Šis tekstas yra skirtas tik informacijai ir teisin ės galios neturi. Europos S ąjungos institucijos n ėra teisiškai atsakingos už jo 
turinį. Autentiškos atitinkam ų teisės aktų, įskaitant j ų preambules, versijos skelbiamos Europos S ąjungos oficialiajame 
leidinyje ir pateikiamos svetain ėje „EUR-Lex“. Oficial ūs tekstai tiesiogiai prieinami naudojantis šiame dokumente 
pateikiamomis nuorodomis  
►B KOMISIJOS REGLAMENTAS (ES) 2017/1151  
2017 m. birželio 1 d.  
kuriuo papildomas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 715/2007 d ėl variklini ų 
transporto priemoni ų tipo patvirtinimo atsižvelgiant į išmetam ųjų teršalų kiekį iš lengv ųjų 
keleivinių ir komercini ų transporto priemoni ų (Euro 5 ir Euro 6) ir d ėl transporto priemoni ų 
remonto ir prieži ūros informacijos prieigos, iš dalies kei čiama Europos Parlamento ir Tarybos 
direktyva 2007/46/EB, Komisijos reglamentas (EB) Nr. 692/2008 bei Komisijos reglamentas (ES) 
Nr. 1230/2012 ir kuriuo panaikinamas Komisijos reglamentas (EB) Nr. 692/2008  
(Tekstas svarbus EEE)  
(OL L 175, 2017 7 7, p. 1)  
iš dalies kei čiamas:  
Oficialusis leidinys  
Nr. puslapis  data  
►M1 2017 m. birželio 7 d. Komisijos reglamentas (ES) 2017/1154  L 175  708  2017 7 7  
►M2 2017 m. liepos 13 d. Komisijos reglamentas (ES) 2017/1347  L 192  1  2017 7 24  
►M3 2018 m. lapkri čio 5 d. Komisijos reglamentas (ES) 2018/1832  L 301  1  2018 11 27  
pataisytas:  
►C1 Klaid ų ištaisymas, OL L 256, 2017 10 4, p. 11 (2017/1154)  
►C2 Klaid ų ištaisymas, OL L 56, 2018 2 28, p. 66 (2017/1151)  
►C3 Klaid ų ištaisymas, OL L 263, 2019 10 16, p. 41 (2018/1832)  02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 1
02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 2  
KOMISIJOS REGLAMENTAS (ES) 2017/1151  
2017 m. birželio 1 d.  
kuriuo papildomas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas 
(EB) Nr. 715/2007 d ėl variklini ų transporto priemoni ų tipo 
patvirtinimo atsižvelgiant į išmetam ųjų teršalų kiekį iš lengv ųjų 
keleivinių ir komercini ų transporto priemoni ų (Euro 5 ir Euro 6) 
ir dėl transporto priemoni ų remonto ir prieži ūros informacijos 
prieigos, iš dalies kei čiama Europos Parlamento ir Tarybos 
direktyva 2007/46/EB, Komisijos reglamentas (EB) Nr. 692/2008 
bei Komisijos reglamentas (ES) Nr. 1230/2012 ir kuriuo 
panaikinamas Komisijos reglamentas (EB) Nr. 692/2008  
(Tekstas svarbus EEE)  
1 straipsnis  
Dalykas  
Šiame reglamente nustatomos Reglamento (EB) Nr. 715/2007 įgyven­
dinimo taisykl ės. 
2 straipsnis  
Apibrėžtys 
Šiame reglamente vartojam ų terminų apibrėžtys:  
1. Transporto priemon ės tipas pagal išmetam ųjų teršalų kiekį bei 
transporto priemon ės remonto ir prieži ūros informacij ą – grupė 
transporto priemoni ų, kurios:  
a) nesiskiria „interpoliacijos šeimos“ kriterijumi, apibr ėžtu XXI 
priedo 5.6 punkte;  
▼M3 
b) priskiriamos vienam „CO  2 interpoliacijos intervalui“, 
apibrėžtam XXI priedo 6 papildomo priedo 2.3.2 punkte;  
▼B 
c) nesiskiria jokiomis nemaž ą įtaką variklio išmetal ų kiekiui 
turinčiomis šiomis, taip pat kitomis neišvardytomis, savyb ėmis: 
— taršos kontrol ės įtaisų tipai ir išd ėstymo seka (pvz., trieigis 
katalizatorius, oksidacinis katalizatorius, mažo NOx kiekio 
gaudyklė, selektyvioji katalizin ė redukcija, mažo NOx 
kiekio katalizatorius, kiet ųjų dalelių gaudykl ė arba jų 
derinys viename agregate),  
— išmetam ųjų dujų recirkuliacija (yra / n ėra, vidaus / išor ės, 
aušinama / neaušinama, žemo / aukšto sl ėgio). 
2. Transporto priemon ės EB tipo patvirtinimas pagal išmetam ųjų 
teršalų kiekį ir transporto priemon ės remonto bei prieži ūros infor­
maciją – transporto priemoni ų, priskiriam ų transporto priemon ės 
tipui, atsižvelgiant į išmetamuosius teršalus ir transporto prie ­
monės remonto bei prieži ūros informacijos prieig ą, EB tipo patvir ­
tinimas pagal variklio išmetal ų kiekį, karterio išmetal ų kiekį, ▼B
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 3  
degalų garavimo išlak ų kiekį, degalų sąnaudas ir transporto prie ­
monės OBD sistemos bei remonto bei prieži ūros informacijos 
prieigą. 
▼M2 
3. Odometras – prietaisas, rodantis vairuotojui bendr ą, nuo transporto 
priemonės pagaminimo nuvažiuot ą atstumą. 
▼B 
4. Pagalbin ė variklio paleidimo priemon ė – kaitinamosios žvak ės, 
įpurškimo takto keitikliai ir kiti įtaisai, padedantys paleisti varikl į 
neriebinant oro ir (arba) variklio degal ų mišinio.  
5. Variklio darbinis t ūris – vienas iš ši ų dalykų: 
a) jei tai st ūmoklinis vidaus degimo variklis – vis ų variklio 
cilindrų vardinis darbinis t ūris; 
b) jei tai rotorinis (Vankelio) variklis – dvigubas variklio cilindr ų 
vardinis darbinis t ūris. 
▼M3 
6. Periodiškai (reguliariai) regeneruojama sistema – išmetam ųjų 
teršalų kontrolės įtaisas (pvz., katalizinis keitiklis, kiet ųjų dalelių 
gaudyklė), kuriam b ūtinas periodiško (reguliaraus) regeneravimo 
procesas.  
▼B 
7. Originalus pakaitinis taršos kontrol ės įtaisas – šio reglamento I 
priedo 4 pried ėlyje nurodyt ų tipų taršos kontrol ės įtaisas arba 
taršos kontrol ės įtaisų agregatas, kur į transporto priemon ės tipo 
patvirtinimo tur ėtojas pateikia rinkai kaip atskir ą techninį agregatą. 
8. Taršos kontrol ės įtaiso tipas – kataliziniai keitikliai ir kiet ųjų 
dalelių gaudykl ės, kurios nesiskiria tokiais esminiais aspektais 
kaip:  
a) substrat ų kiekiu, strukt ūra ir medžiaga;  
b) kiekvieno substrato veikimo pob ūdžiu;  
c) tūriu, priekin ės dalies plotu ir pagrindo ilgio santykiu;  
d) katalitin ės medžiagos kiekiu;  
e) santykin ė katalitinės medžiagos dalimi;  
f) korių tankiu;  
g) matmenimis ir forma;  
h) šilumine apsauga.  
9. Vieneriop ų degalų transporto priemon ė – transporto priemon ė, 
suprojektuota važiuoti pirmiausia naudojant vienos r ūšies degalus.  ▼B
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 4  
10. Vieneriop ų degalų dujinė transporto priemon ė – vienos r ūšies 
degalus naudojanti transporto priemon ė, pirmiausia varoma 
SND, GD / biometanu arba vandeniliu, bet galinti tur ėti ir benzino 
sistemą, skirtą naudoti tik avariniais atvejais arba transporto prie ­
monės, kurios benzino bake telpa ne daugiau kaip 15 litr ų 
benzino, varikliui paleisti.  
▼M3 
11. Dvejop ų degalų transporto priemon ė – transporto priemon ė, turinti 
dvi atskiras degal ų laikymo sistemas, suprojektuota taip, kad 
pirmiausia vienu metu b ūtų naudojami tik vienos r ūšies degalai.  
12. Dvejop ų degalų dujinė transporto priemon ė – dvejop ų degalų 
transporto priemon ė, varoma benzinu (benzino režimas) ir vienais 
iš šių degalų: SND, GD/biometanu arba vandeniliu.  
▼B 
13. Mišri ų degalų transporto priemon ė – vieną degalų laikymo sistem ą 
turinti transporto priemon ė, galinti važiuoti varoma įvairiais dviej ų 
arba daugiau r ūšių degalų mišiniais.  
14. Benzinu ir etanoliu varoma transporto priemon ė – mišrių degalų 
transporto priemon ė, galinti važiuoti varoma benzinu arba benzino 
ir etanolio mišiniu (E85), kuriame etanolis sudaro iki 85 proc.  
15. Mišrius degalus naudojanti biodyzelinu varoma transporto prie ­
monė – mišrius degalus naudojanti transporto priemon ė, galinti 
važiuoti varoma mineraliniu dyzelinu arba mineralinio dyzelino 
ir biodyzelino mišiniu.  
16. Hibridin ė elektrinė transporto priemon ė (HEV) – hibridin ė trans­
porto priemon ė, kurioje vienas iš varomosios energijos keitikli ų 
yra elektros mašina.  
17. Tinkamai priži ūrima ir naudojama bandomoji transporto prie- 
monė – transporto priemon ė, atitinkanti atrinktos transporto prie ­
monės kriterijus, išd ėstytus JT taisykl ės Nr. 83 (  1 ) 3 pried ėlio 2 
dalyje.  
18. Išmetam ųjų teršalų kontrolės sistema – OBD sistemos atžvilgiu, 
tai elektroninis variklio valdiklis ir visos su išmetam ųjų teršalų 
kiekiu susijusios sudedamosios dalys duj ų išmetimo arba gara ­
vimo sistemoje, tam valdikliui teikian čios įvesties duomenis arba 
iš jo gaunan čios išvesties duomenis.  
19. Trikčių indikatorius (MI) – regimasis arba girdimasis indikatorius, 
kuris transporto priemon ės vairuotojui aiškiai signalizuoja, kad 
sutriko kurios nors su teršal ų išmetimu susijusios sudedamosios 
dalies, sujungtos su OBD sistema, arba pa čios OBD sistemos 
veikimas.  
20. Triktis – su teršal ų išmetimu susijusios sudedamosios dalies arba 
sistemos gedimas, d ėl kurio išmetam ųjų teršalų kiekis viršija XI 
priedo 2.3 punkte nurodytas ribas, arba OBD sistemos neatitiktis 
pagrindiniams XI priede nustatytiems steb ėsenos reikalavimams.  ▼B 
( 1 ) Jungtini ų Tautų Europos ekonomikos komisijos (JT EEK) taisykl ė Nr. 83 
„Suvienodintos transporto priemoni ų patvirtinimo nuostatos, atsižvelgiant į 
teršalų išmetim ą pagal variklini ų degalų reikalavimus“ [2015/1038] 
(OL L 172, 2015 7 3, p. 1).
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 5  
21. Antrinis oras – siurbliu, oro vožtuvu ar kitomis priemon ėmis į 
dujų išmetimo sistem ą leidžiamas oras, kad geriau vykt ų išmeta­
mųjų dujų sraute esan čių HC ir CO oksidacija.  
22. Važiavimo ciklas – OBD sistemos atžvilgiu, tai reiškia variklio 
paleidimą, važiavimo režim ą, kai nustatoma triktis, jeigu ji b ūtų, ir 
variklio išjungim ą. 
23. Informacijos prieiga – galimyb ė gauti visus transporto priemon ės 
OBD sistemos ir transporto priemon ės remonto bei prieži ūros 
duomenis, reikalingus transporto priemon ės patikrai, gedimams 
nustatyti, techninei prieži ūrai arba remontui.  
24. Trūkumas – OBD sistemos atžvilgiu, tai reiškia, kad ne daugiau 
kaip dviej ų stebimų atskirų sudedam ųjų dalių ar sistem ų laikinos 
arba nuolatin ės veikimo charakteristikos blogina OBD sistemos 
atliekamą tų sudedam ųjų dalių ar sistem ų stebėseną arba sudeda ­
mosios dalys neatitinka vis ų kitų išsamių OBD sistemai taikom ų 
reikalavim ų. 
25. Nusid ėvėjęs pakaitinis taršos kontrol ės įtaisas – taršos kontrol ės 
įtaisas, apibr ėžtas Reglamento (EB) Nr. 715/2007 3 straipsnio 11 
dalyje, kurio nusid ėvėjimas dėl ilgo naudojimo arba dirbtinis 
nudėvėjimas yra tokio laipsnio, kad šis įtaisas atitinka JT EEK 
taisyklės Nr. 83 XI priedo 1 pried ėlio 1 dalyje nustatytus reikala ­
vimus.  
26. Transporto priemon ės OBD sistemos informacija – informacija, 
susijusi su transporto priemon ėje įrengta vis ų transporto priemon ės 
elektronini ų sistemų diagnostikos sistema.  
27. Reagentas – bet koks produktas, išskyrus degalus, laikomas trans ­
porto priemon ėje ir pagal išmetam ųjų dujinių teršalų kontrolės 
sistemos signal ą tiekiamas papildomo išmetam ųjų teršalų apdoro­
jimo sistemai.  
28. Parengtos naudoti transporto priemon ės masė – transporto prie ­
monės, kurios degal ų bakas (-ai) pripildytas (-i) bent iki 
90 proc. jo (j ų) talpos, su standartine įranga, įrengta pagal gamin ­
tojo specifikacijas, mas ė, įskaitant vairuotojo, degal ų bei skys čių 
masę, ir kėbulo, kabinos, jungiamojo įtaiso, atsarginio rato (- ų) ir 
įrankių masė, jei tokia įranga sumontuota.  
29. Uždegimo pertr ūkis – degimo stoka kibirkštinio uždegimo variklio 
cilindre d ėl to, kad n ėra kibirkšties, d ėl netinkamo degal ų doza­
vimo, mažo sl ėgio arba d ėl kokios nors kitos priežasties.  
30. Šaltojo užvedimo sistema arba įtaisas – sistema, kuri laikinai 
pariebina variklio oro ir degal ų mišinį, kad būtų lengviau paleisti 
variklį. 
31. Galios mažinimo operacija arba įrenginys – variklio galios tie- 
kimas transporto priemon ėje įrengtiems pagalbiniams įtaisams.  
▼M1 
32. Smulkusis gamintojas – gamintojas, kurio metin ė pasaulin ės 
gamybos apimtis per metus, einan čius prieš metus, kuriais sutei ­
kiamas tipo patvirtinimas, yra mažesn ė kaip 10 000 vienet ų ir: 
a) jis nepriklauso susijusi ų gamintoj ų grupei; arba  ▼B
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 6  
b) jis yra susijusi ų gamintoj ų, kurių metinė pasaulin ės gamybos 
apimtis per metus, einan čius prieš metus, kuriais suteikiamas 
tipo patvirtinimas, yra mažesn ė kaip 10 000 vienet ų, grupės 
dalis; arba  
c) jis priklauso susijusi ų gamintoj ų grupei, ta čiau naudojasi savo 
gamybos įrenginiais ir projektavimo centru.  
32a. Nuosavi gamybos įrenginiai – gamintojo naudojama gamybos ar 
surinkimo įranga, kuria gaminamos ar surenkamos to gamintojo 
naujos transporto priemon ės, įskaitant, jei taikoma, eksportui 
skirtas transporto priemones.  
32b. Nuosavas projektavimo centras – padalinys, kuriame atliekami visi 
transporto priemoni ų projektavimo bei k ūrimo darbai ir kur į kont­
roliuoja ir naudoja gamintojas.  
32c. Labai smulk ūs gamintojai – smulkusis gamintojas, kaip apibr ėžta 
32 punkte, kurio transporto priemoni ų per metus, einan čius prieš 
tuos metus, kuriais suteikiamas tipo patvirtinimas, Bendrijoje 
įregistruojama mažiau nei 1 000.  
▼M2 __________  
▼M3 
33. Tik vidaus degimo varikliu (-iais) varoma transporto priemon ė – 
transporto priemon ė, kurioje visi varomosios energijos keitikliai 
yra vidaus degimo varikliai.  
▼B 
34. Tik elektra varoma transporto priemon ė (PEV) – transporto prie ­
monė, kurioje sumontuota j ėgos pavara, apimanti tik elektros 
mašinas, naudojamas kaip varomosios energijos keitikliai, ir įkrau­
namąsias elektros energijos kaupimo sistemas, naudojamas kaip 
varomosios energijos kaupimo sistemos.  
35. Kuro elementas – energijos keitiklis, chemin ę energiją (įėjimo 
galią) paverčiantis elektros energija (iš ėjimo galia) arba atvirkš čiai. 
36. Kuro elementu varoma transporto priemon ė – transporto prie ­
monė, kurioje sumontuota j ėgos pavara, apimanti tik kuro 
elementą (-us) ir elektros mašin ą (-as), naudojamus kaip varomo ­
sios energijos keitikliai.  
37. Naudingoji galia – bandym ų stende sumontuoto alk ūninio veleno 
arba jam lygiaver čio įtaiso gale perduodama galia, etalonin ėmis 
atmosferos s ąlygomis nustatoma pagal XX pried ą (variklio 
naudingosios galios, naudingosios galios ir elektrini ų jėgos pavar ų 
didžiausios 30 minu čių galios matavimai), esant atitinkamam 
variklio su pagalbiniais prietaisais s ūkių dažniui.  
▼M3 
38. Vardin ė variklio galia (P  rated ) – didžiausioji naudingoji variklio 
galia (kW), kaip reikalaujama pagal XX priedo nuostatas.  
▼B 
39. Didžiausioji 30 minu čių galia – didžiausia naudingoji elektrini ų 
jėgos pavar ų galia nuolatin ės srovės įtampos s ąlygomis, kaip 
nustatyta JT EEK taisykl ės Nr. 85 5.3.2 punkte (  1 ). ▼M1 
( 1 ) Jungtini ų Tautų Europos ekonomikos komisijos (JT EEK) taisykl ė Nr. 85. M 
ir N kategorij ų motorini ų transporto priemoni ų vidaus degimo varikli ų arba 
elektrinių galios pavar ų patvirtinimo pagal naudingosios galios ir elektrini ų 
galios pavar ų didžiausios 30 minu čių galios matavim ą suvienodintos 
nuostatos (OL L 323, 2014 11 7, p. 52).
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 7  
40. Šaltasis paleidimas vykdant OBD – kontrolini ų įtaisų eksploata ­
cinių savybių stebėjimą reiškia, kad, paleidus varikl į, variklio 
aušalo temperat ūra arba lygiavert ė temperat ūra yra ne aukštesn ė 
kaip 35 °C ir ne daugiau kaip 7 °C didesn ė už aplinkos tempera ­
tūrą, jeigu taikoma.  
41. Įprastinėmis važiavimo s ąlygomis išmetam ų teršalų kiekis 
(RDE) – įprastomis transporto priemon ės eksploatavimo s ąly­
gomis išmetamas teršal ų kiekis.  
42. Nešiojamoji išmetam ųjų teršalų matavimo sistema (PEMS) – IIIA 
priedo 1 pried ėlyje nustatytus reikalavimus atitinkanti nešiojamoji 
išmetamųjų teršalų kiekio matavimo sistema.  
43. Pagrindin ė išmetamųjų teršalų kontrolės strategija (BECS) – išme ­
tamųjų teršalų kontrolės strategija, veikianti esant tam tikram 
variklio sukimo momento ir s ūkių dažnio intervalui, jei ne įjungta 
papildoma išmetam ųjų teršalų kontrolės strategija.  
44. Papildoma išmetam ųjų teršalų kontrolės strategija (AECS) – išme ­
tamųjų teršalų kontrolės strategija, įsijungianti ir pakei čianti arba 
pakoreguojanti pagrindin ę teršalų išmetimo strategij ą tam tikru 
tikslu, reaguodama į tam tikr ą aplinkos ir (arba) eksploatavimo 
sąlygų visumą ir veikianti tik tol, kol yra tos s ąlygos.  
▼M3 
45. Degal ų bako sistema – degalams laikyti naudojama įranga, suda ­
ryta iš degal ų bako, degal ų pripildymo angos, šios angos dangtelio 
ir degalų siurblio, įrengto degal ų bake arba ant jo.  
46. Pralaidumo faktorius (PF) – tai faktorius, nustatomas pagal anglia ­
vandenilių nuostolius per tam tikr ą laikotarp į ir naudojamas galu ­
tiniam degal ų garavimo išlak ų kiekiui nustatyti.  
47. Vienasluoksnis nemetalinis bakas – degal ų bakas, pagamintas iš 
vieno nemetalin ės medžiagos, įskaitant fluorintas ir (arba) sulfo ­
nintas medžiagas, sluoksnio.  
48. Daugiasluoksnis bakas – degal ų bakas, pagamintas iš ne mažiau 
kaip dviej ų skirtingų medžiag ų sluoksni ų, iš kurių vienas yra 
nepralaidus angliavandeniliams.  
▼M2 
49. Inercin ės apkrovos kategorija – bandomos transporto priemon ės 
masės kategorija, atitinkanti lygiavert ę inercinę apkrovą, kaip 
nustatyta JT EEK taisykl ės Nr. 83 4a priedo lentel ėje A4a/3, kai 
bandomoji mas ė yra lygi etaloninei masei.  
▼B 
3 straipsnis  
Tipo patvirtinimo reikalavimai 
▼M3 
1. Nor ėdamas gauti EB tipo patvirtinim ą, atsižvelgiant į išmetam ųjų 
teršalų kiekį ir transporto priemon ės remonto bei prieži ūros informacij ą, 
gamintojas turi įrodyti, kad tada, kai transporto priemon ės yra bandomos 
taikant IIIA–VIII, XI, XIV, XVI, XX, XXI ir XXII prieduose nustatytas 
bandymo proced ūras, jos atitinka šio reglamento reikalavimus. Be to, 
gamintojas turi užtikrinti, kad etaloniniai degalai atitikt ų IX priede 
nustatytas specifikacijas.  ▼B
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 8  
2. Su transporto priemon ėmis turi b ūti atlikti I priedo I.2.4 lentel ėje 
nurodyti bandymai.  
3. Užuot taik ę II, V–VIII, XI, XVI ir XXI prieduose nustatytus 
reikalavimus, smulkieji gamintojai gali paprašyti suteikti EB tipo patvir ­
tinimą pagal I priedo 2.1 punkte išvardytus teis ės aktus tre čiosios šalies 
institucijos patvirtintam transporto priemon ės tipui.  
Tačiau norint pagal šios straipsnio dalies nuostatas gauti EB tipo patvir ­
tinimą, atsižvelgiant į išmetam ųjų teršalų kiekį ir transporto priemon ės 
remonto bei prieži ūros informacij ą, reikalaujama atlikti transporto prie ­
monės tinkamumo eksploatuoti keliuose patikrai atlikti b ūtinus išmeta ­
mųjų teršalų kiekio bandymus, nustatytus IV priede, bei XXI priede 
nustatytus degal ų sąnaudų ir išmetamo CO  2 kiekio bandymus ir paisyti 
XIV priede nustatyt ų transporto priemon ės OBD sistemos ir transporto 
priemonės remonto bei prieži ūros informacijos prieigos reikalavim ų. 
Patvirtinimo institucija praneša Komisijai apie kiekvieno tipo patvirti ­
nimo pagal šios straipsnio dalies nuostatas suteikimo aplinkybes.  
4. I priedo 2.2 ir 2.3 dalyse nustatyti specialieji degal ų bakų pildymo 
angų ir elektronin ės sistemos saugos reikalavimai.  
5. Gamintojas imasi technini ų priemoni ų, kad užtikrint ų, jog pagal š į 
reglament ą būtų veiksmingai ribojamas per vis ą įprastą transporto prie ­
monės eksploatavimo įprastomis s ąlygomis laikotarp į pro išmetimo 
vamzdį išmetam ų teršalų ir degalų garų kiekis.  
Šiomis priemon ėmis taip pat turi b ūti užtikrintas pirmin ę paskirtį atitin­
kantis lanks čiųjų vamzdži ų, jų sandūrų ir jungčių, naudojam ų išmeta­
mųjų teršalų kontrolės sistemose, saugumas.  
6. Gamintojas užtikrina, kad išmetam ųjų teršalų kiekio bandymo 
rezultatai neviršyt ų ribinių verčių, taikomų šiame reglamente nurody ­
tomis bandym ų sąlygomis.  
▼M3 
7. Atliekant XXI priede nustatyt ą 1 tipo bandym ą, SND arba 
GD/biometanu varomos transporto priemon ės per I tipo bandym ą 
bandomos kei čiant SND arba GD/biometano sud ėtį, kaip nustatyta JT 
EEK taisykl ės Nr. 83, susijusios su teršal ų išmetimu, 12 priede, naudo ­
jant degalus, kurie buvo naudojami pagal šio reglamento XX pried ą 
matuojant nauding ąją galią. 
Benzinu ir SND arba GD/biometanu varomos transporto priemon ės 
bandomos naudojant abiej ų rūšių degalus, bandymai su SND arba 
GD/biometanu atliekami kei čiant SND arba GD/biometano sud ėtį, 
kaip nustatyta JT EEK taisykl ės Nr. 83 12 priede, naudojant degalus, 
kurie buvo naudojami pagal šio reglamento XX pried ą matuojant 
naudingąją galią. 
▼B 
8. Atliekant IV priedo 1 pried ėlyje nustatyt ą 2 tipo bandym ą, 
didžiausias leidžiamas anglies monoksido kiekis išmetamosiose dujose, 
varikliui veikiant įprastu sukimosi dažniu tuš čiąja eiga, turi b ūti toks, 
kokį nurodė transporto gamintojas. Ta čiau tūrio procentais išreikštas 
didžiausias leidžiamas anglies monoksido kiekis neturi viršyti 0,3 proc.  ▼B
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 9  
Kai variklis veikia tuš čiąja eiga dideliu s ūkių dažniu, ne mažesniu kaip 
2 000 min  -1 , o lambda vert ė yra 1 ± 0,03 arba atitinka gamintojo speci ­
fikacijas, t ūrio procentais išreikštas anglies monoksido kiekis išmetamo ­
siose dujose neturi viršyti 0,2 proc.  
9. Gamintojas turi užtikrinti, kad atliekant V priede nustatyt ą 3 tipo 
bandymą, per variklio ventiliacijos sistem ą į atmosfer ą nepatekt ų 
karterio išmetam ųjų dujų. 
10. VIII priede nustatyti 6 tipo bandymai, kuri ų metu matuojamas 
išmetamųjų teršalų kiekis esant žemai temperat ūrai, netaikomi dyzelinu 
varomoms transporto priemon ėms. 
Tačiau, pateikdami tipo patvirtinimo paraišk ą, gamintojai turi pateikti 
patvirtinimo institucijai informacij ą, įrodančią, kad esant –7 °C tempe ­
ratūrai, kaip nurodyta 6 tipo bandymo aprašyme, nuo šaltojo variklio 
paleidimo pra ėjus ne daugiau kaip 400 sekundži ų NO  x papildomo apdo ­
rojimo įtaisas įkaista iki veiksmingam veikimui užtikrinti pakankamos 
temperatūros. 
Be to, gamintojas patvirtinimo institucijai pateikia informacij ą apie 
išmetamųjų dujų recirkuliacijos (toliau – EGR) sistemos veikimo stra ­
tegiją, įskaitant informacij ą apie šios sistemos veikim ą esant žemai 
temperatūrai. 
Pateikiant ši ą informacij ą, taip pat aprašomas bet koks galimas poveikis 
teršalų išmetimui.  
Patvirtinimo institucija nesuteikia tipo patvirtinimo, jei pateiktos infor ­
macijos nepakanka įrodyti, kad papildomo apdorojimo įtaisas per nusta ­
tytą laiką iš tikrųjų įkaista iki veiksmingam veikimui užtikrinti pakan ­
kamos temperat ūros. 
Komisijai paprašius, patvirtinimo institucija pateikia informacij ą apie 
NO  x papildomo apdorojimo įtaisų ir EGR sistemos veikim ą esant 
žemai temperat ūrai. 
11. Gamintojas užtikrina, kad vis ą įprastą naudojimo laik ą pagal 
Reglament ą (EB) Nr. 715/2007 patvirtinto tipo transporto priemon ės 
išmetamų teršalų kiekis, nustatytas pagal IIIA pried ą, ir pagal min ėtą 
priedą atliekant RDE bandym ą išmetam ų teršalų kiekis neviršyt ų tame 
priede nustatyt ų verčių. 
Tipo patvirtinim ą pagal Reglament ą (EB) Nr. 715/2007 leidžiama 
suteikti tik tuo atveju, jeigu, remiantis IIIA priedo 7 pried ėliu, transporto 
priemonė priklauso patvirtintai PEMS bandymo grupei.  
