2001D0822 — LT — 01.07.2013 — 003.001

Šis dokumentas yra skirtas tik informacijai, ir institucijos nėra teisiškai atsakingos už jo turinį

►B TARYBOS SPRENDIMAS 2001 m. lapkričio 27 d. dėl užjūrio šalių bei teritorijų ir Europos bendrijos asociacijos („Užjūrio asociacijos sprendimas“) (2001/822/EB) (OL L 314, 30.11.2001, p.1)

iš dalies keičiamas:









▼B

TARYBOS SPRENDIMAS

2001 m. lapkričio 27 d.

dėl užjūrio šalių bei teritorijų ir Europos bendrijos asociacijos

(„Užjūrio asociacijos sprendimas“)

(2001/822/EB)







EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA, atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį (toliau – Sutartis), ypač į jos 187 straipsnį, atsižvelgdama į Komisijos pasiūlymą, kadangi: (1) 1991 m. liepos 25 d. Tarybos sprendimas 91/482/EEB dėl užjūrio šalių bei teritorijų ir Europos ekonominės bendrijos asociacijos ( 1 ) galiojo iki 2001 m. gruodžio 1 d. Jo 240 straipsnio 4 dalis numato, kad Komisijos pasiūlymu Taryba vieningai nustato tolesnio Sutarties 182–187 straipsniuose išdėstytų principų taikymo nuostatas. (2) Deklaracija Nr. 36 dėl užjūrio šalių bei teritorijų (toliau – UŠT), sudaranti Valstybių narių Vyriausybių atstovų konferencijos baigiamojo akto, pasirašyto 1997 m. Amsterdame, priedą, skatina Tarybą Sutarties 187 straipsnio numatyta tvarka persvarstyti asociacijos susitarimus su UŠT, siekiant šių keturių tikslų: — skatinti veiksmingesnę UŠT ekonominę ir socialinę plėtrą, — plėtoti UŠT ir Europos Sąjungos ekonominius ryšius, — labiau atsižvelgti į atskirų UŠT įvairovę ir konkrečias charakteristikas, įskaitant steigimosi laisvės aspektus, — ir užtikrinti, kad būtų didinamas finansinių instrumentų veiksmingumas. (3) 1999 m. vasario 11 d. Europos Parlamentas priėmė rezoliuciją dėl UŠT, AKR valstybių ir labiausiai nutolusių Europos Sąjungos regionų santykių ( 2 ). Be to, 2001 m. spalio 4 d. jis priėmė rezoliuciją dėl Komisijos pasiūlymo priimti Tarybos sprendimą dėl UŠT ir Europos bendrijos asociacijos ( 3 ). (4) 1999 m. gegužės 20 d. komunikate, pavadintame „Su EB asocijuotųjų UŠT statusas ir“ UŠT 2000 „galimybės“, Komisija išnagrinėjo UŠT ir EB asociacijos ypatybes ir raidą nuo 1957 m., pažymėjo asociacijos pagrindinius principus ir dabartinę padėtį ir nubrėžė metmenis alternatyviai jos politikai laikotarpiui, prasidedančiam nuo 2000 m. kovo 1 d. (5) Vadovaudamosi Sprendimo 91/482/EEB 10 straipsniu, kompetentingosios UŠT institucijos Komisijai pranešė, kokių pataisų ir papildymų jos pageidautų ateityje, konkrečiai – pataisų ir papildymų, kurie būtų priimti su partneryste susijusiame 1999 m. balandžio 29 ir 30 d. įvyksiančiame susitikime, kuriame dalyvaus Komisija, keturios valstybės narės, su kuriomis UŠT yra susijusios, ir 20 atitinkamų UŠT. (6) Nors jos nėra trečiosios šalys, UŠT neįeina į bendrąją rinką ir privalo laikytis su prekyba susijusių įpareigojimų, skirtų trečiosioms šalims, būtent kilmės taisyklių, sveikatos ir augalų sveikatos standartų bei apsaugos priemonių. (7) Paprastai, kai Taryba priima priemones pagal Sutarties 187 straipsnį, ji privalo atsižvelgti į principus, nustatytus Sutarties ketvirtoje dalyje, ir į kitus Bendrijos teisės principus. Ji taip pat turėtų atsižvelgti į patirtį, įgytą įgyvendinant Sprendime 91/482/EEB numatytą prekybos tvarką. (8) Ši tvarka numato galimybę gauti UŠT kilmės produktus be muito ir kilmės taisykles, kurios leidžia jų kilmę apjungti su AKR valstybių, kurioms yra taikomos skirtingos priemonės, kilme, arba Bendrijos kilmės produktus be muito. Tai trikdo arba gali sutrikdyti tam tikrą bendrą rinkos, ypač ryžių ir cukraus rinkos, organizavimą. Keletą kartų toks rinkos sutrikdymas privertė Komisiją ir Tarybą priimti apsaugos priemones. (9) Sprendimo persvarstymo metu ( 4 ) nuo jo galiojimo vidurio padarytais pakeitimais, susijusiais su ryžiais, apribojus kilmės apibendrinimo taikymo sritį, pavyko užtikrinti, kad Bendrijos rinkai būtų ir toliau prieinami UŠT produktai tokiomis sąlygomis, kurios padeda išlaikyti jos pusiausvyrą. Tokį prieinamumą reikėtų pakoreguoti kai kurių mažiausiai išsivysčiusių UŠT atžvilgiu, nekeičiant bendro kiekio, kuriam taikomas toks kilmės apibendrinimas. Kadangi tik dvi kitos UŠT dalyvavo šio sektoriaus veikloje, likę kiekiai skaidrumo tikslais turėtų būti skirti joms. (10) Tačiau dėl AKR valstybių cukraus ir cukraus mišinių, padarytų iš UŠT valstybių arba Bendrijos kilmės cukraus, eksporto į perpildytą rinką padidėjimo buvo dar labiau sumažinta Bendrijos gamintojams skirta kvota, ir todėl jie prarado dar daugiau garantuotų pajamų. (11) Be to, atsižvelgiant į minimalias, mažos pridėtinės vertės operacijas, kurių šiuo metu pakanka UŠT kilmės produkto statusui gauti cukraus sektoriuje, šių produktų eksporto indėlis į teritorijų plėtrą geriausiu atveju gali būti tik labai menkas ir, be abejonės, savo mastu jis neatitinka to sutrikdymo, kurį jis sukelia atitinkamiems Bendrijos sektoriams. (12) Dėl pirmiau nurodytų priežasčių turėtų būti priimtos tokios kilmės taisyklės, kurios neleidžia apibendrinti cukraus AKR/EB-UŠT kilmės, kai yra atliktos tik minimalios operacijos. Tačiau atsižvelgiant į jau padarytas UŠT investicijas, remiantis galiojančiomis nuo 1991 m. taisyklėmis, toks kilmės apibendrinimo draudimas turėtų įsigalioti palaipsniui. Todėl priėmus būtinas įgyvendinimo priemones, apibendrinimą reikėtų leisti ir toliau laikinai taikyti nuosekliai mažėjantiems kiekiams, kurie atitinka Bendrijos bendro cukraus rinkos organizavimo tikslus ir kartu atsižvelgia į UŠT šalių ūkio subjektų teisėtus interesus. (13) Taip pat turėtų būti priimtos nuostatos, kurios užtikrina, kad Bendrijos kilmės žemės ūkio produktai, už kuriuos yra gauta eksporto kompensacija, negalėtų būti iš naujo įvežami į Bendriją be muitų, pritaikius kilmės apibendrinimo tvarką. (14) Be to, visos UŠT valstybių kilmės taisyklės turėtų būti atnaujintos, kad paisant atitinkamų ūkio subjektų ir administratorių interesų, būtų atsižvelgta į technikos pažangą ir į Bendrijos priimtą kilmės taisyklių suderinimo politiką. Taip pat turėtų būti supaprastinta procedūra, kad ateityje būtų galima lengviau padaryti būtinas taisyklių technines pataisas. (15) UŠT esančių laisvoje apyvartoje prekių, kurios nėra UŠT kilmės, persiuntimo tvarka turėtų būti baigta kurti ir išaiškinta, kad ūkio subjektams ir administratoriams būtų užtikrinta skaidri ir patikima teisinė bazė. Ji taip pat turėtų būti praplėsta ir, priėmus būtinas įgyvendinimo nuostatas, turėtų būti taikoma žuvininkystės produktams, kurie turi ypatingą svarbą Grenlandijai bei Sen Pjerui ir Mikelonui. (16) Bendrosios Sutarties nuostatos ir pagal jas priimti teisės aktai nėra automatiškai taikomi UŠT, uždraudžiant priešingas aiškias nuostatas. Vis dėlto į Bendriją įvežant UŠT produktus, būtina laikytis Bendrijoje galiojančių taisyklių. (17) UŠT teikiama finansinė pagalba turėtų būti skirstoma remiantis vienodais, skaidriais ir veiksmingais kriterijais, atsižvelgiant į UŠT poreikius ir pasiektus rezultatus. Tokie kriterijai visų pirma turėtų remtis ekonominėmis ir fizinėmis UŠT ypatybėmis, buvusiu paskirstymu, gero finansų valdymo principais, sąžininga fiskaline politika, įvertintais įsisavinimo pajėgumais, rezervo įkūrimo poreikiu, kad būtų galima finansuoti neprogramines išlaidas ir užtikrinti sklandų perėjimą be staigaus finansinės pagalbos sumažinimo Naujajai Kaledonijai, Prancūzijos Polinezijai ir Olandijos Antilams. Siekiant didesnio efektyvumo, valdymo supaprastinimo ir UŠT institucijų valdymo sugebėjimų pripažinimo, UŠT suteikti finansiniai ištekliai turėtų būti valdomi daugiau partnerystės pagrindu, taikant galiojančiomis struktūrinių fondų taisyklėmis paremtas procedūras. (18) Tuo tikslu tokiomis procedūromis pagrindinė atsakomybė už bendradarbiavimo programų kūrimą ir įgyvendinimą deleguojama visų pirma UŠT. Bendradarbiavimas turi būti vykdomas daugiausia laikantis UŠT teritorinių nuostatų ir siekiant sustiprinti programuotos veiklos monitoringą, vertinimą ir auditą. Be to, būtina išaiškinti, kuriose programose ir biudžeto linijose UŠT gali dalyvauti, ir sklandaus perėjimo nuo buvusių Ekonominės plėtros fondų (EPF) prie 9-ojo EPF procedūras. (19) Pasauliniai pokyčiai, atsispindintys nuolatiniame prekybos liberalizavimo procese, plačiu mastu įtraukia Bendriją, kuri yra pagrindinis UŠT prekybos partneris, ir jų AKR kaimynus bei kitus ekonominius partnerius. Rinkos prieinamumo lygtyje tarifų lygio vaidmuo darosi vis mažesnis, tuo tarpu prekyba paslaugomis ir su prekyba susijusios sritys įgyja vis daugiau svarbos UŠT ir jų ekonominių partnerių santykiuose. Todėl tie santykiai turėtų būti puoselėjami, kartu išlaikant šiandieninių prekybos priemonių bendrąsias gaires ir sąlygas, taikomas integruojant to pageidaujančias UŠT į regioninę ir pasaulinę ekonomiką, ir padedant joms geriau susitvarkyti visose tose naujose srityse. (20) Šio sprendimo įgyvendinimui būtinos priemonės turėtų būti priimtos vadovaujantis 1999 m. birželio 28 d. Tarybos sprendimu 1999/468/EB, nustatančiu Komisijos naudojimosi jai suteiktais įgyvendinimo įgaliojimais tvarką ( 5 ). Tačiau įgyvendinant 9-ąjį EPF, turėtų būti laikomasi tokios balsavimo tvarkos ir balsų daugumos, kokia yra nustatyta valstybių narių Vyriausybių atstovų, posėdžiavusių Taryboje, vidaus susitarimo dėl Bendrijos pagalbos finansavimo ir administravimo pagal Afrikos, Karibų jūros ir Ramiojo vandenyno valstybių bei Europos bendrijos ir jos valstybių narių partnerystės susitarimo, pasirašyto 2000 m. birželio 23 d. Kotonu (Beninas), finansinį protokolą ir dėl finansinės pagalbos paskirstymo užjūrio šalims bei teritorijoms, kurioms taikoma Sutarties ketvirta dalis ( 6 ) (toliau – Vidaus susitarimas), 21 straipsnyje. (21) UŠT gamtinė aplinka salose yra trapi, reikalaujanti atitinkamos apsaugos, įskaitant ir nuostatas dėl atliekų tvarkymo. Radioaktyvių atliekų tvarkymas yra numatytas Euratomo sutarties 198 straipsnyje ir pagal jį priimtuose teisės aktuose, išskyrus Grenlandiją, kuriai Euratomo sutartis netaikoma. Dėl kitų atliekų tvarkybos turėtų būti specialiai nurodyta, kokios Bendrijos taisyklės turi būti joms taikomos UŠT. (22) Bermudų Vyriausybės pageidavimu šiame sprendime nustatytos asociacijos nuostatos neturėtų būti taikomos Bermudams. (23) Į visus pirmiau minėtus naujus veiksnius Taryba turėtų pateikti naują atsaką, kuris būtų nuoseklus ir pritaikytas įvairioms situacijoms. Toks atsakas galėtų būti naujas asociacijos statusas, kadangi: PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:







PIRMOJI DALIS

UŠT IR BENDRIJOS ASOCIACIJOS BENDROSIOS NUOSTATOS







1 skyrius

Bendrosios nuostatos

1 straipsnis

Tikslas, uždaviniai ir principai

1. UŠT ir Bendrijos asociacijos (toliau – UŠT-EB asociacija), tikslas remiasi Sutarties 182 straipsnyje išdėstytais tikslais, būtent: skatinti UŠT ekonominę ir socialinę plėtrą bei užmegzti glaudžius jų tarpusavio ekonominius santykius ir su Bendrija kaip visuma.

Ji vykdo Sutarties 183 straipsnyje nustatytus uždavinius, laikydamasi Sutarties 184–188 straipsniuose nustatytų principų ir pagrindinį dėmesį skirdama skurdo mažinimui, prevencijai ir galiausiai likvidavimui, tvariai plėtrai ir laipsniškai integracijai į regioninę bei pasaulinę ekonomiką.

2. Asociacija siejama su tomis UŠT, kurios yra išvardytos I A priede.

3. Vadovaujantis Sutarties 188 straipsniu, šis sprendimas taikomas Grenlandijai atsižvelgiant į konkrečias Grenlandijai skirtas nuostatas, išdėstytas prie Sutarties pridedame Protokole dėl Grenlandijai skirtų priemonių.

2 straipsnis

Pagrindiniai elementai

1. UŠT-EB asociacija remiasi laisvės, demokratijos, pagarbos žmogaus teisėms ir pagrindinėms laisvėms bei teisinės valstybės principais. Tai yra principai, kuriais remiantis pagal Europos Sąjungos sutarties 6 straipsnį buvo sukurta Europos Sąjunga ir kurie turi būti bendri valstybėms narėms bei su jomis susijusioms UŠT.

2. Šiame sprendime minimo bendradarbiavimo srityse negali būti jokios diskriminacijos lyties, rasės ar etninės kilmės, religijos ar tikėjimo, negalios, amžiaus ar seksualinės orientacijos pagrindu.

3 straipsnis

Mažiausiai išsivysčiusios UŠT

1. Bendrija taiko specialų režimą mažiausiai išsivysčiusioms UŠT ir toms šalims, kurios negali pasinaudoti 16 straipsnyje minėto regioninio bendradarbiavimo ir integracijos teikiamais pranašumais.

