo šviesos poveikio pradžios iki sroves prieaugis igis (1–1/e) dali galutines vertes (t.y. 63 % galutines vertes).

„Visiškasis skrydžio valdymas“ (7) – automatinis „orlaivio“ busenos kintamuju ir skrydžio trajektorijos atitikties vykdomos užduociu programos valdymas, atsižvelgiant i tikralaikius duomenu pasikeitimus užduociu, pavoju ar kito „orlaivio“ atžvilgiu..

„Visumine skaitmeninio persiuntimo (perdavimo) sparta“ (5) – bitu skaicius, kuriame iskaitytas apybrežos kodavimas, signaliniai ir kt. bitai, persiunciamas tarp atitinkamu skaitmenines perdavimo sistemos irenginiu per laiko vieneta. N.B.: taip pat žr. „skaitmeninio perdavimo sparta“.

„Grižte“ (1) – beveik lygiagreciu „viengiju siulu“ pluoštas.

„Toksinai“ (1 2) – toksinai, esantys specialiai izoliuotu preparatu ar miksturu pavidalu, nepriklausomai nuo to, kaip jie yra pagaminti; išskyrus toksinus, kurie yra tam tikru objektu, pavyzdžiui, patologiniu meginiu, derliaus, maisto produktu ar „mikroorganizmu“ paseliu teršalai.

„Perduodamojo sužadinimo lazeris“ (6) – „lazeris“, kuriame lazerines generacijos izotopai yra sužadinami perduodant energija, susiduriant ne lazerines generacijos atomui ar molekulei su lazerines generacijos atomu ar molekuliu atmainomis.

„Derinamas“ (6) – „lazerio“ geba nuolat generuoti išejimo galia, esant visiems bangu ilgiams visoje keliu lazeriniu šuoliu srityje. Atrankines linijos „lazeris“ generuoja pastovuji bangos ilgi vienoje lazerinio šuolio srityje ir nelaikomas „derinamu“.

„Nepilotuojamas orlaivis“ („UAV“) (9) – bet koks orlaivis, galintis pradeti skrydi bei testi kontroliuojama skrydi ir navigacija, orlaivyje nesant žmogui.

„Izotopais 235 arba 233 sodrintas uranas“ (0) – uranas, turintis izotopu 235 arba 233, arba ju abieju tiek, kad šiu izotopu sumos ir izotopo 238 santykinis kiekis yra didesnis nei izotopo 235 ir izotopo 238 santykinis kiekis, randamas gamtoje (izotopinis santykis lygus 0,71 procentu).

„Naudojimas“ (GTN NTN All) – veikimas, irengimas (iskaitant irengima vietoje), palaikymas (tikrinimas), taisymas, kapitalinis remontas ir atnaujinimas.

„Vartotojui prieinamas programuojamumas“ (6) – galimybe, leidžianti vartotojui papildyti, modifikuoti arba pakeisti „programas“ visomis priemonemis, išskyrus tas, kurios išvardytos toliau: a. fizinis montažo ar vidiniu sujungimu keitimas; arba b. funkciniu reguliatoriu nustatymas, iskaitant parametru ivedima.

„Vakcina“ (1) – vaistinis produktas farmaciniame junginyje, licencijuotas šalies, kurioje jis pagamintas arba naudojamas, reguliavimo institucijos arba jam yra išduotas tokios institucijos leidimas prekiauti ar naudoti klinikiniams tyrimams, skirtas skatinti apsaugini imunologini žmoniu ar gyvunu pasipriešinima ligai.

„Vakuuminis išpurškimas“ (1) procesas, skirtas suskaidyti išlydyto metalo lydinio srauta i 500 mikrometru ir mažesnio skersmens lašelius, naudojant labai spartu sugertu duju išsiskyrima vakuume.

„Keiciamosios geometrijos aerodinaminiai paviršiai“ (7) – paviršiai, kuriu padetis skrydžio metu gali buti valdoma, keiciant užpakalines briaunos užsparnius ar skydelius arba priekines briaunos priešsparnius arba pasukant priekine dali žemyn.

„Verpalai“ (1) – susuktuju „viju“ pluoštas. N.B.: „vija“ yra beveik lygiagreciu „viengiju siulu“ (dažniausiai apie 200) pluoštas.

ŠIAME PRIEDE VARTOJAMI AKRONIMAI IR SANTRUMPOS

Akronimas arba santrumpa, kai jie naudojami kaip apibrežti terminai, pateikti „Šiame priede vartojamu terminu apibrežimuose“.







Akronimas ar santrumpa Reikšme ABEC Žiediniu guoliu inžinieriu komitetas AGMA Amerikos prietaisu gamintoju asociacija AHRS erdvines padeties ir kurso rodymo pamatines sistemos AISI Amerikos geležies ir plieno institutas ALU aritmetinis–loginis itaisas ANSI Amerikos nacionalinis standartu institutas ASTM Amerikos bandymu ir medžiagu tyrimo draugija ATC skrydžiu valdymas AVLIS izotopu atskyrimas atomu garu lazeriu CAD kompiuterinis projektavimas CAS Chemijos santrauku parengimo tarnyba CCITT Tarptautinis telegrafo ir telefono konsultaciju komitetas CDU valdymo ir atvaizdavimo itaisas CEP kampine paklaida galima CNTD šiluminis nusodinimas, esant valdomam užuomazgu susidarymui CRISLA izotopiniu atrankiniu lazeriu aktyvinama chemine reakcija CVD cheminis garinis nusodinimas CW cheminis karas CW (lazeriams) nesilpstancioji banga DME nuotolio matavimo iranga DS kryptingai kristalizuotas EB–PVD elektronpluoštis fizinis garinis nusodinimas EBU Europos transliuotoju sajunga ECM elektrocheminis apdirbimas ECR elektronu ciklotroninis rezonansas EDM elektrinio išlydžio generatoriai EEPROMS programuojamoji pastovioji elektra trinama atmintine EIA Elektronikos pramones asociacija EMC elektromagnetinis suderinamumas ETSI Europos telekomunikaciju standartu institutas FFT Sparcioji Furje transformacija GLONASS pasaulines navigacijos palydovu sistema GPS pasauline vietos nustatymo sistema HBT ivairiatarpiai dvipoliai tranzistoriai HDDR didžiatankis skaitmeninis irašymas HEMT didelio elektronu judrio tranzistoriai ICAO Tarptautine civilines aviacijos organizacija IEC Tarptautine elektrotechnikos komisija IEEE Elektrotechnikos ir elektronikos inžinieriu institutas IFOV Akimirkine žvalgos zona ILS prietaisine tupimo sistema IRIG tarpines srities matuokliu grupe ISAR apgražines sintezuotosios aperturos radaras ISO Tarptautine standartizacijos organizacija ITU Tarptautine telekomunikaciju sajunga JIS Japonijos pramoninis standartas JT Džaulio ir Tomsono LIDAR lidaras, šviesos aptikimo ir nuotolio nustatymo irenginys LRU pakeiciamasis linijos itaisas MAC pranešimo atpažinimo kodas Machas objekto greicio ir garso greicio santykis (pagal Ernsta Macha) MLIS izotopu atskyrimas molekuliniu lazeriu MLS mikrobangines tupimo sistemos MOCVD cheminis garinis metaloorganinio junginio nusodinimas MRI magnetinis rezonansinis vizualizavimas MTBF vidutine trukme tarp gedimu Mtops milijonas teoriniu operaciju per sekunde MTTF vidutine trukme iki gedimo NBC Branduolines, biologines ir chemines NDT neardomasis bandymas PAR tiksliojo tupimo radaras PIN asmeninis atpažinimo numeris ppm milijonoji dalis PSD spektrinis galios tankis QAM kvadraturine amplitudes moduliacija RF aukštasis dažnis SACMA Patobulintuju kompoziciniu medžiagu asociacijos tiekejai SAR sintezuotosios aperturos radaras SC monokristalas SLAR šonines žvalgos orlaivio radaras SMPTE Kino ir televizijos inžinieriu draugija SRA dirbtuveje pakeiciamas mazgas SRAM statine laisvosios kreipties atmintine NPM SACMA siulomi metodai SSB viena šaline juosta SSR pagalbinis žvalgos radaras TCSEC patikimieji kompiuterines sistemos ivertinimo kriterijai TIR visuminis rodmenu skaitymas UV ultravioletas UTS ribinis atsparumas tempimui VOR labai aukštu dažniu ivairiakryptis (radaro) siekis YAG itrio – aliuminio granatas MTBF