▼M1 
IIIA priedo reikalavimai netaikomi smulki ųjų gamintoj ų, kurių pagamin ­
toms transporto priemon ėms tipo patvirtinimas suteiktas pagal Regla ­
mentą (EB) Nr. 715/2007, pagamint ų transporto priemoni ų išmetam ų 
teršalų kiekiui.  
▼B 
4 straipsnis  
Tipo patvirtinimo, atsižvelgiant į OBD sistem ą, reikalavimai  
1. Gamintojas užtikrina, kad visose transporto priemon ėse būtų 
įrengta OBD sistema.  ▼B
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 10  
2. OBD sistema turi b ūti suprojektuota, pagaminta ir transporto prie ­
monėje įrengta taip, kad per vis ą transporto priemon ės eksploatavimo 
laikotarpį leistų nustatyti nusid ėvėjimo arba veikimo trik čių pobūdį. 
3. Įprastomis s ąlygomis eksploatuojama OBD sistema turi atitikti šio 
reglamento reikalavimus.  
4. Bandant OBD sistem ą su sugedusia sudedam ąja dalimi, kaip 
nustatyta XI priedo 1 pried ėlyje, turi įsijungti šios sistemos veikimo 
trikčių indikatorius.  
Atliekant š į bandymą, OBD sistemos veikimo trik čių indikatorius taip 
pat gali įsijungti, kai išmetam ųjų teršalų kiekis yra mažesnis už OBD 
sistemos ribines vertes, nurodytas XI priedo 2.3 punkte.  
5. Gamintojas privalo užtikrinti, kad OBD sistema visomis pagr įstai 
numatomomis važiavimo s ąlygomis atitikt ų eksploatacini ų savybių 
reikalavimus, nustatytus šio reglamento XI priedo 1 pried ėlio 3 dalyje.  
6. Gamintojas turi užtikrinti, kad nacionalin ės institucijos ir neprik ­
lausomi ekonomin ės veiklos vykdytojai gal ėtų lengvai gauti nekoduotus 
duomenis apie eksploatacines savybes, įrašytus transporto priemon ės 
OBD sistemoje ir jos pateikiamus pagal JT EEK taisykl ės Nr. 83 XI 
priedo 1 pried ėlio 7.6 punkto nuostatas.  
▼M3 
4a straipsnis  
Tipo patvirtinimo, atsižvelgiant į degalų ir (arba) elektros energijos 
sąnaudų stebėsenos įtaisus, reikalavimai  
Gamintojas užtikrina, kad toliau nurodytose M1 ir N1 kategorij ų trans­
porto priemon ėse būtų įrengtas įtaisas, nustatantis, įrašantis ir patei ­
kiantis duomenis apie degal ų ir (arba) elektros energijos kiek į, sunau­
dotą eksploatuojant transporto priemon ę: 
1) tik vidaus degimo varikliu (-iais) varomos (ICE) ir iš vidaus įkrau­
namos hibridin ės elektra varomos transporto priemon ės (NOVC- 
HEV), naudojan čios tik mineralin į dyzeliną, biodyzelin ą, benziną, 
etanolį ar bet kok į šių degalų derinį; 
2) iš išor ės įkraunamos hibridin ės elektrin ės transporto priemon ės 
(OVC-HEV), varomos elektra ir kuriais nors iš 1 punkte nurodyt ų 
degalų. 
Degalų ir (arba) elektros energijos s ąnaudų stebėsenos įtaisas turi atitikti 
XXII priede nustatytus reikalavimus.  
▼B 
5 straipsnis  
Paraiška patvirtinti transporto priemon ės EB tip ą, atsižvelgiant į 
išmetamųjų teršalų kiekį ir transporto priemon ės remonto bei 
priežiūros informacijos prieig ą 
1. Gamintojas pateikia patvirtinimo institucijai paraišk ą patvirtinti 
transporto priemon ės EB tipą, atsižvelgiant į išmetam ųjų teršalų kiekį 
ir transporto priemon ės remonto bei prieži ūros informacijos prieig ą. 
2. Šio straipsnio 1 dalyje nurodyta paraiška rengiama pagal I priedo 
3 priedėlyje nustatyt ą informacinio dokumento pavyzd į ▼B
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 11  
3. Be to, gamintojas pateikia ši ą informacij ą: 
a) jei tai yra kibirkštinio uždegimo varikl į turinčios transporto prie ­
monės – gamintojo deklaracij ą dėl variklio uždegimo pertr ūkių, dėl 
kurių išmetam ųjų teršalų kiekis viršys šios taisykl ės XI priedo 2.3 
punkte nustatytas ribines vertes, mažiausio procentinio dydžio, 
apskaičiuoto pagal bendr ą variklio uždegimo takt ų skaičių, jeigu 
šis uždegimo pertr ūkių procentinis dydis nekito nuo 1 tipo bandymo, 
pasirinkto įrodinėjimo tikslais pagal šio reglamento XI pried ą, 
pradžios arba variklio uždegimo pertr ūkių, dėl kurių išmetam ųjų 
dujų katalizatorius ar katalizatoriai gal ėtų perkaisti dar prieš padarant 
nepataisomos žalos, mažiausio procentinio dydžio, apskai čiuoto 
pagal bendr ą variklio uždegimo takt ų skaičių; 
b) išsami ą rašytinę informacij ą apie OBD sistemos veikimo charakteris ­
tikas, įskaitant vis ų svarbių transporto priemon ės išmetam ųjų teršalų 
kontrolės sistemos dali ų, kurių veikimą stebi OBD sistema, s ąrašą; 
c) OBD sistemos naudojamo veikimo trik čių indikatoriaus, kuriuo 
transporto priemon ės vairuotojui pranešama apie gedim ą, aprašą; 
d) gamintojo deklaracij ą, kad OBD sistema atitinka XI priedo 1 prie ­
dėlio 7 dalies nuostatas d ėl eksploatacini ų savybių, esant pagr įstai 
numatomoms vairavimo s ąlygoms;  
e) planą, kuriame aprašomi išsam ūs techniniai kiekvieno kontrolinio 
įtaiso, turin čio atitikti JT EEK taisykl ės Nr. 83 XI priedo 1 pried ėlio 
7.2 ir 7.3 punktuose nustatytus reikalavimus, skaitiklio ir vardiklio 
didinimo, įskaitant draudim ą keisti skaitikli ų, vardikli ų ir bendrojo 
vardiklio vertes JT EEK taisykl ės Nr. 83 XI priedo 1 pried ėlio 7.7 
punkte nurodytomis s ąlygomis, kriterijai ir motyvai;  
f) aprašą nuostatų, kurių imtasi išmetam ųjų teršalų kontrolės kompiu ­
teriui apsaugoti, kad jo rodmenys neb ūtų klastojami ir kad neb ūtų 
galima padaryti šio kompiuterio pakeitim ų, taip pat odometrui apsau ­
goti, įskaitant ridos ver čių įrašymą, taikant XI ir XVI pried ų reika­
lavimus;  
g) jeigu taikoma, išsamius transporto priemoni ų šeimos duomenis, kaip 
nurodyta JT EEK taisykl ės Nr. 83 11 priedo 2 pried ėlyje; 
h) jeigu taikoma, kit ų tipo patvirtinim ų kopijas su atitinkamais duome ­
nimis, kad b ūtų galima išpl ėsti patvirtint ą tipą ir nustatyti nusid ėvė­
jimo koeficientus.  
4. Taikydamas 3 dalies d punkt ą, gamintojas naudoja gamintojui 
skirto OBD sistemos eksploatacini ų savybių reikalavim ų atitikties serti ­
fikato pavyzd į, pateiktą I priedo 7 pried ėlyje. 
5. Patvirtinim ą suteikianti patvirtinimo institucija, patvirtinimo insti ­
tucijoms arba Komisijai paprašius, pateikia 3 dalies e punkte nurodyt ą 
informacij ą. 
6. Patvirtinimo institucijos nepatvirtina transporto priemon ės, jeigu 
pagal 3 dalies d ir e punktus gamintojo pateikta informacija neatitinka 
XI priedo 1 pried ėlio 3 dalies reikalavim ų. 
JT EEK taisykl ės Nr. 83 XI priedo 1 pried ėlio 7.2, 7.3 ir 7.7 punktai 
taikomi visomis pagr įstai numatomomis vairavimo s ąlygomis.  ▼B
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 12  
Vertindamos, kaip laikomasi šiuose punktuose nustatyt ų reikalavim ų, 
patvirtinimo institucijos atsižvelgia į technologij ų lygį. 
7. Taikant 3 dalies f punkt ą, nuostatos, kuri ų imtasi išmetam ųjų 
teršalų kontrolės kompiuteriui apsaugoti, kad jo rodmenys neb ūtų klas­
tojami ir kad neb ūtų galima padaryti šio kompiuterio pakeitim ų, turi 
apimti atnaujinimo galimyb ę, taikant gamintojo patvirtint ą program ą 
arba kalibravim ą. 
8. Gamintojas už tipo patvirtinimo bandymus atsakingai techninei 
tarnybai, atliksian čiai I priedo I.2.4 lentel ėje aprašytus bandymus, 
pateikia tam tikro tipo, kur į siekiama patvirtinti, pavyzdin ę transporto 
priemonę. 
9. Paraiškos patvirtinti vieneriop ų degalų, dvejopų degalų ir mišrių 
degalų transporto priemoni ų tipus turi atitikti I priedo 1.1 ir 1.2 punk ­
tuose nustatytus papildomus reikalavimus.  
10. Dėl sistemos, sudedamosios dalies ar atskiro techninio agregato 
pakeitimų, padarytų po tipo patvirtinimo, tipo patvirtinimo galiojimas 
savaime nenutr ūksta, jeigu ši ų sistemų, sudedam ųjų dalių ar atskir ų 
techninių agregatų originalios savyb ės nepakei čiamos tiek, kad nuken ­
tėtų variklio arba išmetam ųjų teršalų kontrolės sistemos veiksmingumas.  
▼M1 
11. Kad patvirtinimo institucijos gal ėtų įvertinti, ar AECS tinkamai 
įgyvendinama, atsižvelgiant į Reglamento (EB) Nr. 715/2007 5 
straipsnio 2 dalyje nustatyt ą draudimą naudoti išderinimo įtaisus, gamin ­
tojas taip pat pateikia šio reglamento I priedo 3a pried ėlyje apibūdintą 
išplėstą dokument ų rinkinį. 
▼M3 
Patvirtinimo institucija suteikia išpl ėstam dokument ų rinkiniui identifi ­
kavimo numer į ir nurodo dat ą, taip pat saugo j į bent dešimt met ų po to, 
kai suteikiamas tipo patvirtinimas.  
Gamintojui paprašius, tipo patvirtinimo institucija atlieka išankstin į 
naujų tipų transporto priemon ėms skirtų AECS vertinim ą. Tokiu atveju 
atitinkami dokumentai tipo patvirtinimo institucijai pateikiami per 
2–12 mėnesių nuo tipo patvirtinimo proceso pradžios.  
Tipo patvirtinimo institucija, remdamasi gamintojo pateiktu išpl ėstu 
dokument ų rinkiniu, aprašytu I priedo 3a pried ėlio b punkte, atlieka 
išankstinį vertinim ą. Tipo patvirtinimo institucija š į vertinim ą atlieka 
pagal I priedo 3b pried ėlyje aprašyt ą metodik ą. Išimtiniais, tinkamai 
pagrįstais atvejais patvirtinimo institucija gali nukrypti nuo tos meto ­
dikos.  
Tipo patvirtinimo tikslais 18 m ėnesių laikotarpiu ir toliau tur ėtų galioti 
išankstinis nauj ų tipų transporto priemoni ų AECS vertinimas. Jei gamin ­
tojas tipo patvirtinimo institucijai pateikia įrodymą, kad rinkoje nesi ū­
loma joki ų naujų technologij ų, dėl kurių pasikeist ų AECS išankstinis 
vertinimas, tas laikotarpis gali b ūti pratęstas dar 12 m ėnesių. 
Tipo patvirtinimo institucij ų ekspertų grupė kasmet sudaro AECS, 
kurios tipo patvirtinimo institucij ų buvo pripažintos nepriimtinomis, 
sąrašą ir Komisija j į viešai paskelbia.  
▼M1 __________  ▼B
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 13  
12. Gamintojas pagal š į reglament ą tipo patvirtinim ą atsižvelgiant į 
išmetamųjų teršalų kiekį suteikusiai tipo patvirtinimo institucijai (toliau – 
patvirtinim ą suteikusioji tipo patvirtinimo institucija) pateikia doku ­
mentų, susijusių su bandym ų skaidrumu, rinkin į su reikiama informa ­
cija, suteikian čia galimyb ę atlikti bandymus pagal II priedo B dalies 
5.9 punkt ą. 
▼B 
6 straipsnis  
Administracin ės nuostatos d ėl transporto priemon ės EB tipo 
patvirtinimo, atsižvelgiant į išmetam ųjų teršalų kiekį ir transporto 
priemonės remonto bei prieži ūros informacijos prieig ą 
1. Jei laikomasi vis ų susijusių reikalavim ų, patvirtinimo institucija 
išduoda EB tipo patvirtinim ą ir pagal Direktyvos 2007/46/EB VII priede 
nustatytą numeravimo sistem ą suteikia tipo patvirtinimo numer į. 
Nepažeidžiant Direktyvos 2007/46/EB VII priedo nuostat ų, tipo patvir ­
tinimo numerio tre čiasis segmentas sudaromas pagal šio reglamento I 
priedo 6 pried ėlį. 
Patvirtinimo institucija nepriskiria to paties numerio kitam transporto 
priemonės tipui.  
2. Nukrypstant nuo 1 dalies, gamintojui paprašius, transporto prie ­
monė su įrengta OBD sistema gali b ūti priimta tipo patvirtinimui, atsiž ­
velgiant į išmetam ųjų teršalų kiekį ir transporto priemoni ų remonto bei 
priežiūros informacijos prieig ą, net jei sistema turi vien ą ar daugiau 
trūkumų ir jei dėl to paisoma ne vis ų XI priedo speciali ųjų reikalavim ų, 
bet laikomasi to priedo 3 dalyje nustatyt ų specialiųjų administracini ų 
nuostatų. 
Patvirtinimo institucija apie savo sprendim ą suteikti š į tipo patvirtinim ą, 
laikydamasi Direktyvos 2007/46/EB 8 straipsnyje nustatyt ų reikalavim ų, 
praneša visoms kit ų valstybių narių patvirtinimo institucijoms.  
3. Suteikdama EB tipo patvirtinim ą pagal šio straipsnio 1 dal į, patvir­
tinimo institucija išduoda I priedo 4 pried ėlyje nustatyto pavyzdžio EB 
tipo patvirtinimo sertifikat ą. 
7 straipsnis  
Tipo patvirtinim ų pakeitimai  
Pagal Reglament ą (EB) Nr. 715/2007 suteikt ų tipo patvirtinim ų pakei­
timams taikomi Direktyvos 2007/46/EB 13, 14 ir 16 straipsniai.  
Gamintojui paprašius, I priedo 3 dalies nuostatos taikomos tik to paties 
tipo transporto priemon ėms, nereikalaujant atlikti papildom ų bandymų. 
8 straipsnis  
Gamybos atitiktis  
1. Gamybos atitikties užtikrinimo priemon ės taikomos pagal Direk ­
tyvos 2007/46/EB 12 straipsnio nuostatas.  ▼M3
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 14  
Be to, taikomos šio reglamento I priedo 4 dalies nuostatos ir to priedo 1 
bei 2 pried ėliuose nustatytas atitinkamas statistinis metodas.  
2. Gamybos atitiktis tikrinama remiantis šio reglamento I priedo 4 
priedėlyje nustatytame tipo patvirtinimo sertifikate pateiktu aprašu.  
9 straipsnis  
Eksploatacijos atitiktis  
1. Transporto priemoni ų, kurių tipas patvirtintas pagal š į reglament ą, 
eksploatacijos atitik čiai užtikrinti b ūtinų priemoni ų imamasi laikantis 
Direktyvos 2007/46/EB X priedo ir šio reglamento II priedo nuostat ų. 
▼M3 
2. Eksploatuojam ų transporto priemoni ų atitikties patikros turi b ūti 
tinkamos patvirtinti, kad per vis ą įprastą transporto priemon ės eksploa ­
tavimo įprastomis s ąlygomis laikotarp į veiksmingai ribojamas variklio 
išmetalų ir degalų garavimo išlak ų kiekis.  
3. Eksploatuojam ų transporto priemoni ų atitikties patikrai naudo ­
jamos tinkamai priži ūrimos ir eksploatuojamos transporto priemon ės, 
kaip nurodyta II priedo 1 pried ėlyje, patikr ą pradedant tuomet, kai trans ­
porto priemon ė nuvažiuoja 15 000 km arba kai praeina šeši m ėnesiai 
nuo jos eksploatavimo pradžios (taikomas v ėliau įvykdytas kriterijus), 
ir baigiant tuomet, kai transporto priemon ė nuvažiuoja 100 000 km arba 
kai praeina penkeri metai nuo jos eksploatavimo pradžios (taikomas 
pirmiau įvykdytas kriterijus). Eksploatuojam ų transporto priemoni ų 
atitikties reikalavimams d ėl degalų garavimo išlak ų kiekio patikrai 
naudojamos tinkamai priži ūrimos ir eksploatuojamos transporto prie ­
monės, kaip nurodyta II priedo 1 pried ėlyje, patikr ą pradedant tuomet, 
kai transporto priemon ė nuvažiuoja 30 000 km arba kai praeina 
12 mėnesių nuo jos eksploatavimo pradžios (taikomas v ėliau įvykdytas 
kriterijus), ir baigiant tuomet, kai transporto priemon ė nuvažiuoja 
100 000 km arba kai praeina penkeri metai nuo jos eksploatavimo 
pradžios (taikomas pirmiau įvykdytas kriterijus).  
Reikalavimai d ėl eksploatuojam ų transporto priemoni ų patikrų taikomi 
penkerius metus nuo paskutinio atitikties sertifikato arba individualaus 
patvirtinimo sertifikato išdavimo tai eksploatuojam ų transporto prie ­
monių atitikties šeimai priklausan čioms transporto priemon ėms. 
4. Eksploatuojam ų transporto priemoni ų atitikties patikros n ėra priva­
lomos, jei per pra ėjusius metus S ąjungoje buvo parduota mažiau kaip 
5 000 atitinkamai eksploatuojam ų transporto priemoni ų atitikties šeimai 
priklausan čių transporto priemoni ų. Dėl tokių šeimų gamintojas tipo 
patvirtinimo institucijai pateikia ataskait ą apie pretenzijas d ėl garantijos 
ir remonto, susijusio su teršal ų išmetimu, ir apie OBD sistemos 
gedimus, kaip nustatyta II priedo 4.1 punkte. Tokios eksploatuojam ų 
transporto priemoni ų atitikties šeimos vis tiek gali b ūti pasirenkamos 
bandymams pagal II pried ą. 
5. Gamintojas ir patvirtinim ą suteikusioji tipo patvirtinimo institucija 
atlieka eksploatuojam ų transporto priemoni ų atitikties patikras pagal 
II priedą. ▼B
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 15  
6. Patvirtinim ą suteikusioji tipo patvirtinimo institucija, atlikusi atitik ­
ties vertinim ą, priima sprendim ą, ar šeima neatitiko eksploatuojam ų 
transporto priemoni ų atitikties nuostat ų, ir patvirtina pagal II pried ą 
gamintojo pateikt ą taisomųjų priemoni ų planą. 
7. Jei tipo patvirtinimo institucija nustato, kad eksploatuojam ų trans­
porto priemoni ų atitikties šeima neatitinka eksploatuojam ų transporto 
priemonių atitikties patikros kriterij ų, ji pagal Direktyvos 2007/46/EB 
30 straipsnio 3 dal į nedelsdama apie tai praneša patvirtinim ą suteiku­
siajai tipo patvirtinimo institucijai.  
Gavusi tok į pranešim ą, patvirtinim ą suteikusioji tipo patvirtinimo insti ­
tucija, atsižvelgdama į Direktyvos 2007/46/EB 30 straipsnio 6 dalies 
nuostatas, praneša gamintojui, kad eksploatuojam ų transporto priemoni ų 
atitikties šeima neatitinka eksploatuojam ų transporto priemoni ų atitikties 
patikrų kriterijų ir kad turi b ūti taikomos II priedo 6 ir 7 punktuose 
aprašytos proced ūros. 
Jei patvirtinim ą suteikusioji tipo patvirtinimo institucija nustato, kad 
nepavyks susitarti su tipo patvirtinimo institucija, nusta čiusia, kad 
eksploatuojam ų transporto priemoni ų atitikties šeima neatitinka eksploa ­
tuojamų transporto priemoni ų atitikties patikros kriterij ų, pradedama 
Direktyvos 2007/46/EB 30 straipsnio 6 dalyje nustatyta proced ūra. 
8. Be 1–7 punkt ų, transporto priemon ėms, kurių tipas patvirtintas 
pagal II priedo B dal į, taikomos šios nuostatos:  
a) dėl pakopinio tipo patvirtinimo, kaip apibr ėžta Direktyvos 
2007/46/EB 3 straipsnio 7 dalyje, pateikt ų transporto priemoni ų 
atitiktis eksploatuojamoms transporto priemon ėms keliamiems reika ­
lavimams tikrinama pagal pakopinio patvirtinimo taisykles, nusta ­
tytas šio reglamento II priedo B dalies 5.10.6 punkte;  
b) šarvuotosioms transporto priemon ėms, katafalkams ir vežim ėliui 
neįgaliesiems pritaikytoms transporto priemon ėms, kaip atitinkamai 
apibrėžta Direktyvos 2007/46/EB II priedo A dalies 5.2 ir 5.5 punk ­
tuose, šio straipsnio nuostatos netaikomos. Vis ų kitų specialios 
paskirties transporto priemoni ų, kaip apibr ėžta Direktyvos 
2007/46/EB II priedo A dalies 5 punkte, atitiktis eksploatuojamoms 
transporto priemon ėms keliamiems reikalavimams tikrinama pagal 
pakopinių tipo patvirtinim ų taisykles, nustatytas šio reglamento 
II priedo B dalyje.  
▼B 
10 straipsnis  
Taršos kontrol ės įtaisai  
1. Gamintojas užtikrina, kad pagal šio reglamento 12 bei 13 straips ­
nius ir XIII pried ą būtų patvirtintas pakaitini ų taršos kontrol ės įtaisų, 
skirtų įtaisyti patvirtinto EB tipo transporto priemon ėse, kurioms 
taikomas Reglamentas (EB) Nr. 715/2007, kaip Direktyvos 
2007/46/EB 10 straipsnio 2 dalyje apibr ėžtų atskirų techninių agregatų, 
EB tipas.  ▼M3
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 16  
Šiame reglamente taršos kontrol ės įtaisais laikomi kataliziniai keitikliai 
ir kietųjų dalelių gaudyklės. 
Atitinkami reikalavimai laikomi įvykdytais, jeigu paisoma vis ų šių 
sąlygų: 
a) paisoma 13 straipsnyje nustatyt ų reikalavim ų; 
b) pakaitiniai taršos kontrol ės įtaisai yra patvirtinti pagal JT EEK 
taisyklę Nr. 103 (  1 ). 
Trečiojoje pastraipoje nurodytu atveju taip pat taikomos 14 straipsnio 
nuostatos.  
2. Originalios įrangos pakaitiniai taršos kontrol ės įtaisai, priklau ­
santys I priedo 4 pried ėlio papildymo 2.3 punkte nurodytam tipui ir 
skirti įtaisyti transporto priemon ėje, nurodytoje atitinkamame tipo 
patvirtinimo dokumente, neprivalo atitikti XIII priedo nuostat ų, jeigu 
atitinka to priedo 2.1 ir 2.2 punkt ų reikalavimus.  
3. Gamintojas užtikrina, kad originalus taršos kontrol ės įtaisas būtų 
pažymėtas identifikaciniais ženklais.  
4. Šio straipsnio 3 dalyje pamin ėti identifikaciniai ženklai yra suda ­
ryti iš:  
a) transporto priemon ės ar variklio gamintojo pavadinimo arba preki ų 
ženklo;  
b) originalaus išmetam ųjų teršalų kiekio kontrol ės įtaiso mark ės ir iden­
tifikacinio dalies numerio, įrašyto I priedo 3 pried ėlio 3.2.12.2 infor ­
macijos skiltyje.  
11 straipsnis  
Paraiška patvirtinti pakaitinio taršos kontrol ės įtaiso, kaip atskiro 
techninio agregato, EB tip ą 
1. Gamintojas pateikia patvirtinimo institucijai paraišk ą patvirtinti 
pakaitinio taršos kontrol ės įtaiso, kaip atskiro techninio agregato, EB 
tipą. 
Paraiška parengiama pagal informacinio dokumento pavyzd į, nustatyt ą 
XIII priedo 1 pried ėlyje. 
2. Be šio straipsnio 1 dalyje išd ėstytų reikalavim ų, gamintojas už tipo 
patvirtinimo bandym ą atsakingai techninei tarnybai pateikia:  
a) transporto priemon ę arba priemones, kuri ų tipas patvirtintas pagal š į 
reglament ą, su įrengtu nauju originalios įrangos taršos kontrol ės 
įtaisu;  
b) vieną to tipo pakaitinio taršos kontrol ės įtaiso pavyzd į; ▼B 
( 1 ) Jungtini ų Tautų Europos ekonomikos komisijos (JT/EEK) taisykl ė Nr. 103 – 
Suvienodintos variklio varom ų transporto priemoni ų atsargini ų katalizini ų 
konverteri ų patvirtinimo nuostatos (OL L 158, 2007 6 19, p. 106).
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 17  
c) papildom ą to tipo pakaitinio taršos kontrol ės įtaiso pavyzd į, jeigu tai 
yra pakaitinis taršos kontrol ės įtaisas, skirtas įrengti OBD sistem ą 
turinčioje transporto priemon ėje. 
3. Taikant šio straipsnio 2 dalies a punkt ą, bandom ąsias transporto 
priemones parenka paraiškos pateik ėjas, pritarus techninei tarnybai.  
Bandomosios transporto priemon ės turi atitikti JT EEK taisykl ės Nr. 83 
4a priedo 3.2 punkto reikalavimus.  
Bandomosios transporto priemon ės turi atitikti visus šiuos reikalavimus:  
a) jų išmetam ųjų teršalų kontrolės sistemos turi b ūti be trūkumų; 
b) pernelyg nusid ėvėjusios arba prastai veikian čios su teršal ų išmetimu 
susijusios originalios dalys turi b ūti pataisytos arba pakeistos;  
c) prieš atliekant išmetam ųjų teršalų bandymus, jos turi b ūti tinkamai 
suderintos ir parengtos pagal gamintojo specifikacijas.  
4. Taikant šio straipsnio 2 dalies b ir c punktus, ant pavyzdžio turi 
būti aiški ir neištrinama žyma, rodanti paraiškos pateik ėjo prekių pava­
dinimą arba mark ę ir komercin į pavadinim ą. 
5. Taikant šio straipsnio 2 dalies c punkt ą, pavyzdys turi b ūti nusi­
dėvėjęs, kaip apibr ėžta 2 straipsnio 25 dalyje.  
12 straipsnis  
Administracin ės nuostatos d ėl pakaitinio taršos kontrol ės įtaiso, 
kaip atskiro techninio agregato, EB tipo patvirtinimo  
1. Jeigu laikomasi susijusi ų reikalavim ų, tipo patvirtinimo institucija 
suteikia pakaitinio taršos kontrol ės įtaiso, kaip atskiro techninio agre ­
gato, EB tipo patvirtinim ą ir tipo patvirtinimo numer į pagal Direktyvos 
2007/46/EB VII priede nustatyt ą numeravimo sistem ą. 
Patvirtinimo institucija neturi suteikti to paties numerio kitam taršos 
kontrolės įtaiso tipui.  
To tipo taršos kontrol ės įtaisas su tuo pa čiu tipo patvirtinimo numeriu 
gali būti naudojamas įvairių tipų transporto priemon ėse. 
2. Taikydama šio straipsnio 1 dal į, patvirtinimo institucija išduoda 
EB tipo patvirtinimo sertifikat ą, parengtą pagal XIII priedo 2 pried ėlyje 
nustatytą pavyzdį. 
3. Jei tipo patvirtinimo paraiškos pateik ėjas patvirtinimo institucijai 
arba techninei tarnybai gali įrodyti, kad pakaitinis taršos kontrol ės 
įtaisas atitinka I priedo 4 pried ėlio papildymo 2.3 punkte nurodyt ą 
tipą, tipo patvirtinimo suteikimas nepriklauso nuo atitikties XIII priede 
4 dalyje nustatytiems reikalavimams patikros.  ▼B
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 18  
13 straipsnis  
Transporto priemon ės OBD sistemos ir remonto bei prieži ūros 
informacijos prieiga  
1. Gamintojai, siekdami užtikrinti lengv ą transporto priemon ės OBD 
sistemos ir remonto bei prieži ūros informacijos prieig ą pagal Regla ­
mento (EB) Nr. 715/2007 6 ir 7 straipsnius ir šio reglamento XIV 
priedą, įdiegia reikiamas priemones ir proced ūras. 
2. Patvirtinimo institucijos suteikia tipo patvirtinim ą tik gavusios iš 
gamintojo transporto priemon ės OBD sistemos ir remonto bei prieži ūros 
informacijos prieigos liudijim ą. 