2. Siekiant reaguoti į tokius sunkumus, kai plėtros finansavimo bendradarbiavime yra nustatoma finansinių išteklių apimtis ir jiems taikomos sąlygos, taikomas, inter alia, specialus režimas, kad mažiausiai išsivysčiusios UŠT galėtų įveikti struktūrines ir kitokias savo plėtros kliūtis. Siekiant sumažinti skurdą, ypatingas dėmesys skiriamas vargingiausios gyventojų dalies gyvenimo sąlygų pagerinimui.

3. Šiame sprendime mažiausiai išsivysčiusiomis UŠT laikomos šalys ir teritorijos yra išvardytos I B priede. Šis sąrašas iš dalies keičiamas vieningai priimamu Tarybos sprendimu remiantis Komisijos pasiūlymu, kai kurios nors UŠT ekonominė padėtis reikšmingai ir ilgam laikui pasikeičia ir dėl to ją reikia įrašyti į mažiausiai išsivysčiusių UŠT sąrašą, arba kai kurios nors UŠT priskyrimas tokiai kategorijai pasidaro nebetikslingas.







2 skyrius

UŠT bendradarbiavimo dalyviai

4 straipsnis

Principai

1. 7 straipsnyje nustatytos partnerystės sistemoje UŠT institucijos prisiima pagrindinę atsakomybę už asociacijos ir jos plėtros strategijų formulavimą ir įgyvendinimą, kartu su Komisija ir valstybėmis narėmis, su kuriomis jos yra susijusios, rengdamos Bendrus programinius dokumentus (toliau – BPD) ir bendradarbiavimo programas.

2. Bendrija pripažįsta, kad vietiniai viešieji ir privatūs dalyviai vaidina pagrindinį vaidmenį siekiant Sutarties 183 straipsnyje nustatytų tikslų.

3. Įgyvendindamos šį sprendimą, šalys vadovaujasi skaidrumo, subsidiarumo ir efektyvios veiklos principais.

5 straipsnis

Įvairūs dalyviai

1. UŠT bendradarbiavimo dalyviai:

— UŠT valdžios institucijos,

— kitos regioninės ir vietinės institucijos UŠT,

— pilietinė visuomenė, socialinės, verslo ir profesinių sąjungų asociacijos, viešųjų paslaugų teikėjai bei vietinės, nacionalinės ir tarptautinės nevyriausybinės organizacijos (NVO).

Valstybės narės, su kuriomis yra susijusios UŠT, per tris mėnesius nuo šio sprendimo įsigaliojimo Komisijai praneša apie nacionalines, regionines ar vietines institucijas, minimas įvairiuose šio sprendimo straipsniuose.

2. Nevyriausybinių dalyvių pripažinimas priklauso nuo jų sugebėjimo tenkinti vietinių gyventojų poreikius, jų patyrimo ir demokratinės bei atskaitingos organizacinės struktūros ir valdymo.

3. Nevyriausybiniai dalyviai nustatomi UŠT valdžios institucijų, Komisijos ir valstybių narių, su kuriomis yra susijusios UŠT, susitarimu, atsižvelgiant į bendradarbiavimo klausimus, jų patyrimą ir veiklos sritį. Toks nustatymo procesas vyksta kiekvienoje UŠT kaip sudedamoji bendradarbiavimo programų, minėtų 4 straipsnyje, rengimo dalis.

6 straipsnis

Nevyriausybinių dalyvių įsipareigojimai

Nevyriausybiniai dalyviai, nustatyti vadovaujantis 5 straipsnio 3 dalimi, gali dalyvauti:

— teikiant informaciją ir konsultuojantis,

— rengiant ir įgyvendinant bendradarbiavimo programas,

— decentralizuotame bendradarbiavime, atlikdami jiems pavestas pareigas remti vietinės plėtros iniciatyvas.







3 skyrius

UŠT-EB partnerystės principai ir procedūros

7 straipsnis

Dialogas ir partnerystė

1. Kad UŠT galėtų visavertiškai dalyvauti įgyvendinant UŠT-EB asociaciją, asociacija, deramai atsižvelgdama į atitinkamų valstybių narių institucijų sąrangą, taiko konsultacijų procedūras, kurios remiasi toliau išdėstytomis nuostatomis. Ji nagrinėja visas problemas, kurios iškyla UŠT ir Bendrijos santykiuose.

2. Plataus spektro dialogas turėtų leisti Bendrijai, visoms UŠT ir valstybėms narėms, su kuriomis jos yra susijusios, konsultuotis tarpusavy dėl asociacijos principų, išsamių procedūrų ir rezultatų.

UŠT-EB dialogo forumas (toliau – UŠT forumas), renkasi kasmet, sukviečiant UŠT valdžios institucijas, valstybių narių ir Komisijos atstovus.

3. Kuriamos atskiros kiekvienos UŠT, kurią atstovauja jos institucijos, Komisijos ir valstybės narės, su kuria yra susijusi UŠT, partnerystės, kad būtų galima praktiškai įgyvendinti šio sprendimo tikslus ir principus, ypač tuos, kurie yra nurodyti 4 ir 19 straipsniuose. Tokios trišalės konsultacijos toliau vadinamos „partneryste“.

Kiekvienai UŠT sudaromos partnerystės patariamosios darbo grupės. Į jas įeina pirmiau minėti trys partneriai. Šios darbo grupės gali rinktis Komisijos, valstybės narės ar UŠT prašymu. Vieno iš partnerių prašymu, kelios partnerystės darbo grupės gali rinktis į jungtinius posėdžius bendrų interesų klausimams arba asociacijos regioniniams aspektams apsvarstyti.

4. Šios konsultacijos vyksta visiškai atsižvelgiant į kiekvieno iš trijų partnerių atitinkamus institucinius, teisinius ir finansinius įgaliojimus.

Darbo grupėms ir UŠT forumui pirmininkauja ir sekretoriatu aprūpina Komisija.

Susitikimuose dalyvauja Europos investicijų banko (toliau – EIB) atstovas, kuomet svarstomi su juo susiję klausimai.

5. Dėl darbo grupių arba UŠT forumo nuomonių atitinkamais atvejais priimi Komisijos sprendimai, jos įgaliojimų ribose, arba Komisijos pasiūlymai Tarybai, siekiant įgyvendinti naujus UŠT-EB asociacijos elementus ar juos iš dalies pakeisti, remiantis Sutarties 187 straipsniu.

8 straipsnis

UŠT-EB Jungtinė parlamentinė asamblėja

UŠT institucijoms pranešama apie UŠT-EB Jungtinės parlamentinės asamblėjos darbotvarkę, rezoliucijas ir rekomendacijas.

Valstybės narės ir Komisija remia visus UŠT institucijų prašymus dalyvauti stebėtojomis plenarinėse UŠT-EB Jungtinės parlamentinės asamblėjos sesijose laikantis Asamblėjos darbo tvarkos taisyklių.

9 straipsnis

Valdymas

Šio sprendimo valdymą vykdo Komisija ir UŠT institucijos, o, iškilus reikalui, ir valstybės narės, su kuriomis UŠT yra susijusios, vadovaudamosi kiekvienos partnerės instituciniais, teisiniais ir finansiniais įgaliojimais ir siekdamos visų pirma plėtoti bendradarbiavimą finansų, prekybos ir paslaugų srityse.







ANTRA DALIS

UŠT-EB BENDRADARBIAVIMO SRITYS

10 straipsnis

Bendradarbiavimo sritys

Bendrija prisideda prie bendradarbiavimo su UŠT šioje antraštinėje dalyje išvardytose srityse, laikydamasi prioritetų, nustatytų kiekvienos UŠT plėtros strategijoje, arba atitinkamais atvejais taikydama regionines priemones.

11 straipsnis

Produktyvieji sektoriai

Bendradarbiavimas remia sektorių politiką ir strategiją, kuri lengvina priėjimą prie produktyviosios veiklos, visų pirma:

a) Žemės ūkyje: žemės ūkio politikos ir institucijų kūrimą, diversifikavimą, drėkinimą, sėklų dauginimą, derliaus apsaugos priemones, trąšų gamybą, įrangą, žemės ūkio produktų perdirbimą, veislinę gyvulininkystę ir galvijų veislininkystę, gyvulininkystę, plėtrą ir mokslinius tyrimus; rinkodarą; saugojimą ir transportavimą; maisto saugumą; žemės ūkio kreditus; žemės plotų apgyvendinimą ir reformą, žemės panaudojimo ir registravimo politiką, technologijų perdavimą, drėkinimo ir nusausinimo infrastruktūrą, kitas palaikomąsias paslaugas.

b) Miškininkystėje: miškininkystės politikos ir institucijų kūrimą, įskaitant medžių panaudojimą aplinkai išsaugoti, siekiant kontroliuoti eroziją ir dykumėjimą; miškų želdinimą; miškų valdymą, įskaitant racionalų medienos eksporto panaudojimą ir valdymą; klausimus, susijusius su atogrąžų miškais; mokslinius tyrimus ir mokymą.

c) Žuvininkystėje: žuvininkystės politikos ir institucijų kūrimą, žuvų išteklių apsaugą ir jų racionalų valdymą; žuvų ūkius ir verslinę žuvininkystę; žuvininkystės transportą; šaldymo sandėlius, žuvininkystės rinkodarą ir žuvų išsaugojimą.

d) Kaimo plėtroje: kaimo politikos ir institucijų kūrimą, integruotus kaimo plėtros projektus (programas); pagalbą ir projektus, skirtus žmonėms, gamybai ir prekybai kaimo vietovėse; kaimoinfrastruktūrą.

e) Pramonėje: sektorinės politikos ir institucijų kūrimą; amatininkystę; žemės ūkio pramonės šakas ir kitus gamybos sektorius, transporto įrangos pramonę; mokslinius technologijos tyrimus; kokybės valdymą; mažųjų ir vidutinių įmonių bei mikroįmonių plėtrą ir didinimą.

f) Kasyboje: sektorinės politikos ir institucijų kūrimą; mokslinius technologijų tyrimus ir plėtrą; nedidelio masto kasybą ir t. t.

g) Energetikoje: energetikos politikos ir institucijų kūrimą; elektros energijos (atsinaujinančios ir neatsinaujinančios) gamybą; našų energijos išteklių naudojimą; mokslinius energijos tyrimus ir mokymą; privataus sektoriaus dalyvavimo energijos gamyboje ir skirstyme skatinimą.

h) Transporte: transporto politikos ir institucijų kūrimą; kelių, geležinkelių, oro, jūrų ir vidaus vandenų transportą bei saugojimo įrenginius.

i) Ryšiuose: ryšių politikos ir institucijų kūrimą; telekomunikacijas ir žiniasklaidos priemones.

j) Vandens ūkyje: vandens ūkio politikos ir institucijos kūrimą; vandens išteklių apsaugą, atliekų tvarkymą, vandens tiekimą kaimo ir miesto vietovėse buitinėms, pramonės ir žemės ūkio reikmėms; vandens išteklių saugojimą, skirstymą ir valdymą.

k) Bankininkystėje, finansų ir verslo paslaugų sektoriuje: finansų sektoriaus politikos ir institucijų kūrimą, verslo paslaugas; privatizavimą, nuosavybės vertybinių popierių dalyvavimą ir rinkodarą; prekybos, komercijos ir verslo asociacijų (įskaitant eksporto skatinimo agentūras) paramą; finansų ir bankines institucijas.

l) Technologijos plėtros ir taikymo, mokslinių tyrimų srityse: politikos ir institucijų kūrimą; suderintus veiksmus vietiniu, nacionaliniu ir (arba) regioniniu lygiu, siekiant skatinti mokslo ir technologijos veiklą ir jų taikymą gamyboje bei kompiuterinio raštingumo skatinimą viešajame ir privačiame sektoriuose, mokslines programas ir mokslinių tyrimų įrangą.

12 straipsnis

Prekybos plėtra

1. Bendrija įgyvendina prekybos plėtros priemones per visus etapus iki galutinio produkto paskirstymo.

Tikslas – užtikrinti, kad UŠT gautų didžiausią šio sprendimo nuostatų teikiamą naudą ir galėtų pačiomis palankiausiomis sąlygomis dalyvauti Bendrijos, vidaus, subregioninėse, regioninėse ir tarptautinėse rinkose, didindamos UŠT prekių ir paslaugų prekybos įvairovę, didindamos jos vertę ir apimtis.

2. Be UŠT ir Bendrijos prekybos plėtojimo, ypatingas dėmesys skiriamas veiksmams, kuriais didinamos UŠT apsirūpinimo galimybės, gerinamas regioninis bendradarbiavimas prekyboje ir paslaugose.

3. Laikantis šiame sprendime numatytų priemonių ir su juo susijusių nuostatų, UŠT institucijų prašymu imamasi veiksmų visų pirma šiose srityse:

a) teikiama parama apibrėžiant atitinkamą prekybos plėtrai būtiną makroekonominę politiką;

b) teikiama parama atitinkamos teisinės ir reguliavimo bazės kūrimui arba reformai ir administracinių procedūrų reformai;

c) kuriamos nuoseklios prekybos strategijos;

d) teikiama parama UŠT jų vidaus pajėgumų ir informacinių sistemų plėtojimui bei prekybos vaidmens ir svarbos ekonominėje raidoje supratimo didinimui;

e) teikiama parama su prekyba susijusios infrastruktūros stiprinimui ir ypač remiamos UŠT pastangos plėtoti ir gerinti palaikomųjų paslaugų infrastruktūrą, įskaitant transporto ir saugojimo įrenginius, kad būtų galima užtikrinti jų veiksmingą dalyvavimą prekių ir paslaugų skirstyme bei didinti eksporto iš UŠT srautus;

f) plėtojami žmogiškieji ištekliai ir profesiniai įgūdžiai prekybos ir paslaugų srityse, ypač perdirbimo, pardavimo, skirstymo ir transporto sektoriuose Bendrijos, regioninių ir tarptautinių rinkų reikmėms;

g) remiama privataus sektoriaus plėtra ir ypač mažosios ir vidutinės įmonės nustatant gamintinus produktus ir juos plėtojant, pardavimo vietos ir eksportui dirbančios bendrosios įmonės;

h) teikiama parama UŠT veiksmams, kuriais siekiama skatinti ir pritraukti privačias investicijas ir bendras įmones;

i) kuriamos, pritaikomos ir stiprinamos UŠT organizacijos, kurios plėtoja prekybą ir paslaugas, ypatingą dėmesį skiriant specialiems mažiausiai išsivysčiusių UŠT organizacijų poreikiams;

j) remiamos UŠT, stengiantis pagerinti jų produktų kokybę, pritaikyti juos rinkos poreikiams ir įvairinti jų pardavimo vietas;

k) remiamos UŠT pastangos kuo daugiau patekti į trečiųjų šalių rinkas;

l) remiamos rinkos plėtros priemonės, įskaitant kontaktų ir informacijos keitimosi stiprinimą tarp UŠT, AKR šalių, valstybių narių ir trečiųjų šalių ekonominės veiklos vykdytojų;

m) teikiama parama UŠT, taikant pažangius prekybos metodus į gamybą orientuotuose sektoriuose ir programas, ypač tokiose srityse kaip kaimo plėtra ir žemės ūkis;

n) kuriamos ir plėtojamos draudimo institucijos prekybos plėtros srityje.

4. UŠT dalyvavimas prekybos mugėse, parodose ir prekybos atstovybėse remiamas tik tais atvejais, kai tokie renginiai sudaro bendros prekybos ir rinkų plėtros programų sudedamąją dalį.

5. Mažiausiai išsivysčiusių UŠT dalyvavimas įvairioje prekybos veikloje skatinamas įvairiomis specialiomis priemonėmis, inter alia, apmokant personalo kelionės ir eksponatų transporto išlaidas, kai jos dalyvauja vietinėse, regioninėse ir trečiųjų šalių mugėse, parodose ar prekybos atstovybėse, įskaitant laikinosios statybos ir (arba) parodų kabinų bei kioskų nuomos išlaidas. Mažiausiai išsivysčiusioms UŠT teikiama speciali pagalba, kad jos galėtų parengti ir (arba) nusipirkti reklaminę medžiagą.