0 KATEGORIJA

BRANDUOLINES MEDŽIAGOS, IRENGINIAI IR IRANGA

0ASistemos, iranga ir komponentai

0A001„Branduoliniai reaktoriai“ ir jiems specialiai suprojektuota arba parengta iranga ir komponentai:

a. „branduoliniai reaktoriai“, gebantys veikti palaikydami valdomaja savaiminio dalijimosi grandinine reakcija;

b. metaliniai indai arba ju pagrindines ceche pagamintos dalys, specialiai suprojektuotos arba parengtos „branduolinio reaktoriaus“ aktyviajai zonai irengti, iskaitant reaktoriaus sleginiu indu viršutines plokštes;

c. manipuliavimo iranga, specialiai sukurta arba pritaikyta pakrauti arba iškrauti kura iš „branduolinio reaktoriaus“;

d. specialiai suprojektuoti arba pritaikyti valdantieji strypai dalijimosi procesui „branduoliniame reaktoriuje“ valdyti, ju atramines ar kabamosios konstrukcijos strypu ikišimo ir ištraukimo mechanizmai ir strypus kreipiantys vamzdžiai;

e. sleginiai vamzdžiai, specialiai sukurti arba pritaikyti kuro elementams ir pirmojo konturo šilumnešiui laikyti „branduoliniame reaktoriuje“ esant didesniam nei 5,1 MPa darbiniam slegiui;

f. vamzdžiai ar ju sarankos iš metalinio cirkonio arba cirkonio lydiniu, kuriuose hafnio ir cirkonio mases daliu santykis yra mažesnis nei 1: 5 000 , specialiai sukurti arba pritaikyti naudoti „branduoliniuose reaktoriuose“;

g. Aušinimo siurbliai, specialiai sukurti arba pritaikyti pirmojo konturo šilumnešio cirkuliacijai „branduoliniuose reaktoriuose“ palaikyti;

h. „Branduolinio reaktoriaus vidines konstrukcines dalys“, specialiai suprojektuotos arba pritaikytos naudoti „branduoliniuose reaktoriuose“, iskaitant atramines aktyviosios zonos kolonas, kuro kanalus, šilumines saugos ekranus, reflektorines pertvaras, aktyviosios zonos tinklelines plokštes ir difuzoriaus plokštes; Pastaba: 0A001.h. vartojama „vidiniu branduolinio reaktoriaus konstrukciniu daliu“ savoka nurodo bet kuri pagrindini reaktoriaus darini, kuris turi viena ar daugiau iš toliau išvardytu funkciju: palaiko aktyviosios zonos darba, reguliuoja kuro pasiskirstyma, nukreipia pirmojo konturo šilumnešio srauta, ekranuoja reaktoriaus korpuso (bako) spinduliavima ir nukreipia aktyviosios zonos matavimo priemones.

i. Šilumokaiciai (garo generatoriai), specialiai suprojektuoti arba paruošti naudoti „branduolinio reaktoriaus“ pirmojo konturo šilumnešio grandineje;

j. Neutronu aptikimo ir matavimo prietaisai, specialiai sukurti arba paruošti neutronu srauto lygiui nustatyti „branduolinio reaktoriaus“ aktyviojoje zonoje.

0BBandymo, tikrinimo ir gamybos iranga

0B001Irenginiai, specialiai suprojektuoti arba paruošti „gamtinio (naturaliojo) urano“, „nusodrintojo urano“ ir „specialiuju daliuju medžiagu“ izotopams atskirti, ir ju komponentai:

a. Irenginiai, specialiai suprojektuoti „gamtinio (naturaliojo) urano“, „nusodrintojo urano“ ir „specialiuju daliuju medžiagu“ izotopams atskirti, išvardyti toliau: 1. Duju centrifuginio atskyrimo irenginiai; 2. Duju difuzijos atskyrimo irenginiai; 3. Aerodinaminio atskyrimo irenginiai; 4. Cheminiu mainu atskyrimo irenginiai; 5. Jonu mainu atskyrimo irenginiai; 6. Izotopu atskyrimo atominiu „lazeriu“ (AVLIS) irenginiai; 7. Izotopu atskyrimo molekuliniu „lazeriu“ (MLIS) irenginiai; 8. Plazminio atskyrimo irenginiai; 9. Elektromagnetinio atskyrimo irenginiai;