3. Transporto priemon ės OBD sistemos ir remonto bei prieži ūros 
informacijos prieigos liudijimas yra įrodymas, kad laikomasi Regla ­
mento (EB) Nr. 715/2007 6 straipsnio 7 dalies.  
4. Transporto priemon ės OBD sistemos ir remonto bei prieži ūros 
informacijos prieigos liudijimas parengiamas pagal XIV priedo 1 prie ­
dėlyje nustatyt ą pavyzdį. 
5. Jeigu transporto priemon ės OBD sistemos ir remonto bei prie ­ 
žiūros informacija nepateikiama arba neatitinka Reglamento (EB) 
Nr. 715/2007 6 ir 7 straipsni ų ir šio reglamento XIV priedo, pateik ęs 
tipo patvirtinimo paraišk ą, gamintojas ši ą informacij ą pateikia per šešis 
mėnesius nuo tipo patvirtinimo dienos.  
6. Prievol ė pateikti informacij ą per 5 dalyje nustatyt ą laikotarp į 
taikoma tik tada, kai, patvirtinus tip ą, transporto priemon ė pateikiama 
rinkai.  
Jeigu transporto priemon ė pateikiama rinkai pra ėjus daugiau kaip 
šešiems m ėnesiams nuo tipo patvirtinimo, informacija pateikiama trans ­
porto priemon ės pateikimo rinkai dien ą. 
7. Patvirtinimo institucija, remdamasi parengtu transporto priemon ės 
OBD sistemos ir remonto bei prieži ūros informacijos prieigos liudijimu 
gali daryti prielaid ą, kad gamintojas įdiegė tinkamas priemones ir proce ­
dūras, susijusias su transporto priemon ės OBD sistemos ir remonto bei 
priežiūros informacijos prieiga, su s ąlyga, kad nebuvo gauta skund ų ir 
jei gamintojas ši ą informacij ą pateikia per 5 dalyje nustatyt ą laikotarp į. 
8. Be XI priedo 4 dalyje nurodyt ų reikalavim ų dėl OBD sistemos 
informacijos prieigos, gamintojas pateikia suinteresuotosioms šalims ši ą 
informacij ą: 
a) susijusi ą informacij ą, leidžian čią kurti pakaitinius komponentus, 
būtinus, kad OBD sistema tinkamai veikt ų; 
b) informacij ą, leidžian čią tobulinti bendr ąsias diagnostikos priemones.  ▼B
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 19  
Pateikiant šio straipsnio a punkte nurodyt ą informacij ą, pakaitini ų 
komponent ų kūrimo netur ėtų riboti: tinkamos informacijos netur ėjimas, 
techniniai reikalavimai, susij ę su trikčių nustatymo strategijomis, jeigu 
viršijamos OBD sistemos ribin ės vertės arba jei OBD sistema negali 
atitikti šiame reglamente nustatyt ų pagrindini ų OBD sistemos steb ėsenos 
reikalavim ų; specifiniai OBD sistemos informacijos apdorojimo pakei ­
timai, kad benzinu ir dujomis varom ų transporto priemoni ų duomenys 
būtų apdorojami atskirai, ir dujomis varom ų transporto priemoni ų, 
turinčių keletą nedidelių trūkumų, tipo patvirtinimas.  
Taikant b punkt ą, jei gamintojai j ų kontroliuojamuose franšiz ės 
tinkluose taiko standartus ISO 22900 „Modulin ė transporto priemoni ų 
ryšio sąsaja (MTPRS)“ ir ISO 22901 „Atvirasis diagnostikos duomen ų 
perdavimas (ADDP)“ atitinkan čias diagnostikos ir tikrinimo priemones, 
nepriklausomiems ekonomin ės veiklos vykdytojams sudaroma galimyb ė 
iš gamintojo interneto svetain ės atsisiųsti ODX rinkmenas.  
9. Prieigos prie transporto priemon ės informacijos forumas (toliau – 
Forumas).  
Forumas svarsto, ar informacijos prieiga turi neigiamos įtakos bandy ­
mams mažinti transporto priemoni ų vagysčių skaičių, ir teikia rekomen ­
dacijas d ėl informacijos prieigos reikalavim ų tobulinimo. Vis ų pirma, 
Forumas Komisijai teikia rekomendacijas d ėl akredituot ų organizacij ų 
taikomos nepriklausom ų ekonomin ės veiklos vykdytoj ų tvirtinimo ir 
teisės gauti informacij ą apie transporto priemoni ų saugumą jiems sutei ­
kimo tvarkos nustatymo.  
Komisijos sprendimu Forumo diskusijos ir išvados gali b ūti įslaptintos.  
14 straipsnis  
Su transporto priemon ės OBD, taip pat su remonto bei technin ės 
priežiūros informacijos prieiga susijusi ų pareigų vykdymas  
1. Patvirtinimo institucija savo iniciatyva, gavusi skund ą arba remda ­
masi technin ės tarnybos vertinimu bet kada gali patikrinti, kaip gamin ­
tojas laikosi Reglamento (EB) Nr. 715/2007, šio reglamento ir trans ­
porto priemon ės OBD sistemos ir remonto bei prieži ūros informacijos 
prieigos liudijime nustatyt ų sąlygų. 
2. Patvirtinimo institucijai nusta čius, kad gamintojas nesilaik ė įparei­
gojimų dėl transporto priemon ės OBD sistemos ir remonto bei prie ­ 
žiūros informacijos prieigos, susijus į tipo patvirtinim ą suteikusi patvirti ­
nimo institucija imasi pad ėčiai ištaisyti tinkam ų veiksmų. 
3. Šie 2 dalyje pamin ėti veiksmai gali b ūti tipo patvirtinimo panai ­
kinimas arba galiojimo sustabdymas, baudos arba kitos priemon ės, 
patvirtintos pagal Reglamento (EB) Nr. 715/2007 13 straipsn į. 
4. Jeigu nepriklausomas ekonomin ės veiklos vykdytojas arba neprik ­
lausomiems ekonomin ės veiklos vykdytojams atstovaujanti prekybos 
asociacija pateikia skund ą patvirtinimo institucijai, pastaroji atlieka 
auditą, kad patikrint ų, ar gamintojas laikosi įpareigojim ų dėl transporto 
priemonės OBD sistemos ir remonto bei prieži ūros informacijos 
prieigos.  ▼B
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 20  
5. Atlikdama audit ą, patvirtinimo institucija gali paprašyti technin ės 
tarnybos arba bet kurio kito nepriklausomo eksperto įvertinti, ar laiko ­
masi šių įpareigojim ų. 
15 straipsnis  
Pereinamojo laikotarpio nuostatos  
1. Iki 2017 m. rugpj ūčio 31 d., jei tai yra M1 bei M2 kategorij ų ir 
N1 kategorijos I klas ės transporto priemon ės, ir iki 2018 m. rugpj ūčio 
31 d., jeigu tai yra N1 kategorijos II bei III klasi ų ir N2 kategorijos 
transporto priemon ės, transporto priemoni ų gamintojai gali prašyti 
suteikti tipo patvirtinim ą remiantis šiuo reglamentu. Jeigu jie min ėto 
prašymo nepateikia, taikomas Reglamentas (EB) Nr. 692/2008.  
▼M2 
2. Nuo 2017 m. rugs ėjo 1 d., jei tai yra M1 bei M2 kategorij ų ir N1 
kategorijos I klas ės transporto priemon ės, ir nuo 2018 m. rugs ėjo 1 d., 
jeigu tai yra N1 kategorijos II bei III klasi ų ir N2 kategorijos transporto 
priemonės, nacionalin ės valdžios institucijos nesuteikia EB tipo patvir ­
tinimo ar nacionalinio tipo patvirtinimo nauj ų tipų transporto priemo ­
nėms, kurios d ėl priežasčių, susijusi ų su teršal ų išmetimu ar degal ų 
sąnaudomis, neatitinka šio reglamento.  
▼M3 
Nuo 2019 m. rugs ėjo 1 d. nacionalin ės valdžios institucijos nesuteikia 
EB tipo patvirtinimo ar nacionalinio tipo patvirtinimo nauj ų tipų trans­
porto priemon ėms, kurios d ėl priežasčių, susijusių su teršalų išmetimu ar 
degalų sąnaudomis, neatitinka VI priedo. Gamintojo prašymu iki 
2019 m. rugpj ūčio 31 d. tipo patvirtinimo pagal š į reglament ą tikslais 
vis dar gali b ūti taikoma JT EEK taisykl ės Nr. 83 7 priede arba Regla ­
mento (EB) Nr. 692/2008 VI priede nustatyta degal ų garavimo išlak ų 
kiekio bandymo proced ūra. 
▼M2 
3. Nuo 2018 m. rugs ėjo 1 d., jei tai yra M1 bei M2 kategorij ų ir N1 
kategorijos I klas ės transporto priemon ės, ir nuo 2019 m. rugs ėjo 1 d., 
jeigu tai yra N1 kategorijos II bei III klasi ų ir N2 kategorijos transporto 
priemonės, nacionalin ės valdžios institucijos, remdamosi Direktyvos 
2007/46/EB 26 straipsniu, pripaž įsta nebegaliojan čiais naujų transporto 
priemonių, kurios d ėl priežasčių, susijusių su teršalų išmetimu ar degal ų 
sąnaudomis, neatitinka šio reglamento, atitikties sertifikatus ir draudžia 
jas registruoti, parduoti arba prad ėti eksploatuoti.  
Siekiant nustatyti nauj ų transporto priemoni ų, registruot ų iki 2019 m. 
rugsėjo 1 d., degal ų garavimo išlak ų kiekį, vietoj šio reglamento VI 
priede nustatytos proced ūros gamintojo prašymu gali b ūti taikoma 
degalų garavimo išlak ų bandymo proced ūra, nustatyta JT EEK taisykl ės 
Nr. 83 7 priede.  
▼M3 
Išskyrus transporto priemones, pagal Reglamento (EB) Nr. 692/2008 
VI priede nustatyt ą procedūrą patvirtintas d ėl degalų garavimo išlak ų 
kiekio, nuo 2019 m. rugs ėjo 1 d. nacionalin ės valdžios institucijos 
draudžia registruoti, parduoti arba prad ėti eksploatuoti naujas transporto 
priemones, kurios neatitinka šio reglamento VI priedo reikalavim ų. ▼B
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 21  
4. Kol sueis treji metai nuo Reglamento (EB) Nr. 715/2007 
10 straipsnio 4 dalyje nurodyt ų datų, jei tai yra nauj ų tipų transporto 
priemonės, ir ketveri metai nuo to reglamento 10 straipsnio 5 dalyje 
nurodytų datų, jei tai yra naujos transporto priemon ės, taikomos šios 
nuostatos:  
▼M1 
a) IIIA priedo 2.1 punkto reikalavimai, išskyrus reikalavimus d ėl 
kietųjų dalelių skaičiaus (PN), netaikomi;  
▼B 
b) IIIA priedo reikalavimai, išskyrus 2.1 punkt ą, įskaitant reikalavimus 
dėl atliktin ų ĮVSITK bandym ų ir registruotin ų bei pateiktin ų 
duomenų, taikomi tik naujiems tipo patvirtinimams, suteiktiems 
pagal Reglament ą (EB) Nr. 715/2007 nuo 2017 m. liepos 27 d.;  
c) IIIA priedo reikalavimai n ėra taikomi tipo patvirtinimams, suteik ­
tiems smulkiesiems gamintojams.  
▼M3 __________  
▼M1 
Jeigu transporto priemon ės tipas pagal Reglamento (EB) Nr. 715/2007 ir 
jo įgyvendinimo teis ės aktų reikalavimus patvirtintas iki 2017 m. 
rugsėjo 1 d., jei tai yra M kategorijos ir N1 kategorijos I klas ės trans­
porto priemon ė, arba iki 2018 m. rugs ėjo 1 d., jei tai N1 kategorijos II 
ar III klas ės arba N2 kategorijos transporto priemon ė, taikant pirm ąją 
pastraipą nelaikoma, kad ji priklauso naujam tipui. Tas pats taikoma ir 
tais atvejais, kai nauji tipai pradini ų tipų pagrindu kuriami vien d ėl šio 
reglamento 2 straipsnio 1 dalyje nustatytos naujos transporto priemon ės 
tipo apibr ėžties taikymo. Šiais atvejais Reglamento (ES) Nr. 2017/1151 
I priedo 4 pried ėlyje nustatyto transporto priemon ės EB tipo patvirti ­
nimo sertifikato II skirsnio 5 dalyje „Pastabos“ nurodoma, kad taikoma 
ši pastraipa, ir pateikiama nuoroda į ankstesn į transporto priemon ės tipo 
patvirtinim ą. 
▼B 
5. Kol sueis aštuoneri metai nuo Reglamento (EB) Nr. 715/2007 
10 straipsnio 4 dalyje nurodyt ų datų: 
▼M2 
a) pagal Reglamento (EB) Nr. 692/2008 III pried ą per trejus metus nuo 
Reglamento (EB) Nr. 715/2007 10 straipsnio 4 dalyje nurodyt ų datų 
atliktų 1/I tipo bandym ų rezultatai patvirtinimo institucijos pripaž įs­
tami galiojan čiais nusid ėvėjusių ar sugedusi ų komponent ų gamybos 
tikslu siekiant imituoti gedimus, kai vertinamas šio reglamento XI 
priedo reikalavim ų laikymasis;  
▼M3 
b) jei WLTP interpoliacijos šeimai priklausan čios transporto priemon ės 
atitinka Reglamento (EB) Nr. 692/2008 I priedo 3.1.4 punkte nusta ­
tytas išpl ėtimo taisykles, patvirtinimo institucijos, laikydamosi šio 
reglamento XXI priedo 6 papildomo priedo 1 pried ėlio reikalavim ų, 
per trejus metus nuo Reglamento (EB) Nr. 715/2007 10 straipsnio 
4 dalyje nurodyt ų datų pagal Reglamento (EB) Nr. 692/2008 
III priedo 3.13 punkt ą atliktas proced ūras pripaž įsta priimtinomis;  ▼B
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 22  
c) jei 1/I tipo bandymas buvo atliktas ir užbaigtas pagal Reglamento 
(EB) Nr. 692/2008 VII pried ą per trejus metus nuo Reglamento (EB) 
Nr. 715/2007 10 straipsnio 4 dalyje nurodyt ų datų, patvirtinimo 
institucijos, vertindamos šio reglamento VII priedo reikalavim ų 
vykdymą, patvarumo įrodymus pripaž įsta lygiaver čiais. 
▼M3 
Pagal šį punktą galimybė naudoti bandym ų rezultatus, gautus atlikus 
ir užbaigus Reglamente (EB) Nr. 692/2008 nustatytas proced ūras, 
suteikiama tik d ėl tų WLTP interpoliacijos šeimai priklausan čių 
transporto priemoni ų, kurios atitinka Reglamento (EB) 
Nr. 692/2008 I priedo 3.3.1 punkte nustatytas išpl ėtimo taisykles.  
▼B 
6. Siekdama užtikrinti vienodas anks čiau galiojan čių tipo patvirti ­
nimų naudojimo s ąlygas, Komisija išnagrin ėja Direktyvos 2007/46/EB 
V skyriaus poveik į taikant š į reglament ą. 
▼M1 
7. Iki 5 met ų ir 4 m ėnesių po Reglamento (EB) Nr. 715/2007 
10 straipsnio 4 ir 5 dalyse nurodyt ų datų IIIA priedo 2.1 punkto reika ­
lavimai netaikomi smulki ųjų gamintoj ų pagamint ų transporto priemoni ų, 
kurių tipo patvirtinimai suteikti pagal Reglament ą (EB) Nr. 715/2007, 
išmetamųjų teršalų kiekiui, kaip apibr ėžta 2 straipsnio 32 dalyje. Ta čiau 
laikotarpiais 3 met ų iki 5 met ų ir 4 mėnesių nuo Reglamento (EB) Nr. 
715/2007 10 straipsnio 4 dalyje nurodyt ų datų ir nuo 4 met ų iki 5 met ų 
4 mėnesių nuo Reglamento (EB) Nr. 715/2007 10 straipsnio 5 dalyje 
nurodytų datų, smulkieji gamintojai vykdo j ų pagamint ų transporto prie ­
monių realiomis važiavimo s ąlygomis išmetam ų teršalų kiekio steb ėseną 
ir teikia ataskaitas.  
▼M3 
8. II priedo B dalis taikoma nuo 2019 m. sausio 1 d. patvirtint ų tipų 
M1 ir M2 kategorij ų bei N1 kategorijos I klas ės transporto priemon ėms 
ir nuo 2019 m. rugs ėjo 1 d. patvirtint ų tipų N1 kategorijos II ir III klasi ų 
bei N2 kategorijos transporto priemon ėms. Ji taip pat taikoma visoms 
nuo 2019 m. rugs ėjo 1 d. užregistruotoms M1 ir M2 kategorij ų bei 
N1 kategorijos I klas ės transporto priemon ėms ir visoms nuo 2020 m. 
rugsėjo 1 d. užregistruotoms N1 kategorijos II ir III klasi ų bei N2 kate ­
gorijos transporto priemon ėms. Visais kitais atvejais taikoma II priedo 
A dalis.  
9. Nuo 2020 m. sausio 1 d., jei tai yra 4a straipsnyje nurodytos M1 ir 
N1 kategorij ų I klasės transporto priemon ės, ir nuo 2021 m. sausio 1 d., 
jeigu tai yra 4a priede nurodytos N1 kategorijos II ir III klasi ų trans­
porto priemon ės, nacionalin ės valdžios institucijos nesuteikia EB tipo 
patvirtinimo ar nacionalinio tipo patvirtinimo nauj ų tipų transporto prie ­
monėms, kurios d ėl priežasčių, susijusių su teršal ų išmetimu ar degal ų 
sąnaudomis, neatitinka 4a straipsnyje nustatyt ų reikalavim ų. 
Nuo 2021 m. sausio 1 d., jei tai yra 4a straipsnyje nurodytos M1 ir 
N1 kategorij ų I klasės transporto priemon ės, ir nuo 2022 m. sausio 1 d., 
jeigu tai yra 4a priede nurodytos N1 kategorijos II ir III klasi ų trans­
porto priemon ės, nacionalin ės valdžios institucijos draudžia registruoti, 
parduoti arba prad ėti eksploatuoti naujas transporto priemones, kurios 
neatitinka to straipsnio reikalavim ų. ▼M2
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 23  
10. Nuo 2019 m. rugs ėjo 1 d. nacionalin ės institucijos draudžia 
registruoti, parduoti arba prad ėti eksploatuoti naujas transporto prie ­
mones, kurios neatitinka Direktyvos 2007/46/EB su pakeitimais, pada ­
rytais Komisijos reglamentu (ES) 2018/1832 (  1 ), IX priede nustatyt ų 
reikalavim ų. 
Visų transporto priemoni ų, kurios užregistruojamos nuo 2019 m. 
sausio 1 d. iki rugpj ūčio 31 d. ir kurioms nauji tipo patvirtinimai sutei ­
kiami tuo pa čiu laikotarpiu, atveju, kai Direktyvos 2007/46/EB su 
pakeitimais, padarytais Reglamentu (ES) 2018/1832, IX priede nurodyta 
informacija dar n ėra įtraukta į atitikties sertifikat ą, šią informacij ą 
gamintojas nemokamai pateikia per penkias darbo dienas nuo akredituo ­
tosios laboratorijos arba technin ės tarnybos prašymo, pateikto norint 
atlikti bandymus pagal II pried ą. 
11. 4a straipsnio reikalavimai netaikomi tipo patvirtinimams, sutei ­
kiamiems smulkiesiems gamintojams.  
▼B 
16 straipsnis  
Direktyvos 2007/46/EB pakeitimai  
Direktyva 2007/46/EB iš dalies kei čiama pagal šio reglamento XVIII 
priedą. 
17 straipsnis  
Reglamento (EB) Nr. 692/2008 pakeitimai  
Reglamentas (EB) Nr. 692/2008 iš dalies kei čiamas taip:  
1) 6 straipsnio 1 dalis pakei čiama taip:  
„1. Jeigu laikomasi vis ų susijusių reikalavim ų, patvirtinimo insti ­
tucija išduoda EB tipo patvirtinim ą ir pagal Direktyvos 2007/46/EB 
VII priede nustatyt ą numeravimo sistem ą suteikia tipo patvirtinimo 
numerį. 
Nepažeidžiant Direktyvos 2007/46/EB VII priedo nuostat ų, tipo 
patvirtinimo numerio tre čiasis segmentas sudaromas pagal šio regla ­
mento I priedo 6 pried ėlį. 
Patvirtinimo institucija nepriskiria to paties numerio kitam transporto 
priemonės tipui.  
Laikoma, kad Reglamento (EB) Nr. 715/2007 reikalavim ų yra laiko ­
masi, jeigu įvykdomos visos šios s ąlygos:  ▼M3 
( 1 ) 2018 m. lapkri čio 5 d. Komisijos reglamentas (ES) 2018/1832, kuriuo, 
siekiant patobulinti tipo patvirtinimo atsižvelgiant į lengvųjų keleivini ų ir 
komercini ų transporto priemoni ų išmetam ų teršalų kiekį bandymus ir proce ­
dūras, įskaitant skirtus eksploatuojam ų transporto priemoni ų atitikčiai patik­
rinti ir realiomis važiavimo s ąlygomis išmetam ų teršalų kiekiui nustatyti, ir 
nustatyti degal ų ir elektros energijos s ąnaudų stebėsenos įtaisus, iš dalies 
keičiama Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2007/46/EB, Komisijos 
reglamentas (EB) Nr. 692/2008 ir Komisijos reglamentas (ES) 2017/1151 
(OL L 301, 2018 11 27, p. 1).
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 24  
a) laikomasi šio reglamento 3 straipsnio 10 dalies reikalavim ų; 
b) laikomasi šio reglamento 13 straipsnio reikalavim ų; 
c) transporto priemonė buvo patvirtinta pagal JT EEK taisykles 
Nr. 83 su 07 serijos pakeitimais, Nr. 85 su jos papildymais, 
Nr. 101 (3 redakcija, įskaitant 01 serijos pakeitimus ir j ų papil­
dymus) ir, jeigu tai yra sl ėginio uždegimo variklius turin čios 
transporto priemon ės, Nr. 24 III dal į su 03 serijos pakeitimais.  
d) laikomasi 5 straipsnio 11 ir 12 dali ų reikalavim ų.“ 
2) pridedamas šis 16a straipsnis:  
„16a straipsnis  
Pereinamojo laikotarpio nuostatos 
Nuo 2017 m. rugsėjo 1 d., jei tai yra M1 bei M2 kategorij ų ir N1 
kategorijos I klas ės transporto priemon ės, ir nuo 2018 m. rugs ėjo 
1 d., jeigu tai yra N1 kategorijos II bei III klasi ų ir N2 kategorijos 
transporto priemon ės, šis reglamentas taikomas tik siekiant įvertinti 
transporto priemon ėms, kurių tipas buvo patvirtintas iki nurodyt ų 
datų pagal šį reglament ą, taikomus reikalavimus dė l: 
a) gamybos atitikties pagal 8 straipsn į; 
b) eksploatacijos atitikties pagal 9 straipsn į; 
c) transporto priemonės OBD sistemos ir remonto bei prieži ūros 
informacijos prieigos pagal 13 straipsn į. 
Šis reglamentas taip pat taikomas tada, kai taikoma įgyvendinimo 
Komisijos reglamentuose (ES) 2017/1152 (*) ir (ES) 2017/1153 (**) 
nustatyta atitikties proced ūra. 
___________ 
(*) 2017 m. birželio 2 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas 
(ES) 2017/1152, kuriuo nustatoma dė l reglamentuojamos leng ­
vųjų komercini ų transporto priemoni ų bandymo procedū ros 
pakeitimo reikaling ų koreliacijos parametr ų nustatymo meto ­
dika ir iš dalies kei čiamas Įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 
293/2012 (žr. šio Oficialiojo leidinio p. 644).  
(**) 2017 m. birželio 2 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas 
(ES) 2017/1153, kuriuo nustatoma d ėl reglamentuojamos 
bandymo proced ūros pakeitimo reikaling ų koreliacijos para ­
metrų nustatymo metodika ir iš dalies keič iamas Reglamentas 
(ES) Nr. 1014/2010 (žr. šio Oficialiojo leidinio p. 679).“  
3) I priedas iš dalies kei čiamas pagal šio reglamento XVII pried ą. ▼B
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 25  
18 straipsnis  
Komisijos reglamento (ES) Nr. 1230/2012 pakeitimai  ( 1 ) 
Reglamento (ES) Nr. 1230/2012 2 straipsnio 5 dalis pakei čiama taip:  
„5) pasirenkamosios įrangos mas ė – pasirenkamos įrangos derini ų, 
kurie, be standartin ės įrangos, gali b ūti įrengti transporto prie ­
monėje pagal gamintojo specifikacijas, didžiausia mas ė;“. 
▼M3 __________  
▼B 
19 straipsnis  
Panaikinimas  
Reglamentas (EB) Nr. 692/2008 panaikinamas nuo 2022 m. sausio 1 d.  
20 straipsnis  
Įsigaliojimas ir taikymas  
Šis reglamentas įsigalioja dvidešimt ą dieną po jo paskelbimo  Europos 
Sąjungos oficialiajame leidinyje . 
Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstyb ėse 
narėse. ▼B 
( 1 ) 2012 m. gruodžio 12 d. Komisijos reglamentas (ES) Nr. 1230/2012, kuriuo 
įgyvendinamas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) 
Nr. 661/2009 d ėl variklini ų transporto priemoni ų, jų priekabų ir joms skirt ų 
sistemų, sudėtinių dalių bei atskir ų techninių mazgų tipo patvirtinimo, atsiž ­
velgiant į jų bendrąją saugą, reikalavim ų ir iš dalies kei čiama Europos Parla ­
mento ir Tarybos direktyva 2007/46/EB (OL L 353, 2012 12 21, p. 31).
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 26  
PRIEDŲ SĄRAŠAS  
I PRIEDAS EB tipo patvirtinimo administracin ės nuostatos  
1 priedėlis Gamybos atitikties patikra atliekant 1 tipo bandym ą. 
Statistinis metodas  
2 priedėlis Su EV gamybos atitiktimi susij ę skaičiavimai  
3 priedėlis Pavyzdinis informacinis dokumentas  
3a priedėlis Išpl ėstas duomen ų rinkinys  
3b priedėlis AECS vertinimo metodika  
4 priedėlis Pavyzdinis EB tipo patvirtinimo sertifikatas  
5 priedėlis OBD sistemos informacija  
6 priedėlis EB tipo patvirtinimo sertifikat ų numeravimo sistema  
7 priedėlis Gamintojo parengtas OBD sistemos eksploatacini ų 
savybių reikalavim ų atitikties sertifikatas  
8 a pried ėlis Bandym ų ataskaitos  
8b priedėlis Kelio apkrovos bandym ų ataskaita  
8c priedėlis Bandym ų lapo šablonas  
8d priedėlis Degal ų garavimo išlak ų kiekio bandym ų ataskaita  
II PRIEDAS Eksploatuojam ų transporto priemoni ų atitiktis  
1 priedėlis Eksploatuojam ų transporto priemoni ų atitikties patikra  
2 priedėlis Statistin ė eksploatuojam ų transporto priemoni ų išme­
timo sistem ų išmetamų teršalų kiekio atitikties patikros 
tvarka  
3 priedėlis Atsakomyb ė už eksploatuojam ų transporto priemoni ų 
atitiktį 
IIIA PRIEDAS Realiomis važiavimo s ąlygomis išmetamas teršal ų 
kiekis (RDE)  
1 priedėlis Transporto priemoni ų išmetamųjų teršalų kiekio nusta ­ 
tymo nešiojam ąja išmetam ųjų teršalų kiekio matavimo 
sistema (PEMS) bandymo proced ūra 
2 priedėlis PEMS komponent ų ir signal ų specifikacijos bei kali ­ 
bravimas  
3 priedėlis PEMS ir nesusietinais matuokliais nustatyto išmeta ­ 
mųjų dujų masės srauto patvirtinimas  
4 priedėlis Išmetam ųjų teršalų kiekio nustatymas  
5 priedėlis Bendrosios važiavimo dinamikos patikra taikant slan ­ 
kiojo vidurkinimo intervalo metod ą 
6 priedėlis Galutinio realiomis važiavimo s ąlygomis išmetamo 
teršalų kiekio apskai čiavimas  
7 priedėlis Transporto priemoni ų parinkimas PEMS bandymui, kai 
suteikiamas pradinis tipo patvirtinimas  
7a priedėlis Važiavimo dinamikos patikra  
7b priedėlis PEMS maršruto suminio teigiamo aukš čio padidėjimo 
nustatymo proced ūra ▼B
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 27  
8 priedėlis Duomen ų mainų ir pranešim ų teikimo reikalavimai  
9 priedėlis Gamintojo parengtas atitikties sertifikatas 
Gamintojo parengtas atitikties sertifikatas su įprastomis 
važiavimo s ąlygomis išmetamo teršal ų kiekio reikala ­ 
vimais  
IV PRIEDAS Tipo patvirtinimui atsižvelgiant į transporto priemon ės 
tinkamum ą eksploatuoti keliuose suteikti b ūtini išmeta ­ 
mųjų teršalų kiekio duomenys  
1 priedėlis Anglies monoksido kiekio, išmetamo varikliui veikiant 
tuščiąja eiga, matavimas (2 tipo bandymas)  
2 priedėlis D ūmų neskaidrumo matavimas  
V PRIEDAS Karterio išmetam ųjų dujų kiekio patikra (3 tipo 
bandymas)  
VI PRIEDAS Degal ų garavimo išlak ų kiekio nustatymas (4 tipo 
bandymas)  
1 priedėlis 4 tipo bandymo proced ūros ir sąlygos  
VII PRIEDAS Taršos kontrol ės įtaisų patvarumo patikra (5 tipo 
bandymas)  
1 priedėlis Standartinis bandym ų ant stendo ciklas (SBSC)  
2 priedėlis Standartinis bandym ų ant dyzelinio stendo ciklas 
(SDBC).  