13 straipsnis

Prekyba paslaugomis

1. Bendrija sutinka plėtoti ir finansuoti paslaugų prekybos infrastruktūrą ir žmogiškuosius išteklius, laikydamasi kiekvienai UŠT nustatytų plėtros strategijoje prioritetų.

2. Bendrija prisideda prie UŠT taupių ir našių jūrų transporto paslaugų plėtros ir skatinimo:

a) skatindama našų krovinių siuntimą ekonominiu ir komerciniu atžvilgiu protingais įkainiais;

b) įgyvendindama gerąsias politikos rūšis ir konkurencijos taisykles;

c) padėdama UŠT daugiau dalyvauti tarptautinėse laivybos paslaugose;

d) skatindama regionines jūrų transporto ir prekybos plėtros programas;

e) didindama vietos privataus sektoriaus dalyvavimą laivybos veikloje.

Bendrija ir UŠT imasi skatinti laivybos saugą, įgulų saugumą ir taršos prevenciją.

3. Bendrija stiprina bendradarbiavimą su UŠT, stengdamasi užtikrinti reguliaraus oro susisiekimo gerinimą ir augimą.

Tam taikomos šios priemonės:

a) tiriamos visos UŠT oro transporto pramonės reformavimo ir modernizavimo priemonės;

b) skatinamas jų komercinis gyvybingumas ir konkurencingumas;

c) skatinamos didesnės privataus sektoriaus investicijos ir dalyvavimas bei intensyvesnis keitimasis žiniomis ir gerąja verslo praktika;

d) visose UŠT teikiant keleiviams ir eksportuotojams prieigą prie pasaulinių oro transporto tinklų.

4. Oro transporto sektoriuje turi būti užtikrinta sauga ir pradėti taikyti bei įgyvendinti atitinkami tarptautiniai standartai.

Šiuo tikslu Bendrija UŠT padeda:

a) įdiegti oro navigacijos saugos sistemas, įskaitant Ryšių, navigacijos ir stebėjimo/Oro skrydžių valdymo (CNS/ATM) sistemą;

b) įgyvendinti oro uostų saugumą ir stiprinti civilinės aviacijos institucijų pajėgumus valdyti jų kontrolei pavestus visus veiklos saugumo aspektus;

c) plėtoti infrastruktūras ir žmogiškuosius išteklius;

d) užtikrinti, kad visos šioje srityje taikomos priemonės remtųsi atitinkamų tarptautinių organizacijų patarimais ir kad jos būtų veiksmingos ir tvarios per ilgalaikį laikotarpį.

5. Tinkamas dėmesys turi būti kreipiamas į oro transporto poveikį aplinkai mažinimą, visų pirma atliekant atitinkamus poveikio aplinkai tyrimus.

6. Daugeliu atžvilgių regioniniai sprendimai oro transporto srityje gali prisidėti prie didesnio jo išlaidų efektyvumo ir masto ekonomijos. Tuo tikslu Bendrija įsipareigoja remti ir skatinti atitinkamus veiksmus regioniniu lygiu.

7. Kadangi telekomunikacijos ir aktyvus dalyvavimas informacinėje visuomenėje yra būtina sėkmingos UŠT integracijos į pasaulio ekonomiką išankstinė sąlyga, Bendrija ir UŠT dar kartą patvirtina, kad laikysis įsipareigojimų pagal galiojančius tarptautinius susitarimus, visų pirma Pasaulio prekybos organizacijos (PPO) susitarimo dėl pagrindinių telekomunikacijų.

8. Bendrija remia UŠT pastangas didinti pajėgumus paslaugų prekyboje. Bendradarbiavimas apima, inter alia, šias sritis:

a) UŠT ir Bendrijos kompetentingų telekomunikacijos institucijų konsultacijų skatinimą, siekiant plėtoti konkurencingą telekomunikacijų aplinką mažinant įkainių ir sąnaudą skirtumą;

b) dialogą įvairiais informacinės visuomenės aspektais, įskaitant reguliavimo ir ryšių politikos aspektus;

c) informacijos mainus ir galimą techninę pagalbą reguliavimo, standartizavimo, informacinių ir ryšių technologijų atitikties tyrimų ir dažnių naudojimo klausimais;

d) naujos informacijos ir ryšių technologijų sklaidą, naujų įrenginių plėtrą, susijusią visų pirma su tinklų sujungimu ir taikomųjų programų sąveika;

e) jungtinių mokslinių tyrimų skatinimą naujų su informacine visuomene susijusių technologijų srityje;

f) programų ir politikos, skirtos supratimui apie galimą informacinės visuomenės teikiamą ekonominę ir socialinę naudą didinti, kūrimą ir įgyvendinimą;

9. Bendradarbiavimu visų pirma siekiama didesnio ryšių sistemų papildomumo ir suderinimo vietiniu, nacionaliniu, regioniniu, tarpregioniniu ir tarptautiniu lygiu ir jų pritaikymo prie naujųjų technologijų.

10. Bendrija remia tvaraus turizmo plėtros ir paramos priemones bei veiksmus. Šios priemonės įgyvendinamos visais lygiais, pradedant turizmo produkto nustatymu ir baigiant pardavimo ir reklamos etapu.

Tikslas – remti UŠT institucijų pastangas gauti kuo didesnę naudą iš vietinės, regioninės ir subregioninės turizmo veiklos, atsižvelgiant į turizmo poveikį ekonominei plėtrai, ir skatinti privačius finansinius srautus iš Bendrijos ir kitų šaltinių turizmo UŠT skatinimui. Ypatingas dėmesys turi būti skiriamas turizmo integravimui į socialinį, kultūrinį ir ekonominį žmonių gyvenimą bei pagarbą aplinkai.

Konkrečiomis turizmo plėtros priemonėmis siekiama apibrėžti, pritaikyti ir plėtoti atitinkamą politiką vietos, regioniniu, subregioniniu ir tarptautiniu lygiu. Turizmo plėtros programos ir projektai turi remtis tokia politika ir juose turi būti numatytos šios keturios sudedamosios dalys:

a) žmogiškųjų išteklių ir institucinė plėtra, inter alia: — vadybos profesionalų konkrečių įgūdžių tobulinimas ir atitinkamais lygiais privačiame ir viešajame sektoriuose vykdomas nuolatinis mokymas, siekiant užtikrinti tinkamą planavimą ir plėtrą, — turizmo reklamos centrų kūrimas ir stiprinimas, — konkrečių gyventojų segmentų ir viešųjų (privačių) organizacijų, veikiančių turizmo sektoriuje, įskaitant turizmą remiančių sektorių personalą, švietimas ir mokymas, — UŠT tarpusavio bei UŠT ir AKR valstybių bendradarbiavimas ir mainai mokymo, techninės pagalbos ir institucijų plėtros srityse;

b) produktų plėtra, įskaitant, inter alia: — turizmo produkto nustatymą, naujų ir netradicinių turizmo produktų plėtrą, esamų produktų, įskaitant kultūros paveldo apsaugą ir plėtrą bei pritaikymą, ekologinius ir aplinkos apsaugos aspektus, valdymą, floros ir faunos apsaugą ir išsaugojimą, istorines, socialines ir kitokias gamtos vertybes, papildomųjų paslaugų plėtrą, — privačių investicijų į UŠT turizmo pramonę skatinimą, įskaitant bendrų įmonių kūrimą, — kultūrinio pobūdžio amatininkystės produktus, skirtus turizmo rinkai;

c) rinkos plėtra, įskaitant, inter alia: — pagalbą vietos, subregioniniu, regioniniu bei tarptautiniu lygiu nustatant ir vykdant uždavinius bei rinkos plėtros planus, — paramą UŠT pastangoms gauti turizmo pramonei skirtas tokių tarnybų kaip centrinės rezervavimo sistemos, skrydžių valdymo ir saugumo sistemos teikiamas paslaugas, — pardavimo ir reklamos priemones bei medžiagą pagal integruotus rinkos plėtros planus ir programas, siekiant lengviau patekti į rinkas ir taip didinti turizmo srautus tradicinėse ir netradicinėse rinkose bei konkrečias veiklos rūšis, tokias kaip dalyvavimas specializuotuose prekybos renginiuose, pavyzdžiui, mugėse, kokybiškos literatūros, filmų ir rinkodaros priemonių gamyboje;

d) moksliniai tyrimai ir informacija, įskaitant, inter alia: — turistinės informacijos tobulinimą ir statistinių duomenų rinkimą, analizavimą, sklaidą ir naudojimą, — turizmo socialinio ir ekonominio poveikio UŠT ekonomikai vertinimą, ypač pabrėžiant jo ryšį su kitais UŠT ir kaimyninių regionų sektoriais, tokiais kaip maisto produktų gamyba, statyba, technologija ir valdymas.

14 straipsnis

Su prekyba susijusios sritys

1. Paisydama kiekvienos UŠT plėtros strategijų, Bendrija padeda stiprinti UŠT pajėgumus tvarkytis visose su prekyba susijusiose srityse, įskaitant, prireikus, institucinės bazės tobulinimą ir rėmimą.

2. Bendrija bendradarbiauja su UŠT, taikant bendruosius investicijų apsaugos ir skatinimo principus.

3. Bendrija taip pat padeda stiprinti bendradarbiavimą su UŠT, siekdama kartu su atitinkamomis konkurencijos agentūromis suformuluoti ir remti veiksmingą konkurencijos politiką, nuosekliai užtikrinant, kad privačios ir valstybinės įmonės veiksmingai taikytų konkurencijos taisykles. Bendradarbiavimas šioje srityje visų pirma apima pagalbą pirmiausia mažiausiai išsivysčiusioms UŠT, skiriamą atitinkamos teisinės bazės projektų rengimui ir jos administraciniam taikymui.

4. Bendrija ir toliau puoselėja bendradarbiavimą su UŠT ir jį plėtoja visų pirma šiose srityse:

a) rengiant įstatymus ir kitus teisės aktus dėl intelektinės nuosavybės teisių apsaugos ir vykdymo, užkertant kelią tokių teisių savininkų piktnaudžiavimui jomis ir jų konkurentų tokių teisių pažeidinėjimui, kuriant vietos, nacionalines ir regionines įstaigas bei kitas žinybas, įskaitant paramą regioninėms intelektinės nuosavybės organizacijoms, dalyvaujančioms vykdant ir ginant tokias teises, taip pat darbuotojų mokymą;

b) sudarant susitarimus dėl prekių ženklų ir ypatingos reikšmės produktų geografinių nuorodų apsaugos.

5. Bendrija padeda UŠT standartizavimo ir sertifikavimo pastangoms, kuriomis siekiama skatinti suderintas Bendrijos ir UŠT sistemas. Bendradarbiavimas visų pirma apima:

a) priemones, įskaitant specifines konkretiems sektoriams skirtas priemones, kuriomis skatinama daugiau taikyti tarptautinius techninius reglamentus, standartus ir atitikties vertinimo procedūras, atsižvelgiant į UŠT ekonominio išsivystymo lygį;

b) bendradarbiavimą kokybės valdymo ir užtikrinimo srityje tam tikruose sektoriuose, kurie turi ypatingą svarbą UŠT;

c) paramą UŠT pajėgumų didinimo iniciatyvoms atitikties vertinimo, metrologijos ir standartizacijos srityse;

d) UŠT ir Europos standartizavimo, atitikties vertinimo ir sertifikavimo institucijų ryšių plėtrą.

6. Bendrija padeda stiprinti bendradarbiavimą su UŠT žmonių, gyvūnų ir augalų sveikatai skirtų priemonių srityje, siekiant kurti viešojo bei privataus sektoriaus pajėgumus šiame sektoriuje.

7. Atsižvelgdama į Rio principus ir stengdamasi stiprinti prekybos ir aplinkos apsaugos politikos tarpusavio rėmimą, Bendrija intensyvina bendradarbiavimą su UŠT. Tokio bendradarbiavimo tikslas visų pirma:

a) nustatyti nuoseklią, vietos, nacionalinę, regioninę ir tarptautinę politiką;

b) sustiprinti prekių ir paslaugų, susijusių su aplinka, kokybės valdymą;

c) atitinkamuose sektoriuose tobulinti aplinkai tinkamus gamybos metodus.

8. Bendrija bendradarbiauja su UŠT darbo standartų srityje. Bendradarbiavimas šioje srityje daugiausia apima:

a) informacijos apie atitinkamus darbo įstatymus ir kitus teisės aktus mainus;

b) pagalbą formuluojant darbo įstatymus ir stiprinant galiojančius įstatymus;

c) švietimo ir suvokimą skatinančias programas, skirtas vaikų darbo panaikinimui;

d) darbo įstatymų ir kitų teisės aktų vykdymą.

9. Bendrija bendradarbiauja su UŠT vartojimo politikos ir vartotojų sveikatos apsaugos srityje:

a) tobulindama institucinius ir techninius šios srities pajėgumus;

b) kurdama greito reagavimo sistemas, abipusiškai teikiančias informaciją apie pavojingus produktus;

c) keisdamasi informacija ir patirtimi nustatant ir vykdant parduotų produktų stebėjimą ir produktų saugą;

d) tobulindama vartotojams teikiamą informaciją apie kainas, siūlomų produktų ir paslaugų ypatybes;

e) skatindama privačių vartotojų asociacijų plėtrą ir vartotojų interesams atstovaujančių atstovų kontaktus;

f) tobulindama vartojimo politikos ir sistemų suderinamumą;

g) informuodama apie teisės aktų įsigaliojimą ir skatindama bendradarbiavimą tiriant žalingą arba nesąžiningą verslo praktiką;

h) įgyvendindama prekių ir paslaugų, kurias parduoti draudžiama jų gamybos šalyje, eksporto draudimus.

10. Bendrija remia UŠT viešųjų ir privačių veikėjų paslaugas informacinių technologijų ir telekomunikacijų srityje, siekdama:

a) modernizuoti telekomunikacijų infrastruktūrą, duomenų perdavimo paslaugas, nuotolinio apdorojimo programas ir telematikos taikymo projektus (TTP);

b) plėtoti ir tobulinti paslaugas ir žmonių pajėgumus, kurių reikia informacinei visuomenei sukurti, ir tas paslaugas kuo geriau integruoti į regioninį kontekstą;

c) gerinti ekonominių galimybių suvokimą, patirties ir gamybinės, prekybinės ar mokslinės patirties (know-how) mainus;

d) teikti geresnę informaciją tų išteklių vartotojams;

e) išnaudoti šio sektoriaus potencialą kuo optimaliau ir tvariau;

f) plėtoti ryšių ir informacinių technologijų panaudojimą švietimo srityje, įskaitant nuotolinį mokymąsi;

g) didinti elektroninę prekybą ir ekonominį bendradarbiavimą;

h) tobulinti ir modernizuoti sveikatos apsaugos tinklus, plėtojant ligoninių tarpusavio ryšius, taikant nuotolinį diagnozavimą ir kuriant jungtines duomenų bazes;

i) plėtoti daugialypės terpės priemonėmis prieigą prie kultūros ir turizmo išteklių;

j) tobulinti ir didinti informacinių ir komunikacinių technologijų panaudojimą pramonėje ir naujovėms kurti.