b. Duju centrifugos ir sarankos bei komponentai, specialiai suprojektuoti arba pritaikyti naudoti duju centrifuginio atskyrimo technologijoje, išvardyti toliau: Pastaba: 0B001.b. vartojama „didelio stiprio ir tankio santykio medžiagos“ savoka reiškia kuria nors iš šiu charakteristiku: a. martensitiškai senejanti pliena, kurio tempiamojo itempio riba ne mažesne kaip 2 050 MPa; b. aliuminio lydinius, kuriu tempiamojo itempio riba ne mažesne kaip 460 Mpa; arba c. „pluoštines ar gijines medžiagas“, kuriu „savitasis tampros modulis“ ne mažesnis kaip 3,18 × 106 m, o „savitasis tempiamasis itempis“ ne mažesnis kaip 76,2 × 103 m; 1. Duju centrifugos; 2. Sukomplektuotos rotoriu sarankos; 3. Rotoriu vamzdžiu cilindrai, kuriu sieneliu storis ne didesnis kaip 12 mm, o skersmuo 75–400 mm, pagaminti iš „medžiagos, kuriai budingas didelis stiprio ir tankio santykis“; 4. Žiedai arba silfonai, kuriu sieneliu storis ne didesnis kaip 3 mm, o skersmuo – nuo 75 mm iki 400 mm, pagaminti iš „medžiagos, kuriai budingas didelis stiprio ir tankio santykis“, ir skirti sudaryti vietine rotoriu vamzdžiu atrama arba keliems vamzdžiams sujungti; 5. Reflektorines pertvaros, kuriu skersmuo 75–400 mm, skirtos istatyti centrifugos rotoriaus vamzdžio viduje, pagamintos iš „medžiagos, kuriai budingas didelis stiprio ir tankio santykis“; 6. Viršutiniai ir apatiniai dangteliai, kuriu skersmuo 75–400 mm, tiksliai atitinkantys rotoriaus vamzdžio galus, pagaminti iš „medžiagos, kuriai budingas didelis stiprio ir tankio santykis“; 7. Guoliai su magnetine pakaba, sudaryti iš žiedinio magneto, pakabinto apkaboje iš „medžiagos, atsparios UF6 sukeliamai korozijai“. Apkaboje yra smugius sugerianti terpe. Magnetas sujungiamas su poliniu antgaliu arba kitu magnetu, pritvirtintu prie rotoriaus viršutinio dangtelio; 8. Specialiai paruošti, ant slopintuvo sumontuoti guoliai su pusrutulines ašies ir sandarinimo žiedo saranka; 9. Molekuliniai siurbliai, sudaryti iš cilindru su viduje ištekintais arba išspaustais sraigtiniais grioveliais ir viduje išgrežtomis angomis; 10. Žiedo pavidalo varikliu statoriai, skirti daugiafaziams histereziniams (arba magnetines varžos) kintamosios sroves elektros varikliams, sinchroniškai veikiantiems vakuume, kai dažniu intervalas yra nuo 600 iki 2 000 Hz, o galios – nuo 50 iki 1 000 VA; 11. Centrifugu apgaubai (rezervuarai), skirti duju centrifugos rotoriaus vamzdžio sarankai laikyti. Tai standus cilindras (sieneliu storis iki 30 mm) su labai tiksliai apdirbtais galais, gaminamas iš „UF6 sukeliamai korozijai atspariu medžiagu“ arba padengiamas tokiomis medžiagomis; 12. Vamzdiniai semtuvai, turintys iki 12 mm vidini skersmeni, skirti UF6 dujoms išsiurbti iš centrifugos rotoriaus vamzdžio Pito (visuminio slegio) vamzdelio principu. Tokie semtuvai gaminami iš „medžiagu, atspariu UF6 sukeliamai korozijai“, arba padengiami tokiomis medžiagomis; 13. Dažnio keitikliai (konverteriai ar inverteriai), specialiai suprojektuoti arba pritaikyti maitinti duju centrifuginio sodrinimo varikliu statorius, turintys visas išvardytas charakteristikas, ir jiems specialiai suprojektuoti komponentai: a. daugiafazio išejimo intervala nuo 600 iki 2 000 Hz; b. geresni negu 0,1 % dažnio stabiluma; c. mažesnius negu 2 % netiesinius iškreipius; ir d. našumo koeficienta, didesni negu 80 %. 14. Silfoninio tipo 10–160 mm skersmens vožtuvai, pagaminti iš „UF6 poveikiui atspariu medžiagu“ arba padengti tokiomis medžiagomis;

c. Specialiai suprojektuota arba pritaikyta duju difuzinio sodrinimo iranga ir komponentai: 1. Duju difuzijos barjerai, pagaminti iš akytuju metaliniu, polimeriniu, ar keraminiu „UF6 poveikiui atspariu medžiagu“, kuriu akuciu skersmuo nuo 10 iki 100 nm, storis ne didesnis kaip 5 mm, o vamzdeliu skersmuo ne didesnis kaip 25 mm; 2. Dujiniu difuzoriu korpusai, pagaminti iš „UF6 poveikiui atspariu medžiagu“, arba iškloti tokiomis medžiagomis; 3. Kompresoriai (stumokliniai, išcentriniai ir ašiniai) arba duju pustuvai, pagaminti iš „UF6 poveikiui atspariu medžiagu“, arba jomis padengti, kuriu UF6 isiurbimo našumas ne mažesnis kaip 1 m3/min, o išejimo slegis – ne mažesnis kaip 666,7 kPa; 4. Sukiuju velenu sandarikliai 0B001.c.3. nurodytiems kompresoriams ar duju pustuvams, skirti užtikrinti ne didesne kaip 1 000 cm3/min tarpiniu duju itekejimo sparta; 5. Šilumokaiciai, pagaminti iš aliuminio, vario, nikelio ar lydiniu, kuriuose yra daugiau kaip 60 % nikelio arba cia paminetu metalu deriniu, naudojamu vamzdžiams dengti, ir sukonstruoti darbui neigiamo slegio salygomis taip, kad slegio mažejimo sparta del nuotekio butu ne didesne kaip 10 Pa per valanda esant 100 kPa slegiu skirtumui; 6. Silfonu vožtuvai, kuriu skersmuo nuo 40 mm iki 1 500 mm, pagaminti iš „UF6 poveikiui atspariu medžiagu“ arba jomis padengti;

d. Specialiai suprojektuota arba pritaikyta aerodinaminio atskyrimo iranga ir jos komponentai, išvardyti toliau: 1. Atskyrimo tutos, sudarytos iš UF6 poveikiui atspariu plyšio pavidalo kreivu kanalu, kuriu kreivumo spindulys mažesnis kaip 1 mm, ir viduje turincios peilio pavidalo briauna, dalijancia duju srauta i dvi dalis; 2. Tangentiniu iejimo tutu srautu valdomi cilindriniai arba kugiški vamzdžiai (sukuriniai vamzdžiai), kuriu skersmuo 0,5–4 cm, o ilgio ir skersmens santykis 20:1 arba mažesnis, turintys viena arba daugiau tangentiniu iejimo tutu, pagaminti iš „UF6 poveikiui atspariu medžiagu“ arba tokiomis medžiagomis padengti; 3. Stumokliniai, išcentriniai arba ašiniai kompresoriai arba duju pustuvai, kuriu turine isiurbimo sparta ne mažesne kaip 2 m3/min, pagaminti iš „UF6 poveikiui atspariu medžiagu“ arba tokiomis medžiagomis padengti, taip pat ju sukiuju velenu sandarikliai; 4. Šilumokaiciai, pagaminti iš „UF6 poveikiui atspariu medžiagu“, arba tokiomis medžiagomis padengti; 5. Aerodinaminio atskyrimo elementu korpusai, pagaminti iš „UF6 poveikiui atspariu medžiagu“, arba tokiomis medžiagomis padengti. Juose montuojami sukuriniai vamzdžiai arba atskyrimo tutos; 6. Silfoninio tipo 40–1 500 mm skersmens vožtuvai, pagaminti iš „UF6 poveikiui atspariu medžiagu“ arba tokiomis medžiagomis padengti; 7. Atskyrimo sistemos UF6 nuo nešanciuju duju (vandenilio arba helio) atskirti, kai dujose yra ne daugiau kaip 1 milijonoji UF6 dalis, iskaitant: a. Kriogeninius šilumokaicius arba krioseparatorius, gebancius sukurti ne aukštesne kaip 153 K (–120 °C) temperatura; b. Kriogeninius šaldymo irenginius, veikiancius ne aukštesneje kaip 153 K (–120 °C) temperaturoje; c. Atskyrimo tutas ar sukurinius vamzdelius UF6 nuo nešanciuju duju atskirti; d. UF6 šaldomasias gaudykles, veikiancias ne aukštesneje kaip 253 K (–20 °C) temperaturoje;