3 priedėlis Standartinis kelio ciklas (SKC)  
VIII PRIEDAS Vidutinio teršal ų kiekio, išmetamo esant žemai 
aplinkos oro temperat ūrai, patikra (6 tipo bandymas)  
IX PRIEDAS Etalonini ų degalų specifikacijos  
X PRIEDAS Rezervuota  
XI PRIEDAS Motorini ų transporto priemoni ų vidinės diagnostikos 
(OBD) sistemos  
1 priedėlis Vidin ės diagnostikos (OBD) sistem ų veikimo aspektai  
2 priedėlis Transporto priemoni ų šeimos pagrindin ės charakteris ­ 
tikos  
XII PRIEDAS Transporto priemoni ų, kuriose įdiegtos ekologin ės 
naujovės, tipo patvirtinimas ir transporto priemoni ų, 
pateiktų patvirtinti pagal pakopin ę arba individualaus 
transporto priemon ės tipo patvirtinimo proced ūrą, 
išmetamo co  2 kiekio ir degal ų sąnaudų nustatymas  
XIII PRIEDAS Pakaitini ų taršos kontrol ės įtaisų, kaip atskir ų techninių 
agregatų, EB tipo patvirtinimas  
1 priedėlis Pavyzdinis informacinis dokumentas  
2 priedėlis Pavyzdinis EB tipo patvirtinimo sertifikatas  
3 priedėlis Pavyzdinis EB tipo patvirtinimo ženklas  
XIV PRIEDAS Transporto priemon ės OBD sistemos ir transporto prie ­ 
monės remonto ir prieži ūros informacijos prieiga  
1 priedėlis Atitikties sertifikatas  
XV PRIEDAS Rezervuota  
XVI PRIEDAS Transporto priemoni ų, kurių išmetam ųjų teršalų papil­ 
domo apdorojimo sistemose naudojamas reagentas, 
reikalavimai  
XVII PRIEDAS Reglamento (EB) Nr. 692/2008 daliniai pakeitimai  
XVIII PRIEDAS Direktyvos 2007/46/EB daliniai pakeitimai  
XIX PRIEDAS Reglamento (ES) Nr. 1230/2012 daliniai pakeitimai  
XX PRIEDAS Variklio naudingosios galios matavimas  
XXI PRIEDAS 1 tipo išmetam ųjų teršalų bandymo proced ūros 
XXII PRIEDAS Transporto priemon ėje įrengti degal ų ir (arba) elektros 
energijos s ąnaudų stebėsenos įtaisai  ▼B
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 28  
I PRIEDAS  
EB TIPO PATVIRTINIMO ADMINISTRACIN ĖS NUOSTATOS  
1. PAPILDOMI EB TIPO PATVIRTINIMO REIKALAVIMAI  
1.1. Papildomi reikalavimai vieneriop ų degalų dujomis varomoms 
transporto priemon ėms ir dvejop ų degalų dujomis varomoms 
transporto priemon ėmis 
1.1.1. Papildomi reikalavimai, taikomi suteikiant tipo patvirtinim ą vieneriop ų 
degalų dujomis varomoms transporto priemon ėms ir dvejop ų degalų 
dujomis varomoms transporto priemon ėms, yra nustatyti JT EEK taisy ­
klės Nr. 83 12 priedo 1, 2 ir 3 dalyse bei 1 ir 2 pried ėliuose, išskyrus 
toliau nurodytas išimtis.  
1.1.2. JT EEK taisykl ės Nr. 83 12 priedo 3.1 2 ir 3.1.4 punktuose nurodyti 
etaloniniai degalai turi b ūti suprantami kaip nuoroda į atitinkamas 
etaloninių degalų specifikacijas, pateiktas šio reglamento IX priedo A 
skirsnyje.  
▼M3 
1.1.3. Jei tai yra SND arba GD, naudojami tie degalai, kuriuos gamintojas 
pasirenka naudingajai galiai matuoti pagal šio reglamento XX pried ą. 
Pasirinkti degalai nurodomi informaciniame dokumente, pateiktame šio 
reglamento I priedo 3 pried ėlyje. 
▼B 
1.2. Papildomi reikalavimai mišri ų degalų transporto priemon ėms 
Papildomi mišri ų degalų transporto priemoni ų tipo patvirtinimo reika ­
lavimai yra tokie, kaip nustatyta JT EEK taisykl ės Nr. 83 4.9 punkte.  
2. PAPILDOMI TECHNINIAI REIKALAVIMAI IR BANDYMAI  
2.1. Smulkieji gamintojai  
2.1.1. 3 straipsnio 3 dalyje min ėtų teisės aktų sąrašas:  
Teisės aktas  Reikalavimai  
Kalifornijos taisykli ų kodekso 
(leidykla „Barclay’s Publishing“) 
13 skyriaus 1961 skirsnio a dalis 
ir 1961 skirsnio b dalies 1 punkto 
C papunk čio 1 dalis, taikomos 
2001 m. pagamintoms ir naujesni ų 
modelių transporto priemon ėms, 
bei 1968.1, 1968.2, 1968.5, 1976 
ir 1975 skirsniai.  Tipo patvirtinimai turi b ūti 
suteikti pagal Kalifornijos 
taisyklių kodeks ą, taikom ą 
naujausių modelio met ų lengvie­
siems krovininiams 
automobiliams.  
2.2. Degal ų bakų pildymo angos  
2.2.1. Reikalavimai degal ų bakų pildymo angoms yra nustatyti XXI 
priedo 5.4.1 ir 5.4.2 punktuose ir tolesniame 2.2.2 punkte.  
2.2.2. Turi b ūti pasirūpinta, kad degalai per daug negaruot ų ir nenutek ėtų 
tuomet, kai n ėra degalų bako dangtelio. Tai užtikrinama viena iš ši ų 
priemonių: 
a) automatiškai atsidaran čiu ir užsidaran čiu nenuimamu degal ų 
pildymo angos dangteliu;  ▼B
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 29  
b) konstrukcijos ypatyb ėmis, kurios pad ėtų išvengti pernelyg didelio 
degalų garavimo, kai n ėra degalų pildymo angos dangtelio;  
c) bet kuriomis kitomis priemon ėmis, kurios tur ėtų tokį patį poveikį. 
Galimų priemoni ų pavyzdžiai (s ąrašas nėra baigtinis): prijungtas 
degalų pildymo angos dangtelis, grandin ėle pritvirtintas degal ų 
pildymo angos dangtelis arba dangtelis, rakinamas transporto prie ­
monės varikliui paleisti skirtu raktu. Šiuo atveju rakt ą iš pildymo 
angos dangtelio turi b ūti įmanoma ištraukti tik dangtel į užrakinus.  
2.3. Elektronin ės sistemos saugos nuostatos  
▼M3 
2.3.1. Kiekvienoje išmetam ųjų teršalų kontrolės kompiuter į turinčioje trans ­
porto priemon ėje turi būti numatytos funkcijos, neleidžian čios atlikti 
pakeitimų, išskyrus gamintojo nustatytus atvejus. Gamintojas leidžia 
atlikti patobulinimus, jei jie b ūtini transporto priemon ės diagnostikos, 
techninės priežiūros, apžiūros, modernizavimo arba remonto darbams 
atlikti. Visi kompiuteri ų kodai ar darbiniai parametrai, kuriuos galima 
perprogramuoti, turi b ūti apsaugoti nuo neteis ėto keitimo, o j ų 
apsaugos lygis turi b ūti ne mažesnis už nustatyt ąjį standartu 
ISO 15031-7:2013. Visi kei čiamieji kalibravimo atmintin ės lustai turi 
būti įdėti į sandarią talpyklą ar korpus ą arba apsaugoti elektroniniais 
algoritmais, ir turi b ūti neįmanoma j ų pakeisti be speciali ų įrankių ar 
procedūrų. Leidžiama taip apsaugoti tik tas priemones, kurios yra 
tiesiogiai susijusios su išmetam ųjų teršalų kiekio kalibravimu arba 
transporto priemon ės apsauga nuo vagyst ės. 
2.3.2. Kompiuterio kodais nustatyt ų variklio veikimo parametr ų turi būti 
neįmanoma pakeisti be speciali ų įrankių ir proced ūrų (pvz., sudedamo ­
sios kompiuterio dalys užlydomos arba užsandarinamos, o korpusai 
užplombuojami arba užlydomi).  
2.3.3. Gamintojo prašymu tipo patvirtinimo institucijos gali leisti netaikyti 
2.3.1 ir 2.3.2 punktuose nustatyt ų reikalavim ų transporto priemon ėms, 
kurioms veikiausiai neprireiks apsaugos Svarstydama, ar taikyti išlyg ą, 
patvirtinimo institucija atsižvelgia į šiuos kriterijus (j ų gali būti ir 
daugiau): esam ą darbinių lustų pasiūlą, transporto priemon ės tinka­
mumą veikti didelio našumo s ąlygomis ir numatom ą parduoti trans ­
porto priemoni ų kiekį. 
2.3.4. Programuojamas kompiuterini ų kodų sistemas naudojantys gamintojai 
turi imtis reikiam ų priemoni ų, kad tų sistemų nebūtų galima neteis ėtai 
perprogramuoti. Šios priemon ės turi apimti patobulintas apsaugos nuo 
neteisėto keitimo strategijas ir rašymo apsaugos priemones, kurias 
taikant reikalinga elektronin ė prieiga prie kitoje vietoje esan čio gamin­
tojo prižiūrimo kompiuterio, kuriuo taip pat gal ėtų naudotis nepriklau ­
somi operatoriai, taikydami apsaugos priemones, pateiktas XIV priedo 
2.2 ir 2.3.1 punktuose. Tinkam ą apsaugos nuo neteis ėto keitimo lyg į 
užtikrinan čius metodus patvirtina patvirtinimo institucija.  
2.3.5. Jei sl ėginio uždegimo varikliuose yra įrengti mechaniniai degal ų įpurš­
kimo siurbliai, gamintojai turi imtis tinkam ų veiksmų, kad būtų užtik­
rinta, jog eksploatuojant transporto priemon ę nebūtų įmanoma netei ­
sėtai pakeisti maksimalaus degal ų pripildymo nustatym ų. ▼B
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 30  
2.3.6. Gamintojai turi veiksmingai atgrasyti nuo odometro rodmen ų perpro­
gramavimo borto tinkle, bet kuriame galios pavaros valdiklyje ir 
nuotolinio keitimosi duomenimis si ųstuve, jei taikoma. Gamintojai 
turi taikyti patobulintas apsaugos nuo sisteminio neteis ėto keitimo 
strategijas ir nuo perrašymo apsaugan čias funkcijas siekdami apsaugoti 
odometro rodmen ų vientisum ą. Tinkam ą apsaugos nuo neteis ėto 
keitimo lyg į užtikrinan čius metodus patvirtina patvirtinimo institucija.  
▼B 
2.4. Bandym ų atlikimas  
▼M3 
2.4.1. I.2.4 paveiksle parodyta, kaip atliekami transporto priemon ės tipo 
patvirtinimo bandymai. Specialios bandym ų procedūros aprašytos II, 
IIIA, IV, V, VI, VII, VIII, XI, XVI, XX, XXI ir XXII prieduose.  ▼M3
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 31
 I.2.4 pav.  
Bandymų reikalavim ų taikymas suteikiant tipo patvirtinim ą ir išplečiant patvirtint ą tipą 
Transporto priemon ės kategorija  Transporto priemon ės su kibirkštinio uždegimo varikliais, įskaitant hibridines (1 ) (2 ) Slėginio užde ­
gimo varikl į 
turinčios trans­
porto priemon ės, 
įskaitant 
hibridines  Tik elektra 
varomos 
transporto 
priemonės Vandenilio 
kuro elementu 
varomos trans ­
porto prie ­
monės 
Vieneriop ų degalų Dvejop ų degalų (3 ) Mišri ų degalų (3 ) 
Etaloniniai degalai  
Benzinas 
(E10)  SND  GD / 
biometanas  Vande­
nilis 
(ICE)  Benzinas 
(E10)  Benzinas 
(E10)  Benzinas 
(E10)  Benzinas 
(E10)  Dyzelinas 
(B7) — Vandenilis 
(kuro 
elementas)  SND  GD / 
biometanas  Vandenilis 
(ICE) (4 ) Etanolis 
(E85)  
Dujiniai teršalai 
(1 tipo bandymas)  Taip Taip  Taip  Taip (4 ) Taip 
(abi degal ų 
rūšys) Taip 
(abi degal ų 
rūšys) Taip 
(abi degal ų 
rūšys) Taip 
(abi degal ų 
rūšys) Taip —  —  
KD 
(1 tipo bandymas)  Taip —  —  —  Taip 
(tik 
benzinas)  Taip 
(tik benzinas)  Taip 
(tik benzinas)  Taip 
(abi degal ų 
rūšys) Taip —  —  
KDK  
Taip —  —  —  Taip 
(tik 
benzinas)  Taip 
(tik benzinas)  Taip 
(tik benzinas)  Taip 
(abi degal ų 
rūšys) Taip —  —  
Dujiniai teršalai, RDE (1A 
tipo bandymas)  Taip Taip  Taip  Taip (4 ) Taip (abi 
degalų 
rūšys) Taip (abi 
degalų rūšys) Taip (abi 
degalų rūšys) Taip (abi 
degalų rūšys) Taip —  —  
KDK, RDE (1A tipo 
bandymas) (5 ) Taip —  —  —  Taip (tik 
benzinas)  Taip (tik 
benzinas)  Taip (tik 
benzinas)  Taip (abi 
degalų rūšys) Taip —  —  
ATCT bandymas (14 °C)  
Taip Taip  Taip  Taip (4 ) Taip 
(abi degal ų 
rūšys) Taip 
(abi degal ų 
rūšys) Taip 
(abi degal ų 
rūšys) Taip 
(abi degal ų 
rūšys) Taip —  —  ▼M3
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 32
 Transporto priemon ės kategorija  Transporto priemon ės su kibirkštinio uždegimo varikliais, įskaitant hibridines (1 ) (2 ) Slėginio užde ­
gimo varikl į 
turinčios trans­
porto priemon ės, 
įskaitant 
hibridines  Tik elektra 
varomos 
transporto 
priemonės Vandenilio 
kuro elementu 
varomos trans ­
porto prie ­
monės 
Vieneriop ų degalų Dvejop ų degalų (3 ) Mišri ų degalų (3 ) 
Išmetamieji teršalai varikliui 
veikiant tuš čiąja eiga 
(2 tipo bandymas)  Taip Taip  Taip  —  Taip 
(abi degal ų 
rūšys) Taip 
(abi degal ų 
rūšys) Taip 
(tik benzinas)  Taip 
(abi degal ų 
rūšys) — —  —  
Išmetamosios karterio dujos 
(3 tipo bandymas)  Taip Taip  Taip  —  Taip 
(tik 
benzinas)  Taip 
(tik benzinas)  Taip 
(tik benzinas)  Taip 
(tik benzinas)  — —  —  
Degalų garavimo išlakos 
(4 tipo bandymas)  Taip —  —  —  Taip 
(tik 
benzinas)  Taip 
(tik benzinas)  Taip 
(tik benzinas)  Taip 
(tik benzinas)  — —  —  
Ilgaamžiškumas 
(5 tipo bandymas)  Taip Taip  Taip  Taip  Taip 
(tik 
benzinas)  Taip 
(tik benzinas)  Taip 
(tik benzinas)  Taip 
(tik benzinas)  Taip —  —  
Išmetamieji teršalai esant 
žemai temperat ūrai 
(6 tipo bandymas)  Taip —  —  —  Taip 
(tik 
benzinas)  Taip 
(tik benzinas)  Taip 
(tik benzinas)  Taip 
(abi degal ų 
rūšys) — —  —  
Eksploatuojam ų transporto 
priemonių atitiktis  
Taip Taip  Taip  Taip  Taip 
(suteikiant 
tipo 
patvirtinim ą) Taip 
(suteikiant 
tipo 
patvirtinim ą) Taip 
(suteikiant 
tipo 
patvirtinim ą) Taip 
(abi degal ų 
rūšys) Taip —  —  
Vidinė diagnostika  Taip Taip  Taip  Taip  Taip  Taip  Taip  Taip  Taip  —  —  
Išmetamas CO  2 kiekis, 
degalų sąnaudos, elektros 
energijos s ąnaudos ir elek ­
trinė rida  Taip Taip  Taip  Taip  Taip 
(abi degal ų 
rūšys) Taip 
(abi degal ų 
rūšys) Taip 
(abi degal ų 
rūšys) Taip 
(abi degal ų 
rūšys) Taip Taip  Taip  ▼M3
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 33
 Transporto priemon ės kategorija  Transporto priemon ės su kibirkštinio uždegimo varikliais, įskaitant hibridines (1 ) (2 ) Slėginio užde ­
gimo varikl į 
turinčios trans­
porto priemon ės, 
įskaitant 
hibridines  Tik elektra 
varomos 
transporto 
priemonės Vandenilio 
kuro elementu 
varomos trans ­
porto prie ­
monės 
Vieneriop ų degalų Dvejop ų degalų (3 ) Mišri ų degalų (3 ) 
Dūmų neskaidrumas  — —  —  —  —  —  —  —  Taip  —  —  
Variklio galia  Taip Taip  Taip  Taip  Taip  Taip  Taip  Taip  Taip  Taip  Taip  
(1 ) Specialios vandeniliu ir mišriais degalais, kuri ų sudėtyje yra biodyzelino, varom ų transporto priemoni ų bandymo proced ūros bus nustatytos v ėliau. 
(2 ) Kietųjų dalelių masės ir kietųjų dalelių kiekio ribin ės vertės ir atitinkamos matavimo proced ūros taikomos tik transporto priemon ėms su tiesioginio įpurškimo varikliais. 
(3 ) Jei dvejop ų degalų transporto priemon ė yra pateikta kartu su mišri ų degalų transporto priemone, taikomi abiej ų bandymų reikalavimai. 
(4 ) Kai transporto priemon ė varoma vandeniliu, nustatomas tik išmetamas NO  x kiekis. 
(5 ) Kietųjų dalelių skaičiaus RDE bandymas taikomas tik toms transporto priemon ėms, kurių „Euro 6“ išmetam ųjų teršalų ribinės vertės nustatytos Reglamento (EB) Nr. 715/2007 I priedo 2 lentel ėje. ▼M3
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 34  
3. PATVIRTINTO TIPO IŠPL ĖTIMAS  
3.1. Patvirtinto tipo išpl ėtimas atsižvelgiant į pro išmetimo vamzd į 
išmetamų teršalų kiekį (1 ir 2 tip ų bandymai)  
▼M3 
3.1.1. Patvirtinto tipo išpl ėtimas transporto priemon ėms suteikiamas, jei jos 
atitinka 2 straipsnio 1 dalyje nustatytus kriterijus arba jei jos atitinka 2 
straipsnio 1 dalies a ir c punktuose nustatytus kriterijus ir visus šiuos 
kriterijus:  
a) XXI priedo 7 papildomo priedo A7/1 lentel ėje nustatytame 9 etape 
iš bandomosios transporto priemon ės išmetamas teršal ų kiekis yra 
ne didesnis už išmetam ą CO  2 kiekį, gautą iš interpoliacijos linijos, 
atitinkančios bandomosios transporto priemon ės ciklo energijos 
poreikį; 
b) naujas interpoliacijos intervalas neviršija didžiausiojo intervalo, 
nustatyto XXI priedo 6 papildomo priedo 2.3.2.2 punkte;  
c) išmetam ųjų teršalų kiekis neviršija rib ų, nustatytų Reglamento (EB) 
Nr. 715/2007 I priedo 2 lentel ėje. 
3.1.1.1. Patvirtinto tipo išpl ėtimas sukuriant interpoliacijos šeim ą nesutei­
kiamas, jei tipo patvirtinimas buvo suteiktas tik d ėl daug CO  2 išme­
tančios transporto priemon ės. 
▼B 
3.1.2. Transporto priemon ės, turinčios periodiškai regeneruojamas sistemas  
▼M3 
Jei Ki bandymai atlikti pagal XXI priedo 6 papildomo priedo 1 prie ­
dėlį (WLTP), patvirtinto tipo išpl ėtimas suteikiamas transporto priemo ­
nėms, jei jos atitinka XXI priedo 5.9 punkte nustatytus kriterijus.  
▼B 
Jei Ki bandymai atlikti pagal JT EEK taisykl ės Nr. 83 13 pried ą 
(NEDC), patvirtinto tipo išpl ėtimas suteikiamas transporto priemon ėms 
pagal Reglamento (EB) Nr. 692/2008 I priedo 3.1.4 punkto reikala ­
vimus.  
▼M3 
3.2. Patvirtinto tipo išpl ėtimas atsižvelgiant į degalų garavimo išlakas 
(4 tipo bandymas)  
3.2.1. Kai bandymai atliekami pagal JT EEK taisykl ės Nr. 83 6 pried ą [1 
dienos naujasis Europos važiavimo ciklas (NEDC)] arba Reglamento 
(EB) Nr. 2017/1221 pried ą [2 dienų NEDC], patvirtinto tipo išpl ėtimas 
suteikiamas transporto priemon ėms su įrengta degal ų garavimo išlak ų 
kontrolės sistema, jei jos atitinka šias s ąlygas:  
3.2.1.1. pagrindinis degal ų / oro dozavimo principas (t. y. degal ų įpurškimas 
vienoje vietoje) turi b ūti toks pats;  
3.2.1.2. degal ų bako forma turi b ūti tokia pati, o medžiaga, iš kurios paga ­
mintas degal ų bakas ir skyst ųjų degalų žarnelės, turi būti techniniu 
požiūriu lygiavert ė; 
3.2.1.3. turi b ūti bandomas žarneli ų skerspjūvio ir apytikslio ilgio poži ūriu 
blogiausias transporto priemon ės pavyzdys. Už tipo patvirtinimo 
bandymus atsakinga technin ė tarnyba sprendžia, ar galima naudoti 
nevienodus gar ų ir skysčio skirtuvus;  
3.2.1.4. degal ų bako tūris neturi skirtis daugiau kaip ± 10 %;  ▼B
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 35  
3.2.1.5. degal ų bako apsauginiai vožtuvai turi b ūti vienodai sureguliuoti;  
3.2.1.6. degal ų garų surinkimo b ūdas turi b ūti vienodas, t. y. gaudykl ės forma 
ir tūris, laikykla, oro filtras (jeigu naudojamas degal ų garavimo išla ­
koms kontroliuoti) ir kiti parametrai turi b ūti vienodi;  
3.2.1.7. surinkt ų garų prapūtimo būdai turi b ūti vienodi (pvz., oro srautas, 
prapūtimo pradžia arba prap ūtimo tūris transporto priemon ės kondicio ­
navimo prieš bandym ą ciklo metu);  
3.2.1.8. degal ų dozavimo sistemos sandarinimo ir ventiliacijos b ūdai turi b ūti 
vienodi.  
3.2.2. Kai bandymai atliekami pagal VI pried ą [dviejų dienų WLTP], patvir ­
tinto tipo išpl ėtimas suteikiamas transporto priemon ėms su įrengta 
degalų garavimo išlak ų kontrolės sistema, jei jos atitinka VI priedo 
5.5.1 punkte nustatytus reikalavimus:  
3.2.3. Patvirtinto tipo išpl ėtimas suteikiamas šioms transporto priemon ėms: 
3.2.3.1. su skirtingo t ūrio varikliais;  
3.2.3.2. su skirtingos galios varikliais;  
3.2.3.3. su automatin ėmis ir mechanin ėmis pavar ų dėžėmis; 
3.2.3.4. su dviem ir keturiais varomaisiais ratais;  
3.2.3.5. skirtingos k ėbulo formos; ir  
3.2.3.6. su skirtingo dydžio ratais ir padangomis.  
▼B 
3.3. Patvirtinto tipo išpl ėtimo suteikimas atsižvelgiant į taršos kontrol ės 
įtaisų patvarum ą (5 tipo bandymas)  
3.3.1. Patvirtinto tipo išpl ėtimas suteikiamas skirting ų tipų transporto priemo ­
nėms, jei toliau nurodyti transporto priemon ės, variklio arba taršos 
kontrolės sistemos parametrai yra tokie patys arba neviršija nustatyt ų 
leidžiamųjų nuokrypi ų. 
3.3.1.1. Transporto priemon ė: 
Inercinės apkrovos kategorija: dvi gretimos didesn ės inercin ės 
apkrovos kategorijos ir bet kuri mažesn ė gretima inercin ės apkrovos 
kategorija.  
Bendra kelio apkrova važiuojant 80 km/h grei čiu: + 5 % didesn ė ir bet 
kokia mažesn ė vertė. 
3.3.1.2. Variklis:  
a) variklio cilindr ų tūris (± 15 %);  
b) vožtuv ų kiekis ir valdymas;  
c) degalų sistema;  
d) aušinimo sistemos tipas;  
e) degimo procesas.  
3.3.1.3. Taršos kontrol ės sistemos parametrai:  
a) kataliziniai keitikliai ir kiet ųjų dalelių gaudyklės: 
katalizinių keitiklių, filtrų ir element ų skaičius; 
katalizinių keitiklių ir filtrų dydis (monolito t ūris ± 10 %);  ▼M3
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 36  
katalizės tipas (oksidacija, trij ų pakopų, mažo NOx kiekio 
gaudyklė, selektyviosios katalizin ės redukcijos (SEK) sistema, 
mažo NO  x kiekio katalizatorius ar kt.);  
brangiųjų metalų kiekis (toks pats arba didesnis);  
brangiųjų metalų rūšis ir santykis (± 15 %);  
substratas (strukt ūra ir medžiaga);  
korių tankis;  
ne didesnis nei 50 K temperat ūros pokytis prie katalizinio keitiklio 
arba filtro įleidimo angos. Šis temperat ūros pokytis tikrinamas 
vienodomis s ąlygomis, esant 120 km/h grei čiui, taikant 1 tipo 
bandymo apkrov ą; 
b) oro įpūtimas:  
yra ar nėra 
tipas (impulsinis oro įleidimas, oro siurbliai, kita).  
c) EGR:  
yra ar nėra 
tipas (vėsinama ar nev ėsinama, aktyvaus ar pasyvaus valdymo, 
didelio ar mažo sl ėgio). 
3.3.1.4. Patvarumo bandymas gali b ūti atliekamas su transporto priemone, 
kurios kėbulo forma, pavar ų dėžė (automatin ė arba mechanin ė) ir 
ratų arba padang ų dydis skiriasi, palyginti su transporto priemone, 
kuriai prašoma suteikti tipo patvirtinim ą. 
3.4. Patvirtinto tipo išpl ėtimas atsižvelgiant į vidinę diagnostikos 
sistemą 
3.4.1. Patvirtinto tipo išpl ėtimas suteikiamas skirtingoms transporto priemo ­
nėms, kuriose įrengti toks pat variklis ir išmetam ųjų teršalų kontrolės 
sistemos, kaip apibr ėžta XI priedo 2 pried ėlyje. Patvirtinto tipo išpl ė­
timas suteikiamas nepaisant ši ų transporto priemon ės charakteristik ų: 
a) variklio pried ų; 
b) padang ų; 
c) ekvivalentin ės inercijos;  
d) aušinimo sistemos;  
e) bendrojo perdavimo skai čiaus;  
f) transmisijos tipo, taip pat  
g) kėbulo tipo.  
3.5. Patvirtinto tipo išpl ėtimas atliekant žemos temperat ūros bandym ą 
(6 tipo bandym ą) 
3.5.1. Skirtingos etalonin ės masės transporto priemon ės 
3.5.1.1. Patvirtinto tipo išpl ėtimas suteikiamas tik toms transporto priemon ėms, 
kurių etaloninei masei reikia naudoti dviej ų gretimų didesnių dydžių 
ekvivalentines inercines apkrovas ar bet koki ą mažesnę ekvivalentin ę 
inercinę apkrovą. 
3.5.1.2. Jei tai N kategorijos transporto priemon ės ir jau patvirtintos transporto 
priemonės išmetam ųjų teršalų kiekis neviršija transporto priemonei, 
kurios patvirtinto tipo išpl ėtimą prašoma suteikti, nustatyt ų ribų, 
patvirtinto tipo išpl ėtimas suteikiamas tik mažesn ės etalonin ės masės 
transporto priemon ėms. 