15 straipsnis

Socialiniai sektoriai

Paisydama kiekvienos UŠT plėtros strategijų, Bendrija prisideda prie gyventojų ir socialinės plėtros priemonių. Bendradarbiavimas visų pirma galėtų remti programas šiuose sektoriuose:

a) Švietimo politika ir institucijų kūrimas (pastatai ir medžiagos); kalbų mokymas ir mokytojų rengimas; pradinis ir vidurinis mokslas ir profesinis rengimas; aukštasis mokslas (įskaitant konkretaus sektoriaus švietimo veiklą, pavyzdžiui, žemės ūkio specialistų rengimą). Švietimo srityje svarbiausias dėmesys turėtų būti skiriamas tam, kad švietimas būtų kuo prieinamesnis ir pagrindinio švietimo kokybė būtų kuo geresnė, tuo tikslu statant daugiau mokyklų, atnaujinant esamas klases, teikiant mokomąją medžiagą, rengiant mokytojus ir teikiant stipendijas vargingiems studentams.

b) Sveikatos apsaugos sektoriaus reforma, sveikatos apsaugos politikos ir institucijų plėtra; medicininis švietimas, mokymas ir moksliniai tyrimai, sveikatos apsaugos infrastruktūra; ŽIV/AIDS. Sveikatos apsaugos sektoriuje projektai turėtų padėti teikti pirminės ir prevencinės priežiūros paslaugas, visų pirma šeimos planavimo ir vaiko bei motinos sveikatos apsaugos paslaugas.

c) Gyventojų politika ir šeimos planavimas; motinos ir vaiko priežiūra, įskaitant paramą projektams, skirtiems ugdymui ir jaunosios kartos vystymui.

d) Visų rūšių kvaišalų, narkotikų ir psichotropinių medžiagų gamybos, pardavimo ir neteisėtos prekybos prevencijos efektyvumo didinimas, siekiant užkirsti kelią ir sumažinti piktnaudžiavimą narkotikais ir atsižvelgiant į šioje srityje tarptautinių institucijų atliktą darbą. Bendradarbiavimas apima: i) mokymą, švietimą, priklausomų asmenų sveikatos apsaugą ir reabilitaciją, taip pat projektus, skirtus priklausomų asmenų reintegracijai į darbo ir socialinę aplinką; ii) priemones, kuriomis siekiama skatinti ekonomikos galimybes, pavyzdžiui, programas alternatyviai sričių, naudojamų neteisėtam narkotinių augalų auginimui, plėtojimui, siejant jas su veiksmingomis vykdymo priemonėmis; iii) techninę, finansinę ir administracinę pagalbą, susijusią su prekursorių prekybos monitoringu, ir standartų, lygiaverčių Bendrijos ir atitinkamų tarptautinių institucijų priimtiems standartams, nustatymą; iv) techninę, finansinę ir administracinę pagalbą, susijusią su narkotikų vartojimo prevencija, gydymu ir mažinimu; v) techninę pagalbą ir mokymą bei standartų, skirtų pinigų plovimo prevencijai, lygiaverčių Bendrijos ir atitinkamų tarptautinių institucijų, visų pirma Finansinių veiksmų darbo grupės pinigų plovimo srityje priimtiems standartams, nustatymą; vi) atitinkamos informacijos mainus siekiant įgyvendinti a–d punktus.

e) Vandens ūkio politikos ir institucijų kūrimas; vandens išteklių apsauga; atliekų tvarkymas (vandens naudojimas žemės ūkyje arba energetikoje įeina į atskirą sektorių). Vandens tiekimo ir higienos sektoriaus tikslas – teikti paslaugas mažai tokių paslaugų turinčioms sritims. Tokių paslaugų finansavimas padeda padidinti geriamojo vandens tiekimą ir higienos paslaugas, kurios tiesiogiai prisideda prie žmogiškųjų išteklių plėtros, gerinant žmonių, kurie iki tol neturėjo tokių paslaugų, sveikatos būklę ir taip didina produktyvumą; poreikis plėsti pagrindines paslaugas vandens ūkio, higienos ir transporto srityje turi būti sprendžiamas ekologiškai tvariais būdais.

f) Bendrija bendradarbiauja su UŠT saugojant, tvariai naudojant ir valdant jų biologinę įvairovę, atsižvelgdama į Bendrijos veiksmų planą dėl biologinės įvairovės. Bendradarbiavimas šioje srityje visų pirma apima: i) nacionalinių biologinės įvairovės strategijų ir veiksmų planų rengimo, atnaujinimo ir įgyvendinimo paramą; ii) pagalbą nustatant vietinius, regioninius ir subregioninius mechanizmus, skirtus informacijos mainams ir Biologinės įvairovės konvencijos (BĮK) įgyvendinimo pažangos stebėjimui ( 7 ); iii) pagalbą sukuriant ir palaikant naujausias duomenų bazes apie UŠT biologines įvairoves; iv) pagalbą įgyvendinant atitinkamas priemones, susijusias su priėjimu prie genetinių išteklių; v) susitarimų su privačiu sektoriumi dėl šalies genetinių išteklių naudojimo sudarymo skatinimą, kad vietinės bendruomenės tikrai galėtų turėti naudos iš ekonominių įplaukų, atsirandančių dėl tokių susitarimų, ir kad genetinių išteklių naudojimas nedarytų žalos biologinės įvairovės apsaugai ir išsaugojimui; vi) pagalbą UŠT aktyviai dalyvauti politikos formavimo procese ir derybose pagal BĮK.

g) Būsto ir integruotos miesto plėtros projektai ir programos. Miesto plėtros srityje pastangos turi būti sutelktos į kelių bei kitokios infrastruktūros, įskaitant būsto, skirto menkas pajamas turintiems gyventojams, statybą ir atnaujinimą.

16 straipsnis

Regioninis bendradarbiavimas ir integracija

Bendradarbiavimas turi užtikrinti veiksmingą pagalbos teikimą, kad būtų pasiekti kompetentingų UŠT institucijų nustatyti tikslai ir prioritetai regioninio ir subregioninio bendradarbiavimo ir integracijos srityje:

1. Regioninis bendradarbiavimas apima veiksmus, dėl kurių susitaria: a) dvi ar daugiau UŠT; b) viena ar kelios UŠT ir viena ar kelios kaimyninės AKR valstybės arba kitos kaimyninės valstybės; c) viena ar kelios UŠT ir viena ar kelios AKR valstybės arba vienas ar keli labiausiai nutolę regionai, paminėti Sutarties 299 straipsnio 2 dalyje (Gvadelupa, Gviana, Martinika, Réunionas, Kanarų salos, Azorai ir Madeira); d) dvi ar daugiau regioninių institucijų, kurių narės yra UŠT; e) viena ar kelios UŠT ir regioninės institucijos, kurių narės yra UŠT, AKR valstybės arba vienas ar keli labiausiai nutolę regionai.

2. Bendradarbiavimo šioje srityje tikslai yra šie: a) stiprinti nuoseklią UŠT integraciją į pasaulio ekonomiką; b) intensyvinti ekonominį UŠT regionų tarpusavio bendradarbiavimą ir plėtrą bei jų bendradarbiavimą su AKR valstybių regionais; c) skatinti laisvą asmenų, prekių, paslaugų, kapitalo, darbo jėgos ir technologijų judėjimą; d) greitinti ekonomikos įvairinimą ir regioninio bei subregioninio bendradarbiavimo politikos koordinavimą ir derinimą; e) skatinti ir puoselėti UŠT tarpusavio ir UŠT vidaus prekybą, taip pat prekybą su labiausiai nutolusiais regionais, AKR valstybėmis ir kitomis trečiosiomis šalimis.

3. Regioninės integracijos kontekste bendradarbiavimo tikslas yra: a) sukurti ir padidinti regioninio bendradarbiavimo ir integracijos organizacijas ir institucijas, kurios skatintų regioninį bendradarbiavimą ir integraciją; b) skatinti mažiausiai išsivysčiusias UŠT dalyvauti regioninių rinkų plėtroje ir gauti iš to naudos; c) įgyvendinti sektorių reformos politiką regioniniu lygiu; d) liberalizuoti prekybą ir mokėjimus; e) skatinti tarpvalstybines užsienio ir vidaus investicijas ir kitas regioninės ir subregioninės ekonominės integracijos iniciatyvas; f) atsižvelgti į regioninės integracijos grynąsias pereinamąsias sąnaudas biudžeto įplaukų struktūroje ir mokėjimų balansą.

4. Regioninio bendradarbiavimo srityje bendradarbiavimas apima didelę funkcinių ir tematinių sričių, kuriose sprendžiamos bendros problemos ir pasinaudojama masto ekonomija, įvairovę, įskaitant: a) infrastruktūrą, visų pirma transporto ir ryšių infrastruktūrą ir susijusias saugos problemas, energetiką; b) aplinkos apsaugą, vandens išteklių valdymą; c) sveikatos apsaugą, švietimą ir mokymą; d) mokslinius tyrimus ir mokslo bei technikos bendradarbiavimą; e) pasirengimo regioninėms nelaimėms ir jų pasekmių likvidavimo iniciatyvas; f) kitas sritis, pavyzdžiui, ginklų kontrolę, narkotikus, organizuotą nusikalstamumą, pinigų plovimą, sukčiavimą ir korupciją.

5. Bendradarbiavimas taip pat remia tarpregioninį, UŠT tarpusavio ir AKR valstybių tarpusavio bendradarbiavimo schemas ir iniciatyvas.

17 straipsnis

Kultūrinis ir socialinis bendradarbiavimas

Bendradarbiavimas prisideda prie UŠT savarankiškos plėtros, t. y. proceso, kurio dėmesys – tauta ir kurio šaknys kiekvienos tautos kultūroje. Žmogiškoji ir kultūros dimensija apima visas sritis ir turi atsispindėti visuose plėtros projektuose ir programose. Bendradarbiavimas remia kompetentingų UŠT institucijų priimtą politiką ir priemones, skirtas jų žmogiškiesiems ištekliams didinti, jų pačių kūrybiniams pajėgumams plėtoti ir skatinti jų kultūrinį identitetą. Bendradarbiavimas skatina gyventojus dalyvauti plėtros procese.

Kultūrinis ir socialinis bendradarbiavimas pasireiškia:

— atsižvelgiant į kultūros ir socialinę dimensiją,

— skatinant kultūrinį identitetą ir tarpkultūrinį dialogą, visų pirma rūpinantis kultūros paveldo išsaugojimu, kultūros produktų gamyba ir platinimu, kultūros renginiais, informacija ir bendravimu,

— veiksmais, skirtais plėtoti žmogiškuosius išteklius, visų pirma švietimą ir mokymą, mokslo ir technikos bendradarbiavimą, moterų dalyvavimą plėtroje, sveikatos apsaugą, kovą su narkomanija, gyventojus ir demografiją.







TREČIOJI DALIS

UŠT-EB BENDRADARBIAVIMO PRIEMONĖS







I ANTRAŠTINĖ DALIS

FINANSINIO BENDRADARBIAVIMO PLĖTOJIMAS







1 skyrius

Bendrosios nuostatos

18 straipsnis

Tikslai

Finansinio bendradarbiavimo plėtojimo tikslas – teikiant pakankamus finansinius išteklius ir atitinkamą techninę pagalbą:

a) remti ir skatinti pačių UŠT pastangas siekti tvarios socialinės, kultūrinės ir ekonominės plėtros remiantis bendrais interesais ir tarpusavio priklausomybės dvasia;

b) padėti pakelti UŠT gyventojų gyvenimo lygį;

c) skatinti priemones, kuriomis būtų galima mobilizuoti bendruomenių, grupių, asociacijų ir atskirų asmenų iniciatyvas ir jų dalyvavimą kuriant ir įgyvendinant plėtros programas;

d) prisidėti prie to, kad kuo daugiau gyventojų gautų naudos iš plėtros ir taip būtų mažinamas skurdas;

e) padėti didinti UŠT gebėjimus ieškoti naujovių, pritaikyti ir keisti vietines technologijas ir įvaldyti atitinkamas naujas technologijas;

f) remti UŠT pastangas siekti ekonominio įvairinimo, prisidedant, inter alia, prie gamtinių išteklių žvalgybos, išsaugojimo, perdirbimo ir panaudojimo;

g) tiekti paramą ir skatinti UŠT žmogiškųjų išteklių optimalią plėtotę;

h) padėti didinti finansinius srautus į UŠT, kuriais tenkinami jų besiplėtojantys poreikiai, ir remti UŠT pastangas derinti jų plėtotei skirtą tarptautinį bendradarbiavimą, finansuojant veiksmus kartu su finansų agentūromis ar trečiosiomis šalimis;

i) skatinti tiesiogines privačias investicijas į UŠT, remti tvirtą, klestintį ir dinamišką UŠT privatų sektorių ir skatinti vietinius, nacionalinius ir užsienio privačių investicijų srautus į UŠT produktyviuosius sektorius;

j) skatinti UŠT tarpusavio ir UŠT ir AKR valstybių regioninį bendradarbiavimą, solidarumą ir integraciją;

k) sudaryti sąlygas nustatyti labiau subalansuotus UŠT, AKR valstybių, valstybių narių ir likusio pasaulio ekonominius ir socialinius santykius bei geresnį tarpusavio supratimą, siekiant padėti UŠT integracijai į pasaulio ekonomiką;

l) teikti pagalbą UŠT, turinčioms rimtų išskirtinio pobūdžio ekonominių ir socialinių sunkumų dėl stichinių nelaimių ar ypatingų panašų poveikį turinčių aplinkybių;

m) padėti mažiausiai išsivysčiusioms UŠT įveikti specifines kliūtis, kurios kliudo jų plėtros pastangoms.

19 straipsnis

Principai

1. Finansinio bendradarbiavimo plėtra remiasi partneryste, papildomumu ir subsidiarumu ir:

a) įgyvendinama, vadovaujantis asociacijos ir plėtros strategijomis, priimtomis pagal 4 straipsnį, deramai atsižvelgiant į atitinkamas UŠT geografines, socialines ir kultūrines ypatybes, taip pat į jų specifinį potencialą;

b) užtikrina, kad išteklių srautus būtų galima numatyti ir jie ateitų reguliariai;

c) vykdoma lanksčiai ir pritaikant prie kiekvienos UŠT padėties.

2. Valstybės narės bendradarbiauja su Komisija, siekdamos užtikrinti gerą finansų valdymą, naudojant Bendrijos lėšas.

3. Vadovaujantis partnerystės principais, sprendimai dėl Bendrijos veiklos priimami, tariantis Komisijai, suinteresuotai UŠT institucijai ir valstybei narei, su kuria UŠT yra susijusi. Tokia partnerystė vykdoma nuosekliai laikantis atitinkamų kiekvienos partnerės institucinių, teisinių ir finansinių įgaliojimų.

4. Nepažeidžiant 25 straipsnio 1 dalies antros pastraipos, Bendrijos ir valstybių narių indėliai yra papildomojo pobūdžio.

5. Vadovaujantis subsidiarumo principu, atitinkamos UŠT institucijos atsako už veiklos įgyvendinimą, nepažeisdamos Komisijos galių užtikrinti gerą finansų valdymą, naudojant Bendrijos lėšas.

20 straipsnis

Bendrieji programavimo dokumentai

1. Vadovaudamosi 4 straipsniu, UŠT institucijos, Komisija ir valstybė narė, su kuria UŠT yra susijusi, partnerystės pagrindu nustato strategiją ir prioritetinius tikslus, kuriais turi remtis BPD.

2. UŠT institucijos atsako už:

a) savo prioritetų nustatymą, kuriais turėtų remtis bendradarbiavimas;

b) kuriant sektorių planus, projektų ir programų nustatymą bei atsarginių priemonių, kuriomis užtikrinamas siūlomų schemų tvarumas ir gyvybingumas, nustatymą;

c) projektų ir programų dokumentų rengimą;

d) sutarčių rengimą, derybas dėl jų ir sutarčių sudarymą;

e) projektų ir programų įgyvendinimą ir valdymą;

f) projektų ir programų priežiūrą bei jų tvarumo užtikrinimą.