e. Iranga ir komponentai, specialiai sukonstruoti ar paruošti cheminiu mainu atskyrimo technologijai, išvardyti toliau: 1. Skyscio-skyscio sparciuju mainu pulsuojanciojo srauto kolonos, pasižymincios ne didesne kaip 30 s buvimo pakopoje trukme ir atsparios koncentruotai druskos rugšciai (pvz., pagamintos iš tinkamo plastiko medžiagu, tokiu kaip fluoro polimerai ar stiklas, arba tokiomis medžiagomis padengtos); 2. Skyscio-skyscio sparciuju mainu išcentriniai maišytuvai, pasižymintys ne didesne kaip 30 s buvimo pakopoje trukme ir atsparus koncentruotai druskos rugšciai (pvz., pagaminti iš tinkamu plastiku, tokiu kaip fluoro polimerai ar stiklas, arba tokiomis medžiagomis padengti); 3. Elektrochemines redukcijos kameros, atsparios koncentruotos druskos rugšties tirpalams, skirtos redukuoti urana iš vienos valentines busenos i kita; 4. Elektrochemines redukcijos kameru tiekimo iranga U+4 išskirti iš organinio srauto ir su technologiniu srautu kontaktuojancios šios irangos dalys, pagamintos iš tam tinkamu medžiagu (pvz., stiklo, fluoro polimeru, polifenilsulfatu, polieterio sulfono ir derva impregnuoto grafito) arba šiomis medžiagomis padengtos; 5. Žaliavos ruošimo sistemos, gaminancios ypac gryna urano chlorido tirpala, susidedancios iš tirpdymo, tirpiklio išskyrimo ir (arba) jonu mainu irangos, skirtos gryninimui, ir elektrolitiniu kameru U+6 ar U+4 redukuoti i U+3; 6. Urano oksidavimo sistemos U+3 oksiduoti i U+4;

f. Iranga ir jos komponentai, specialiai sukonstruoti ar paruošti jonu mainu atskyrimo technologijai, išvardyti toliau: 1. Sparciuju jonu mainu reaktingosios dervos, plevelines arba akytosios tinklines dervos, kuriose aktyviosios cheminiu mainu grupes yra tik ant neaktyviojo akytojo pagrindo darinio paviršiaus, ir kiti kompozitu dariniai bet kuriuo tinkamu pavidalu, iskaitant daleles ar skaidulas, kuriu skersmuo ne didesnis kaip 0,2 mm ir kurios yra atsparios koncentruotai druskos rugšciai bei yra sukurtos jonu mainams, kuriu spartos pusperiodis mažesnis nei 10 s, gebancios veikti nuo 373 K (100 °C) iki 473 K (200 °C) temperaturoje; 2. Jonu mainu cilindrines kolonos, kuriu skersmuo ne mažesnis kaip 1 000 mm, pagamintos iš arba padengtos medžiagomis, atspariomis koncentruotai druskos rugšciai (pvz., titano ar fluoro plastiko) ir gebancios veikti nuo 373 K (100 °C) iki 473 K (200 °C) temperaturoje ir didesniame negu 0,7 MPa slegyje; 3. Jonu mainu drekinamosios sistemos (chemines arba elektrochemines oksidacijos ar redukcijos sistemos), skirtos regeneruoti chemines redukcijos ar oksidacijos agentus, naudojamos jonu mainu sodrinimo pakopose;

g. Iranga ir komponentai, specialiai sukonstruoti ar paruošti izotopu atskyrimo atominiu lazeriu (AVLIS) technologijai, išvardyti toliau: 1. Dideles galios juostiniai arba rastriniai elektronpluošciai prožektoriai, tiekiantys galia didesne nei 2,5 kW/cm, naudojami urano garinimo sistemose; 2. Skystojo metalinio urano perkelimo sistemos, skirtos išlydytam uranui ar jo lydiniams, susidedancios iš tigliu, pagamintu iš ar apsaugotu tinkamomis atspariomis karšciui ir korozijai medžiagomis (pvz., tantalu, itriu padengtu grafitu ar kitais retaisiais žemes oksidais ar jo mišiniais padegtu grafitu), taip pat tigliu aušinimo iranga; N.B.: TAIP PAT ŽR. 2A225. 3. Produktu ir atlieku surinkimo sistemos, pagamintos iš arba išklotos karšciui ir garu ar skystosios busenos metalinio urano sukeliamai korozijai atspariomis medžiagomis, tokiomis kaip itriu padengtas grafitas ar tantalas; 4. Separatoriu moduliu korpusai (cilindriniai ar staciakampiai indai), viduje turintys urano metalo garu šaltini, elektronpluošti prožektoriu ir produktu ar atlieku kolektorius; 5. Ilgalaikio veikimo urano izotopu atskyrimo „lazeriai“ ar „lazeriu“ sistemos su dažniniais spektro stabilizatoriais; N.B.: TAIP PAT ŽR. 6A005 IR 6A205.

h. Iranga ir komponentai, specialiai suprojektuoti ar paruošti molekuliniam „lazeriniam“ izotopu atskyrimo (MLIS) procesui ar cheminems reakcijoms, taikant selektyvuji izotopu aktyvavima lazeriu (CRISLA), išvardyti toliau: 1. Viršgarsines platejancios tutos, skirtos UF6 ir nešanciuju duju atšaldymui iki 150 K (–123 °C) arba žemesnes temperaturos, kurios pagamintos iš „UF6 atspariu medžiagu“; 2. Urano pentafluorido (UF5) produktu rinktuvai, sudaryti iš filtru, smuginiu arba cikloniniu gaudykliu, ar ju deriniai, pagaminti iš „UF5 ir (arba) UF6 koroziniam poveikiui atspariu medžiagu“; 3. Kompresoriai, pagaminti iš arba apsaugoti „koroziniam UF6 poveikiui atspariomis medžiagomis“, taip pat ju sukiuju velenu sandarikliai; 4. Iranga, skirta (kietojo) UF5 fluorinimui i (dujini) UF6; 5. Technologines sistemos UF6 atskirti nuo nešanciuju duju (pvz., azoto ar argono), iskaitant: a. Kriogeninius šilumokaicius arba krioseparatorius, gebancius sukurti ne aukštesne kaip 153 K (–120 °C) temperatura; b. Kriogeninius šaldymo irenginius, veikiancius ne aukštesneje kaip 153 K (–120 °C) temperaturoje; c. UF6 šaldomasias gaudykles, veikiancias ne aukštesneje kaip 153 K (–20 °C) temperaturoje; 6. Ilgalaikio veikimo urano izotopu atskyrimo „lazeriai“ ar „lazeriu“ sistemos su dažniniais spektro stabilizatoriais; N.B.: TAIP PAT ŽR. 6A005 IR 6A205.