3.5.2. Transporto priemon ės su skirtingais bendraisiais perdavimo skai čiais 
3.5.2.1. Transporto priemon ėms su skirtingais perdavimo skai čiais patvirtinto 
tipo išplėtimas suteikiamas tik tam tikromis s ąlygomis.  ▼B
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 37  
3.5.2.2. Norint nustatyti, ar galima suteikti patvirtinto tipo išpl ėtimą, apskai­ 
čiuojamas kiekvieno atliekant 6 tipo bandymus taikomo perdavimo 
skaičiaus santykis 
ðEÞ ¼ ðV 2 Ä V 1 Þ=V 1 
Šiuo atveju variklio s ūkių skaičius yra 1 000 min  –1 , V  1 – transporto 
priemonės, kurios tipas patvirtintas, greitis, V  2 – transporto priemon ės, 
kuriai prašoma suteikti patvirtinto tipo išpl ėtimą, greitis.  
3.5.2.3. Jei bet kuriam perdavimo skai čiui apskai čiuotas santykis E ≤ 8 %, 
patvirtinto tipo išpl ėtimas suteikiamas nekartojant 6 tipo bandym ų. 
3.5.2.4. Jei bent vienam perdavimo skai čiui apskai čiuotas santykis E > 8 %, o 
kiekvienam perdavimo skai čiui apskai čiuotas santykis E ≤ 13 %, 6 tipo 
bandymai turi b ūti pakartoti. Bandymai gali b ūti atliekami gamintojo 
pasirinktoje laboratorijoje, jei tam pritaria technin ė tarnyba. Bandym ų 
ataskaita siun čiama už tipo patvirtinimo bandymus atsakingai techninei 
tarnybai.  
3.5.3. Skirtingos etalonin ės masės transporto priemon ės ir transporto prie ­
monės su skirtingais perdavimo skai čiais 
Patvirtinto tipo išpl ėtimas suteikiamas skirtingos etalonin ės masės 
transporto priemon ėms ir transporto priemon ėms su skirtingais perda ­
vimo skai čiais, jei laikomasi vis ų 3.5.1 ir 3.5.2 punktuose nustatyt ų 
sąlygų. 
4. GAMYBOS ATITIKTIS  
4.1. Įvadas  
4.1.1. Kiekviena transporto priemon ė, pagaminta taikant tipo tvirtinimo 
procedūrą pagal šį reglament ą, turi būti pagaminta taip, kad atitikt ų 
tipo patvirtinimo pagal š į reglament ą reikalavimus. Gamintojas įgyven­
dina tinkamas priemones ir dokumentais patvirtintus kontrol ės planus 
ir nustatytais intervalais, kaip nurodyta šiame reglamente, atlieka 
būtinus teršal ų išmetimo ir OBD bandymus, skirtus patikrinti, ar 
nuolatos laikomasi atitikties patvirtintam tipui. Patvirtinimo institucija 
patikrina šias gamintojo priemones ir kontrol ės planus ir jiems pritaria, 
taip pat gamintojo patalpose, įskaitant gamybines ir bandym ų patalpas, 
atlieka auditus bei išmetam ųjų teršalų ir OBD bandymus tam tikrais 
intervalais, kaip nurodyta šiame reglamente, kaip dal į gaminių atitikties 
nuolatinio tikrinimo priemoni ų, aprašytų Direktyvos 2007/46/EB X 
priede.  
▼M3 
4.1.2. Gamintojas patikrina gamybos atitikt į, pagal V, VI, XI, XXI ir XXII 
prieduose aprašytas bandym ų procedūras atlikdamas išmetam ųjų 
teršalų kiekio (žr. Reglamento (EB) Nr. 715/2007 I priedo 2 lentel ę), 
išmetamo CO  2 kiekio (kartu matuojant elektros energijos s ąnaudas 
(EC)), ir, jei taikoma, stebint transporto priemon ės degalų sąnaudų 
matavimo (OBFCM) įtaiso tikslum ą), karterio išmetam ųjų dujų kiekio 
bei garavimo išlak ų kiekio nustatymo bandymus ir OBD sistemos 
bandymą. Todėl į patikrą turi būti įtraukti 1, 3 ir 4 tip ų bandymai ir 
OBD sistemos bandymas, kaip aprašyta 2.4 punkte.  
Tipo patvirtinimo institucija ne trumpiau kaip 5 metus saugo įrašus 
apie visus dokumentus, susijusius su gamybos atitikties bandym ų 
rezultatais, ir, gavusi prašym ą, pateikia juos Komisijai.  
Specialiosios gamybos atitikties patikros proced ūros nustatytos 4.2–4.7 
punktuose ir 1 bei 2 pried ėliuose.  ▼B
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 38  
4.1.3. Gamintojams taikant gamintojo gamybos atitikties patikr ą, 1 tipo 
bandymų, įskaitant OBFCM įtaiso tikslumo steb ėseną, 3 tipo 
bandymų, taip pat 4 tipo bandym ų, susijusių su 3.2 punkte aprašytais 
patvirtinto tipo išpl ėtimais, atveju šeima reiškia gamybos atitikties 
šeimą, o OBD bandym ų, susijusių su 3.4 punkte aprašytais patvirtinto 
tipo išplėtimais, atveju – OBD šeim ą. 
4.1.3.1. Gamybos atitikties šeimos kriterijai  
4.1.3.1.1. M kategorijos transporto priemoni ų ir N1 kategorijos I ir II klasi ų 
transporto priemoni ų atveju gamybos atitikties šeima atitinka interpo ­
liacijos šeim ą, kaip aprašyta XXI priedo 5.6 punkte.  
4.1.3.1.2. N1 kategorijos III klas ės ir N2 kategorijos transporto priemoni ų atveju 
tai pačiai gamybos atitikties šeimai gali priklausyti tik transporto prie ­
monės su šiomis identiškomis transporto priemon ės, galios pavaros ir 
(arba) pavar ų dėžės savybėmis: 
a) vidaus degimo variklio tipas: degal ų rūšis (arba r ūšys, jei tai mišri ų 
degalų arba dvejop ų degalų transporto priemon ės), degimo 
procesas, variklio darbinis t ūris, pilnos apkrovos savyb ės, variklio 
technologija ir įkrovimo sistema bei kitos pagalbin ės variklio 
sistemos arba savyb ės, turinčios reikšmingo poveikio išmetamo 
CO  2 masei WLTP s ąlygomis;  
b) visų galios pavaros komponent ų, turinčių poveikio išmetamo CO  2 
masei, veikimo strategija;  
c) pavarų dėžės tipas (pvz., mechanin ė, automatin ė, CVT) ir modelis 
(pvz., nominalus sukimo momentas, pavar ų, sankabų skaičius ir 
pan.);  
d) varom ųjų ašių skaičius. 
4.1.4. Gamintojo atliekamos gamini ų patikros dažnumas grindžiamas rizikos 
vertinimo metodika, atitinkan čia tarptautin į standartą ISO 31000:2018 
„Rizikos valdymas. Principai ir gair ės“, ir 1 tipo bandymo atveju 
atliekant bent vien ą gamybos atitikties šeimos patikr ą per laikotarp į, 
per kurį pagaminama 5 000 transporto priemoni ų, arba kart ą per metus, 
nelygu, kas įvyksta pirmiau.  
▼B 
4.1.5. Tipo patvirtinim ą suteikusi patvirtinimo institucija gali bet kada patik ­
rinti visose gamybos įmonėse taikomus atitikties kontrol ės metodus.  
Taikant ši ą taisyklę, patvirtinimo institucija bet kuriuo atveju ne re čiau 
kaip kart ą per metus gamintojo patalpose atlieka audit ą siekdama 
patikrinti gamintojo priemones ir dokumentais patvirtintus kontrol ės 
planus pagal rizikos vertinimo metodik ą, atitinkan čią tarptautin į stan­
dartą ISO 31000:2009 „Rizikos valdymas. Principai ir gair ės“. 
▼M3 
Jei tipo patvirtinimo institucijos netenkina gamintojo audito tvarka, 
kaip aprašyta 4.2–4.7 punktuose, turi b ūti atliekamas tiesioginis paga ­
mintų transporto priemoni ų fizinis bandymas.  ▼M3
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 39  
4.1.6. Fizini ų bandym ų patikrų, kurias atlieka patvirtinimo institucija, 
dažnumas grindžiamas gamintojo audito proced ūros pagal rizikos 
vertinimo metodik ą rezultatais ir bet kuriuo atveju neturi b ūti mažesnis 
kaip vienas patikrinimo bandymas per trejus metus.  ►M3 Tipo 
patvirtinimo institucija atlieka šiuos fizinius išmetam ųjų teršalų kiekio 
nustatymo ir OBD bandymus su serijin ės gamybos transporto priemo ­
nėmis, kaip aprašyta 4.2–4.7 punktuose. ◄ 
Jeigu fizinius bandymus atlieka gamintojas, tipo patvirtinimo institu ­
cija gali steb ėti bandymus gamintojo patalpoje.  
4.1.7. Patvirtinimo institucija parengia vis ų auditų ir fizinių bandymų, atliktų 
gamintojo atitikties patikros tikslais, ataskaitas ir saugo jas ne trumpiau 
kaip 10 met ų. Šios ataskaitos tur ėtų būti prieinamos kitoms tipo patvir ­
tinimo institucijoms ir Europos Komisijai, kai tik jos paprašo.  
4.1.8. Neatitikties atveju taikomas Direktyvos 2007/46/EB 30 straipsnis.  
4.2. Transporto priemon ės atitikties patikra atliekant 1 tipo bandym ą 
▼M3 
4.2.1. 1 tipo bandymas atliekamas su serijin ės gamybos transporto priemone, 
pagrįstai priklausan čia gamybos atitikties šeimai, kaip aprašyta 4.1.3.1 
punkte. Bandymo rezultatai yra vert ės, gautos atlikus visas pataisas 
pagal šį reglament ą. Ribinės vertės, pagal kurias tikrinama atitiktis 
teršalų normoms, nurodytos Reglamento (EB) Nr. 715/2007 I priedo 
2 lentelėje. Išmetamo CO  2 kiekio ribin ė vertė turi būti pagal interpo ­
liacijos metodik ą, nustatyt ą XXI priedo 7 papildomame priede, gamin ­
tojo nustatyta pasirinktos transporto priemon ės vertė. Interpoliacijos 
apskaičiavimus turi patikrinti patvirtinimo institucija.  
4.2.2. Iš gamybos atitikties šeimos atsitiktine tvarka atrenkama trij ų trans­
porto priemoni ų imtis. Patvirtinimo institucijai pasirinkus transporto 
priemones, gamintojui draudžiama jas reguliuoti.  
__________  
4.2.3. Statistin ės analizės bandymo kriterij ų apskaičiavimo metodas aprašytas 
1 priedėlyje. 
Gamybos atitikties šeimos gamyba laikoma neatitinkan čia reikalavim ų, 
jei, taikant 1 pried ėlyje nustatytus bandymo kriterijus, gaunamas 
neigiamas sprendimas d ėl vieno arba daugiau teršal ų ir išmetamo 
CO  2 kiekio ver čių. 
Gamybos atitikties šeimos gamyba laikoma atitinkan čia reikalavimus, 
jei, taikant 1 pried ėlyje nustatytus bandymo kriterijus, priimamas 
teigiamas sprendimas d ėl visų teršalų ir išmetamo CO  2 kiekio ver čių. 
▼B 
Kai dėl kurio nors teršalo gautas teigiamas sprendimas, šis sprendimas 
negali būti pakeistas remiantis jokiais papildomais bandymais, atliktais 
norint priimti sprendim ą dėl kitų teršalų ir CO  2 verčių. 
Jeigu nėra teigiamo sprendimo d ėl visų teršalų ir išmetamo CO  2 kiekio 
verčių, atliekamas bandymas su kita transporto priemone (ne daugiau 
kaip 16 transporto priemoni ų), o 1 pried ėlyje aprašyta teigiamo arba 
neigiamo sprendimo pri ėmimo proced ūra turi būti pakartota (žr. I.4.2 
brėžinį). ▼B
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 40  
I.4.2 brėžinys
 
▼M3 
4.2.4. Gamintojui paprašius ir gavus tipo patvirtinimo institucijos pritarim ą, 
bandymai gali b ūti atliekami su gamybos atitikties šeimai priklausan čia 
transporto priemone, kurios rida yra ne didesn ė kaip 15 000 km, 
siekiant nustatyti išmatuotus teršal ų ir (arba) CO  2 raidos koeficientus 
EvC, taikomus kiekvienai gamybos atitikties šeimai. Transporto prie ­
mones įvažinėja gamintojas, jis neturi j ų kaip nors reguliuoti.  
▼B 
4.2.4.1. Siekiant nustatyti išmatuot ą raidos koeficient ą, taikoma ši transporto 
priemonės įvažinėjimo proced ūra: 
a) išmetam ųjų teršalų / CO  2 kiekio vert ė matuojama pirmai išbandytai 
transporto priemonei nuvažiavus ne daugiau kaip 80 km ir x km;  ▼B
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 41  
b) teršalų / CO  2 išmetimo raidos koeficientas EvC nuo 80 km iki x km 
apskaičiuojamas taip:  
EvC  meas ¼ vertė nuvažiavus x km =vertė nuvažiavus 80 km;  
▼M3 
c) kitos gamybos atitikties šeimos transporto priemon ės nebus įvaži­
nėjamos, bet j ų išmetam ųjų teršalų / EC / CO  2 kiekis, kai rida yra 
nulinė, bus dauginamas iš pirmai įvažinėtai transporto priemonei 
taikomo išmetimo raidos koeficiento. Šiuo atveju 1 pried ėlyje nuro­
dytos bandymui naudojamos vert ės yra:  
▼B 
i) pirmosios transporto priemon ės atveju – vert ės nuvažiavus x 
km; 
ii) kitų transporto priemoni ų atveju – vert ės, kai rida yra nulin ė, 
padaugintos iš raidos koeficiento.  
4.2.4.2. Visi šie bandymai atliekami naudojant komercinius degalus. Ta čiau 
gamintojo prašymu galima naudoti IX priede aprašyt ų rūšių etaloninius 
degalus.  
4.2.4.3. Tikrindamas gamybos atitikt į atsižvelgiant į CO  2 kiekį, kaip alterna ­
tyvą 4.2.4.1 punkte nurodytai metodikai, transporto priemon ės gamin­
tojas gali taikyti pastov ų raidos koeficient ą EvC = 0,98 ir iš jo dauginti 
visas išmetamo CO  2 vertes, kurios buvo išmatuotos tada, kai trans ­
porto priemon ės rida buvo nulin ė. 
4.2.5. Transporto priemoni ų, varomų SND arba ND / biometan ą, gamybos 
atitikties bandymai gali b ūti atliekami naudojant komercinius degalus, 
kurių C3/C4 santykis patenka į etalonini ų degalų ribų intervalą (jei tai 
SND) arba tarp dviej ų labiausiai besiskirian čių etalonini ų degalų rūšių 
atitinkam ų verčių (jei tai yra GD / biometanas). Visais atvejais patvir ­
tinimo institucijai reikia pateikti degal ų analizę. 
4.2.6. Transporto priemon ės, kuriose diegta ekologini ų naujovių 
4.2.6.1. Kaip apibr ėžta Reglamento (EB) Nr. 443/2009 12 straipsnyje, M  1 
kategorijos transporto priemoni ų ir, kaip apibr ėžta Įgyvendinimo regla ­
mento (ES) Nr. 510/2011 12 straipsnyje, N  1 kategorijos transporto 
priemonių gamybos atitiktis, atsižvelgiant į ekologines naujoves, turi 
būti įrodyta patikrinant, ar jose yra įrengtos tinkamos nagrin ėjamosios 
ekologinės naujovės. 
4.3. Tik elektra varomos transporto priemon ės 
4.3.1. Priemon ės gamybos atitik čiai atsižvelgiant į elektros energijos 
sąnaudas užtikrinti tikrinamos remiantis šio priedo 4 pried ėlyje nusta ­
tytu tipo patvirtinimo sertifikatu.  
4.3.2. Elektros energijos s ąnaudų patikra gamybos atitikties poži ūriu 
4.3.2.1. Gamybos atitikties tikrinimo proced ūros metu 1 tipo bandymo proce ­
dūros nutraukimo kriterijus pagal šio reglamento XXI priedo 8 papil ­
domo priedo 3.4.4.1.3 punkt ą (nuoseklaus ciklo proced ūra) ir šio regla ­
mento XXI priedo 8 papildomo priedo 3.4.4.2.3 punkt ą (sutrumpinta 
bandymo proced ūra) pakeičiamas taip:  
gamybos atitikties proced ūros nutraukimo kriterijus pasiekiamas, 
užbaigus pirm ąjį taikytiną WLTP bandym ų ciklą. ▼B
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 42  
4.3.2.2. Per š į pirmąjį taikytiną WLTP bandym ų ciklą ĮEKS tiekiama nuola ­
tinės srovės energija matuojama pagal šio reglamento XXI priedo 8 
papildomo priedo 3 pried ėlyje aprašyt ą metodą ir dalinama iš šio 
taikytino WLTP bandym ų ciklo metu nuvažiuoto atstumo.  
4.3.2.3. Vert ė, nustatyta pagal 4.3.2.2 punkt ą, turi būti lyginama su verte, 
nustatyta pagal 2 pried ėlio 1.2 punkt ą. 
4.3.2.4. Atitiktis atsižvelgiant į energijos s ąnaudas (EC) tikrinama taikant 4.2 
punkte ir 1 pried ėlyje aprašyt ą statistinę metodik ą. Šios atitikties 
patikros tikslu s ąvoka „teršalai“ ir santrumpa CO  2 “ keičiami santrumpa 
„EC“.  
4.4. OVC-HEV  
4.4.1. Gamybos atitikties atsižvelgiant į OVC-HEV išmetam ą CO  2 kiekį ir 
elektros energijos s ąnaudas užtikrinimo priemon ės tikrinamos 
remiantis šio priedo 4 pried ėlyje nustatytame tipo patvirtinimo sertifi ­
kate pateiktu aprašu.  
4.4.2. Išmetamo CO  2 kiekio patikra gamybos atitikties poži ūriu 
4.4.2.1. Transporto priemon ė turi būti išbandyta pagal įkrovos palaikymo 1 
tipo bandym ą, aprašytą šio reglamento XXI priedo 8 papildomo priedo 
3.2.5 punkte.  
4.4.2.2. Atliekant š į bandymą ir palaikant įkrovą išmetamo CO  2 masė nusta­
toma pagal šio reglamento XXI priedo 8 papildomo priedo lentel ę 
A8/5 ir palyginama su įkrovos palaikymo režimu išmetamo CO  2 
mase pagal 2 pried ėlio 2.3 punkt ą. 
4.4.2.3. Atitiktis atsižvelgiant į išmetam ą CO  2 kiekį tikrinama taikant 4.2 
punkte ir 1 pried ėlyje aprašyt ą statistinę metodiką. 
4.4.3. Elektros energijos s ąnaudų patikra gamybos atitikties poži ūriu 
4.4.3.1. Taikant gamybos atitikties proced ūrą, įkrovos naudojimo 1 tipo 
bandymo proced ūros pabaiga pagal šio reglamento XXI priedo 8 papil ­
domo priedo 3.2.4.4 punkt ą pakeičiama taip:  
taikant gamybos atitikties proced ūrą įkrovos naudojimo 1 tipo 
bandymo proced ūros pabaiga pasiekiama, užbaigus pirm ąjį taikytiną 
WLTP bandym ų ciklą. 
4.4.3.2. Per š į pirmąjį taikytiną WLTP bandym ų ciklą ĮEKS tiekiama nuola ­
tinės srovės energija matuojama pagal šio reglamento XXI priedo 8 
papildomo priedo 3 pried ėlyje aprašyt ą metodą ir dalinama iš šio 
taikytino WLTP bandym ų ciklo metu nuvažiuoto atstumo.  
▼M3 
4.4.3.3. Vert ė, nustatyta pagal 4.4.3.2 punkt ą, lyginama su verte, nustatyta 
pagal 2 pried ėlio 2.4 punkt ą. 
▼B 
4.4.1.4. Atitiktis atsižvelgiant į energijos s ąnaudas tikrinama taikant 4.2 punkte 
ir 1 pried ėlyje aprašyt ą statistinę metodik ą. Šios atitikties patikros 
tikslu sąvoka „teršalai“ ir santrumpa CO  2 “ keičiami santrumpa „EC“.  ▼B
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 43  
4.5. Transporto priemon ės atitikties patikra atliekant 3 tipo bandym ą 
4.5.1. Prireikus atlikti 3 tipo bandymo patikr ą, ji atliekama laikantis toliau 
nurodytų reikalavim ų. 
4.5.1.1. Patvirtinimo institucijai nusta čius, kad gamybos kokyb ė atrodo netin ­
kama, iš šeimos atsitiktine tvarka atrenkama viena transporto priemon ė 
ir su ja atliekami V priede aprašyti bandymai.  
4.5.1.2. Gamyba laikoma atitinkan čia nustatytus reikalavimus, jeigu ši trans ­
porto priemon ė atitinka V priede aprašyt ų bandymų reikalavimus.  
4.5.1.3. Jeigu išbandyta transporto priemon ė neatitinka 4.5.1.1 punkto reikala ­
vimų, atsitiktine tvarka atrenkamos dar keturios tos pa čios šeimos 
transporto priemon ės ir su jomis atliekami V priede aprašyti bandymai. 
Bandymus galima atlikti su nemodifikuotomis transporto priemon ėmis, 
kurių rida ne didesn ė kaip 15 000 km.  
4.5.1.4. Gamyba laikoma atitinkan čia nustatytus reikalavimus, jeigu ne mažiau 
kaip trys transporto priemon ės atitinka V priede aprašyt ų bandym ų 
reikalavimus.  
4.6. Transporto priemon ės atitikties patikra atliekant 4 tipo bandym ą 
4.6.1. Prireikus atlikti 4 tipo bandymo patikr ą, ji atliekama laikantis toliau 
nurodytų reikalavim ų. 
4.6.1.1. Patvirtinimo institucijai nusta čius, kad gamybos kokyb ė atrodo netin ­
kama, iš šeimos atsitiktine tvarka atrenkama viena transporto priemon ė 
ir su ja atliekami VI priede arba bent Taisykl ės Nr. 83 7 priedo 7 
dalyje aprašyti bandymai.  
4.6.1.2. Gamyba laikoma atitinkan čia nustatytus reikalavimus, jeigu ši trans ­
porto priemon ė atitinka VI priedo arba JT taisykl ės Nr. 83 7 priedo 7 
dalyje aprašyt ų bandymų reikalavimus, nelygu, kuris iš bandym ų buvo 
atliktas.  
4.6.1.3. Jeigu bandomoji transporto priemon ė neatitinka 4.6.1.1 punkto reika ­
lavimų, iš tos pa čios šeimos atsitiktine tvarka atrenkamos dar keturios 
transporto priemon ės ir su jomis atliekami VI priede arba bent JT 
taisyklės Nr. 83 7 priedo 7 dalyje aprašyti bandymai. Bandymus 
galima atlikti su nemodifikuotomis transporto priemon ėmis, kuri ų 
rida ne didesn ė kaip 15 000 km.  
4.6.1.4. Gamyba laikoma atitinkan čia nustatytus reikalavimus, jeigu bent trys 
transporto priemon ės atitinka VI priedo arba JT taisykl ės Nr. 83 7 
priedo 7 dalyje aprašyt ų bandym ų reikalavimus, nelygu, kuris iš 
bandymų buvo atliktas.  
4.7. Transporto priemon ės atitikties patikra atsižvelgiant į vidinės 
diagnostikos (OBD) sistem ą 
4.7.1. Prireikus atlikti OBD sistemos eksploatacini ų savybių patikrą, ji atlie­
kama laikantis toliau nurodyt ų reikalavim ų. 
4.7.1.1. Patvirtinimo institucijai nusta čius, kad gamybos kokyb ė atrodo netin ­
kama, iš šeimos atsitiktine tvarka atrenkama viena transporto priemon ė 
ir su ja atliekami XI priedo 1 pried ėlyje aprašyti bandymai.  
4.7.1.2. Gamyba laikoma atitinkan čia nustatytus reikalavimus, jeigu ši trans ­
porto priemon ė atitinka XI priedo 1 pried ėlyje aprašyt ų bandym ų 
reikalavimus.  ▼B
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 44  
4.7.1.3. Jeigu išbandyta transporto priemon ė neatitinka 4.7.1.1 punkto reikala ­
vimų, iš tos pa čios šeimos atsitiktine tvarka atrenkamos dar keturios 
transporto priemon ės ir su jomis atliekami XI priedo 1 pried ėlyje 
aprašyti bandymai. Bandymus galima atlikti su nemodifikuotomis 
transporto priemon ėmis, kurių rida ne didesn ė kaip 15 000 km.  
4.7.1.4. Gamyba laikoma atitinkan čia nustatytus reikalavimus, jeigu bent trys 
transporto priemon ės atitinka XI priedo 1 pried ėlyje aprašyt ų bandymų 
reikalavimus.  ▼B
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 45  
1 priedėlis 
Gamybos atitikties patikra atliekant 1 tipo bandym ą. Statistinis metodas  
▼M3 
1. Šiame pried ėlyje aprašoma proced ūra, taikoma siekiant patikrinti, ar gamyba 
atitinka 1 tipo bandymo reikalavimus d ėl teršalų ir (arba) CO  2 , įskaitant PEV 
ir OVC-HEVS atitikties reikalavimus, ir steb ėti OBFCM įtaiso tikslum ą. 
▼B 
2. ►M3 Reglamento (EB) Nr. 715/2007 I priedo 2 lentel ėje nurodyt ų teršalų 
matavimai ir išmetamo CO  2 kiekio matavimas turi b ūti atliekami išbandant ne 
mažiau kaip 3 transporto priemones, ir šis skai čius turi b ūti nuosekliai didi ­
namas iki priimamas teigiamas arba neigiamas sprendimas. OBFCM įtaiso 
tikslumas nustatomas per kiekvien ą iš N bandymų. ◄ 
Esant  N bandymų skaičiui: nustatomas x  1, x 2, … x  N, vidurkis  X tests ir varian ­
tiškumas  VAR  atliekant visus  N matavimus:  
X tests ¼ ðx 1 þ x 2 þ x 3 þ … þ x N Þ=N 
taip pat  
VAR ¼ ððx 1 Ä X tests Þ 2 þ ðx 2 Ä X tests Þ 2 þ … þ ðx N Ä X tests Þ 2 Þ=ðN Ä 1Þ 
3. Kiekvieno bandym ų skaičiaus atveju d ėl teršalų gali būti pasiektas vienas iš 
šių trijų sprendim ų (žr. tolesnius i–iii papunk čius), grindžiam ų vidutine kiek ­
vieno teršalo ribine verte  L, gauta atlikus visus  N bandymus:  X tests, bandym ų 
rezultatų variantiškumas  VAR  ir bandym ų skaičius N: 
i) šeima išlaiko bandym ą, jeigu  X tests< A Ü L Ä VAR =L 
ii) šeima neišlaiko bandymo, jeigu  X tests> A Ü L Ä ððN Ä 3Þ=13Þ Ü VAR =L 
iii) išmatuojama dar kart ą, jeigu:  
▼M3 
A Ü L Ä VAR =L Ï X tests Ï A Ü L Ä ððN Ä 3Þ=13Þ Ü VAR =L 
▼B 
Matuojant teršal ų kiekį daugiklis A yra 1,05, kad b ūtų atsižvelgta į matavim ų 
netikslumus.  
4. CO  2 ir energijos s ąnaudoms išreikšti naudojamos normalizuotos CO  2 ir ener­
gijos sąnaudų vertės: 
x i ¼ CO  2testÄi=CO  2declared : 
x i ¼ EC  testÄi=EC DC; COP 
apskaičiuojant CO  2 kiekį ir energijos s ąnaudas koeficientas A yra lygus 1,01, 
o L vertė yra 1. Taigi apskai čiuojant CO  2 kiekį ir energijos s ąnaudas kriterijai 
yra supaprastinami:  
i) šeima išlaiko bandym ą, jeigu  X tests< A Ä VAR  
ii) šeima neišlaiko bandymo, jeigu  X tests> A Ä ððN Ä 3Þ=13Þ Ü VAR  ▼B
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 46  
iii) išmatuojama dar kart ą, jeigu:  
▼M3 
A Ä VAR Ï X tests Ï A Ä ððN Ä 3Þ=13Þ Ü VAR 
__________  
5. 4a priede nurodyt ų transporto priemoni ų OBFCM įtaiso tikslumas apskai čiuo­
jamas taip:  
x i,OBFCM  = OBFCM įtaiso tikslumas, pagal XXII priedo 4.2 punkte nurodytas 
formules nustatytas per kiekvien ą atskirą bandymą. 
Tipo patvirtinimo institucija saugo įrašus apie tikslumo vertes, susijusias su 
kiekviena išbandyta gamybos atitikties šeima.  ▼B
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 47  
2 priedėlis 
Su elektrini ų transporto priemoni ų gamybos atitiktimi susij ę skaičiavimai  
1. Su tik elektra varom ų transporto priemoni ų (PEV) gamybos atitiktimi susij ę 
skaičiavimai  
1.1. Atskir ų PEV elektros energijos s ąnaudų interpoliacija  
EC DCÄind;COP ¼ EC  DCÄL;COP þ K ind Ü ðEC DCÄH;COP Ä EC  DCÄL;COP Þ 
čia: 
EC DC–ind,COP  yra atskiros transporto priemon ės elektros energijos 
sąnaudos, naudojamos gamybos atitik čiai vertinti, Wh/km;  
EC DC–L,COP  yra L transporto priemon ės elektros energijos s ąnaudos, 
naudojamos gamybos atitik čiai vertinti, Wh/km;  
EC DC–H,COP  yra H transporto priemon ės elektros energijos s ąnaudos, 
naudojamos gamybos atitik čiai vertinti, Wh/km;  
K ind yra nagrin ėjamos atskiros transporto priemon ės interpolia ­
cijos koeficientas taikytino WLTP bandym ų ciklo metu.  