3. Atitinkamos UŠT institucijos ir Komisija bendrai atsako už:

a) BPD priėmimą;

b) vienodas dalyvavimo konkursuose ir sutartyse sąlygas;

c) projektų ir programų rezultatų bei poveikio monitoringą ir vertinimą;

d) tinkamo, savalaikio ir našaus projektų ir programų vykdymo užtikrinimą.

4. Komisija atsako už finansinių sprendimų dėl bendro skirstymo pagal BPD priėmimą 24 straipsnyje nurodyta tvarka.

5. Jei šiame sprendime kitaip nenumatyta, visi sprendimai, kuriems reikalingas kurios nors asociacijos šalies pritarimas, priimami arba laikomi priimtais per šešis mėnesius nuo to laiko, kai apie juos praneša kita šalis.

21 straipsnis

Finansavimo taikymo sritis

Paisant atitinkamos UŠT vietos ar regioniniu lygiu nustatytos strategijos ir prioritetų, finansinė parama gali būti suteikiama veiklai, kuri padeda pasiekti šiame sprendime nustatytų tikslų.

Finansavimo taikymo sričiai priklauso:

a) sektorinė politika ir reformos, taip pat jas atitinkantys projektai;

b) institucinė plėtra, gebėjimų plėtotė ir aplinkos apsaugos aspektų integravimas;

c) techninio bendradarbiavimo programos;

d) humanitarinė pagalba ir pagalba ypatingais atvejais;

e) papildoma parama tais atvejais, kai svyruoja uždirbamos pajamos iš prekių ir paslaugų eksporto.

22 straipsnis

Teisė gauti finansavimą

1. Pagal šį sprendimą teisę gauti finansinę paramą turi šie subjektai ir institucijos:

a) UŠT;

b) regioninės ir tarpvalstybinės institucijos, kurioms priklauso viena ar kelios UŠT ir kurios turi savo atitinkamų organų įgaliojimą;

c) Bendrijos ir UŠT įsteigtos jungtinės institucijos tam tikriems specifiniams uždaviniams vykdyti.

2. Vadovaujantis atitinkamų UŠT institucijų susitarimu, šie subjektai ir institucijos taip pat turi teisę gauti paramą:

a) vietos, nacionalinės ir (arba) regioninės viešosios arba pusiau viešosios žinybos, skyriai arba UŠT savivaldybės, visų pirma jų finansinės institucijos ir plėtros bankai;

b) UŠT ir regioninių grupių bendrovės ir įmonės;

c) valstybės narės įmonės tam, kad be savo pačių indėlio, jos galėtų imtis dar ir produktyvių projektų UŠT teritorijoje;

d) UŠT ir Bendrijos finansų tarpininkai, skatinantys ir finansuojantys privačias investicijas UŠT;

e) decentralizuoto bendradarbiavimo dalyviai ir kiti nevalstybiniai dalyviai iš UŠT ir Bendrijos, kad jie galėtų imtis ekonominių, kultūrinių, socialinių ir švietimo projektų bei programų UŠT decentralizuoto bendradarbiavimo sistemoje, minėtoje 29 straipsnyje.

23 straipsnis

Programų kūrimas ir įgyvendinimas

Per dvylika mėnesių nuo šio sprendimo įsigaliojimo dienos Komisija, bendradarbiaudama su UŠT pagal 7 straipsnį, 24 straipsnyje nustatyta tvarka priima šio sprendimo antrosios dalies ir II A–D priedų įgyvendinimo nuostatas.

Per dvylika mėnesių nuo šio sprendimo įsigaliojimo dienos pateiktomis atitinkamomis gairėmis ir informacija ji padeda UŠT iki galo pasinaudoti šiame sprendime nustatytų priemonių galimybėmis, visų pirma prekybos ir finansų nuostatomis.

Tose nuostatose visų pirma nustatoma:

a) BPD ir pagrindinių elementų rengimo tvarka;

b) po BPD įgyvendinimo vykdomos veiklos, audito, ex-ante, tarpinio ir ex-post vertinimo, persvarstymo ir BPD įgyvendinimo tvarka ir kriterijai, įskaitant Komisijos dalyvavimo tokioje veikloje tvarką ir kriterijus;

c) reguliarių ir kitokių ataskaitų rengimas;

d) išsamios finansinio koregavimo, minėto 32 straipsnyje, taisyklės.

▼M1

Finansinės ir apskaitos procedūros, taikytinos UŠT finansinio bendradarbiavimo plėtojimui pagal 9-ąjį EPF, nustatomos 9-ojo EPF finansų reglamente. Finansinės ir apskaitos procedūros, taikytinos UŠT finansinio bendradarbiavimo plėtojimui pagal 10-ąjį EPF, nustatomos 10-ojo EPF finansiniame reglamente.

▼B

24 straipsnis

EPF-UŠT komitetas

1. Prireikus Komisijai padeda Vidaus susitarimu įsteigtas komitetas (toliau šiame straipsnyje – Komitetas).

2. Kai Komitetas vykdo šiuo sprendimu jam suteiktus įgaliojimus, jis vadinamas EPF-UŠT komitetu. Vidaus susitarimu įsteigto komiteto vidaus darbo taisyklės taikomos EPF-UŠT komitetui.

3. Komiteto darbe pagrindinis dėmesys kreipiamas į esminius plėtros bendradarbiavimo UŠT ir regioniniu lygiu klausimus. Nuoseklumo, koordinavimo ir papildomumo tikslais jis stebi BPD įgyvendinimą.

4. Komitetas pareiškia savo nuomonę dėl:

a) BPD projekto ir jos pataisų;

b) šios sprendimo dalies ir II A–D priedų įgyvendinimo nuostatų.

5. Komisijos atstovas Komitetui pateikia priemonių, kurių reikia imtis, projektą. Komitetas savo nuomonę dėl projekto pareiškia per tokį laiką, kurį nustato jo pirmininkas. Nuomonė patvirtinama Vidaus susitarimo 21 straipsnio 4 dalyje nustatyta balsų dauguma. Valstybių narių atstovų Komitete balsai skaičiuojami taip, kaip numatyta to straipsnio 3 dalyje. Pirmininkas nebalsuoja.

6. Komisija patvirtina priemones, kurios taikomos nedelsiant. Tačiau jei priemonės neatitinka Komiteto nuomonės, Komisija nedelsdama apie jas praneša Tarybai. Tokiu atveju, Komisija savo priimtų priemonių taikymą gali atidėti ne daugiau kaip trims mėnesiams nuo tokio pranešimo dienos.

7. Taryba balsų dauguma ir balsus skaičiuojant taip, kaip numatyta šio straipsnio 5 dalyje, per šio straipsnio 6 dalyje numatytą laikotarpį gali priimti kitokį sprendimą.

8. Komisija Komitetui praneša apie BPD vėlesnį vykdymą, vertinimą ir auditą.

▼M1

9. Įgyvendinant 10-ąjį EPF taikomos atitinkamos Vidaus susitarimo, įsteigiančio 10-ąjį EPF, nuostatos.

▼B







2 skyrius

UŠT teikiami ištekliai

25 straipsnis

Finansinė pagalba

1. Visa Bendrijos finansinės pagalbos suma, teikiama 1 skyriaus tikslams, jos paskirstymas, finansavimo ir pagalbos naudojimo sąlygos bei priemonės ►M1 laikotarpiams nuo 2000 m. iki 2007 m. ir nuo 2008 m. iki 2013 m. ◄ yra nurodytos II A–D prieduose ir 3 skyriuje, nepažeidžiant Komisijos taikomų priemonių, nustatytų 24 straipsnyje.

Finansinė pagalba pagal šį sprendimą gali būti naudojama visoms projektų ir programų vietinėms ir užsienio sąnaudoms, įskaitant pasikartojančias sąnaudas, padengti.

2. UŠT taip pat turi teisę gauti finansavimą pagal galiojančius teisės aktus, numatančius paramą besivystančioms II E priede išvardytoms šalims ir Bendrijos programoms, išvardytoms II F priede.







3 skyrius

Parama privataus sektoriaus investicijoms

26 straipsnis

Investicijų skatinimas

UŠT institucijos, valstybės narės ir Bendrija, pripažindamos privačių investicijų svarbą jų plėtros bendradarbiavimui skatinti ir pripažindamos poreikį imtis priemonių tokioms investicijoms skatinti:

a) įgyvendina priemones, skatinančias privačius investuotojus, kurie laikosi UŠT-EB plėtros bendradarbiavimo tikslų ir prioritetų bei atitinkamų įstatymų ir kitų teisės aktų, dalyvauti jų plėtros pastangose;

b) tokiems investuotojams užtikrina sąžiningas ir vienodas sąlygas;

c) imasi priemonių ir veiksmų, kurie padeda sukurti ir palaikyti galimą numatyti ir investicijoms saugų klimatą bei pradėti derybas dėl susitarimų, kurie tokį klimatą pagerintų;

d) skatina veiksmingą UŠT ekonominės veiklos vykdytojų tarpusavio bendradarbiavimą bei jų bendradarbiavimą su Bendrijos ekonominės veiklos vykdytojais, siekiant padidinti kapitalo srautus, valdymo įgūdžius, technologiją ir kitas gamybinės, prekybinės ar mokslinės patirties (know-how) formas;

e) siekia skatinti didesnius privačių išteklių srautus tarp Bendrijos ir UŠT, padėdamos, inter alia, šalinti kliūtis, kurios kliudo UŠT ūkio subjektams prieiti prie tarptautinių kapitalo rinkų, įskaitant Bendrijos kapitalo rinką;

f) kuria aplinką, kuri skatina finansinių institucijų plėtrą, ir išteklių, kurie yra labai svarbūs kapitalo formavimui bei verslininkystės augimui, mobilizavimą;

g) skatina įmonių plėtrą, taikydamos priemones, būtinas verslo aplinkai gerinti ir visų pirma teisinei, administracinei ir paskatų sistemai stiprinti, kuri padėtų dinamiškoms privataus sektoriaus įmonėms atsirasti ir plėtotis, įskaitant naujai kuriamas įmones;

h) stiprina UŠT vietinių institucijų gebėjimus teikti įvairias paslaugas, kurios galėtų skatinti didesnį vietinių subjektų dalyvavimą pramonės ir verslo veikloje.

27 straipsnis

Investicijų parama ir finansavimas

Bendradarbiavimas teikia ilgalaikį finansavimą, kuris apdeda skatinti privataus sektoriaus augimą ir tuo tikslu mobilizuoja nacionalinį ir užsienio kapitalą. Šiuo tikslu bendradarbiavimas visų pirma teikia:

a) negrąžintinas sumas techninei ir finansinei pagalbai, kuria remiama žmogiškųjų išteklių plėtra, institucinių gebėjimų kūrimas, arba kitokioms institucinės pagalbos formoms, susijusiomis su konkrečiomis investicijomis; priemones, skirtas padaryti įmones konkurencingesnes ir sukurti privačių finansų ir ne finansų tarpininkų pajėgumus; priemones, kurios palengvina ir skatina investicijas ir veiklą, didinančią konkurencingumą;

b) patariamąsias ir konsultacines paslaugas, kurios padeda sukurti investicijoms palankų klimatą, ir informaciją, kuri padeda nukreipti ir skatinti kapitalo srautus;

c) negrąžintinas sumas, finansuojamas Investicijų fondo, minėto II C priede;

d) paskolas iš Europos investicijų banko nuosavų išteklių.

Sąlygos, taikomos Investicijų fondui ir pirmiau minėtoms paskoloms, yra nustatytos atitinkamai II B ir C prieduose.







4 skyrius

Papildomoji parama eksporto pajamų svyravimo atveju

28 straipsnis

Papildomoji parama

1. Siekiant sušvelninti neigiamus eksporto pajamų trumpalaikio svyravimo padarinius, visų pirma žemės ūkio ir kasybos sektoriuose, kurie gali sukliudyti atitinkamai UŠT pasiekti plėtros tikslus, numatoma papildomos paramos sistema skiriamų finansų, minėtų II A priede, ribose.

2. Paramos tikslas, atsiradus eksporto pajamų trumpalaikiams svyravimams, - apsaugoti makroekonomikos ir sektorių reformas ir politikos kryptis, kurioms kyla pavojus dėl įplaukų sumažėjimo, ir ištaisyti eksporto, ypač žemės ūkio ir kasybos produktų eksporto, nestabilių pajamų neigiamus padarinius.

3. Skirstant II D priede minėtus išteklius, atsižvelgiama į UŠT ekonomikos, visų pirma žemės ūkio ir kasybos sektorių, priklausomybę nuo eksporto. Šiame kontekste mažiausiai išsivysčiusioms UŠT taikomas palankiausias režimas.

4. Papildomieji ištekliai suteikiami, vadovaujantis II D priede nustatyto paramos mechanizmo konkrečiomis priemonėmis.

5. Bendrija taip pat teikia paramą rinka paremtoms draudimo schemoms, skirtoms UŠT, siekiančioms apsisaugoti nuo eksporto pajamų svyravimo rizikos.







5 skyrius

Parama kitiems bendradarbiavimo dalyviams

29 straipsnis

Tikslai ir finansavimas

1. Siekiant spręsti vietos bendruomenės plėtros poreikius ir paskatinti visus decentralizuoto bendradarbiavimo dalyvius, galinčius prisidėti prie UŠT savarankiškos plėtros, siūlyti ir įgyvendinti iniciatyvas, UŠT-EB bendradarbiavimas remia tokią plėtros veiklą, neperžengiant atitinkamų UŠT ir valstybių narių, su kuriomis tokios UŠT yra susijusios, nustatytų ribų ir laikantis BPD nuostatų sistemos.

2. Šiame kontekste, finansinė parama teikiama decentralizuotiems projektams ir mikroprojektams šia tvarka:

a) Bendradarbiavimo partneriai, turintys tiesę į finansinę paramą pagal šį skyrių, – tai decentralizuoto bendradarbiavimo dalyviai Bendrijoje arba UŠT, arba kitose besivystančiose šalyse, būtent: savivaldos institucijos, nevyriausybinės organizacijos, vietinės prekiautojų asociacijos ir vietinės piliečių grupės, kooperatyvai, profesinės sąjungos, moterų ir jaunimo organizacijos, mokymo ir mokslinių tyrimų institucijos, bažnyčios ir visos nevyriausybinės asociacijos, kurios gali prisidėti prie plėtros. Per tokią bendradarbiavimo formą UŠT plėtrai yra prieinami gebėjimai, naujoviški veiklos metodai ir decentralizuoto bendradarbiavimo dalyvių ištekliai. Teikiant paramą turi būti atsižvelgiama visų pirma į jungtinius Bendrijos, UŠT ir kitų besivystančių šalių veiksmus.

b) Vietiniai mikroprojektai turi turėti ekonominį ir socialinį poveikį gyventojams, tenkinti aiškius ir matomus prioritetinius poreikius ir būti vykdomi vietinės bendruomenės iniciatyva, jai aktyviai dalyvaujant, ir duoti tai bendruomenei naudos.

3. Projektai ar programos, vykdomos šia bendradarbiavimo forma, gali būti vienas iš būdų pasiekti konkrečius BPD tikslus arba vietinių bendruomenių ar decentralizuoto bendradarbiavimo dalyvių iniciatyvų rezultatus.