i. Iranga ir komponentai, specialiai suprojektuoti ar paruošti plazmos atskyrimo procesui, išvardyti toliau: 1. Mikrobanginiai galios šaltiniai ir mikrobangines antenos jonams kurti arba greitinti, kuriu išejimo dažnis yra didesnis nei 30 GHz, o vidutine išejimo galia didesne kaip 50 kW; 2. Aukštadažnes jonu sužadinimo rites, veikiancios didesniu kaip 100 kHz dažniu ir gebancios valdyti didesne kaip 40 kW vidutine galia; 3. Urano plazmos generavimo sistemos; 4. Skystojo urano metalo perkelimo sistemos, skirtos išlydytam uranui ar jo lydiniams, susidedancios iš tigliu, kurie pagaminti iš ar apsaugoti korozijai ir karšciui atspariomis medžiagomis (pvz., tantalu, itriu padengtu grafitu ar kitais retaisiais žemes oksidais ar ju mišiniais padegtu grafitu), taip pat tigliu aušinimo iranga; N.B.: TAIP PAT ŽR. 2A225. 5. Produktu ir atlieku surinktuvai, pagaminti iš karšciui ir urano garams atspariu medžiagu, tokiu kaip itriu padengtas grafitas ar tantalas; 6. Separatoriu moduliu (cilindriniai) korpusai, skirti urano plazmos šaltiniui, aukštadažnei sužadinimo ritei, produktu ir atlieku kolektoriams laikyti, ir pagaminti iš tam tinkamu nemagnetiniu medžiagu (pvz., nerudijanciojo plieno);

j. Iranga ir komponentai, specialiai suprojektuoti ar paruošti elektromagnetinio atskyrimo procesui, išvardyti toliau: 1. Paprasti ar sudetiniai jonu šaltiniai, sudaryti iš garu šaltinio, jonizatoriaus ir pluošto greitintuvo, pagaminti iš tinkamu nemagnetiniu medžiagu (pvz., grafito, nerudijanciojo plieno arba vario) ir gebantys užtikrinti ne mažesne kaip 50 mA visumine jonu pluošto srove; 2. Jonu kolektoriu plokštes sodrintojo ar nusodrintojo urano jonu pluoštui surinkti, sudarytos iš dvieju arba daugiau plyšiu ir kišeniu ir pagamintos iš nemagnetiniu medžiagu (pvz., nerudijanciojo plieno arba grafito); 3. Vakuuminiai urano elektromagnetinio atskyrimo irenginiu korpusai, pagaminti iš nemagnetiniu medžiagu (pvz., nerudijanciojo plieno) ir gebantys dirbti esant ne didesniam kaip 0,1 Pa slegiui; 4. Elektromagneto poliu antgaliai, kuriu skersmuo didesnis kaip 2 m; 5. Jonu šaltiniu aukštosios itampos maitinimo šaltiniai, turintys visas išvardytas charakteristikas: a. gebantys nepertraukiamai veikti; b. išejimo itampa 20 000 V ar didesne; c. išejimo srove 1 A ar didesne; ir d. itampos nestabilumas geresnis kaip 0,01 % per 8 valandas; N.B.: TAIP PAT ŽR. 3A227. 6. Elektromagnetu maitinimo šaltiniai (dideles galios, nuolatines sroves), turintys visas išvardytas charakteristikas: a. Gebantys nepertraukiamai veikti, kai išejimo srove ne mažesne kaip 500 A, o išejimo itampa ne mažesne kaip 100 V; ir b. Sroves ar itampos nestabilumas geresnis kaip 0,01 % per 8 valandas. N.B.: TAIP PAT ŽR. 3A226.

0B002Specialiai suprojektuotos arba paruoštos pagalbines sistemos, iranga ir komponentai, skirti 0B001 nurodytiems izotopu atskyrimo irenginiams ir pagaminti iš arba apsaugoti „UF6 poveikiui atspariomis medžiagomis“:

a. Tiekimo autoklavai, krosnys ar sistemos, naudojamos UF6 ileisti i sodrinimo irenginius;

b. Desublimatoriai arba šaldomosios gaudykles, naudojamos UF6 išleisti iš sodrinimo irenginiu tam, kad po to šios dujos patektu i kaitintuvus;

c. Produktu ir atlieku stotys UF6 perpumpuoti i rezervuarus.

d. Skystinimo arba kietinimo stotys, naudojamos UF6 išleisti iš sodrinimo irenginiu UF6 suspaudžiant, atšaldant ar paverciant skysciu ar kietaja medžiaga.

e. Vamzdynai ir surenkamosios sistemos, specialiai suprojektuotos UF6 transportuoti duju difuzijos, centrifugu ar aerodinaminese pakopose;

f. 1. Vakuuminiai kolektoriai ar vakuuminiai rinktuvai, kuriu siurbimo našumas ne mažesnis kaip 5 m3/min; arba 2. Vakuuminiai siurbliai, specialiai suprojektuoti naudoti UF6 turinciose atmosferose.

g. UF6 mases spektrometrai arba jonu šaltiniai, specialiai suprojektuoti arba paruošti tiekiamu medžiagu, produkto arba atlieku operatyviosios kontroles pavyzdžiams iš UF6 duju srauto paimti ir turintys visas išvardytas charakteristikas: 1. Skiriamaja mases geba, didesne negu 320 atomines mases vienetu; 2. Jonu šaltinius, pagamintus iš arba išklotus nichromu ar monelmetalu arba nikeliuotus; 3. Elektronais apšaudomus jonizacijos šaltinius; ir 4. Kolektorine sistema, tinkama izotopinei analizei.

0B003Specialiai suprojektuoti arba paruošti urano transformavimo irenginiai ir iranga:

a. Sistemos urano rudos koncentratams paversti urano trioksidu;

b. Sistemos urano trioksidui paversti urano heksafluoridu;

c. Sistemos urano trioksidui paversti urano dioksidu;

d. Sistemos urano dioksidui paversti urano tetrafluoridu;

e. Sistemos urano tetrafluoridui paversti urano heksafluoridu;

f. Sistemos urano tetrafluoridui paversti metaliniu uranu;

g. Sistemos urano heksafluoridui paversti urano dioksidu;

h. Sistemos urano heksafluoridui paversti urano tetrafluoridu;

i. Sistemos urano dioksidui paversti urano tetrachloridu.

0B004Renginiai sunkiajam vandeniui, deuteriui ir junginiams su deuteriu gaminti ar koncentruoti bei jiems specialiai suprojektuota arba parengta iranga ir komponentai:

a. Sunkiojo vandens, deuterio ar deuterio junginiu gaminimo irenginiai: 1. Vandens ir sieros vandenilio mainu irenginiai; 2. Amoniako ir vandenilio mainu irenginiai;

b. Iranga ir jos komponentai: 1. Vandens ir sieros vandenilio mainu kolonos, pagamintos iš smulkiagrudžio anglinio plieno (pvz., ASTM A516), kuriu skersmuo 6–9 m, galincios veikti esant ne mažesniam kaip 2 MPa slegiui ir turincios 6 mm ar didesne korozine užlaida; 2. Vienos pakopos mažaslegiai (t. y. 0,2 MPa) išcentriniai pustuvai arba kompresoriai vandenilio sulfido duju (pvz. duju, kuriu sudetyje yra daugiau kaip 70 % H2S) cirkuliacijai užtikrinti, kuriu pralaidumas ne mažesnis kaip 56 m3/s dirbant 1,8 MPa ar didesniame siurbimo slegyje ir turintys atsparius plovimui H2S tirpalu sandariklius; 3. Amoniako ir vandenilio mainu kolonos, kuriu aukštis didesnis kaip ar yra 35 m, skersmuo nuo 1,5 iki 2,5 m, gebancios dirbti esant didesniam kaip 15 MPa slegiui; 4. Kolonu vidines dalys, iskaitant pakopinius kontaktorius ir pakopinius siurblius (iskaitant ir panardinamuosius), skirti sunkiojo vandens gamybai naudojant amoniako ir vandenilio mainu technologija; 5. Amoniako disociatoriai, eksploatuojami esant didesniam kaip ar 3 MPa slegiui, skirti sunkiojo vandens gamybai naudojant amoniako ir vandenilio mainu technologija; 6. Infraraudonosios spinduliuotes sugerties analizatoriai, gebantys atlikti operatyviaja vandenilio ir deuterio santykio analize, kai deuterio koncentracija 90 % ar didesne; 7. Katalizines krosnys, skirtos sodrintosioms deuterio dujoms paversti sunkiuoju vandeniu naudojant amoniako ir vandenilio mainu technologija; 8. Sunkiojo vandens atnaujinimo sistemos ar šiu sistemu kolonos, skirtos atnaujinti sunkuji vandeni iki reaktoriuje naudoti tinkamos deuterio koncentracijos.