1.2. PEV elektros energijos s ąnaudos  
Ši vertė nurodoma ir naudojama atliekant gamybos atitikties patikr ą pagal 
elektros energijos s ąnaudas:  
EC DC;COP ¼ EC  DC;CD;first WLTC Ü AF  EC 
čia: 
EC DC,COP  yra elektros energijos s ąnaudos, grindžiamos ĮEKS 
naudojimu atliekant pirm ą taikytiną WLTC bandym ų 
ciklą gamybos atitikties patikros proced ūros metu;  
EC DC,CD,first WLTC  yra elektros energijos s ąnaudos, grindžiamos ĮEKS 
naudojimu atliekant pirm ą taikytiną WLTC bandym ų 
ciklą pagal XXI priedo 8 papildomo priedo 4.3 punkt ą, 
Wh/km;  
AF EC yra koregavimo koeficientas, kuriuo išlyginamas su 
įkrovos naudojimu susijusi ų elektros energijos s ąnaudų 
vertės, deklaruotos atlikus 1 tipo bandym ą taikant 
patvirtinimo proced ūrą, ir išmatuoto bandymo, atlikto 
taikant gamybos atitikties patikros proced ūrą, rezultato 
skirtumas;  
taip pat 
AF EC ¼ EC WLTC ;declared  
EC WLTC ▼B
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 48  
čia 
EC WLTC,declared  yra PEV elektros energijos s ąnaudos, deklaruotos pagal  
►M3 XXI priedo 6 papildomo priedo 1.2.3 punkt ą ◄; 
EC WLTC  yra elektros energijos s ąnaudos, išmatuotos pagal XXI 
priedo 8 papildomo priedo 4.3.4.2 punkt ą. 
2. Su OVC-HEV gamybos ver čių atitiktimi susij ę skaičiavimai  
2.1. Įkrovos palaikymo režimu veikian čios atskiros OVC-HEV išmetamo CO  2 
masės skaičiavimas gamybos atitikties patikrai 
M CO2Äind;CS;COP ¼ M CO2ÄL;CS;COP þ K ind Ü ðM CO2ÄH;CS;COP Ä M CO2ÄL;CS;COP Þ 
čia: 
M CO2–ind,CS,COP  yra įkrovos palaikymo režimu veikian čios atskiros trans ­
porto priemon ės išmetamo CO  2 masė gamybos atitik čiai 
vertinti, g/km;  
M CO2–L,CS,COP  yra įkrovos palaikymo režimu veikian čios L transporto 
priemonės išmetamo CO  2 masė gamybos atitik čiai 
vertinti, g/km;  
M CO2–H,CS,COP  yra įkrovos palaikymo režimu veikian čios H transporto 
priemonės išmetamo CO  2 masė gamybos atitik čiai 
vertinti, g/km;  
K ind yra nagrin ėjamos atskiros transporto priemon ės interpolia ­
cijos koeficientas taikytino WLTP bandym ų ciklo metu.  
2.2. Atskiros OVC-HEV su įkrovos naudojimu susijusios elektros energijos 
sąnaudos gamybos atitikties patikrai 
EC DCÄind;CD;COP ¼ EC  DCÄL;CD;COP þ K ind Ü ðEC DCÄH;CD;COP Ä EC  DCÄL;CD;COP Þ 
čia: 
EC DC–ind,CD,COP  yra atskiros transporto priemon ės su įkrovos naudojimu 
susijusios elektros energijos s ąnaudos gamybos atitik čiai 
vertinti, Wh/km;  
EC DC–L,CD,COP  yra L transporto priemon ės su įkrovos naudojimu susiju ­
sios elektros energijos s ąnaudos gamybos atitik čiai 
vertinti, Wh/km;  
EC DC–H,CD,COP  yra H transporto priemon ės elektros su įkrovos naudo ­
jimu susijusios energijos s ąnaudos gamybos atitik čiai 
vertinti, Wh/km;  
K ind yra nagrin ėjamos atskiros transporto priemon ės interpolia ­
cijos koeficientas taikytino WLTP bandym ų ciklo metu.  
2.3. Išmetamo CO  2 masės, kai įkrova palaikoma, vert ė gamybos atitikties 
patikrai  
Ši vertė deklaruojama ir naudojama gamybos atitikties patikrai pagal išme ­
tamo CO  2 masę, kai įkrova palaikoma:  
M CO2;CS;COP ¼ M CO2;CS Ü AF  CO2;CS ▼B
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 49  
čia: 
M CO2,CS,COP  yra išmetamo CO  2 masės įkrovos palaikymo režimu vert ė 
atliekant 1 tipo bandymus palaikomos įkrovos sąlygomis 
gamybos atitikties patikrai;  
M CO2,CS  yra išmetamo CO  2 masės įkrovos palaikymo režimu vert ė 
atliekant 1 tipo bandymus palaikomos įkrovos sąlygomis 
pagal  ►M3 XXI priedo 8 papildomo priedo 4.1.1 punkt ą ◄, 
g/km;  
AF CO2,CS  yra koregavimo koeficientas, kuriuo išlyginamas vert ės, 
deklaruotos atlikus 1 tipo bandym ą taikant patvirtinimo 
procedūrą, ir bandymo, atlikto taikant gamybos atitikties 
patikros proced ūrą, išmatuoto rezultato skirtumas;  
bei 
AF CO2;CS ¼ M CO2;CS;c;declared  
M CO2;CS;c;6 
čia 
M CO2,CS,c,declared  yra deklaruota išmetamo CO  2 masės įkrovos palaikymo 
režimu vert ė 1 tipo bandymams palaikomos įkrovos 
sąlygomis pagal XXI priedo 8 papildomo priedo A8/5 
lentelės 7 žingsn į; 
M CO2,CS,c,6  yra deklaruota išmetamo CO  2 masės įkrovos palaikymo 
režimu vert ė atlikus 1 tipo bandym ą palaikomos įkrovos 
sąlygomis pagal XXI priedo 8 papildomo priedo A8/5 
lentelės 6 žingsn į. 
2.4. Su įkrovos naudojimu susijusios elektros energijos s ąnaudos gamybos 
atitikties patikrai  
Ši vertė deklaruojama ir naudojama gamybos atitikties patikrai atsižvelgiant 
į su įkrovos naudojimu susijusias elektros energijos s ąnaudas:  
EC DC;CD;COP ¼ EC  DC;CD;first WLTC Ü AF  EC;AC;CD 
čia: 
EC DC,CD,COP  yra su įkrovos naudojimu susijusios elektros energijos 
sąnaudos, grindžiamos ĮEKS naudojimu atliekant 
pirmo taikytino WLTC bandym ų ciklo 1 tipo 
bandymus įkrovos naudojimo s ąlygomis gamybos 
atitikties patikrai;  
EC DC,CD,first WLTC  yra su įkrovos naudojimu susijusios elektros energijos 
sąnaudos, grindžiamos ĮEKS naudojimu atliekant 
pirmo taikytino WLTC bandym ų ciklo 1 tipo bandym ą 
įkrovos naudojimo s ąlygomis pagal XXI priedo 8 
papildomo priedo 4.3 punkt ą, Wh/km;  
AF EC,AC,CD  yra koregavimo koeficientas, kuriuo išlyginamas su 
įkrovos naudojimu susijusi ų elektros energijos s ąnaudų 
vertės, deklaruotos atlikus 1 tipo bandym ą taikant 
patvirtinimo proced ūrą, ir bandymo, atlikto taikant 
gamybos atitikties proced ūrą, išmatuoto rezultato skir ­
tumas;  ▼B
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 50  
taip pat 
AF EC;AC;CD ¼ EC AC;CD;declared  
EC AC;CD 
čia 
EC AC,CD,declared  yra deklaruotos su įkrovos naudojimu susijusios elektros 
energijos s ąnaudos atliekant 1 tipo bandymus įkrovos 
naudojimo s ąlygomis pagal  ►M3 XXI priedo 6 papil ­
domo priedo 1.2.3 punkt ą ◄; 
EC AC,CD  yra išmatuotos su įkrovos naudojimu susijusios elektros 
energijos s ąnaudos atliekant 1 tipo bandymus įkrovos 
naudojimo s ąlygomis pagal XXI priedo 8 papildomo 
priedo 4.3.1 punkt ą. ▼B
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 51  
3 priedėlis 
PAVYZDYS  
INFORMACINIS DOKUMENTAS Nr. …  
DĖL TRANSPORTO PRIEMON ĖS EB TIPO PATVIRTINIMO, 
ATSIŽVELGIANT Į IŠMETAM ŲJŲ TERŠAL Ų KIEKĮ IR TRANSPORTO 
PRIEMON ĖS REMONTO IR PRIEŽI ŪROS INFORMACIJOS PRIEIG Ą 
Prireikus toliau pateikiama informacija turi b ūti pateikta trimis egzemplioriais, 
kartu turi b ūti pateiktas turinys. Br ėžiniai turi b ūti atitinkamo mastelio ir pakan ­
kamai išsam ūs, jie pateikiami A4 formato lapuose arba A4 formato aplanke. 
Jeigu pateikiamos nuotraukos, jos turi b ūti pakankamai aiškios.  
Jeigu sistemos, komponentai arba atskiri techniniai agregatai turi elektroninius 
valdiklius, turi b ūti pateikti duomenys apie t ų valdiklių veikimo charakteristikas. 
0. BENDRIEJI DUOMENYS  
0.1. Gamyklin ė markė (gamintojo prekinis pavadinimas):  
0.2. Tipas:  
0.2.1.  Prekybinis pavadinimas (-ai) (jeigu yra):  
▼M3 
0.2.2.1.  Parametr ų vertės, suteikiant pakopin į tipo patvirtinim ą 
leidžiamos naudoti kaip bazin ės transporto priemon ės išme­
tamųjų teršalų kiekio vert ės (jei taikoma, nurodyti interval ą): 
Parengtos naudoti sukomplektuotos transporto priemon ės 
masė (kg):  
Sukomplektuotos transporto priemon ės priekinės dalies plotas 
(cm  2 ): 
Riedėjimo varža (kg/t):  
Radiatoriaus groteli ų oro angų skersinio pj ūvio plotas (cm  2 ): 
0.2.3.  Identifikatoriai:  
0.2.3.1.  Interpoliacijos šeimos identifikatorius:  
0.2.3.2.  ATCT šeimos identifikatorius:  
0.2.3.3.  PEMS šeimos identifikatorius:  
0.2.3.4.  Kelio apkrovos šeimos identifikatorius:  
0.2.3.4.1.  VH kelio apkrovos šeima:  
0.2.3.4.2.  VL kelio apkrovos šeima:  
0.2.3.4.3.  Kelio apkrovos šeimos, taikomos interpoliacijos šeimoje:  ▼B
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 52  
0.2.3.5.  Kelio apkrovos matricos šeimos identifikatorius:  
0.2.3.6.  Periodinio regeneravimo šeimos identifikatorius:  
0.2.3.7.  Garavimo išlak ų kiekio bandymo šeimos identifikatorius:  
0.2.3.8.  OBD sistemos šeimos identifikatorius:  
0.2.3.9.  Kitas šeimos identifikatorius:  
▼B 
0.4. Transporto priemon ės kategorija (  c ): 
0.8. Surinkimo gamyklos (- ų) pavadinimas (-ai) ir adresas (-ai):  
0.9. Gamintojo atstovo (jeigu jis yra) pavadinimas ir adresas:  
1. BENDROSIOS KONSTRUKCIJOS CHARAKTERISTIKOS  
1.1. Tipin ės transporto priemon ės / sudedamosios dalies / atskiro 
techninio mazgo nuotraukos ir (arba) br ėžiniai (  1 ): 
1.3.3.  Varan čiosios ašys (skai čius, vieta, j ų tarpusavio sujungimas):  
2. MAS Ė IR MATMENYS (  f ) ( g ) ( 7 ) 
(kg ir mm) (kur taikoma, pateikiamos nuorodos į brėžinius)  
2.6. Parengtos eksploatuoti transporto priemon ės masė ( h ) 
a) (didžiausia ir mažiausia kiekvieno varianto 
masė): 
►M3 __________  ◄ 
▼M3 
2.6.3.  Sukamoji mas ė: 3 % parengtos naudoti transporto priemon ės 
masės ir 25 kg sumos arba vert ė, vienai ašiai (kg):  
▼B 
2.8. Didžiausia techniškai leidžiama pakrautos transporto prie ­
monės masė, kurią nurodo gamintojas (  i ) ( 3 ): 
3. VAROMOSIOS ENERGIJOS KEITIKLIS (  k ) 
3.1. Varomosios energijos keitiklio (-i ų) gamintojas:  
3.1.1.  Gamintojo kodas (pažym ėtas ant varomosios energijos 
keitiklio arba kitos identifikavimo priemon ės): 
3.2. Vidaus degimo variklis  
3.2.1.1.  Veikimo principas: kibirkštinio uždegimo / sl ėginio uždegimo 
/ dviejų rūšių degalų vienalaikis naudojimas (  1 ) 
Ciklas: keturi ų taktų / dviejų taktų / rotacinis (  1 ) ▼M3
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 53  
3.2.1.2.  Cilindr ų skaičius ir jų išdėstymas:  
3.2.1.2.1.  Cilindro skersmuo (  1 ): mm  
3.2.1.2.2.  St ūmoklio eiga (  1 ): mm  
3.2.1.2.3.  Cilindr ų uždegimo seka:  
3.2.1.3.  Darbinis variklio t ūris (  m ): cm  3 
3.2.1.4.  T ūrinis suspaudimo laipsnis (  2 ): 
3.2.1.5.  Degimo kameros, st ūmoklio galvut ės ir, jeigu tai yra kibirkš ­
tinio uždegimo variklis, st ūmoklio žied ų brėžiniai:  
3.2.1.6.  Normalus variklio s ūkių skaičius tuščiąja eiga (  2 ): min  –1 
3.2.1.6.1.  Didelis variklio s ūkių skaičius tuščiąja eiga (  2 ): min  –1 
3.2.1.8.  Vardin ė variklio galia (  n ): kW, kai  min  –1 
(gamintojo deklaruota vert ė) 
3.2.1.9.  Gamintojo nustatytas didžiausias leidžiamas variklio s ūkių 
skaičius: min  –1 
3.2.1.10.  Didžiausias naudingasis sukimo momentas (  n ): Nm, 
kai min  –1 (gamintojo deklaruota vert ė) 
3.2.2.  Degalai  
▼M3 
3.2.2.1.  Dyzelinas / benzinas / SND / GD ar biometanas / etanolis 
(E 85) / biodyzelinas / vandenilis (  1 ) ( 6 ) 
▼B 
3.2.2.1.1.  Tiriamasis oktaninis skai čius (RON), be švino:  
3.2.2.4.  Transporto priemon ės degalų tipas: vieneriopi degalai, 
dvejopi degalai, mišr ūs degalai (  1 ) 
3.2.2.5.  Didžiausias leidžiamas biologini ų degalų kiekis degaluose 
(gamintojo deklaruota vert ė): % t ūrio 
3.2.4.  Degal ų tiekimas  
3.2.4.1.  Karbiuratoriumi (-iais): taip / ne (  1 ) 
3.2.4.2.  Degal ų įpurškimu (tik sl ėginio uždegimo arba dviej ų rūšių 
degalų vienalaikio naudojimo varikliams): taip / ne (  1 ) 
3.2.4.2.1.  Sistemos aprašas (bendra tiekimo linija / agregat ų purkštuvai 
/ skirstymo siurbliai ir t. t.):  
3.2.4.2.2.  Veikimo principas: tiesioginis įpurškimas / netiesioginis 
įpurškimas / s ūkurinė kamera (  1 ) 
3.2.4.2.3.  Įpurškimas / Tiekimo pompa  
3.2.4.2.3.1.  Gamyklin ė markė(-s): 
3.2.4.2.3.2.  Tipas (-ai):  ▼B
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 54  
3.2.4.2.3.3.  Didžiausias tiekiam ų degalų kiekis (  1 ) ( 2 ): mm  3 /per 
vieną taktą ar ciklą, kai sūkių skaičius: min  –1 
arba pateikiama parametr ų diagrama:  (Jei įpurškimo 
stiprumas reguliuojamas, nurodyti tipišk ą degalų tiekimą ir 
įpurškimo sl ėgio kitim ą pagal variklio s ūkių skaičių) 
3.2.4.2.4.  Variklio grei čio ribojimo kontrol ė 
3.2.4.2.4.2.1.  Sūkių skaičius, kuriuo pradedamas degal ų tiekimo nutrau ­
kimas esant apkrovai:  min  –1 
3.2.4.2.4.2.2.  Didžiausias s ūkių skaičius be apkrovos:  min  –1 
3.2.4.2.6.  Purkštuvas (-ai)  
3.2.4.2.6.1.  Gamyklin ė markė(-s): 
3.2.4.2.6.2.  Tipas (-ai):  
3.2.4.2.8.  Pagalbin ė paleidimo priemon ė 
3.2.4.2.8.1.  Gamyklin ė markė(-s): 
3.2.4.2.8.2.  Tipas (-ai):  
3.2.4.2.8.3.  Sistemos aprašas:  
3.2.4.2.9.  Įpurškimo elektroninio valdymo įrenginys: taip / ne (  1 ) 
3.2.4.2.9.1.  Gamyklin ė markė(-s): 
3.2.4.2.9.2.  Tipas (-ai):  
3.2.4.2.9.3  Sistemos aprašas:  
3.2.4.2.9.3.1.  Valdymo įtaiso (ECU) mark ė ir tipas:  
3.2.4.2.9.3.1.1.  ECU programin ės įrangos versija:  
3.2.4.2.9.3.2.  Degal ų reguliatoriaus mark ė ir tipas:  
3.2.4.2.9.3.3.  Oro srauto jutiklio mark ė ir tipas:  
3.2.4.2.9.3.4.  Degal ų skirstytuvo mark ė ir tipas:  
3.2.4.2.9.3.5.  Droselinio reguliatoriaus korpuso mark ė ir tipas:  
3.2.4.2.9.3.6.  Vandens temperat ūros jutiklio mark ė ir tipas arba veikimo 
principas:  
3.2.4.2.9.3.7.  Oro temperat ūros jutiklio mark ė ir tipas arba veikimo 
principas:  
3.2.4.2.9.3.8.  Oro sl ėgio jutiklio mark ė ir tipas arba veikimo principas:  
3.2.4.3.  Degal ų įpurškimas (tik kibirkštinio uždegimo varikliams): 
taip / ne (  1 ) 
3.2.4.3.1.  Veikimo principas: įsiurbimo kolektorius (vienoje vietoje / 
keliose vietose/ tiesioginis įpurškimas (  1 ) / kitoks 
(nurodyti)):  ▼B
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 55  
3.2.4.3.2.  Gamyklin ė markė(-s): 
3.2.4.3.3.  Tipas (-ai):  
3.2.4.3.4.  Sistemos aprašas (jeigu tai yra ne nuolatinio įpurškimo 
sistema, pateikiami lygiaver čiai duomenys):  
3.2.4.3.4.1.  Valdymo įtaiso (ECU) mark ė ir tipas:  
3.2.4.3.4.1.1.  ECU programin ės įrangos versija:  
3.2.4.3.4.3.  Oro srauto jutiklio mark ė ir tipas arba veikimo principas:  
3.2.4.3.4.8.  Droselinio reguliatoriaus korpuso mark ė ir tipas:  
3.2.4.3.4.9.  Vandens temperat ūros jutiklio mark ė ir tipas arba veikimo 
principas:  
3.2.4.3.4.10.  Oro temperat ūros jutiklio mark ė ir tipas arba veikimo 
principas:  
3.2.4.3.4.11.  Oro sl ėgio jutiklio mark ė ir tipas arba veikimo principas:  
3.2.4.3.5.  Purkštuvai  
3.2.4.3.5.1.  Gamyklin ė markė: 
3.2.4.3.5.2.  Tipas:  
3.2.4.3.7.  Šaltojo paleidimo sistema  
3.2.4.3.7.1.  Veikimo principas (-ai):  
3.2.4.3.7.2.  Eksploatavimo apribojimai / nustatymai (  1 ) ( 2 ): 
3.2.4.4.  Tiekimo siurblys  
3.2.4.4.1.  Sl ėgis (  2 ): kPa arba charakteristik ų diagrama (  2 ): 
3.2.4.4.2.  Gamyklin ė markė(-s): 
3.2.4.4.3.  Tipas (-ai):  
3.2.5.  Elektros sistema  
3.2.5.1.  Vardin ė įtampa:  V, teigiamas / neigiamas įžeminimas (  1 ) 
3.2.5.2.  Generatorius  
3.2.5.2.1.  Tipas:  
3.2.5.2.2.  Vardin ė išėjimo galia:  VA  
3.2.6.  Uždegimo sistema (tik kibirkštinio uždegimo varikliams)  
3.2.6.1.  Gamyklin ė markė(-s): 
3.2.6.2.  Tipas (-ai):  
3.2.6.3.  Veikimo principas:  
3.2.6.6.  Uždegimo žvak ės 
3.2.6.6.1.  Gamyklin ė markė: 
3.2.6.6.2.  Tipas:  ▼B
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 56  
3.2.6.6.3.  Tarpo nustatymas:  mm  
3.2.6.7.  Uždegimo rit ė(-s) 
3.2.6.7.1.  Gamyklin ė markė: 
3.2.6.7.2.  Tipas:  
3.2.7.  Aušinimo sistema: skys čiu / oru (  1 ) 
3.2.7.1.  Variklio temperat ūros kontrol ės mechanizmo vardinis nusta ­
tymas:  
3.2.7.2.  Skystis  
3.2.7.2.1.  Skys čio tipas:  
3.2.7.2.2.  Cirkuliacinis siurblys (-iai): taip / ne (  1 ) 
3.2.7.2.3.  Charakteristikos:  arba  
3.2.7.2.3.1.  Gamyklin ė markė(-s): 
3.2.7.2.3.2.  Tipas (-ai):  
3.2.7.2.4.  Pavaros perdavimo skai čius (-iai):  
3.2.7.2.5.  Ventiliatoriaus ir jo varomojo mechanizmo aprašymas:  
3.2.7.3.  Oras  
3.2.7.3.1.  Ventiliatorius: taip / ne (  1 ) 
3.2.7.3.2.  Charakteristikos:  arba  
3.2.7.3.2.1.  Gamyklin ė markė(-s): 
3.2.7.3.2.2.  Tipas (-ai):  
3.2.7.3.3.  Pavaros perdavimo skai čius (-iai):  
3.2.8.  Įsiurbimo sistema  
3.2.8.1.  Kompresorius: taip / ne (  1 ) 
3.2.8.1.1.  Gamyklin ė markė(-s): 
3.2.8.1.2.  Tipas (-ai):  
3.2.8.1.3.  Sistemos aprašas (pvz., didžiausias p ūtimo slėgis: kPa; 
turbokompresoriaus įtaisas, reguliuojantis į turbokompresori ų 
patenkančių išleidimo duj ų slėgį, jeigu taikoma):  
3.2.8.2.  Tarpinis aušintuvas: taip / ne (  1 ) 
3.2.8.2.1.  Tipas: oras–oras / oras–vanduo (  1 ) 
3.2.8.3.  Įsiurbimo sl ėgio sumaž ėjimas, esant vardiniam variklio s ūkių 
skaičiui ir taikant 100 % apkrov ą (tik slėginio uždegimo 
varikliams):  
3.2.8.4.  Įleidimo vamzdži ų ir jų pagalbini ų reikmenų (padidinto duj ų 
slėgio ertmės, šildymo įtaiso, papildom ų oro įleidimo ang ų ir 
t. t.) aprašas ir br ėžiniai:  
3.2.8.4.1.  Įsiurbimo kolektoriaus aprašas (su br ėžiniais ir (arba) 
nuotraukomis):  ▼B
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 57  
3.2.8.4.2.  Oro filtras, br ėžiniai:  arba  
3.2.8.4.2.1.  Gamyklin ė markė(-s): 
3.2.8.4.2.2.  Tipas (-ai):  
3.2.8.4.3.  Įsiurbimo triukšmo slopintuvas, br ėžiniai:  arba  
3.2.8.4.3.1.  Gamyklin ė markė(-s): 
3.2.8.4.3.2.  Tipas (-ai):  
3.2.9.  Išmetimo sistema  
3.2.9.1.  Išmetimo kolektoriaus aprašas ir (arba) br ėžinys:  
3.2.9.2.  Išmetimo sistemos aprašas ir (arba) br ėžinys:  
3.2.9.3.  Didžiausias leidžiamas išmetimo sistemos priešsl ėgis, esant 
vardiniam variklio s ūkių skaičiui ir taikant 100 % apkrov ą 
(tik slėginio uždegimo varikliams):  kPa  
3.2.10.  Mažiausias įleidimo ir išleidimo ang ų skerspjūvio plotas:  
3.2.11.  Vožtuv ų uždarymo ir atidarymo taktas arba lygiaver čiai 
duomenys  
3.2.11.1.  Didžiausias vožtuv ų pakilimo aukštis, atidarymo ir uždarymo 
kampai arba išsami informacija apie alternatyvi ų paskirstymo 
sistemų veikimo takt ą, atsižvelgiant į rimties taškus. Jeigu tai 
yra kintamo takto sistema, mažiausias ir didžiausias 
taktai:  
3.2.11.2.  Atskaitiniai ir (arba) nustatymo intervalai (  1 ): 
3.2.12.  Oro taršos mažinimo priemon ės 
3.2.12.1.  Karterio duj ų perdirbimo įtaisas (aprašas ir br ėžiniai):  
3.2.12.2.  Taršos kontrol ės įtaisai (jei yra ir jei nenurodyti kituose 
skirsniuose)  
3.2.12.2.1.  Katalizinis keitiklis  
3.2.12.2.1.1.  Katalizini ų keitiklių ir element ų skaičius (pateikti informacij ą 
apie kiekvien ą atskirą mazgą): 
3.2.12.2.1.2.  Katalizinio keitiklio (-i ų) matmenys, forma ir t ūris: 
3.2.12.2.1.3.  Katalizinio veikimo tipas:  
3.2.12.2.1.4.  Bendras tauri ųjų metalų kiekis:  
3.2.12.2.1.5.  Santykin ė koncentracija:  
3.2.12.2.1.6.  Substratas (strukt ūra ir medžiaga):  
3.2.12.2.1.7.  Element ų tankis:  
3.2.12.2.1.8.  Katalizinio keitiklio (-i ų) korpuso tipas:  
3.2.12.2.1.9.  Katalizinio keitiklio (-i ų) padėtis (-ys) (vieta ir santykinis 
atstumas išmetimo vamzdyne):  
3.2.12.2.1.10.  Šilumin ė apsauga: taip / ne (  1 ) ▼B
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 58  
3.2.12.2.1.11.  Normalaus veikimo temperat ūros intervalas:  °C  
3.2.12.2.1.12.  Katalizinio keitiklio mark ė: 
3.2.12.2.1.13.  Identifikacinis dalies numeris:  
3.2.12.2.2.  Jutikliai  
3.2.12.2.2.1.  Deguonies jutiklis: taip / ne (  1 ) 
3.2.12.2.2.1.1.  Gamyklin ė markė: 
3.2.12.2.2.1.2.  Vieta:  
3.2.12.2.2.1.3.  Kontrol ės intervalas:  
3.2.12.2.2.1.4.  Tipas arba veikimo principas:  
3.2.12.2.2.1.5.  Identifikacinis dalies numeris:  
3.2.12.2.2.2.  NO  x jutiklis: taip / ne (  1 ) 
3.2.12.2.2.2.1.  Gamyklin ė markė: 
3.2.12.2.2.2.2.  Tipas:  
3.2.12.2.2.2.3.  Vieta  
3.2.12.2.2.3.  Kiet ųjų dalelių jutiklis: taip / ne (  1 ) 
3.2.12.2.2.3.1.  Gamyklin ė markė: 
3.2.12.2.2.3.2.  Tipas:  
3.2.12.2.2.3.3.  Vieta:  
3.2.12.2.3.  Oro įpūtimas: taip / ne (  1 ) 
3.2.12.2.3.1.  Tipas (oro įpūtimo sistema, oro siurblys ir t. t.):  
3.2.12.2.4.  Išmetam ųjų dujų recirkuliacija (EGR): taip / ne (  1 ) 
3.2.12.2.4.1.  Charakteristikos (mark ė, tipas, srautas, aukštas sl ėgis / žemas 
slėgis / bendras sl ėgis ir kt.):  
3.2.12.2.4.2.  Vandeniu aušinama sistema (nurodyti atskirai kiekvienai 
EGR sistemai, pvz., žemo sl ėgio / aukšto sl ėgio / slėgių 
derinys: taip / ne (  1 ) 
3.2.12.2.5.  Garavimo išlak ų kontrolės sistema (tik benzino ir etanolio 
varikliams): taip / ne (  1 ) 
3.2.12.2.5.1.  Išsamus prietais ų aprašymas:  
3.2.12.2.5.2.  Garavimo išlak ų kontrolės sistemos br ėžinys:  
3.2.12.2.5.3.  Anglies filtro br ėžinys:  
3.2.12.2.5.4.  Saus ų medžio angli ų masė: g  
▼M3 
3.2.12.2.5.5.  Scheminis degal ų bako br ėžinys (tik benzino ir etanolio 
variklių): …  
3.2.12.2.5.5.1.  Degal ų bako talpa, medžiaga ir konstrukcija:  
3.2.12.2.5.5.2.  Degal ų garams skirtos žarnel ės medžiagos, degal ų tiekimo 
linijos medžiagos ir degal ų sistemos sujungimo b ūdo apra­ 
šymas:  
3.2.12.2.5.5.3.  Sandari degal ų bako sistema: taip / ne  
3.2.12.2.5.5.4.  Degal ų bako apsauginio vožtuvo reguliavimas (oro įleidimas 
ir išleidimas):  ▼B
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 59  
3.2.12.2.5.5.5.  Prap ūtimo kontrol ės sistemos aprašymas:  
3.2.12.2.5.6.  Šilumin ės apsaugos, esan čios tarp bako ir išmetimo sistemos, 
aprašymas ir scheminis br ėžinys:  
3.2.12.2.5.7.  Pralaidumo faktorius:  
▼B 
3.2.12.2.6.  Kiet ųjų dalelių gaudyklė: taip / ne (  1 ) 
3.2.12.2.6.1.  Kiet ųjų dalelių gaudyklės matmenys, forma ir talpa:  
3.2.12.2.6.2.  Kiet ųjų dalelių gaudyklės konstrukcija:  
3.2.12.2.6.3.  Vieta (atskaitinis atstumas išmetimo vamzdyne):  
3.2.12.2.6.4.  Kiet ųjų dalelių gaudyklės markė: 
3.2.12.2.6.5.  Identifikacinis dalies numeris:  
3.2.12.2.7.  Vidin ė diagnostikos (OBD) sistema: taip / ne (  1 ) 
3.2.12.2.7.1.  MI sistemos aprašymas ir (arba) br ėžinys:  
3.2.12.2.7.2.  Vis ų OBD sistemos stebim ų komponent ų sąrašas ir paski- 
rtis: 
3.2.12.2.7.3.  Aprašymas (pagrindini ų veikimo princip ų): 
3.2.12.2.7.3.1  Kibirkštinio uždegimo varikli ų 
3.2.12.2.7.3.1.1.  Katalizatoriaus steb ėsenos:  
3.2.12.2.7.3.1.2.  Uždegimo pertr ūkių nustatymo:  
3.2.12.2.7.3.1.3.  Deguonies jutiklio steb ėsenos:  
3.2.12.2.7.3.1.4.  Kitų OBD sistemos stebim ų komponent ų: 
3.2.12.2.7.3.2.  Slėginio uždegimo varikli ų: 
3.2.12.2.7.3.2.1.  Katalizatoriaus steb ėsenos:  
3.2.12.2.7.3.2.2.  Kietųjų dalelių gaudyklės stebėsenos:  
3.2.12.2.7.3.2.3.  Degal ų pildymo elektronin ės sistemos steb ėsenos:  
3.2.12.2.7.3.2.5.  Kitų OBD sistemos stebim ų komponent ų: 
3.2.12.2.7.4.  MI įjungimo kriterijai (nustatytas važiavimo cikl ų skaičius 
arba statistinis metodas):  
3.2.12.2.7.5.  OBD naudojam ų išvesties kod ų ir format ų sąrašas (su vis ų jų 
paaiškinimais):  
3.2.12.2.7.6.  Toliau nurodyt ą papildom ą informacij ą transporto priemon ės 
gamintojas pateikia tam, kad b ūtų galima gaminti OBD 
sistemai tinkamas pakaitines arba atsargines dalis, diagnos ­
tikos įrankius ir bandym ų įrangą. 