4. Pagal šį skyrių teikiama parama yra papildoma arba prireikus pridėtinė pagal II E priedo nuostatas.

5. Mikroprojektų ir decentralizuoto bendradarbiavimo finansavimas vyksta teikiant negrąžintinas sumas, ir šiuo atveju finansavimas neturi paprastai viršyti trijų ketvirtadalių visos kiekvieno projekto kainos. Likusią sumą finansuoja:

a) mikroprojektų atveju – atitinkama vietos bendruomenė natūra arba paslaugų forma, arba grynaisiais pinigais pagal savo galimybes;

b) decentralizuoto bendradarbiavimo atveju – decentralizuoto bendradarbiavimo dalyviai, jei tokių dalyvių įnešami finansiniai, techniniai, materialūs ir kitokie ištekliai sudaro paprastai ne mažiau kaip 25 projekto arba programos apskaičiuotos kainos;

c) išimtiniais ir mikroprojektų, ir decentralizuoto bendradarbiavimo atvejais – atitinkamos UŠT institucijos arba finansinių įnašų forma, arba naudojama viešąja įranga, arba teikdamos paslaugas.

Projektams ir programoms, finansuojamiems kaip mikroprojektai arba decentralizuotas bendradarbiavimas, taikomos tokios procedūros, kokios yra nustatytos šiame sprendime, būtent BPD įgyvendinimo nuostatos.







6 skyrius

Humanitarinės pagalbos ir pagalbos ypatingais atvejais parama

30 straipsnis

Tikslai ir priemonės

1. Humanitarinė pagalba ir pagalba ypatingais atvejais suteikiama UŠT, kurios patiria rimtus išskirtinio pobūdžio ekonominius ir socialinius sunkumus dėl stichinių nelaimių ar panašų poveikį turinčių ypatingų aplinkybių. Humanitarinė pagalba ir pagalba ypatingais atvejais teikiama tol, kol jos reikia neatidėliotinoms tokioje padėtyje atsirandančioms problemoms spręsti.

Humanitarinė pagalba ir pagalba ypatingais atvejais teikiama išskirtinai tik nukentėjusiųjų nuo nelaimės poreikiams ir jų interesais.

2. Humanitarinės pagalbos ir pagalbos ypatingais atvejais tikslai yra šie:

a) gelbėti žmonių gyvybę krizių metu ir po krizių, kurias sukelia stichinės nelaimės arba panašaus poveikio ypatingos aplinkybės;

b) padėti finansuoti pagalbos vežimą ir pastangas visomis prieinamomis logistikos priemonėmis užtikrinti, kad ji būtų prieinama tiems, kam ji yra skirta;

c) įgyvendinti trumpalaikes reabilitacijos ir atstatymo priemones, siekiant kuo greičiau žmonėms suskurti sąlygas integruotis ir reintegruotis;

d) reaguoti į poreikius, kurie atsiranda dėl žmonių, pavyzdžiui, pabėgėlių, perkeltųjų ir grįžtančiųjų asmenų, judėjimo po stichinių ar žmonių sukeltų nelaimių, siekiant patenkinti pabėgėlių ir perkeltųjų asmenų poreikius, kur tokie asmenys bebūtų, tol, kol reikia, ir palengvinti jų savanorišką sugrįžimą į gyvenamąsias vietas;

e) padėti UŠT sukurti arba tobulinti nelaimių prevencijos ir pasirengimo joms sistemas, įskaitant numatymo ir greito įspėjimo sistemas, siekiant sumažinti nelaimių padarinius.

3. Panaši pagalba gali būti teikiama UŠT, kurios priima pabėgėlius arba sugrįžtančiuosius, kad būtų galima patenkinti būtinus poreikius, kurių nepadengia pagalba ypatingais atvejais.

4. Šiame straipsnyje numatyta pagalba finansuojama iš Bendrijos biudžeto. Tačiau išimtiniais atvejais ji gali būti finansuojama iš II A priede nustatytų skiriamųjų lėšų, papildant finansavimą iš atitinkamo biudžeto skyriaus.

5. Humanitarinės pagalbos arba pagalbos ypatingais atvejais veiksmai vykdomi nelaimės paliestos UŠT, Komisijos, valstybės narės, su kuria yra susijusi UŠT, tarptautinių organizacijų arba vietos ar tarptautinių nevyriausybinių organizacijų prašymu. Tokia pagalba administruojama ir įgyvendinama, taikant procedūras, kurios palengvina greitus, lanksčius ir veiksmingus veiksmus.







7 skyrius

Įgyvendinimo procedūros

▼M1

31 straipsnis

Techninė pagalba

1. Komisijos iniciatyva arba jos vardu studijos ir techninės pagalbos priemonės gali būti finansuojamos, siekiant užtikrinti šio sprendimo įgyvendinimui ir II priedo A 1 straipsnio 1 dalies c punkte nurodytam bendram jo įvertinimui būtiną parengimą, stebėjimą, vertinimą ir priežiūrą.

Tokios studijos ir techninės pagalbos priemonės finansuojamos suteikiant bendrą paskirtą negrąžinamą sumą.

2. UŠT iniciatyva ir atsižvelgiant į Komisijos nuomonę, gali būti finansuojamos studijos ir techninės pagalbos priemonės, kurios yra susijusios su BPD numatytos veiklos įgyvendinimu.

Pagal 9-ąjį EPF tokios studijos ir techninės pagalbos priemonės finansuojamos iš atitinkamai UŠT skirtų lėšų. Pagal 10-ąjį EPF jos finansuojamos suteikiant bendrą paskirtą negrąžinamą sumą.

▼B

32 straipsnis

Finansų kontrolė

1. Pagrindinė atsakomybė už veiksmų finansinę priežiūrą priklauso atitinkamai UŠT. Ši priežiūra vykdoma, koordinuojant ją atitinkamais atvejais su valstybe nare, su kuria UŠT yra susijusi, pagal atitinkamus nacionalinius teisės aktus.

2. Komisija atsako:

a) už tai, kad atitinkamoje UŠT būtų tinkamai veikiančios valdymo ir kontrolės sistemos, kurios užtikrintų, kad Bendrijos lėšos būtų teisingai ir veiksmingai naudojamos;

b) pažeidimų atveju – už rekomendacijų arba prašymų dėl korekcinių priemonių siuntimą, kad tie pažeidimai ir nustatyti valdymo trūkumai būtų ištaisyti.

3. Komisija, UŠT ir atitinkamais atvejais valstybė narė, su kuria ji yra susijusi, bendradarbiauja administracine tvarka metiniuose arba dvimečiuose susitikimuose, siekdamos derinti programas, metodus ir kontrolės taikymą.

4. Finansinių klaidų korekcijos atveju:

a) UŠT yra atsakinga už pirminį tokių finansinių pažeidimų aptikimą ir ištaisymą;

b) tačiau esant trūkumams UŠT veiksmuose, jei UŠT neištaiso padėties, o pastangos pasiekti susitaikinimo nepavyksta, Komisija imasi priemonių sumažinti arba atšaukti visos BPD finansavimo sprendimu skirtos sumos likutį.







8 skyrius

Perėjimas nuo buvusių Europos plėtros fondų prie 9-ojo EPF

33 straipsnis

Buvusių EPF įgyvendinimas ir pereinamasis etapas

1. Įsipareigojimai pagal 6, 7 ir 8 EPF prieš įsigaliojant šiam sprendimui vykdomi toliau pagal tiems EPF taikomas taisykles.

Ištekliai iš šeštojo, septintojo ir aštuntojo EPF, kurie buvo skirti UŠT prieš įsigaliojant šiam sprendimui ir toliau joms yra skiriami. Šie ištekliai ir toliau naudojami pagal Sprendimo 91/482/EEB atitinkamas nuostatas, kurios ir toliau taikomos tokiais tikslais, kol įsigalios Vidaus susitarimas, įsteigiantis 9-ąjį EPF.

Kol įsigalios Vidaus susitarimas, įsteigiantis 9 EPF, pareigūnai, atsakingi už Europos plėtros fondo išteklių valdymą ir įgyvendinimą, būtent EPF vyriausiasis įgaliojimus suteikiantis pareigūnas, UŠT vietos įgaliojimus suteikiantis pareigūnas ir Komisijos delegacijos vadovas, ir toliau lieka atsakingi už jiems Tarybos sprendimu 91/482/EEB pavestų uždavinių valdymą ir įgyvendinimą.

2. Buvusių EPF likučiai Vidaus susitarimo, įsteigiančio 9 EPF, įsigaliojimo dieną taip pat bet kurios sumos, kurios vėliau lieka neišnaudotos vykdomuose projektuose pagal šiuos fondus, perkeliamos į 9 EPF ir naudojamos, taikant šiame sprendime nustatytas sąlygas.

Visi taip į 9 EPF perkelti ištekliai, kurie anksčiau buvo skirti UŠT arba regiono preliminariai programai, ir toliau lieka skirti tai UŠT arba regioniniam bendradarbiavimui.

Bet kurie preliminarioms programoms nepaskirstyti likučiai perkeliami į nepaskirstytas 9 EPF sumas. Visa šio sprendimo suma, papildyta perkeltais likučiais iš ankstesnių EPF, taikoma laikotarpiu nuo 2000 m. iki 2007 m. Ši straipsnio dalis visų pirma taikoma bendrų sumų, minėtų Sprendimo 91/482/EEB 118 ir 142 straipsniuose, skirtų atitinkamai žemės ūkio prekių eksporto pajamų stabilizavimui (Stabex) ir specialiajai finansavimo priemonei (Sysmin), likučiams.

▼M1

33a straipsnis

1. Po 2007 m. gruodžio 31 d. arba po Vidaus susitarimo, įsteigiančio 10-ąjį EPF, įsigaliojimo dienos, jeigu ji vėlesnė, 9-ojo EPF ir buvusių EPF likučiai nebeskirstomi, išskyrus likučius ir po šios įsigaliojimo datos sugrąžintas lėšas, susidariusias dėl pirminių žemės ūkio produktų eksporto pajamų stabilizavimo sistemos (STABEX) pagal iki 9-ojo EPF buvusius EPF, ir lėšų, skirtų II C priede nurodytos priemonės ištekliams finansuoti pagal 9-ąjį EPF, likučius bei kompensacijas, išskyrus susijusias palūkanų subsidijas.

2. Lėšos, kurios lieka neišnaudotos pagal 9-ąjį EPF vykdomuose projektuose, ir buvusių EPF lėšos po 2007 m. gruodžio 31 d. nebeskirstomos, nebent Taryba, remdamasi Komisijos pasiūlymu, vieningai nuspręstų kitaip, išskyrus po šios įsigaliojimo datos sugrąžintas STABEX lėšas, kurios automatiškai perkeliamos pagal II Aa priedo 3 straipsnio 1 dalį finansuojamoms atitinkamoms preliminarioms teritorinėms programoms, ir II C priede nurodytos priemonės ištekliams finansuoti pagal 9-ąjį EPF skirtas lėšas, išskyrus susijusias palūkanų subsidijas.

▼B







II ANTRAŠTINĖ DALIS

EKONOMINIS IR PREKYBOS BENDRADARBIAVIMAS

34 straipsnis

Tikslas

1. Ekonominio ir prekybos bendradarbiavimo tikslas – skatinti UŠT ekonominę ir socialinę plėtrą, visų pirma nustatant glaudžius jų tarpusavio ir su Bendrija, kaip visuma, ekonominius santykius.

Toks bendradarbiavimas vykdomas, paisant kitų bendrųjų politikos krypčių tikslų.

2. Be to, Bendrija įsipareigoja remti veiksmingą UŠT integraciją į pasaulio ekonomiką ir jų prekių bei paslaugų prekybos plėtrą regioninėse ir pasaulio rinkose.







1 skyrius

Prekių prekybos tvarka

35 straipsnis

UŠT kilmės prekių laisvas įvežimas

1. UŠT kilmės prekės į Bendriją įvežamos be importo muito.

2. Produktų kilmės sąvoka ir su ja susiję administracinio bendradarbiavimo būdai yra nustatyti III priede.

36 straipsnis

Ne UŠT kilmės prekių, esančių laisvoje apyvartoje UŠT, persiuntimas

1. Ne UŠT kilmės prekės, esančios laisvoje apyvartoje UŠT ir kaip tokios reeksportuojamos į Bendriją, yra įvežamos be muitų ir lygiaverčio poveikio mokesčių, jei:

a) už jas atitinkamoje UŠT yra sumokėti muitai ar lygiaverčio poveikio mokesčiai, kurių suma yra lygi arba didesnė už muitus, taikomus į Bendriją įvežant trečiųjų šalių, kurioms taikomas palankiausio režimo statusas, kilmės tokius pačius produktus;

b) joms netaikoma muitų ar lygiaverčio poveikio mokesčių išimtis arba jie nėra visi ar iš dalies kompensuojami, nepažeidžiant šio straipsnio 2 dalies;

c) prekės įvežamos kartu su eksporto sertifikatu.

2. Nepažeisdama šio straipsnio 1 dalies, Komisija atitinkamos UŠT institucijų tinkamai pagrįstu prašymu ir atsižvelgdama į šio sprendimo tikslus gali leisti UŠT viešąją finansinę pagalbą tiems subjektams, kurie vykdo persiuntimo procedūrą.

Prašyme visų pirma nurodomas prekybos, kuriai bus taikoma pagalba, pobūdis ir numatoma apimtis.

Ši pagalba teikiama į laisvą apyvartą patenkančių prekių vežimui, įskaitant teisėtas remiamas einamąsias sąnaudas, susijusias su persiuntimo procedūra. Ši pagalba neturi rimtai trikdyti ar kelti sunkumų, kurie iškraipytų Bendrijos arba vienos ar kelių valstybių narių ekonominį sektorių.

UŠT institucijos Komisijai gali teikti papildomą informaciją savo raštiškiems prašymams paremti.

Jei UŠT institucijos to prašo, sušaukiama 7 straipsnio 3 dalyje minėta partnerystės darbo grupė bet kokiems su persiuntimo procedūra susijusiems klausimams spręsti.

3. Šio straipsnio 1 ir 2 dalys netaikomos:

a) Sutarties I priede išvardytiems žemės ūkio produktams ir produktams, kuriems taikomas 1993 m. gruodžio 6 d. Tarybos reglamentas (EEB) Nr. 3448/93, nustatantis prekybos priemones dėl tam tikrų prekių, pagamintų iš perdirbtų žemės ūkio produktų ( 8 ), išskyrus žuvininkystės produktus nuo 2002 m. vasario 1 d. laikantis Komisijos priimtų būtinų įgyvendinimo priemonių: A) klasifikuojamus KN kodais 0303311000 , 0304209510 ir 0306 13 10 , persiunčiamus per Grenlandiją iki 10 000 tonų per metus, ir B) klasifikuojamus KN kodais 0302 21 10 , 0303 31 10 , 0305 49 10 , 0306 12 10 , 0306 12 90 , 0306 22 91 , 0306 22 99 , 0306 13 10 , 0306 13 30 , 0306 13 40 , 0306 13 50 , 0306 13 80 , 0306 23 10 , 0306 23 31 , 0306 23 39 , 0306 23 90 , persiunčiamus per Sen Pjerą ir Mikeloną iki 2 000 tonų per metus;

b) produktams, kurių įvežimui į Bendriją taikomi kiekybiniai apribojimai ir limitai arba antidempingo muitai.

4. Ne UŠT kilmės produktų, esančių laisvoje apyvartoje UŠT, įvežimui į Bendriją ir su jomis susijusio administracinio bendradarbiavimo būdai yra nustatyti IV priede.

37 straipsnis

Komiteto procedūra

1. Klausimais, kuriems taikomas 36 straipsnis Komisijai padeda komitetas.

2. Komiteto darbui taikomi Sprendimo 1999/468/EB 3 ir 7 straipsnis.

3. Komitetas priima savo darbo tvarkos taisykles.

38 straipsnis

Kiekybiniai apribojimai ir lygiavertį poveikį turinčios priemonės

1. Bendrija UŠT kilmės produktų importui netaiko jokių kiekybinių apribojimų ar lygiaverčio poveikio priemonių.

2. Šio straipsnio 1 dalis nekliudo taikyti prekių importo, eksporto ar tranzito draudimų arba apribojimų, jei jie yra pateisinami visuomenės dorovės arba viešosios tvarkos, žmonių, gyvūnų ir augalų sveikatos bei gyvybės apsaugos, nacionalinių meno, istorijos ar archeologijos vertybių apsaugos, galinčių pasibaigti gamtos išteklių išsaugojimo bei pramoninės ir komercinės nuosavybės apsaugos sumetimais.