0B005Irenginiai, specialiai suprojektuoti gaminti „branduoliniu reaktoriu“ kuro elementus, ir specialiai jiems suprojektuota arba parengta iranga.

Pastaba. „Branduoliniu reaktoriu“ kuro elementu gamybos irenginiai apima iranga, kuri:

a. Paprastai tiesiogiai kontaktuoja su arba tiesiogiai apdoroja ar valdo gamybini branduoliniu medžiagu srauta;

b. Hermetizuoja branduolines medžiagas apvalkale;

c. Tikrina apvalko ar hermetizavimo vientisuma; arba

d. Tikrina galutini kietojo kuro apdorojima.

0B006„Branduoliniu reaktoriu“ apšvitintu kuro elementu perdirbimo irenginiai ir tam specialiai suprojektuota arba parengta iranga ir komponentai.

Pastaba. 0B006 apima:

a. „Branduoliniu reaktoriu“ apšvitintu kuro elementu perdirbimo irenginius ir komponentus, kurie paprastai tiesiogiai kontaktuoja su apšvitintu kuru ir tiesiogiai valdo apšvitinto branduolinio kuro ir pagrindiniu branduoliniu medžiagu bei dalijimosi produktu technologinius srautus;

b. Kuro elementu kapojimo ar smulkinimo mašinas, pvz., nuotolinio valdymo mašinas, skirtas pjaustyti, kapoti arba smulkinti apšvitinto „branduolinio kuro“ sarankas, paketus arba strypus;

c. Tirpinimo irenginius, kritiškai saugius rezervuarus (pvz., mažo skersmens, žiedinius arba plokšciuosius rezervuarus), atsparius karštiems, stipria korozija sukeliantiems skysciams, specialiai suprojektuotus arba pritaikytus apšvitintam „branduoliniam kurui“ tirpdyti, kuriuos galima pakrauti bei eksploatuoti nuotoliniu budu;

d. Priešsrovinius tirpikliu ekstraktorius ir jonu mainu iranga, specialiai suprojektuota ar paruošta naudoti irenginiuose, skirtuose apšvitintam „gamtiniam [naturaliajam] uranui“, „nusodrintajam uranui“ ar „specialiosioms daliosioms medžiagoms“perdirbti;

e. Indus (rezervuarus) medžiagoms laikyti ar saugoti, specialiai suprojektuotus buti kritiškai saugiais ir atspariais azoto rugšties poveikiui; Pastaba. Indai (rezervuarai) medžiagoms laikyti ir saugoti gali tureti toliau išvardytas charakteristikas: 1. Sieneliu arba vidiniu konstrukciju boro ekvivalenta (apskaiciuota sudetinems dalims, kaip apibrežta 0C004 pastaboje) ne mažesni kaip 2 %; 2. Cilindriniu indu (rezervuaru) didžiausia vidini skersmeni –175 mm; arba 3. Žiediniu arba plokšciuju indu (rezervuaru) didžiausia vidini ploti –75 mm.

f. Technologiniu procesu valdymo iranga, specialiai suprojektuota ar paruošta apšvitinto, „gamtinio (naturaliojo) urano“, „nusodrintojo urano“ ar „specialiuju daliuju medžiagu“ perdirbimo valdymui ir kontrolei.

0B007Plutonio transformavimui skirti irenginiai ir jiems specialiai suprojektuota ar paruošta iranga, išvardyti toliau:

a. Sistemos, skirtos plutonio nitratui paversti plutonio oksidu;

b. Sistemos, skirtos metaliniam plutoniui gaminti.

0CMedžiagos

0C001„Gamtiniam uranui“ arba „nusodrintajam uranui“ ar toriui, metalu, lydiniu, cheminiu junginiu ar koncentratu pavidalu ir bet kurios kitos medžiagos, kuriu sudetyje yra viena ar kelios pirmiau minetos medžiagos.

Pastaba: 0C001 nenurodo išvardytu toliau:

a. Matavimo prietaisu jautriuosiuose komponentuose esancio „gamtinio [naturaliojo] urano“ ar nusodrintojo urano, kai jo kiekis ne didesnis kaip keturi gramai;

b. „Nusodrintojo urano“, specialiai pagaminto toliau išvardytiems civiliniams nebranduoliniams tikslams: 1. Ekranams; 2. Pakuotems; 3. Balastams, kuriu mase ne didesne kaip 100 kg; 4. Atsvarams, kuriu mase ne didesne kaip 100 kg;

c. Lydiniu, turinciu ne daugiau kaip 5 % torio;

d. Nebranduoliniams tikslams pagamintu keramikos gaminiu, turinciu torio.

0C002„Specialiosios daliosios medžiagos“

Pastaba: 0C002 netaikomas matavimo prietaisu jautriuosiuose komponentuose esancioms medžiagoms, kai ju kiekis ne didesnis kaip keturi „efektyvieji gramai“.

0C003Deuteris, sunkusis vanduo (deuterio oksidas) ir kiti deuterio junginiai bei deuterio turintys mišiniai bei tirpalai, kuriuose deuterio ir vandenilio santykis didesnis nei 1:5 000 .

0C004Branduoliniams tikslams skirtas grafitas, kurio grynumas didesnis nei 5 milijonosios „boro ekvivalento“ dalys ir kurio tankis didesnis nei 1,5 g/cm3.

N.B.: TAIP PAT ŽR. 1C107.

1 pastaba: 0C004 netaikomas toliau išvardytiems:

a. Gaminiams iš grafito, kuriu mase ne didesne kaip 1 kg, kitokiu nei specialiai sukurtiems ar paruoštiems naudoti branduoliniame reaktoriuje;

b. Grafito milteliams.

2 pastaba: 0C004 vartojama „boro ekvivalento“ (BE) savoka apibrežiama kaip priemaišu (neiskaitant BEanglis, kai anglis nelaikoma priemaiša) BEz suma, iskaitant bora, cia:

BEz (milijonosiomis dalimis) = CF × Z elemento koncentracija milijonosiomis dalimis

kur CF yra konversijos faktorius

o sB ir sZ – atitinkamai naturaliai atsirandancio boro ir elemento Z termines neutrono pagavos skerspjuviai (barnais); AB ir AZ – atitinkamai naturaliai atsirandancio boro ir elemento Z atomines mases.