3.2.12.2.7.6.1.  Atliekant transporto priemon ės pradinį tipo patvirtinim ą prieš 
bandymą taikytų kondicionavimo cikl ų tipo ir skai čiaus 
aprašymas.  ▼M3
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 60  
3.2.12.2.7.6.2.  OBD sistemos parodomojo ciklo, kuris buvo taikomas atlie ­
kant transporto priemon ės pradinį patvirtinim ą, atsižvelgiant į 
OBD sistemos stebim ą komponent ą, tipo aprašas  
3.2.12.2.7.6.3.  Išsamus dokumentas, kuriame apib ūdinami visi komponentai, 
iš kurių gaunami signalai, ir gedim ų nustatymo strategija bei 
MI įjungimas (pvz., nustatytas važiavim ų skaičius arba statis ­
tinis metodas), įskaitant kiekvieno OBD sistemos stebimo 
komponento svarbi ų antrinių registruojam ų parametr ų sąrašą. 
Sąrašas visų OBD sistemos iš ėjimo kodų ir naudoto formato 
(su visų jų paaiškinimais), susijusi ų su atskirais su išmetimu 
susijusiais galios pavaros komponentais ir atskirais su išme ­
timu nesusijusiais komponentais, jeigu komponentas kontro ­
liuojamas veikimo sutrikimo indikatoriaus įjungimo nusta ­
tymo tikslais, įskaitant vis ų pirma išsam ų $05 technin ės prie­ 
žiūros ID $21 bandymo FF bei $06 technin ės priežiūros 
duomenų paaiškinim ą. 
Jei tai transporto priemoni ų, kuriuose naudojamos ryšio 
jungtys pagal standart ą ISO 15765-4 „Keli ų transporto prie ­
monės. Vietinių tinklų valdiklio diagnostika. 4 dalis. Su išme ­
tamaisiais teršalais susijusi ų sistemų reikalavimai“, reikia 
išsamiai paaiškinti $06 technin ės priežiūros bandymo ID 
$00 FF duomenis apie kiekvien ą palaikom ą OBD kontrolinio 
rodmens ID.  
3.2.12.2.7.6.4.  Pirmiau nustatyti duomenys gali b ūti apibrėžti užpildant 
lentelę, kaip aprašyta toliau.  
3.2.12.2.7.6.4.1.  Lengvieji krovininiai automobiliai  
Komponentas  Trikties 
kodas  Stebėsenos 
strategija  Trikties 
nustatymo 
kriterijai  MI 
įjungimo 
kriterijai  Antriniai 
parametrai  Išankstinis 
kondicion ­
avimas  Parodo­
masis 
bandymas  
Katalizatorius  P0420  1 ir 2 
deguo­
nies 
jutiklių 
signalai  1 ir 2 
jutiklių 
signalų 
skirtumas  3 ciklas  Variklio 
sūkių dažnis / 
variklio 
apkrova, A/F 
režimas, 
katalizato ­
riaus 
temperatūra Du I 
tipo 
ciklai  I tipas  
3.2.12.2.8.  Kita sistema:  
3.2.12.2.8.2.  Vairuotojo raginimo imtis priemoni ų sistema  
3.2.12.2.8.2.3.  Raginimo imtis priemoni ų sistemos tipas: variklis n ėra užve­
damas iš naujo po variklio išjungimo ir (arba) n ėra užve­
damas po degal ų blokavimo / veikimo apribojimo  
3.2.12.2.8.2.4.  Raginimo imtis priemoni ų sistemos aprašas  ▼B
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 61  
3.2.12.2.8.2.5.  Vidutinio atstumo, kur į transporto priemon ė nuvažiuoja su 
pilnu degal ų baku, ekvivalentas:  Km  
3.2.12.2.10.  Periodiškai regeneruojamai sistema: (pateikti toliau nurodyt ą 
informacij ą apie kiekvien ą atskirą agregatą) 
3.2.12.2.10.1.  Regeneracijos metodas arba sistema, aprašymas ir (arba) 
brėžinys:  
3.2.12.2.10.2.  I tipo veikimo cikl ų arba lygiaver čių variklio bandym ų 
stendo cikl ų skaičius tarp dviej ų ciklų, kai regeneravimo 
fazės vyksta pagal s ąlygas, lygiavertes I tipo bandymo s ąly­
goms (D atstumas Reglamento (ES) Nr. 2017/1151 XXI 
priedo 6 papildomo priedo 1 pried ėlio A6.App1/1 paveiksle 
arba, kai taikytina, JT EEK taisykl ės Nr. 83 13 priedo A13/1 
paveiksle):  
3.2.12.2.10.2.1.  Taikytinas 1 tipo ciklas (nurodyti taikytin ą procedūrą: XXI 
priedo 4 papildom ą priedą arba JT EEK taisykl ę Nr. 83):  
3.2.12.2.10.3.  Cikl ų skaičiaus tarp dviej ų ciklų, kai vyksta regeneravimo 
etapai, nustatymo metodo aprašas:  
3.2.12.2.10.4.  Apkrovos, b ūtinos, kad įvyktų regeneravimas, lygio nusta ­
tymo parametrai (t. y. temperat ūra, slėgis ir kt.):  
3.2.12.2.10.5.  JT EEK taisykl ės Nr. 83 13 priedo 3.1 punkte aprašyto 
bandymo metu taikomos sistemos apkrovos metodo apib ūdi­
nimas:  
3.2.12.2.11.  Katalizinio keitiklio sistemos, naudojan čios sunaudojamus 
reagentus (toliau pateikti informacij ą apie kiekvien ą atskirą 
agregatą): yra / n ėra (  1 ) 
3.2.12.2.11.1.  Reikiamo reagento tipas ir jo koncentracija:  
3.2.12.2.11.2.  Įprastas reagento veikimo temperat ūros intervalas:  
3.2.12.2.11.3.  Tarptautinis standartas:  
3.2.12.2.11.4.  Reagento papildymo dažnumas: nuolat / technin ės priežiūros 
darbų metu (jei taikoma):  
3.2.12.2.11.5.  Reagento lygio rodytuvas: (aprašas ir vieta)  
3.2.12.2.11.6.  Reagento talpykla  
3.2.12.2.11.6.1.  Talpa:  
3.2.12.2.11.6.2.  Šildymo sistema: taip / ne  
3.2.12.2.11.6.2.1.  Aprašas arba br ėžinys  
3.2.12.2.11.7.  Reagento valdymo įtaisas: taip / ne (  1 ) 
3.2.12.2.11.7.1.  Mark ė: 
3.2.12.2.11.7.2.  Tipas:  
3.2.12.2.11.8.  Reagento purkštuvas (mark ė, tipas ir vieta):  
▼M3 
3.2.12.2.12.  Vandens įpurškimas: taip / ne (  1 ) ▼B
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 62  
3.2.13.  D ūmų neskaidrumas  
3.2.13.1.  Sugerties koeficiento simbolio vieta (tik sl ėginio uždegimo 
varikliams):  
3.2.14.  Išsam ūs duomenys apie bet kokius įtaisus, skirtus degalams 
taupyti (jeigu nenurodyti kituose punktuose):.  
3.2.15.  SND tiekimo sistema: taip / ne (  1 ) 
3.2.15.1.  Tipo patvirtinimo numeris pagal Reglament ą (EB) Nr. 661/ 
2009 (OL L 200, 2009 7 31, p. 1):  
3.2.15.2.  SND tiekimo sistemai skirtas elektroninis variklio valdymo 
įtaisas  
3.2.15.2.1.  Gamyklin ė markė(-s): 
3.2.15.2.2.  Tipas (-ai):  
3.2.15.2.3.  Galimyb ės reguliuoti išmetam ųjų dujų kiekį: 
3.2.15.3.  Kiti dokumentai  
3.2.15.3.1.  Katalizatoriaus apsaugos, kei čiant benzinin ės sistemos naudo ­
jimo režim ą SND sistemos naudojimo režimu, ir atvirkš čiai, 
aprašymas:  
3.2.15.3.2.  Sistemos schema (elektros jungtys, vakuumini ų jungčių papil­
domos žarnos ir kt.):  
3.2.15.3.3.  Simbolio br ėžinys:  
3.2.16.  GD tiekimo sistema: taip / ne (  1 ) 
3.2.16.1.  Tipo patvirtinimo numeris pagal Reglament ą (EB) Nr. 661/ 
2009 :  
3.2.16.2.  GD tiekimo sistemai skirtas elektroninis variklio valdymo 
įtaisas  
3.2.16.2.1.  Gamyklin ė markė(-s): 
3.2.16.2.2.  Tipas (-ai):  
3.2.16.2.3.  Galimyb ės reguliuoti išmetam ųjų dujų kiekį: 
3.2.16.3.  Kiti dokumentai  
3.2.16.3.1.  Katalizatoriaus apsaugos priemoni ų, taikomų pereinant nuo 
benzino prie GD ar atvirkš čiai, aprašymas:  
3.2.16.3.2.  Sistemos schema (elektros jungtys, vakuumini ų jungčių papil­
domos žarnos ir kt.):  
3.2.16.3.3.  Simbolio br ėžinys:  
3.2.18.  Vandenilio tiekimo sistema: taip / ne (  1 ) 
3.2.18.1.  EB tipo patvirtinimo numeris pagal Reglament ą (EB) Nr. 79/ 
2009:  
3.2.18.2.  Vandenilio tiekimo sistemai skirtas elektroninis variklio 
valdymo įtaisas  
3.2.18.2.1.  Gamyklin ė markė(-s): 
3.2.18.2.2.  Tipas (-ai):  
3.2.18.2.3.  Galimyb ės reguliuoti išmetam ųjų dujų kiekį: 
3.2.18.3.  Kiti dokumentai  
3.2.18.3.1.  Katalizatoriaus apsaugos priemoni ų pereinant nuo benzino 
prie vandenilio ar atvirkš čiai aprašymas:  ▼B
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 63  
3.2.18.3.2.  Sistemos schema (elektros jungtys, vakuumini ų jungčių papil­
domos žarnos ir kt.):  
3.2.18.3.3.  Simbolio br ėžinys:  
3.2.19.4.  Kiti dokumentai  
▼M3 
__________  
▼B 
3.2.19.4.2.  Sistemos schema (elektros jungtys, vakuumini ų jungčių papil­
domos žarnos ir kt.):  
3.2.19.4.3.  Simbolio br ėžinys:  
▼M3 
3.2.20.  Šilumos kaupimo informacija  
▼B 
3.2.20.1.  Aktyvus šilumos kaupimo įtaisas: taip / ne (  1 ) 
3.2.20.1.1.  Entalpija:  (J)  
▼M3 
3.2.20.2.  Izoliacin ės medžiagos: taip / ne (  1 ) 
▼B 
3.2.20.2.1.  Izoliacin ė medžiaga:  
3.2.20.2.2.  Izoliacijos t ūris: 
3.2.20.2.3.  Izoliacijos mas ė: 
3.2.20.2.4.  Izoliacijos vieta:  
▼M3 
3.2.20.2.5.  Blogiausiojo atvejo metodu pagr įstas transporto priemon ės 
aušinimas: taip / ne (  1 ) 
3.2.20.2.5.1.  ne blogiausiojo atvejo metodas) Trumpiausia stabilizavimo 
trukmė, t soak_ATCT  (val.):  
3.2.20.2.5.2.  (ne blogiausiojo atvejo metodas) Variklio temperat ūros mata­
vimo vieta:  
3.2.20.2.6.  Vienos interpoliacijos šeimos ATCT šeimoje metodas: 
taip / ne (  1 ) 
3.3. Elektros mašina  
3.3.1.  Tipas (apvija, sužadinimas):  
3.3.1.1.  Didžiausioji valandin ė galia:  kW 
(gamintojo deklaruota vert ė) 
3.3.1.1.1.  Didžiausioji naudingoji galia (a)  kW 
(gamintojo deklaruota vert ė) 
3.3.1.1.2.  Didžiausioji 30 minu čių galia (a)  kW 
(gamintojo deklaruota vert ė) 
3.3.1.2.  Darbin ė įtampa:  V  
3.3.2.  ĮEKS  
3.3.2.1.  Baterijos element ų skaičius: 
3.3.2.2.  Mas ė: kg  
3.3.2.3.  Talpa:  Ah (ampervaland ės) ▼B
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 64  
3.3.2.4.  Vieta:  
▼B 
3.4. Varomosios energijos keitikli ų deriniai  
3.4.1.  Hibridin ė elektrinė transporto priemon ė: taip / ne (  1 ) 
3.4.2.  Hibridin ės elektrin ės transporto priemon ės kategorija: įkrau­
nama ne transporto priemon ėje / įkraunama transporto prie ­
monėje: (  1 ) 
3.4.3.  Veikimo režimo jungiklis: yra / n ėra (  1 ) 
3.4.3.1.  Pasirenkami režimai  
3.4.3.1.1.  Tik elektra: taip / ne (  1 ) 
3.4.3.1.2.  Tik degalai: taip / ne (  1 ) 
3.4.3.1.3.  Hibridiniai režimai: taip / ne (  1 ) 
(jei yra, trumpas aprašas):  
3.4.4.  Energijos kaupimo įtaiso aprašas: ( ĮEKS, kondensatorius, 
smagratis arba generatorius)  
3.4.4.1.  Gamyklin ė markė(-s): 
3.4.4.2.  Tipas (-ai):  
3.4.4.3.  Identifikacinis numeris:  
3.4.4.4.  Elektrochemin ės poros r ūšis: 
3.4.4.5.  Energija:  (jei ĮEKS: įtampa ir galia Ah per 2 h; 
jei kondensatorius: … (J)  )  
3.4.4.6.  Įkroviklis: transporto priemon ėje / išorėje / nėra (  1 ) 
3.4.5.  Elektros mašina (atskirai aprašomas kiekvienas elektros 
mašinos tipas)  
3.4.5.1.  Gamyklin ė markė: 
3.4.5.2.  Tipas:  
3.4.5.3.  Pagrindin ė paskirtis: traukos variklis / generatorius (  1 ) 
3.4.5.3.1.  Jei naudojama kaip traukos variklis: vienas arba keli varikliai 
(skaičius) (  1 ): 
3.4.5.4.  Didžiausia galia:  kW  
3.4.5.5.  Veikimo principas  
3.4.5.5.5.1  Nuolatin ė srovė, kintamoji srov ė ir (arba) fazi ų skaičius: 
3.4.5.5.2.  Atskiras sužadinimas / nuoseklus / mišrus (  1 ) 
3.4.5.5.3.  Sinchroninis / asinchroninis (  1 ) 
3.4.6.  Valdymo įrenginys:  
3.4.6.1.  Gamyklin ė markė(-s): 
3.4.6.2.  Tipas (-ai):  
3.4.6.3.  Identifikacinis numeris:  
3.4.7.  Galios valdiklis  
3.4.7.1.  Gamyklin ė markė: 
3.4.7.2.  Tipas:  
3.4.7.3.  Identifikacinis numeris:  
3.4.9.  Gamintojo rekomendacija d ėl išankstinio kondicionavimo:  ▼M3
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 65  
3.5. Gamintojo deklaruotos vert ės siekiant nustatyti išmetamo 
CO  2 kiekį, degalų sąnaudas, elektros energijos s ąnaudas, 
elektrinę ridą, ir išsami informacija apie ekologines naujoves 
(jei taikoma) (  o ) 
3.5.7.  Gamintojo deklaruotos vert ės 
▼M3 
3.5.7.1.  Bandomosios transporto priemon ės parametrai  
Transporto priemon ė Mažai 
CO  2 išme­
tanti trans ­
porto prie ­
monė 
(VL), 
jei yra  Daug CO  2 
išmetanti 
transporto 
priemonė 
(VH)  Vidutinį 
CO  2 kiekį 
išmetanti 
transporto 
priemonė 
(VM), 
jei yra  Tipinė transporto 
priemonė (tik 
kelio apkrovos 
matricos 
šeimos (*))  Numatyto ­
sios vertės 
Transporto priemon ės kėbulo tipas  —  
Taikytas kelio apkrovos metodas 
(matavimas arba apskai čiavimas, atsiž ­
velgiant į kelio apkrovos šeim ą) — —  
Kelio apkrovos informacija:  
Padangų markė ir tipas, jei taikomas 
matavimas  — 
Padangų matmenys (priekini ų / 
galinių), jei taikomas matavimas  — 
Padangų riedėjimo varža (priekini ų / 
galinių) (kg/t)  
Padangų slėgis (priekini ų / galini ų) 
(kPa), jei taikomas matavimas  
Delta C  D × A, transporto priemon ės L, 
palyginti su H transporto priemone 
(IP_H minus IP_L)  — —  —  
Delta C  D × A, palyginti su kelio 
apkrovos šeimai priklausan čia trans­
porto priemone L (IP_H/L minus 
RL_L), jei skai čiuojama pagal kelio 
pakrovos šeim ą — —  
Transporto priemon ės bandomoji mas ė 
(kg) 
Kelio apkrovos koeficientai  
f 0 (N) 
f 1 (N/(km/h))  
f 2 (N/(km/h)  2 ) 
Priekinės dalies plotas, m  2 (0,000 m  2 ) —  —  —  
Ciklo energijos poreikis (J)  
(*) Bandoma tipin ė kelio apkrovos matricos šeimos transporto priemon ė. ▼B
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 66  
3.5.7.1.1.  Degalai, naudoti per 1 tipo bandym ą ir pasirinkti naudingajai 
galiai matuoti pagal šio reglamento XX pried ą (taikoma tik 
SND ir GD varomoms transporto priemon ėms): 
__________  
▼B 
3.5.7.2.  Bendra išmetamo CO  2 masė 
▼M3 
3.5.7.2.1.  Tik vidaus degimo varikliu (-iais) varom ų (ICE) ir NOVC- 
HEV transporto priemoni ų išmetamo CO  2 masė 
3.5.7.2.1.0.  Mažiausioji ir didžiausioji išmetamo CO  2 kiekio vert ės inter­
poliacijos šeimoje  
3.5.7.2.1.1.  Daug CO  2 išmetanti transporto priemon ė: g/km  
3.5.7.2.1.1.0.  Daug CO  2 išmetanti transporto priemon ė (NEDC):  g/km  
3.5.7.2.1.2.  Mažai CO  2 išmetanti transporto priemon ė (jei taikoma):  
g/km  
3.5.7.2.1.2.0.  Mažai CO  2 išmetanti transporto priemon ė (jei taikoma) 
(NEDC):  g/km  
3.5.7.2.1.3.  Vidutin į CO  2 kiekį išmetanti transporto priemon ė (jei 
taikoma):  g/km  
3.5.7.2.1.3.0.  Vidutin į CO  2 kiekį išmetanti transporto priemon ė (jei 
taikoma) (NEDC):  g/km  
3.5.7.2.2.  OVC-HEV transporto priemoni ų įkrovos palaikymo režimo 
sąlygomis išmetamo CO  2 masė 
3.5.7.2.2.1.  Daug CO  2 išmetančios transporto priemon ės įkrovos palai ­
kymo režimo s ąlygomis išmetamo CO  2 masė: g/km  
3.5.7.2.2.1.0.  Bendra daug CO  2 išmetančios transporto priemon ės išmetamo 
CO  2 masė (NEDC, B s ąlyga): g/km  
3.5.7.2.2.2.  Mažai CO  2 išmetančios transporto priemon ės įkrovos palai ­
kymo režimo s ąlygomis išmetamo CO  2 masė (jei taikoma): 
g/km  
3.5.7.2.2.2.0.  Bendra mažai CO  2 išmetančios transporto priemon ės išme­
tamo CO  2 masė (jei taikoma) (NEDC, B s ąlyga): g/km  
3.5.7.2.2.3.  Vidutin į CO  2 kiekį išmetančios transporto priemon ės įkrovos 
palaikymo režimo s ąlygomis išmetamo CO  2 masė (jei 
taikoma): g/km  
3.5.7.2.2.3.0.  Bendra vidutin į CO  2 kiekį išmetančios transporto priemon ės 
išmetamo CO  2 masė (jei taikoma) (NEDC, B s ąlyga): g/km  
3.5.7.2.3.  OVC-HEV transporto priemoni ų įkrovos naudojimo režimo 
sąlygomis išmetamo CO  2 masė ir svertin ė išmetamo CO  2 
masė ▼M3
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 67  
3.5.7.2.3.1.  Daug CO  2 išmetančios transporto priemon ės įkrovos naudo ­
jimo režimo s ąlygomis išmetamo CO  2 masė g/km  
3.5.7.2.3.1.0.  Daug CO  2 išmetančios transporto priemon ės įkrovos naudo ­
jimo režimo s ąlygomis išmetamo CO  2 masė (NEDC, A 
sąlyga):  g/km  
3.5.7.2.3.2.  Mažai CO  2 išmetančios transporto priemon ės įkrovos naudo ­
jimo režimo s ąlygomis išmetamo CO  2 masė (jei taikoma):  
g/km  
3.5.7.2.3.2.0.  Mažai CO  2 išmetančios transporto priemon ės įkrovos naudo ­
jimo režimo s ąlygomis išmetamo CO  2 masė (jei taikoma) 
(NEDC, A s ąlyga):  g/km  
3.5.7.2.3.3.  Vidutin į CO  2 kiekį išmetančios transporto priemon ės įkrovos 
naudojimo režimo s ąlygomis išmetamo CO  2 masė (jei 
taikoma):  g/km  
3.5.7.2.3.3.0.  Vidutin į CO  2 kiekį išmetančios transporto priemon ės įkrovos 
naudojimo režimo s ąlygomis išmetamo CO  2 masė (jei 
taikoma) (NEDC, A s ąlyga):  g/km  
3.5.7.2.3.4.  Mažiausioji ir didžiausioji išmetamo CO  2 kiekio vert ės 
OVC interpoliacijos šeimoje  
▼B 
3.5.7.3.  Elektrifikuot ų transporto priemoni ų elektrinė rida  
3.5.7.3.1.  Tik elektra varom ų transporto priemoni ų vien elektrin ė rida 
(PER)  
3.5.7.3.1.1.  Daug CO  2 išmetanti transporto priemon ė: km  
3.5.7.3.1.2.  Mažai CO  2 išmetanti transporto priemon ė (jei taikoma):  
km 
3.5.7.3.2.  OVC HEV visa elektrin ė rida (AER)  
3.5.7.3.2.1.  Daug CO  2 išmetanti transporto priemon ė: km  
3.5.7.3.2.2.  Mažai CO  2 išmetanti transporto priemon ė (jei taikoma):  
km 
3.5.7.3.2.3.  M transporto priemon ė (jei taikoma):  km  
3.5.7.4.  FCHV degal ų sąnaudos (FC  CS ) įkrovos palaikymo režimu  
3.5.7.4.1.  Daug CO  2 išmetanti transporto priemon ė: kg/100 km  
3.5.7.4.2.  Mažai CO  2 išmetanti transporto priemon ė (jei taikoma):  
kg/100 km  
▼M3 __________  ▼M3
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 68  
3.5.7.5.  Elektrifikuot ų transporto priemoni ų elektros energijos 
sąnaudos  
3.5.7.5.1.  Tik elektra varom ų transporto priemoni ų bendros elektros 
energijos s ąnaudos (EC  WLTC  ) 
3.5.7.5.1.1.  Daug CO  2 išmetanti transporto priemon ė: Wh/km  
3.5.7.5.1.2.  Mažai CO  2 išmetanti transporto priemon ė (jei taikoma):  
Wh/km  
3.5.7.5.2.  Svertin ės elektros energijos s ąnaudos įkrovos naudojimo 
režimu, EC  AC,CD  (bendros)  
3.5.7.5.2.1.  Daug CO  2 išmetanti transporto priemon ė: Wh/km  
3.5.7.5.2.2.  Mažai CO  2 išmetanti transporto priemon ė (jei taikoma):  
Wh/km  
3.5.7.5.2.3.  M transporto priemon ė (jei taikoma):  Wh/km  
3.5.8.  Transporto priemon ė, kurioje įdiegta ekologin ė naujovė, kaip 
apibrėžta Reglamento (EB) Nr. 443/2009 12 straipsnyje M1 
kategorijos transporto priemon ėms arba Reglamento (ES) 
Nr. 510/2011 12 straipsnyje N1 kategorijos transporto priemo ­
nėms: taip / ne (  1 ) 
3.5.8.1.  Bazin ės transporto priemon ės tipas / variantas / versija, kaip 
nurodyta Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 725/2011 5 
straipsnyje M1 kategorijos transporto priemon ėms arba 
Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 427/2014 5 straipsnyje 
N1 kategorijos transporto priemon ėms (jei taikoma):  
3.5.8.2.  Skirting ų ekologini ų naujovių sąveika: taip / ne (  1 ) 
▼M3 
3.5.8.3.  Išmetam ųjų teršalų duomenys, susij ę su ekologini ų naujovių 
naudojimu (d ėl kiekvienos r ūšies bandom ų etalonini ų degalų 
užpildoma atskira lentel ė) (w  1 ) 
Ekologinės 
naujovės 
patvirtinimo 
spren­
dimas (  w2 ) Ekolo­
ginės 
naujovės 
kodas (  w3 ) 1. Bazinės 
transporto 
priemonės 
išmetamas 
CO  2 kiekis 
(g/km)  2. Transporto 
priemonė, 
kurioje 
įdiegta ekolo ­
ginė naujovė, 
išmetamas 
CO  2 kiekis 
(g/km)  3. Per 1 
tipo 
bandymo 
ciklą 
bazinės 
transporto 
priemonės 
išmetamas 
CO  2 
kiekis (  w4 ) 4. Per 1 tipo 
bandymo cikl ą 
transporto 
priemonės, 
kurioje įdiegta 
ekologinė 
naujovė, išme­
tamas CO  2 
kiekis  5. Naudo­
jimo koefi ­
cientas 
(UF), t. y. 