Jokiais atvejais tokie draudimai ar apribojimai neturi tapti savavališka ar nepateisinama diskriminacijos priemone ar apskritai užslėptu prekybos apribojimu.

39 straipsnis

Atliekos

1. Atliekų judėjimas tarp valstybių narių ir UŠT kontroliuojamas pagal tarptautinę ir Bendrijos teisę. Bendrija remia šios srities veiksmingo tarptautinio bendradarbiavimo kūrimą ir įgyvendinimą, siekdama apsaugoti aplinką ir visuomenės sveikatą.

2. Bendrija draudžia visokį tiesioginį ar netiesioginį atliekų išvežimą į UŠT, išskyrus nepavojingų atliekų, skirtų utilizavimui, išvežimą, o UŠT institucijos draudžia tiesioginį ar netiesioginį tokių atliekų įvežimą į savo šalį iš Bendrijos ar kurios nors kitos šalies, nepažeisdamos konkrečių tarptautinių įsipareigojimų šiose srityse, kurie yra prisiimti ar gali būti prisiimti ateityje kompetentinguose tarptautiniuose forumuose.

3. Bendrijai taikomas 1993 m. vasario 1 d. Tarybos reglamentas (EEB) Nr. 259/93 dėl atliekų vežimo Europos bendrijos viduje, į Bendriją ir iš jos priežiūros ir kontrolės ( 9 ).

4. UŠT, kurios dėl savo konstitucinio statuso nėra Bazelio konvencijos šalys, atitinkamos institucijos pagreitina vidaus įstatymų ir kitų teisės aktų, būtinų tam, kad būtų įgyvendintos Bazelio konvencijos ( 10 ) nuostatos, priėmimą.

5. Be to, atitinkamos valstybės narės skatina, kad UŠT priimtų vidaus įstatymus ir kitus teisės aktus, būtinus tam, kad būtų įgyvendinti:

a) Reglamento (EEB) Nr. 259/93: i) 13 straipsnis dėl atliekų siuntų tarp UŠT; ii) 18 straipsnis dėl atliekų eksporto iš UŠT į AKR valstybes;

b) Reglamentas (EB) Nr. 1420/1999 ( 11 );

c) Komisijos reglamentas (EB) Nr. 1547/1999 ( 12 );

d) Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2000/59/EB ( 13 ), laikantis jos perkėlimo į nacionalinę teisę terminų, nustatytų jos 16 straipsnyje.

6. Pavojingų atliekų ir nepavojingų atliekų, skirtų galutiniam šalinimui, įvežimui į Bendriją iš UŠT taikomi Reglamento (EEB) Nr. 259/93 1–12 ir 25–39 straipsniai bei Komisijos sprendimas 94/774/EB ( 14 ).

7. Viena ar kelios UŠT ir valstybė narė, su kuriomis jos yra susijusios, atliekų išvežimui iš UŠT į tą valstybę narę gali taikyti nacionalines procedūras.

Tokiu atveju per šešis mėnesius nuo šio sprendimo įsigaliojimo atitinkama valstybė narė Komisijai praneša taikytinus teisės aktus arba bet kuriuos būsimus nacionalinius teisės aktus bei jų pataisas.

40 straipsnis

UŠT priimtos priemonės

1. Atsižvelgdamos į dabartinius UŠT plėtros poreikius, UŠT institucijos Bendrijos kilmės produktų importui gali ir toliau taikyti arba pradėti taikyti tokius muitus ir kiekybinius apribojimus, kuriuos jos laiko būtinais.

2.

a) UŠT Bendrijai taikomos prekybos priemonės negali būti jokios valstybių narių diskriminacijos priežastis ir negali būti mažiau palankios už palankiausio režimo statusą.

b) Nepaisydama specifinių šio sprendimo nuostatų, Bendrija prekybos srityje nediskriminuoja įvairių UŠT.

c) a punkto nuostatos nekliudo šaliai arba teritorijai taikyti tam tikroms kitoms UŠT ar kitoms besivystančioms šalims palankesnį režimą už Bendrijai taikomą režimą.

3. Per tris mėnesius nuo šio sprendimo įsigaliojimo UŠT institucijos Komisijai praneša jų taikomus muitų tarifus ir kiekybinių apribojimų sąrašus.

Jos taip pat praneša Komisijai bet kurias vėlesnes tokių priemonių pataisas, jei ir kai jos priimamos.

41 straipsnis

Priežiūros sąlyga

1. UŠT kilmės produktams, minėtiems 35 straipsnyje, arba ne UŠT kilmės produktams, minėtiems 36 straipsnyje, gali būti taikoma speciali priežiūra. Kuriems produktams taikoma priežiūra, sprendžia Komisija, konsultuodamasi su UŠT institucijomis ir valstybe nare, su kuria UŠT yra susijusi.

2. Taikomas 1993 m. liepos 2 d. Komisijos reglamento (EEB) Nr. 2454/93, išdėstančio Tarybos reglamento (EEB) Nr. 2913/92, nustatančio Bendrijos muitinės kodeksą, įgyvendinimo nuostatas ( 15 ), 308d straipsnis.

3. Komisija ir kompetentingos UŠT institucijos užtikrina priežiūros priemonių veiksmingumą, taikydamos administracinio bendradarbiavimo būdus, nustatytus III ir IV prieduose.

42 straipsnis

Apsaugos priemonės

1. Jei šio sprendimo taikymas sutrikdo Bendrijos arba vienos ar kelių valstybių narių ekonomikos sektorių arba sukelia pavojų jų išorės finansų stabilumui, arba jei kyla sunkumai, dėl kurių gali pablogėti veikla kuriame nors Bendrijos ar Bendrijos regiono sektoriuje, Komisija savo iniciatyva arba vienos ar kelių valstybių prašymu, pasikonsultavusi su 43 straipsnyje minėtu komitetu gali imtis arba įgalioti valstybes nares imtis apsaugos priemonių pagal tolesnes šio straipsnio dalis.

2. Įgyvendinant šio straipsnio 1 dalį, pirmenybė teikiama tokioms priemonėms, kurios mažiausiai sutrikdytų asociacijos ir Bendrijos funkcionavimą. Šios priemonės neturi siekti daugiau nei griežtai būtina iškilusiems sunkumams įveikti. Jos negali siekti daugiau nei šiuo sprendimu suteikiamo preferencinio režimo panaikinimas.

3. Taikant arba keičiant apsaugos priemones, ypatingas dėmesys kreipiamas į mažiausiai išsivysčiusių UŠT interesus.

4. Šis straipsnis nepažeidžia Bendrijos teisių ir pareigų pagal PPO taisykles, įskaitant PPO susitarimo dėl apsaugos priemonių taisykles ( 16 ). Jis taip pat nekliudo taikyti reglamentus, nustatančius bendrą žemės ūkio rinkų organizavimą, arba pagal juos sudarytas Bendrijos ar nacionalines nuostatas, arba specifines taisykles dėl perdirbtų žemės ūkio produktų, priimtas pagal Sutarties 235 straipsnį.

5.

a) Jei valstybė narė paprašo, kad Komisija taikytų apsaugos taisykles, Komisija apie tai praneša Tarybai, valstybėms narėms ir UŠT institucijoms per tris darbo dienas nuo valstybių narių prašymo gavimo dienos, ir paragina UŠT institucijas pateikti informaciją, kurią jos laiko svarbia esamai padėčiai.

b) Kai Komisija veikia savo pačios iniciatyva, ji kuo anksčiau apie tai praneša atitinkamoms UŠT ir valstybėms narėms.

c) UŠT institucijoms reikalaujant ir nepažeidžiant šiame straipsnyje nurodytų terminų, sukviečiama partnerystės darbo grupė, minėta 7 straipsnio 3 dalyje. Darbo grupės susirinkimo rezultatai perduodami konsultaciniam komitetui. Šiuo atveju šio straipsnio 9 dalyje minėtas terminas pratęsiamas dešimčia darbo dienų. Tuo pačiu metu Komisija pakviečia valstybes nares į komiteto, minėto 43 straipsnyje posėdį.

Valstybės narės ir UŠT Komisijai teikią bet kokią informaciją, būtiną savo prašymams taikyti apsaugos priemones ar jų netaikyti pagrįsti.

6. Komisija Tarybai, valstybėms narėms ir UŠT institucijoms nedelsdama praneša apie sprendimą imtis būtinų apsaugos priemonių. Sprendimas vykdomas nedelsiant.

7. Bet kuri valstybė narė per 10 darbo dienų nuo pranešimo apie Komisijos sprendimą, minėtą šio straipsnio 6 dalyje, gavimo dienos gali jį perduoti svarstyti Tarybai.

8. Jei Komisija nepriima sprendimo per 21 darbo dieną arba jei ji atmeta prašymą ar jei Komisija nusprendžia netaikyti apsaugos priemonių, bet kuri valstybė narė, kuri tokį klausimą iškėlė Komisijai, gali jį perduoti svarstyti Tarybai.

9. Šio straipsnio 7 ir 8 dalyse minėtais atvejais Taryba kvalifikuota balsų dauguma per 21 darbo dieną gali priimti skirtingą sprendimą.

43 straipsnis

Komiteto procedūra

1. Klausimais, kuriems taikomas 42 straipsnis, Komisijai padeda komitetas.

2. Komiteto darbo tvarkai taikomi Sprendimo 1999/468/EB 3 ir 7 straipsniai.

3. Komitetas priima savo darbo tvarkos taisykles.







2 skyrius

Paslaugų prekyba ir įsisteigimo taisyklės

44 straipsnis

Bendrasis tikslas

Šios srities ilgalaikis tikslas – nuoseklus paslaugų prekybos liberalizavimas, deramai atsižvelgiant į UŠT vietos politikos uždavinius, UŠT išsivystymo lygį ir Bendrijos, valstybių narių arba OŠT prisiimtus įsipareigojimus PPO sistemoje.

45 straipsnis

Įsisteigimo bendrieji principai ir paslaugų teikimas

1. Šiame skyriuje taikomi šie apibrėžimai:

a) „bendrovės arba įmonės“: bendrovės arba įmonės įsteigtos pagal civilinę ar komercinę teisę, įskaitant viešąsias ir kitas bendroves, kooperatyvines draugijas ir bet kuriuos kitus juridinius asmenis ar asociacijas, kurias reglamentuoja viešoji ar privatinė teisė, išskyrus nepelno subjektus. „Valstybių narių bendrovės arba įmonės“ – tai bendrovės arba įmonės, sudarytos pagal kurios nors valstybės narės įstatymus, kurių registruota buveinė, centrinė administracija arba pagrindinė verslo vieta yra toje valstybėje narėje. Tačiau bendrovė arba įmonė, turinti tik savo registruotą buveinę kurioje nors valstybėje narėje, privalo vykdyti veiklą, kuri turi nuolatinį ir faktinį ryšį su tos valstybės narės ekonomika. „UŠT bendrovės arba įmonės“ – tai bendrovės arba įmonės, sudarytos pagal kurios nors konkrečios UŠT taikytinus įstatymus, kurių registruota buveinė, centrinė administracija arba pagrindinė verslo vieta yra toje UŠT; tačiau bendrovė arba įmonė, turinti tik savo registruotą buveinę kurioje nors šalyje ar teritorijoje privalo vykdyti veiklą, kuri turi faktinį ir nuolatinį ryšį su tos šalies arba teritorijos ekonomika;

b) „UŠT gyventojai“: asmenys paprastai gyvenantys UŠT, kurie yra kurios nors valstybės narės piliečiai ir kurių statusas yra specifinis UŠT. Šis apibrėžimas nepažeidžia teisių, kurias suteikia Sąjungos pilietybė Sutartyje nurodyta prasme.

2. Pagal Sutarties 183 straipsnio 5 dalį ir šio straipsnio 3 dalį įsisteigimui ir paslaugų teikimui taikomų priemonių srityje:

a) Bendrija Užjūrio šalims ir teritorijoms taiko pagal Bendrąjį susitarimą dėl prekybos paslaugomis (GATS) prisiimtus įsipareigojimus tame susitarime nustatytomis sąlygomis ir pagal šį sprendimą; vykdydamos tokius įsipareigojimus, valstybės narės nediskriminuoja UŠT gyventojų, bendrovių ar įmonių;

b) UŠT institucijos valstybių narių piliečiams, bendrovėms ar įmonėms taiko režimą, kuris nėra mažiau palankesnis už režimą, kurį jos taiko trečiųjų šalių piliečiams, bendrovėms ar įmonėms, ir nediskriminuoja valstybių narių piliečių, bendrovių ar įmonių.

3. UŠT institucijos, siekdamos skatinti ir remti vietos užimtumą, priima nuostatus savo gyventojams ir vietos veiklai padėti.

Tokiu atveju UŠT institucijos Komisijai praneša apie savo priimtus nuostatus, kad ji galėtų apie juos pranešti valstybėms narėms.

4. Komisijos pasiūlymu Taryba vieningai nustato UŠT gyventojų, turinčių gydytojo, stomatologo, akušerio, bendrojo gydymo medicinos seserų, vaistininko ir veterinaro specialybę, profesinių kvalifikacijų, kurios turi būti pripažintos valstybėse narėse, sąrašą.

46 straipsnis

Jūrų transportas

Bendradarbiavimo šioje srityje tikslas – užtikrinti darnią našių ir patikimų laivininkystės paslaugų plėtrą ekonomiškai patenkinamomis sąlygomis, padedant visoms šalims aktyviai dalyvauti prekyboje nevaržomais komerciniais pagrindais.

Ši nuostata netaikoma Grenlandijai.







3 skyrius

Su prekyba susijusios sritys

47 straipsnis

Einamieji mokėjimai ir kapitalo judėjimas

1. Nepažeisdamos šio straipsnio 2 dalies:

a) valstybės narės ir UŠT institucijos netaiko jokių apribojimų Bendrijos ir UŠT gyventojų tarpusavio mokėjimams laisvai konvertuojama valiuta į mokėjimų balanso einamąją sąskaitą;

b) sandorių į mokėjimų balanso kapitalo sąskaitą srityje valstybės narės ir UŠT institucijos netaiko jokių apribojimų laisvam kapitalo judėjimui, skirtam tiesioginėms investicijoms į bendroves, sudarytas pagal priimančiosios valstybės narės, šalies ar teritorijos įstatymus, užtikrindamos, kad tokių investicijų sukurtas turtas ir iš jo gautas pelnas galėtų būti realizuojamas ir repatrijuojamas.

2. Bendrija, valstybės narės ir UŠT turi teisę, taikyti priemones, minėtas mutatis mutandis Sutarties 57, 58, 59, 60 ir 301 straipsniuose, juose nustatytomis sąlygomis. Taip pat, kai vienai ar kelioms UŠT arba vienai ar kelioms valstybėms narėms iškyla arba gresia iškilti rimti mokėjimų balanso sunkumai, UŠT institucijos, valstybės narės arba Bendrija, laikydamosi GATT, GATS ir Tarptautinio valiutos fondo susitarimo VIII ir XIV straipsnių, gali nustatyti einamiesiems sandoriams ribotos trukmės apribojimus, kuriais negalima siekti daugiau nei griežtai būtina mokėjimų balanso padėčiai ištaisyti. Taikydamos tokias priemones, UŠT institucijos, valstybė narė arba Bendrija nedelsdamos viena kitai praneša apie tai ir kuo greičiau viena kitai pateikia atitinkamos priemonės panaikinimo terminus.