0C005Specialiai paruošti junginiai arba milteliai, skirti duju difuzijos barjerams gaminti, atsparus UF6 poveikiui (pvz., nikelis arba lydiniai, kuriuose nikelio yra ne mažiau kaip 60 % pagal mase aliuminio oksido ar visiškai fluoruotu angliavandeniliniu polimeru), kuriu grynumas ne mažesnis kaip 99,9 %, vidutinis daleles matmuo, išmatuotas pagal ASTM standarta B330, yra mažesnis nei 10 mikrometru ir daleles yra labai vienodos.

0DProgramine iranga

0D001Specialiai suprojektuota ar pritaikyta „programine iranga“, skirta „kurti“, „gaminti“ ar „naudoti“ šioje kategorijoje nurodytas prekes.

0ETechnologijos

0E001Pagal Bendraji technologiju saraša „technologija“, skirta „kurti“, „gaminti“ ar „naudoti“, nurodyta šioje kategorijoje.

1 KATEGORIJA

MEDŽIAGOS, CHEMIKALAI, „MIKROORGANIZMAI“ IR „TOKSINAI“

1ASistemos, iranga ir komponentai

1A001Komponentai, pagaminti iš fluorintu junginiu:

a. Riebokšliai, tarpikliai, sandarikliai ar degalu rezervuarai, specialiai suprojektuoti „aviacijos“ ar kosmoso technikai, pagaminti iš daugiau kaip 50 % bet kurios medžiagos, nurodytos 1C009.b. ar 1C009.c.;

b. Iš vinilidenfluorido pagaminti pjezoelektriniai polimerai ir kopolimerai, nurodyti 1C009.a.: 1. Lakštu ar pleveles pavidalo; ir 2. Didesnio kaip 200 μm storio;

c. Riebokšliai, tarpikliai, vožtuvu lizdai, rezervuarai ar diafragmos, pagaminti iš fluorelastomeru, i kuriu sudeti ieina bent vienas vinileteriu klases monomeras, specialiai suprojektuoti „aviacijos“, kosmoso ar „raketinei“ technikai. Pastaba: 1A001.c. vartojama „raketos“ savoka reiškia užbaigtas raketu sistemas ir nepilotuojamas orlaiviu sistemas.

1A002„Kompozitiniai“ dariniai ar sluoksniuotosios medžiagos (laminatai), turintys viena iš toliau išvardytu charakteristiku:

N.B.: TAIP PAT ŽR. 1A202, 9A010 ir 9A110.

a. Sudaryti iš organinio „rišiklio“ ir 1C010.c., 1C010.d. ar 1C010.e. nurodytu medžiagu; arba

b. Sudaryti iš metalo ar anglies „rišiklio“ ir toliau išvardytu medžiagu: 1. Anglies „pluoštiniu ar gijiniu medžiagu“, kuriu: a. „Savitasis tampros modulis“ didesnis kaip 10,15 × 106 m; ir b. „Savitasis tempiamasis itempis“ didesnis kaip 17,7 × 104 m; arba 2. Medžiagu, nurodytu 1C010.c.

1 pastaba: 1A002 netaikomas kompozitiniams dariniams ar sluoksniuotosioms medžiagoms, pagamintoms iš epoksidineje dervoje imirkytu „pluoštiniu ar gijiniu anglies medžiagu“, skirtu orlaiviu konstrukcijoms remontuoti, arba sluoksniuotosioms medžiagoms, jeigu ju plotas neviršija 100 cm × 100 cm.

2 pastaba: 1A002 netaikomas gaminiams arba pusgaminiams, specialiai suprojektuotiems tik civiliniams tikslams:

a. Sportinems prekems;

b. Automobiliu pramonei;

c. Stakliu gamybai;

d. Medicinos tikslams.

1A003Pleveliu, lakštu, juostu ar juosteliu pavidalo befluoriu polimeriniu medžiagu dirbiniai, nurodyti 1C008.a.3. ir turintys viena iš toliau išvardytu charakteristiku:

a. Ju storis didesnis kaip 0,254 mm; arba

b. Jie padengti arba laminuoti anglimi, grafitu, metalais arba magnetinemis medžiagomis.

Pastaba: 1A003 netaikomas padengtiems arba laminuotiems variu gaminiams, suprojektuotiems elektroniniu spausdintiniu plokšciu gamybai.

1A004Kita kariniu prekiu kontroleje nenurodyta saugos ir aptikimo iranga bei jos komponentai, išvardyti toliau:

N.B.: TAIP PAT ŽR. 2B351 ir 2B352.

a. Dujokaukes, filtru kapsules, dezaktyvacijos iranga, suprojektuoti ar modifikuoti apsisaugoti nuo biologiniu agentu ar „kariniam tikslui pritaikytu“ radioaktyviuju medžiagu poveikio arba koviniu nuodinguju cheminiu medžiagu, ir jiems specialiai suprojektuoti komponentai;

b. Apsauginiai kostiumai, pirštines ir batai, specialiai suprojektuoti ar modifikuoti apsisaugoti nuo „kariniam tikslui pritaikytu“ biologiniu agentu ar radioaktyviuju medžiagu arba koviniu nuodinguju cheminiu medžiagu;

c. Branduolines, biologines ir chemines (NBC) aptikimo sistemos, specialiai suprojektuotos ar modifikuotos aptikti ar atpažinti biologinius agentus ar radioaktyviasias medžiagas, „pritaikytas kariniam tikslui“, arba kovines nuodingosios chemines medžiagos, ir specialiai joms suprojektuoti komponentai;

Pastaba: 1A004 netaikomas:

a. Asmeniniams radiacijos lygio stebejimo dozimetrams;

b. Irangai, kurios konstrukcija ar funkcijos riboja jos panaudojima tik apsisaugant nuo kenksmingo poveikio, budingo civilinei pramonei, pvz.: kasybai, karjeru eksploatavimui, žemes ukiui, farmacijai, medicinai, veterinarijai, atlieku apdorojimui, ar maisto pramonei.

1A005Kitokios nei pagal karinius standartus ar techniniu salygu aprašus arba juos pagal pritaikyma atitinkancius ekvivalentus pagamintos neperšaunamos liemenes ir specialiai joms suprojektuoti komponentai.

N.B.: TAIP PAT ŽR. KARINIU PREKIU KONTROLE.

N.B.: „pluoštiniu ar gijiniu medžiagu“, naudojamu neperšaunamu liemeniu gamyboje apibrežima žiureti 1C010.

1 pastaba: 1A005 netaikomas neperšaunamoms liemenems ar apsaugos drabužiams, pateikiamiems ju vartotojui ir skirtiems vartotoju asmeninems reikmems.

2 pastaba: 1A005 netaikomas neperšaunamoms liemenems, suprojektuotoms apsaugoti asmeni nuo skeveldru ar sprogimo bangu, atsirandanciu po nekariniams tikslams skirtu sprogstamuju itaisu sprogimo.

1A102Pakartotinai imirkyti pirolizuoti anglis – anglis komponentai, sukurti 9A104 nurodytoms nešancioms raketoms, arba 9A104 nurodytoms zondavimo (meteorologinems raketoms).