48 straipsnis

Konkurencijos politika

1. Norint pagerinti ir užtikrinti investicijoms palankų klimatą, tvarų industrializacijos procesą ir priėjimo prie rinkos skaidrumą, labai svarbu nustatyti ir įgyvendinti veiksmingą ir tinkamą konkurencijos politiką bei taisykles.

2. Siekdamos panaikinti konkurencijos iškraipymus ir deramai atsižvelgdamos į kiekvienos UŠT skirtingą išsivystymo lygį bei ekonominius poreikius, Bendrija ir UŠT įsipareigoja įgyvendinti vietines, nacionalines arba regionines taisykles ir politiką, įskaitant kontrolę, ir, tam tikromis sąlygomis, įmonių susitarimų, įmonių asociacijų sprendimus ir įmonių suderintus veiksmus, kuriais siekiama arba dėl kurių užkertamas kelias konkurencijai, ji apribojama arba iškraipoma, draudimą. Nurodytas draudimas taip pat taikomas vienos ar kelių įmonių piktnaudžiavimui dominuojančia padėtimi Bendrijos ar UŠT teritorijoje.

49 straipsnis

Intelektinės nuosavybės teisių apsauga

1. Siekiant sumažinti dvišalės prekybos iškraipymus ir kliūtis, pakankamas ir veiksmingas intelektinės, pramoninės ir komercinės nuosavybės teisių apsaugos, įskaitant tokių teisių įgyvendinimo priemones, lygis užtikrinamas, vadovaujantis aukščiausiais tarptautiniais standartais.

2. Intelektinės nuosavybės teisės apima autorių teises, įskaitant visų pirma kompiuterinių programų autorių teises ir gretutines teises, naudinguosius modelius, patentus, įskaitant biotechnologinius išradimus, pramoninius dizainus, geografines nuorodas, įskaitant kilmės pavadinimus, prekių arba paslaugų ženklus, integruotųjų schemų topografijas, teisinę duomenų bazių apsaugą ir apsaugą nuo nesąžiningos konkurencijos, minėtos Paryžiaus Konvencijos dėl pramoninės nuosavybės apsaugos 10 bis straipsnyje, ir neatskleistos informacijos apie gamybinę, prekybinę ar mokslinę patirtį apsaugą.

50 straipsnis

Standartizavimas ir sertifikavimas

Siekiant pašalinti nereikalingas technines kliūtis, sumažinti skirtumus ir taip skatinti prekybą, siekiama glaudesnio bendradarbiavimo standartizavimo, sertifikavimo ir kokybės užtikrinimo srityje.

51 straipsnis

Prekyba ir aplinka

Tarptautinės prekybos plėtra skatinama taip, kad būtų užtikrintas tvarus ir geras aplinkos valdymas, laikantis atitinkamų tarptautinių susitarimų ir įsipareigojimų bei atsižvelgiant į atitinkamus UŠT išsivystymo lygius. Projektuojant ir įgyvendinant aplinkos apsaugos priemones, atsižvelgiama į UŠT specialius poreikius ir reikalavimus.

Taikant Rio principus, bendradarbiavimu siekiama užtikrinti prekybos ir aplinkos politikos tarpusavio rėmimą, visų pirma stiprinant su aplinka susijusių prekių ir paslaugų, kokybės kontrolę, ir ekologiškų gamybos metodų tobulinimą.

52 straipsnis

Verslo ir darbo standartai

Turi būti laikomasi tarptautiniu ir nacionaliniu mastu pripažintų pagrindinių darbo normų, visų pirma asociacijų laisvės ir normų, reikalaujančių ginti ir taikyti teisę organizuotis, taikyti teisę derėtis kolektyviai, panaikinti priverstinį darbą ir blogiausias vaikų darbo formas, laikytis nustatytos žemiausios amžiaus ribos ir netaikyti jokios diskriminacijos priimant į samdomą darbą.

53 straipsnis

Vartojimo politika ir vartotojų sveikatos apsauga

Vartojimo politika ir vartotojų sveikatos apsauga vykdoma bendradarbiaujant, atsižvelgiant į UŠT bei Bendrijoje galiojančius teisės aktus ir siekiant išvengti kliūčių prekyboje.

54 straipsnis

Paslėptų protekcionistinių priemonių draudimas

Šio skyriaus nuostatos negali būti naudojamos kaip savavališka diskriminacijos priemonė ar paslėptas prekybos suvaržymas.







4 skyrius

Pinigų ir mokesčių klausimai

55 straipsnis

Mokesčių mažinimo klausimai

1. Nepažeidžiant 56 straipsnio nuostatų, palankiausio režimo statusas, suteiktas pagal šio sprendimo nuostatas, netaikomas mokesčių lengvatoms, kurias valstybių narių arba UŠT institucijos suteikia arba ateityje gali suteikti, remdamosi susitarimais dėl dvigubo apmokestinimo išvengimo ar kitų mokestinių priemonių, arba galiojančiais vidaus įstatymais mokesčių klausimu.

2. Nė viena šio sprendimo nuostata negali būti aiškinama taip, kad neleistų priimti arba taikyti kokią nors priemonę, kuria siekiama užkirsti kelią mokesčių vengimui ar klastojimui pagal susitarimų dėl dvigubo apmokestinimo išvengimo ar kitų mokestinių priemonių, arba galiojančių vidaus įstatymų mokesčių klausimais nuostatas.

3. Nė viena šio sprendimo nuostata negali būti aiškinama taip, kad neleistų atitinkamoms kompetentingoms institucijoms, taikant savo mokesčių įstatymų atitinkamas nuostatas, skirtingai traktuoti mokesčių mokėtojus, kurių padėtis yra skirtinga, visų pirma jų gyvenamosios vietos atžvilgiu arba jų investuoto kapitalo vietos atžvilgiu.

56 straipsnis

Mokesčiai ir muitai, taikomi Bendrijos finansuojamoms sutartims

1. Bendrijos finansuojamoms sutartims UŠT taiko mokesčius ir muitus ne mažiau palankius už tuos, kuriuos jos taiko palankiausio režimo statusą turinčioms valstybėms arba tarptautinėms plėtros organizacijoms, su kuriomis jos turi santykius. Nustatant palankiausio režimo statusą, neatsižvelgiama į tai, kokias priemones atitinkamos šalies ar teritorijos institucijos taiko kitoms besivystančioms šalims.

2. Vadovaujantis šio straipsnio 1 dalimi, Bendrijos finansuojamoms sutartims taikomos šios priemonės:

a) finansavimą gaunančioje UŠT sutarčiai netaikomi žyminiai ir registracijos mokesčiai ar tolygaus poveikio mokesčiai, nesvarbu, ar tokie mokesčiai jau galioja ar jie pradės galioti ateityje; tačiau tokios sutartys registruojamos, vadovaujantis UŠT galiojančiais įstatymais, ir už atitinkamą paslaugą gali būti reikalaujama apmokėti;

b) pelnas ir (arba) pajamos, gaunamos atlikus sutartis, apmokestinamos pagal atitinkamos UŠT vidaus mokesčių įstatymus, jei fiziniai ar juridiniai asmenys, gaunantys tokį pelną ir (arba) pajamas toje UŠT turi nuolatinę verslo vietą arba jei sutartį atlikti trunka ilgiau kaip šešis mėnesius;

c) įrangai, kurią įmonėms tenka įsivežti, norint atlikti rangos sutartis, gali būti pritaikyta, jei jos to prašo, laikino įvežimo sistema, nustatyta finansavimą gaunančios UŠT teisės aktais;

d) paslaugų sutartyje nustatytų užduočių atlikimui būtina profesionali įranga įleidžiama į finansavimą gaunančią UŠT, vadovaujantis tos UŠT įstatymais be jokių mokesčių, importo muitų ir kitokių rinkliavų, turinčių tolygų poveikį, kai tokie muitai ir mokesčiai nėra atlyginimas už suteiktas paslaugas;

e) importas pagal tiekimo sutartis įleidžiamas į finansavimą gaunančią UŠT be muitų, importo muitų, mokesčių ar tolygų poveikį turinčių rinkliavų. Sutartis tiekti atitinkamos šalies ar teritorijos kilmės prekes sudaroma, remiantis prekių pardavimo iš fabrikų kaina, prie kurios galima pridėti tokius vidaus mokesčius, kurie toje šalyje ar teritorijoje tokioms prekėms gali būti taikomi;

f) tariama, kad degalai, tepalai, angliavandeniliniai rišikliai ir apskritai visos medžiagos, naudojamos atliekant rangos sutartis, yra pirktos vietinėje rinkoje ir joms taikomos mokesčių taisyklės, galiojančios finansavimą gaunančioje UŠT;

g) asmeniniams ir butiniams daiktams, kuriuos savo reikmėms įveža fiziniai asmenys, išskyrus vietoje samdomus asmenis, atliekantys paslaugų sutartyje nustatytas užduotis, ir jų šeimos nariai, netaikomi jokie muitai, importo muitai, mokesčiai ar tolygų poveikį turinčios rinkliavos, neperžengiant finansavimą gaunančioje UŠT galiojančiuose įstatymuose nustatytų ribų.

3. Bet kokiam klausimui, kuriam netaikomos šio straipsnio 1 ir 2 dalys, taikomi atitinkamos UŠT įstatymai.

4. Komisijos pareigūnai, išskyrus vietoje samdomus darbuotojus, atleidžiami nuo visų mokesčių, kurie yra taikomi šalyje ar teritorijoje, kurioje jie dirba.







5 skyrius

Profesinis rengimas, teisė dalyvauti Bendrijos programose ir kitos nuostatos

57 straipsnis

Profesinis rengimas

Asmenys iš UŠT, turintys kurios nors valstybės narės pilietybę, turi teisę gauti profesinį pasirengimą Bendrijoje tais pačiais pagrindais kaip ir piliečiai tos valstybės narės, kurioje jie atitinka tokiems piliečiams taikomas sąlygas, įskaitant gyvenamosios vietos Bendrijoje arba EEE reikalavimą.

▼M1

58 straipsnis

UŠT atviros programos

Asmenys iš UŠT ir taikytinais atvejais atitinkamos UŠT viešosios ir (arba) privačios įstaigos bei institucijos turi teisę dalyvauti Bendrijos programose pagal programų taisykles ir tikslus bei priemones, taikomas tai valstybei narei, su kuria UŠT yra susijusios. Programos taikomos UŠT piliečiams pagal kvotą, skirtą valstybei narei, su kuria atitinkama UŠT yra susijusi, jeigu pagal atitinkamą programą tokia kvota yra taikoma.

Pagrindinės programos, kurios yra atviros UŠT, yra išvardytos II F priede, o taip pat visos vėlesnės programos.

▼B

59 straipsnis

Euro-info susirašinėjimo centrai (EICC)

UŠT institucijų prašymu I antraštinės dalies trečioje dalyje nustatyta tvarka UŠT gali būti įsteigtas Euro-info susirašinėjimo centras (toliau – EICC). EICC priimančioje struktūroje gali būti iš dalies finansuojamas iš dotacijos, kuri yra suteikta pagal BPD ar regioninį bendradarbiavimą.

EICC užduotys, jiems suteikiamos priemonės ir paslaugos, steigimo procedūros ir priimančiosios struktūros atrankos kriterijai yra pateikti V priede.

60 straipsnis

VPC ir ŽŪTC

Savo institucijų prašymu UŠT turi teisę gauti AKRV/EB partnerystės susitarimo III priedo 1 straipsnyje minėtų Verslumo plėtros centro (VPC) ir Žemės ūkio ir kaimo kooperacijos techninio centro (ŽŪTC) paslaugas.

Visos VPC ir ŽŪTC teikiamų UŠT naudai paslaugų sąnaudos finansuojamos iš II A priede numatytų lėšų.







KETVIRTOJI DALIS

BAIGIAMOSIOS NUOSTATOS

61 straipsnis

Statuso pasikeitimas

Jei UŠT tampa nepriklausoma:

a) tai šaliai ar teritorijai gali būti ir toliau laikinai Tarybos nustatytomis sąlygomis taikomos šiame sprendime numatytos priemonės;

b) Taryba, vieningai spręsdama dėl Komisijos pasiūlymo, sprendžia dėl būtinų šio sprendimo, visų pirma dėl II A priede nurodytų sumų pakeitimo.

62 straipsnis

Pakartotinis svarstymas

Iki 2011 m. gruodžio 31 d. Taryba, vieningai spręsdama dėl Komisijos pasiūlymo, nustato nuostatas, kaip toliau turi būti taikomi Sutarties 182–186 straipsniuose nustatyti principai. Šiuo atžvilgiu Taryba visų pirma priima būtinas priemones, kai UŠT pagal savo pačios konstitucines procedūras pradeda taikyti Bendrijai ir įvairiems partneriams tame regione, kuriam ji priklauso, specialias preferencines priemones. Taryba ypač atsižvelgia į Bendrijos, jos valstybių narių arba UŠT prisiimtus tarptautinius įsipareigojimus, įskaitant įsipareigojimus PPO sistemoje.

63 straipsnis

Įsigaliojimas

Šis sprendimas įsigalioja 2001 m. gruodžio 2 d. Jis taikomas iki ►M1 2013 ◄ m. gruodžio 31 d.

64 straipsnis

Publication

Šis sprendimas skelbiamas Europos Bendrijų oficialiajame leidinyje.









I A PRIEDAS

UŽJŪRIO ŠALIŲ IR TERITORIJŲ (UŠT), MINĖTŲ 1 STRAIPSNYJE, SĄRAŠAS

— Grenlandija

— Naujoji Kaledonija ir priklausomos teritorijos

— Prancūzijos Polinezija

— Prancūzijos Pietų ir Antarkties sritys

— Walliso ir Futunos salos

— Mayotte'as

— Sen Pjeras ir Mikelonas

▼M2

— Sen Bartelemi

▼B

— Aruba

— Olandijos Antilai: — — Bonaire — Kurasao — Saba — Sent Eustacijus — Sent Martenas

— Angilija

— Kaimanų salos

— Falklando salos

— Pietų Georgijos ir Pietų Sandwicho salos

— Montserratas

— Pitcairnas

— Šv. Elena, Dangun Žengimo Sala, Tristan da Kunja sala

— Antarkties britų sritis

— Indijos vandenyno britų sritis

— Turkso ir Caicoso salos

— Didžiosios Britanijos Mergelės salos









I PRIEDAS B

UŠT, MINĖTŲ 3 STRAIPSNIO 3 DALYJE IR ŠIAME SPRENDIME LAIKOMŲ MAŽIAUSIAI IŠSIVYSČIUSIOMIS, SĄRAŠAS

— Angilija

— Mayotte'as

— Montserratas

— Šv. Elena, Dangun Žengimo Sala, Tristan da Kunja sala

— Turkso ir Caicoso salos

— Walliso ir Futunos salos

— Sen Pjeras ir Mikelonas









II PRIEDAS A

BENDRIJOS FINANSINĖ PAGALBA: 9-ASIS EPF

1 straipsnis

Paskirstymas įvairiems instrumentams

1. Šiame sprendime nurodytiems tikslams per penkerių metų laikotarpį nuo 2000 m. kovo 1 d. iki 2005 m. vasario 28 d. visa 175 milijonų eurų Bendrijos finansinės pagalbos suma, nustatyta Vidaus susitarimu, pagal 9 Europos plėtros fondą (EPF), paskirstoma taip:

a) 153 milijonai eurų negrąžintinoms išmokoms, įskaitant: i) 145 milijonų eurų programuojamai paramai, skirtai ilgalaikei plėtrai, humanitarinei pagalbai, pagalbai