1A202Kiti 1A002 nenurodyti vamzdiniai gaminiai iš kompozitiniu dariniu, turintys abi išvardytas charakteristikas:

N.B.: TAIP PAT ŽR. 9A010 ir 9A110.

a. Vidinis skersmuo nuo 75 mm iki 400 mm; ir

b. Pagaminti naudojant bet kurias 1C010.a. ar b. arba 1C210.a. nurodytas „pluoštines ar gijines medžiagas“ arba anglies prepregus, nurodytus 1C210.c.

1A225Platina padengti katalizatoriai, specialiai sukurti arba parengti vandenilio izotopo mainu reakcijai tarp vandenilio ir vandens paspartinti, išgaunant triti iš sunkiojo vandens arba naudoti sunkiojo vandens gamybai.

1A226Specializuotosios kolonu ikrovos sunkiajam vandeniui atskirti nuo paprastojo vandens, turincios abi toliau išvardytas charakteristikas:

a. Pagamintos iš fosforines bronzos tinklelio, chemiškai apdoroto taip, kad padidetu drekinimas, ir

b. Suprojektuotos naudoti vakuuminese distiliavimo kolonose.

1A227Didelio tankio (švino turintis stiklas ar kita) nuo jonizuojanciosios spinduliuotes apsaugantys stebejimo langeliai, turintys visas išvardytas charakteristikas, ir jiems specialiai suprojektuoti remeliai:

a. Didesne kaip 0,09 m2„neradioaktyviaja zona“;

b. Didesni nei 3 g/cm3 tanki; ir

c. Didesni nei 100 mm stori.

Technine pastaba

1A227 vartojama „neradioaktyviosios zonos“ savoka reiškia langelio žiurejimo plota, kuri veikia projekte numatyta mažiausio lygio jonizuojancioji spinduliuote.

1BBandymo, tikrinimo ir gamybos iranga

1B001Iranga, skirta 1A002 ar 1C010 nurodytiems pluoštams, prepregams, ruošiniams ar „kompozitams“ gaminti, ir specialiai jiems suprojektuoti komponentai bei pagalbiniai reikmenys, turintys visas šias charakteristikas:

N.B.: TAIP PAT ŽR. 1B101 IR 1B201.

a. Giju vyniojimo mašinos, kuriose pluošto pozicionavimo, pakavimo ir vyniojimo mechanizmai yra koordinuoti ir programuojami pagal tris ar daugiau ašiu, specialiai suprojektuotos „kompozitiniams“ dariniams ar sluoksniuotosioms medžiagoms gaminti iš „pluoštiniu ar gijiniu medžiagu“.

b. Juosteliu ar pluošto grižciu išdestymo mašinos, kuriose juosteliu, grižteliu ar lakštu pozicionavimo ir išdestymo mechanizmai yra koordinuoti ir programuojami pagal dvi ir daugiau ašiu, specialiai suprojektuotos orlaiviu sklandmenims arba „raketu“ konstrukcijoms iš „kompozitu“ gaminti. Pastaba: 1B001.b. pateikta „raketos“ savoka reiškia užbaigtas raketu sistemas ir nepilotuojamas orlaiviu sistemas.

c. Daugiakryptes, daugiamates audimo ar pynimo mašinos, iskaitant adapterius ir modifikavimo itaisus, skirtus „kompozitiniams“ dariniams, vartojamiems pluoštams austi, megzti ar pinti, gaminti; Technine pastaba 1B001.c. atveju pynimas apima ir mezgima. Pastaba: 1B001.c. netaikomas tekstiles mašinoms, nepritaikytoms anksciau nurodytam naudojimui.

d. Iranga, specialiai suprojektuota ar pritaikyta sustiprintiems (armuotiesiems) pluoštams gaminti, išvardyta toliau: 1. Polimerinio pluošto (tokio kaip poliakrilnitrilas, viskoze, pikis ar polikarbosilanas) pavertimo anglies ar silicio karbido pluoštu iranga, iskaitant specialiaja iranga pluoštui tempti kaitinimo metu. 2. Iranga elementu ar junginiu cheminiam nusodinimui iš garu fazes ant kaitinamo gijinio padeklo, skirta silicio karbido pluoštams gaminti. 3. Iranga ugniai atspariai keramikai (tokiai kaip aliuminio oksidas) šlapiojo centrifugavimo budu suformuoti. 4. Iranga aliuminio turinciam pluoštui kaitinimo budu paversti aliuminio pluoštu;

e. Iranga 1C010.e. nurodytiems kontroliuojamiems prepregams gaminti karštojo lydymo metodu.

f. Neardomojo tikrinimo iranga, specialiai suprojektuota „kompozicinems“ medžiagoms: 1. Rentgeno tomografo sistemos, skirtos defektu tikrinimui trimis ašimis; 2. Skaitmeninio valdymo ultragarsinio tikrinimo mašinos, kuriu siustuvu ir (arba) imtuvu pozicionavimo judesiai vienu metu yra koordinuojami ir programuojami keturiose ašyse, sekant trimati tiriamo komponento kontura.

1B002Iranga metalu lydiniams, metalu lydiniu milteliams arba iš lydiniu pagamintoms medžiagoms, specialiai suprojektuota išvengti užteršimo ir skirta naudoti viename iš 1C002.c.2. nurodytu procesu.

N.B.: TAIP PAT ŽR. 1B102.

1B003Irankiai, štampai, liejimo formos ar tvirtikliai titano, aliuminio ar ju lydiniu „superplastiniam formavimui“ ar „difuziniam suvirinimui“, specialiai suprojektuoti gaminti tokius gaminius kaip:

a. Orlaiviu sklandmenys ar kosminiu aparatu konstrukcijos;

b. „Orlaiviu“ ar kosminiu aparatu varikliai; arba

c. Komponentai, specialiai suprojektuoti tokioms konstrukcijoms ar varikliams.

1B101Iranga, išskyrus nurodyta 1B001, skirta konstrukciniams kompozitams „gaminti“; ir specialiai jiems suprojektuoti komponentai bei pagalbiniai reikmenys:

N.B.: TAIP PAT ŽR. 1B201.

Pastaba: komponentai ir pagalbiniai reikmenys, nurodyti 1B101, apima liejimo formas, itvarus, štampus, tvirtiklius ir irankius, skirtus kompozitiniams dariniams, sluoksniuotosioms medžiagoms ir gaminiams iš ju štampuoti, kietinti, lieti, sukepinti arba sujungti.

a. Giju vyniojimo mašinos, kuriose pluošto pozicionavimo, pakavimo ir vyniojimo mechanizmai yra koordinuoti ir programuojami pagal tris ar daugiau ašiu, specialiai suprojektuotos „kompozitiniams“ dariniams ar sluoksniuotosioms medžiagoms gaminti iš pluoštiniu ar gijiniu medžiagu;

b. Juostos klojimo irenginiai, kuriu judesius – juostos ir lakštu paskirstyma ir klojima – galima koordinuoti ir programuoti pagal dvi ar daugiau ašiu, suprojektuoti gaminti kompozitinius orlaiviu sklandmenis ir „raketu“ konstrukcijas;

c. Iranga, suprojektuota arba modifikuota „pluoštinems ar gijinems medžiagoms“„gaminti“, tokia kaip: 1. Polimeriniu pluoštu (tokiu kaip poliakrilnitrila