laiko, kur į 
technologija 
naudojama 
įprastomis 
naudojimo 
sąlygomis, 
dalis  Sumažėjęs 
išmetamas 
CO  2 kiekis 
((1 – 2) – 
(3 – 4))*5  
xxxx/201x  
Sumažėjęs bendras išmetamas CO  2 kiekis taikant NEDC (g/km) (  w5 ) 
Sumažėjęs bendras išmetamas CO  2 kiekis taikant WLTP (g/km) (  w5 ) 
▼B 
3.6. Gamintojo leidžiama temperat ūra 
3.6.1.  Aušinimo sistema  ▼B
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 69  
3.6.1.1.  Aušinimas skys čiu 
Didžiausia temperat ūra ties išleidimo anga:  K  
3.6.1.2.  Aušinimas oru  
3.6.1.2.1.  Atskaitos taškas:  
3.6.1.2.2.  Didžiausia temperat ūra atskaitos taške:  K  
3.6.2.  Didžiausia temperat ūra ties įleidžiamojo tarpinio aušintuvo 
išleidimo anga:  K  
3.6.3.  Aukš čiausia išmetam ųjų dujų temperat ūra prie artimiausio 
išmetimo vamzdžio (-i ų) taško greta išmetam ųjų dujų kolek­
toriaus arba turbininio įkroviklio išorin ės jungės (-ių): 
K 
3.6.4.  Degal ų temperat ūra: 
mažiausia:  K; didžiausia:  K 
Dyzeliniams varikliams įpurškimo siurblio įleidžiamojoje 
angoje; duj ų varikliams sl ėgio reguliatoriaus paskutin ėje 
pakopoje  
3.6.5.  Tepal ų temperat ūra 
mažiausia:  K; didžiausia:  K  
3.8. Tepal ų sistema  
3.8.1.  Sistemos aprašas  
3.8.1.1.  Tepalo bakelio vieta:  
3.8.1.2.  Tiekimo sistema (siurbliu / įpurškiama į tiekimo ang ą / 
maišoma su degalais, kt.) (  1 ) 
3.8.2.  Tepal ų tiekimo siurblys  
3.8.2.1.  Gamyklin ė markė(-s): 
3.8.2.2.  Tipas (-ai):  
3.8.3.  Mišinys su degalais  
3.8.3.1.  Procentin ė dalis:  
3.8.4.  Alyvos aušintuvas: taip / ne (  1 ) 
3.8.4.1.  Br ėžinys (-iai):  arba  
3.8.4.1.1.  Gamyklin ė markė(-s): 
3.8.4.1.2.  Tipas (-ai):  
▼M3 
3.8.5.  Tepalo specifikacija: …W …  
▼B 
4. TRANSMISIJA (  p ) 
4.3. Variklio smagra čio inercijos momentas:  
4.3.1.  Papildomas inercijos momentas ne įjungus pavaros:  
4.4. Sankaba (-os)  
4.4.1.  Tipas:  
4.4.2.  Didžiausias sukimo momento perdavimas:  
4.5. Pavar ų dėžė 
4.5.1.  Tipas (rankin ė / automatin ė / CVT (nepertraukiama belaipsn ė 
pavara)) (  1 ) 
▼M3 
__________  ▼B
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 70  
4.5.1.4.  Sukimo momento vert ės: 
4.5.1.5.  Sankab ų skaičius: 
4.6. Perdavimo skai čiai 
Pavara  Vidinis pavar ų dėžės 
perdavimo skai čius 
(variklio ir pavar ų dėžės 
išėjimo veleno s ūkių 
santykis)  Pagrindin ės pavaros 
perdavimo skai čius (-ai) 
(pavarų dėžės išėjimo 
veleno ir varom ųjų ratų 
sūkių santykis)  Bendras pavar ų perdavimo 
skaičius 
Didžiausias CVT 
pavaros atveju  
1 
2 
3 
… 
Mažiausias CVT 
pavaros atveju  
►M3 _______  ◄ 
▼M3 
4.6.1.  Pavar ų perjungimas  
4.6.1.1.  1 pavara nenaudojama: taip / ne (  1 ) 
4.6.1.2.  kiekvieno variklio n  _95_high  : min  –1 
4.6.1.3.  n  min_drive  
4.6.1.3.1.  1-oji pavara:  min  –1 
4.6.1.3.2.  Perjungimas iš 1-osios pavaros į 2-ąją: min  –1 
4.6.1.3.3.  Sustojimas važiuojant 2- ąja pavara:  min  –1 
4.6.1.3.4.  2-oji pavara:  min  –1 
4.6.1.3.5.  3-ioji ir aukštesn ės pavaros:  min  –1 
4.6.1.4.  n  _min_drive_set  , taikomas greit ėjimo / važiavimo pastoviu 
greičiu fazėmis (n  _min_drive_up  ): min  –1 
4.6.1.5.  n  _min_drive_set  , taikomas l ėtinimo faz ėmis (n  min_drive_down  ): 
4.6.1.6.  pradinis laikotarpis  
4.6.1.6.1.  t  _start_phase  : s  
4.6.1.6.2.  n  _min_drive_start  : min  –1 
4.6.1.6.3.  n  _min_drive_up_start  : min  –1 
4.6.1.7.  taikoma ASM: taip / ne (  1 ) 
4.6.1.7.1.  ASM vert ės: 
▼B 
4.7. Didžiausias konstrukcinis transporto priemon ės greitis 
(km/h) (  q ): ▼B
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 71  
4.12.  Pavar ų dėžės tepalas:  W  
▼B 
6. PAKABA  
6.6. Padangos ir ratai  
6.6.1.  Padangos / rato derinys (-iai)  
6.6.1.1.  Ašys  
6.6.1.1.1.  1 ašis:  
6.6.1.1.1.1.  Padangos dydžio žymuo  
6.6.1.1.2.  2 ašis:  
6.6.1.1.2.1.  Padangos dydžio žymuo  
ir t. t.  
6.6.2.  Didžiausia ir mažiausia ried ėjimo spindulio riba  
6.6.2.1.  1 ašis:  
6.6.2.2.  2 ašis:  
6.6.3.  Transporto priemon ės gamintojo rekomenduojamas padang ų 
slėgis: kPa  
9. K ĖBULAS  
9.1. K ėbulo tipas pagal Direktyvos 2007/46/EB II priedo C dalyje 
nustatytus kodus:  
▼M3 
_______  
12.8.  Taisai arba sistemos su vairuotojo pasirenkamais režimais, 
turinčios įtakos išmetamam CO  2 kiekiui ir (arba) išmetam ųjų 
teršalų kiekio kriterijams ir neturin čios pagrindinio režimo: 
taip / ne (  1 ) 
12.8.1.  Bandymas įkrovos palaikymo režimo s ąlygomis (jei taikoma) 
(nurodyti d ėl kiekvieno įtaiso arba sistemos)  
12.8.1.1.  Geriausiojo atvejo režimas:  
12.8.1.2.  Blogiausiojo atvejo režimas:  
12.8.2.  Bandymas įkrovos naudojimo režimo s ąlygomis (jei taikoma) 
(nurodyti d ėl kiekvieno įtaiso arba sistemos)  
12.8.2.1.  Geriausiojo atvejo režimas:  
12.8.2.2.  Blogiausiojo atvejo režimas:  
12.8.3.  1 tipo bandymas (jei taikoma) (kiekvieno įtaiso arba sistemos 
būsena)  
12.8.3.1.  Geriausiojo atvejo režimas:  
12.8.3.2.  Blogiausiojo atvejo režimas:  ▼M3
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 72  
16. TRANSPORTO PRIEMON ĖS REMONTO IR PRIEŽI ŪROS 
INFORMACIJOS PRIEIGA  
16.1.  Pagrindin ės interneto svetain ės, kurioje pateikta transporto 
priemonės remonto ir prieži ūros informacija, adresas:  
16.1.1.  Data, nuo kurios j ą galima gauti (ne v ėliau kaip 6 m ėnesiai 
nuo tipo patvirtinimo datos):  
16.2.  Svetain ės prieigos nuostatos ir s ąlygos:  
16.3.  Transporto priemoni ų remonto ir prieži ūros informacijos, 
kurią galima rasti svetain ėje, formatas:  
▼M2 
Aiškinamosios pastabos:  
( 1 ) Išbraukti, jei netaikoma (tam tikrais atvejais nieko nereikia išbraukti, jeigu taikomas 
daugiau nei vienas punktas).  
( 2 ) Nurodyti leidžiam ąjį nuokryp į. 
( 3 ) Įrašyti kiekvieno varianto didžiausi ą ir mažiausi ą vertes.  
( 6 ) Transporto priemon ės, kurios gali naudoti ir benzin ą, ir dujinius degalus, ta čiau 
benzino sistema yra avarin ė arba skirta tik transporto priemonei užvesti ir benzino 
bake telpa ne daugiau kaip 15 litr ų benzino, atliekant bandym ą laikomos tik dujiniais 
degalais varomomis transporto priemon ėmis. 
( 7 ) Nurodoma neprivaloma įranga, kuri turi įtakos transporto priemon ės matmenims.  
( c ) Klasifikuota pagal II priedo A dalyje pateiktas apibr ėžtis. 
( f ) Kai viena versija yra su įprasta kabina, o kita – su miegam ąja vieta, mas ė ir matmenys 
nurodomi abiem atvejais.  
( g ) Standartas ISO 612:1978. Keli ų transporto priemon ės. Automobili ų ir vilkikų su prie­
kabomis matmenys. Terminai ir apibr ėžtys. 
( h ) Vairuotojo mas ė yra 75 kg.  
Sistemos, kuriose yra skys čių (išskyrus skirtas panaudotam vandeniui, kurios turi likti 
tuščios), užpildomos iki 100 % gamintojo nurodytos talpos.  
N2, N3, M2, M3, O3 ir O4 kategorij ų transporto priemoni ų atveju 2.6 punkto b 
papunktyje ir 2.6.1 punkto b papunktyje nurodytos informacijos pateikti nereikia.  
( i ) Jeigu tai yra priekabos arba puspriekab ės ar transporto priemon ės, sukabintos su 
priekaba arba puspriekabe, kurios sukabintuv ą ar balnin į sukabintuv ą veikia didele 
vertikalia apkrova, ta apkrova, padalinta iš standartinio gravitacijos pagrei čio, įtrau­
kiama į didžiausi ą techniškai leidžiam ą masę. 
( k ) Jeigu tai transporto priemon ė, kuri gali b ūti varoma benzinu, dyzelinu ir kt. arba 
keletu degal ų, punktai pakartojami.  
Jeigu varikliai ir sistemos yra nestandartiniai, gamintojas pateikia šiame punkte nuro ­
dytajai lygiavert ę informacij ą. 
( l ) Šis skai čius suapvalinamas dešimtosios milimetro dalies tikslumu.  
( m ) Šią vertę reikia apskai čiuoti (π = 3,1416) ir suapvalinti vieno cm  3 tikslumu.  
( n ) Nustatyta atitinkamai pagal Reglamento (EB) Nr. 715/2007 arba Reglamento (EB) Nr. 
595/2009 reikalavimus.  
( o ) Nustatyta pagal Tarybos direktyvos 80/1268/EEB (OL L 375, 1980 12 31, p. 36) 
reikalavimus.  
( p ) Nurodyti duomenys turi b ūti pateikiami apie kiekvien ą siūlomą variantą. 
( q ) Jeigu tai priekabos – didžiausias gamintojo leidžiamas greitis.  
( w ) Ekologin ės naujovės. 
( w1 ) Prireikus lentel ę galima išpl ėsti, kiekvienai ekologinei naujovei skiriant papildom ą 
eilutę. 
( w2 ) Komisijos sprendimo, kuriuo patvirtinama ekologin ė naujovė, numeris.  
( w3 ) Priskirtas Komisijos sprendimu, kuriuo patvirtinama ekologin ė naujovė. 
( w4 ) Jeigu vietoj 1 tipo bandymo ciklo taikomas modeliavimo metodas, tipo patvirtinimo 
institucijai pritarus, ši vert ė turi būti modeliavimo metodu gauta vert ė. 
( w5 ) Bendras išmetamo CO  2 kiekio sumaž ėjimas dėl visų atskirų ekologini ų naujovių. ▼B
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 73  
3a priedėlis 
Išplėstas duomen ų rinkinys  
Į išplėstą dokument ų rinkinį įtraukiama ši informacija apie visas papildomas 
išmetamųjų teršalų kontrolės strategijas (AECS):  
a) gamintojo deklaracija, kad transporto priemon ėje nėra jokio išderinimo įtaiso 
(valdiklio), kuriam netaikoma išimtis pagal Reglamente (EB) Nr. 715/2007 5 
straipsnio 2 dal į; 
b) variklio ir taikom ų išmetam ųjų teršalų kontrolės strategij ų bei įtaisų, ar tai 
būtų programin ė, ar aparatin ė įranga, ir bet kokios (- ų) sąlygos (-ų), dėl kurios 
(-ų) strategijos ir įtaisai neveiks taip, kaip jie veikia atliekant tipo patvirtinimo 
bandymą, aprašymas;  
c) deklaracija d ėl šioms AECS/BES kontroliuoti naudojamos programin ės 
įrangos versijos, įskaitant atitinkamas ši ų programini ų įrangų kontrolines 
sumas ir nurodymus institucijai apie tai, kaip nuskaityti kontrolines sumas. 
Ši deklaracija atnaujinama ir siun čiama tipo patvirtinimo institucijai, kuri 
saugo tok į išplėstinį dokument ų rinkinį kiekvien ą kartą, kai yra nauja progra ­
minės įrangos versija, kuri turi įtakos AECS/BES;  
▼M3 
d) išsamus techninis bet kokios AECS pagrindimas, įskaitant rizikos vertinim ą, 
kuriame įvertinama rizika esant AECS ir jai nesant, ir toki ą informacij ą: 
i) kodėl taikoma kuri nors iš Reglamento (EB) Nr. 715/2007 5 straipsnio 2 
dalyje nustatyto draudimo naudoti išderinimo įtaisus išlyg ų; 
ii) jei taikytina, informacij ą apie aparatin ės įrangos element ą (-us), kuris (-ie) 
turi būti saugomas (-i) taikant AECS, jei taikoma;  
iii) jei taikytina, informacij ą apie variklio staigaus nepataisomo gedimo, kurio 
negalima išvengti vykdant reguliari ą priežiūrą ir kuris įvyktų nesant 
AECS, įrodymus, taip pat rizikos vertinim ą; 
iv) jei taikytina, argumentuot ą paaiškinim ą, kodėl reikia naudoti AECS 
variklio paleidimui;  
▼M1 
e) degalų tiekimo reguliavimo sistemos logikos, sinchronizavimo strategijos ir 
perjungimo tašk ų visais darbo režimais aprašymas;  
f) AECS tarpusavio hierarchini ų santykių (t. y. kai tuo pa čiu metu gali b ūti 
taikoma ne viena AECS) aprašymas, nurodant, kuri AECS atlieka pagrindin ę 
reagavimo funkcij ą ir koks yra strategij ų sąveikos būdas, įskaitant duomen ų 
srautų diagramas ir sprendim ų priėmimo logik ą, taip pat tai, kaip tokia hierar ­
chija užtikrinama, kad, veikiant visoms AECS, išmetam ųjų teršalų kiekis būtų 
kontroliuojamas ir b ūtų išlaikomas kuo įmanoma mažesnis;  
g) parametr ų, kurie matuojami ir (arba) apskai čiuojami taikant AECS, s ąrašas, 
taip pat kiekvieno matuojamo ir (arba) apskai čiuojamo parametro paskirtis ir 
tai, kaip kiekvienas iš t ų parametr ų yra susij ęs su variklio gedimu; įskaitant 
apskaičiavimo būdą ir tai, kiek tiksliai šie apskai čiuojami parametrai atitinka 
tikrąją kontroliuojamo parametro b ūseną, taip pat bet kok į leistiną nuokrypį ar 
saugos veiksn į, kuris dėl to įtraukiamas į analizę; 
h) variklio ir (arba) išmetam ųjų teršalų kontrolės parametr ų, kurie moduliuojami 
kaip matuojamo (- ų) arba apskai čiuojamo (- ų) parametro (- ų) funkcija, s ąrašas 
ir kiekvieno variklio ir (arba) išmetam ųjų teršalų kontrolės parametro modu ­
liavimo diapazonas; taip pat variklio ir (arba) išmetam ųjų teršalų kontrolės 
parametrų ir matuojam ų arba apskai čiuojamų parametr ų tarpusavio santykis;  
i) vertinimas, kaip taikant AECS realiomis važiavimo s ąlygomis bus kontroliuo ­
jamas ir išlaikomas kaip įmanoma mažesnis išmetam ų teršalų kiekis, įskaitant 
išsamią analizę, kaip gal ėtų padidėti bendras reguliuojam ų išmetamųjų teršalų 
ir CO  2 kiekis taikant AECS, palyginti su BES.  ▼M1
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 74  
Išplėstas dokument ų rinkinys turi b ūti ne didesnis kaip 100 puslapi ų, jame turi 
būti visos pagrindin ės sudedamosios dalys, kurios leist ų tipo patvirtinimo insti ­
tucijai įvertinti AECS. Prireikus šis dokument ų rinkinys gali b ūti papildytas 
priedais ir kitais pridedamais dokumentais su papildomais duomenimis. Kaskart, 
kai padaroma AECS pakeitim ų, gamintojas tipo patvirtinimo institucijai perduoda 
naują išplėsto dokument ų rinkinio versij ą. Į šią naują versiją įtraukiami tik pakei ­
timai ir j ų padariniai. Tipo patvirtinimo institucija įvertina ir patvirtina nauj ąją 
AECS versij ą. 
Išplėsto dokument ų rinkinio strukt ūra turi būti tokia:  
Išplėstas AECS taikymo dokument ų rinkinys Nr. YYY/OEM, parengtas 
pagal Reglament ą (ES) 2017/1151  
Dalys  Skirsnis  Dalykas  Paaiškinimas
 Įvadas dokumentai Įvadinis raštas tipo patvirti ­
nimo institucijai  Dokumento nuoroda su 
versija, dokumento paren ­
gimo data, gamintojo organi ­
zacijai priklausan čio susi­
jusio asmens parašas  
Versijų lentelė Su kiekviena versija susijusi ų 
pakeitimų turinys, nurodant, 
kokia dalis buvo pakeista  
Susijusių tipų (atsižvelgiant 
į išmetam ųjų teršalų kiekį) 
aprašymas  
Pridedam ų dokument ų 
lentelė Visų pridėtų dokument ų 
sąrašas  
Kryžminės nuorodos  Nuoroda į 3a pried ėlio a–i 
punktus (kur rasti kiekvien ą 
reglamento reikalavim ą) 
Pareiškimas d ėl išderinimo 
įtaiso nebuvimo  Su parašu
 Pagrindinis dokumentas 0 Akronimai ir santrumpos  
1 BENDRAS APRAŠYMAS  
1.1 Bendras variklio prista- 
tymas  Pagrindini ų charakteristik ų 
aprašymas: darbinis t ūris, 
išmetamųjų teršalų papil­
domas apdorojimas ir t. t.  
1.2 Bendra sistemos architek- 
tūra Sistemos strukt ūrinė schema: 
jutiklių ir pavar ų sąrašas, 
variklio bendr ųjų funkcij ų 
paaiškinimas  
1.3 Programin ės įrangos ir kali ­
bravimo versijos rodmenys  Pvz., nuskaitymo priemon ės 
paaiškinimas  
2 Pagrindin ės išmetam ųjų 
teršalų kontrolės strategijos  
2.x BECS x  x strategijos aprašymas  
2.y BECS y  y strategijos aprašymas  
3 Papildomos išmetam ųjų 
teršalų kontrolės strategijos  ▼M3
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 75  
Dalys  Skirsnis  Dalykas  Paaiškinimas  
3.0 AECS pristatymas  AECS hierarchiniai ryšiai: 
aprašymas ir pagrindimas 
(pvz., saugumas, patiki ­
mumas ir t. t.)  
3.x AES x  3.x.1 AECS pagrindimas 
3.x.2 AECS charakteristik ų 
išmatuotieji ir (arba) 
sumodeliuotieji para ­
metrai 
3.x.3 AECS veikimo 
režimas. Taikomi para ­
metrai 
3.x.4 AECS poveikis terša ­
lams ir CO  2 
3.y AES y  3.y.1 
3.y.2 
ir t. t.  
100 puslapi ų apribojimas taikomas iki šios vietos  
Priedas  Tip ų, kuriems taikoma ši 
BECS-AECS, s ąrašas, patei ­
kiant tipo patvirtinimo 
nuorodą, informacij ą apie 
programin ę įrangą, kalibra ­
vimo numer į, kiekvienos 
versijos ir kiekvieno (variklio 
ir (arba) išmetam ųjų teršalų 
papildomo apdorojimo) 
valdymo ir (arba) kontrol ės 
įtaiso (jei yra) kontrolines 
sumas
 Pridedami dokumentai Techninė pastaba d ėl AECS 
pagrindimo Nr. xxx  Rizikos įvertinimas arba 
pagrindimas bandymu, arba 
staigaus gedimo pavyzdys, 
jei yra  
Techninė pastaba d ėl AECS 
pagrindimo Nr. yyy  
Bandymų ataskaita, susijusi 
su konkretaus AECS 
poveikio kiekybiniu 
įvertinimu  Visų atliktų konkrečių AECS 
pagrindimo bandym ų atas­
kaita su išsamia informacija 
apie bandym ų sąlygas, trans ­
porto priemon ės aprašymu ir 
bandymų datomis. Poveikis 
išmetamųjų teršalų / CO  2 
kiekiui, kai AECS veikia ir 
kai ji neveikia  ▼M3
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 76  
3b priedėlis 
AECS vertinimo metodika 
Tipo patvirtinimo institucijos atliekamas AECS vertinimas turi apimti bent šias 
patikras:  
1) AECS skatinamas išmetamo teršal ų kiekio padid ėjimas turi b ūti kuo mažesnis:  
a) per visą įprastą transporto priemon ės eksploatavimo įprastomis są lygomis 
laikotarpį bendrojo išmetamo teršal ų kiekio padid ėjimas taikant AECS turi 
būti kuo mažesnis;  
b) jeigu tuo metu, kai atliekamas išankstinis AECS vertinimas, rinkoje yra 
technologija ar sprendimas, kur į naudojant b ūtų galima geriau kontroliuoti 
išmetamųjų teršalų kiekį, jis turi b ūti naudojamas be nepagr įstų pakeitim ų; 
2) jeigu siekiant pagr įsti AECS nurodoma staigios ir nepataisomos žalos „varo ­
mosios energijos keitikliui ir galios pavarai“, kaip apibr ėžta JT EEK 1958 ir 
1998 m. susitarim ų Bendrajame nutarime Nr. 2 (M.R.2), kuriame pateikiamos 
transporto priemonių varymo sistemos apibr ėžtys (  1 ), rizika, ji tur ėtų būti 
tinkamai įrodyta ir patvirtinta dokumentais, pateikiant ši ą informacij ą: 
a) gamintojas turi pateikti praž ūtingos (t. y. staigios ir nepataisomos) žalos 
varikliui įrodymus ir rizikos vertinim ą, apimant į tokios rizikos tikimyb ės ir 
galimų padarini ų sunkumo vertinim ą, įskaitant šiuo tikslu atlikt ų bandym ų 
rezultatus;  
b) jeigu tuo metu, kai taikoma AECS, rinkoje yra technologija ar sprendimas, 
kurį naudojant tokia rizika išnykt ų arba sumažė tų, jis turi b ūti naudojamas 
visais atvejais, kai tai techniškai įmanoma (t. y. kai nereikia atlikti nepa ­
grįstų pakeitim ų); 
c) variklio ar išmetam ųjų teršalų kontrol ės sistemos sudedam ųjų dalių ilga­
amžiškumas ir ilgalaik ė apsauga nuo nusid ėvėjimo ir gedimo neturi b ūti 
laikoma priimtina išderinimo įtaisas draudimo išimt į; 
3) pakankamai išsamiame techniniame aprašyme turi b ūti nurodyta, kod ėl, norint 
saugiai eksploatuoti transporto priemon ę, būtina naudoti AECS:  
a) gamintojas turėtų pateikti padid ėjusios rizikos saugiam transporto prie ­
monės eksploatavimui įrodymus ir rizikos vertinim ą, apimant į tokios 
rizikos tikimyb ės ir galim ų pasekmi ų sunkumo vertinim ą, įskaitant šiuo 
tikslu atlikt ų bandym ų rezultatus;  
b) jeigu tuo metu, kai taikoma AECS, rinkoje yra kitokia technologija ar 
sprendimas, kur į naudojant su sauga susijusi rizika sumaž ėtų, jis turėtų 
būti naudojamas visais atvejais, kai tai techniškai įmanoma (t. y. kai 
nereikia atlikti nepagr įstų pakeitim ų); 
4) pakankamai išsamiame techniniame aprašyme turi b ūti nurodyta, kod ėl užve­
dant varikl į būtina naudoti AECS:  
a) gamintojas turi pateikti AECS naudojimo užvedant varikl į įrodymus ir 
rizikos vertinim ą, apimant į rizikos tikimyb ės ir galim ų padarini ų sunkumo 
vertinimą, įskaitant šiuo tikslu atlikt ų bandym ų rezultatus;  ▼M3 
( 1 ) Dokumentas ECE/TRANS/WP.19/1121 skelbiamas šiame tinklalapyje: https://ec.euro
pa.eu/doc sroom/documents/31821
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 77  
b) jeigu tuo metu, kai taikoma AECS, rinkoje yra kitokia technologija ar 
sprendimas, kur į naudojant b ūtų galima geriau kontroliuoti išmetam ųjų 
teršalų kiekį užvedant varikl į, jis turėtų būti naudojamas visais atvejais, 
kai tai techniškai įmanoma.  
_______  ▼M3
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 78  
4 priedėlis 
PAVYZDINIS EB TIPO PATVIRTINIMO SERTIFIKATAS  
(Didžiausias leidžiamas formatas: A4 (210 mm × 297 mm)  
EB TIPO PATVIRTINIMO SERTIFIKATAS  
Administracijos antspaudas  
Informacija, susijusi su sistemos / transporto priemon ės: 
— EB tipo patvirtinimu (  1 ), 
— EB tipo patvirtinimo išpl ėtimu (  1 ) 
— atsisakymu suteikti EB tipo patvirtinim ą ( 1 ) 
— EB tipo patvirtinimo panaikinimu (  1 ) 
— atsižvelgiant į sistemą ( 1 ) - atsižvelgiant į Reglament ą (EB) Nr. 715/2007 (  2 ) 
ir Reglament ą (EB) Nr. 2017/1151 (  3 ) 
EB tipo patvirtinimo numeris: …  
Išplėtimo priežastis: …  
I SKIRSNIS.  
0.1. Gamyklin ė markė (gamintojo prekinis pavadinimas): …  
0.2. Tipas: …  
0.2.1. Prekybinis pavadinimas (-ai) (jeigu yra): …  
0.3. Tipo identifikavimo priemon ės (jei transporto priemon ė pažymėta tipo 
ženklu) (  4 ) 
0.3.1. Tokio ženklinimo vieta: …  
0.4. Transporto priemon ės kategorija (  5 ) 
▼M3 
0.4.2. Bazin ė transporto priemon ė ( 5a ) ( 1 ): taip / ne (  1 ) 
▼B 
0.5. Gamintojo pavadinimas ir adresas: …  
0.8. Surinkimo gamyklos (- ų) pavadinimas (-ai) ir adresas (-ai): …  
0.9. Gamintojo atstovas: ….  
II SKIRSNIS.  Nurodyti kiekvienos interpoliacijos šeimos, apibr ėžtos XXI 
priedo 5.6 punkte,atveju  
0. Interpoliacijos šeimos identifikatorius, kaip nurodyta XXI priedo 5.0 punkte  
1. Papildoma informacija (kai taikoma): (žr. papildym ą) 
2. Už patvirtinimo bandymus atsakinga technin ė tarnyba: …  
3. 1 tipo bandym ų ataskaitos parengimo data: …  
4. 1 tipo bandym ų ataskaitos numeris: …  
5. Pastabos (jeigu j ų yra): (žr. papildym ą) ▼B
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 79  
6. Vieta: …  
7. Data: …  
8. Parašas: …  
Priedai:  Informacinis rinkinys (  6 ). ▼B
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 80  
EB tipo patvirtinimo sertifikato Nr. … papildymas  
dėl transporto priemon ės EB tipo patvirtinimo, atsižvelgiant į išmetam ųjų 
teršalų kiekį ir transporto priemon ės remonto ir prieži ūros informacijos 
prieigą pagal Reglament ą (EB) Nr. 715/2007  
Pildant tipo patvirtinimo sertifikat ą turėtų būti vengiama kryžmini ų nuorodų į 
informacij ą informaciniame dokumente arba bandymo ataskaitoje.  
▼M3 
0. INTERPOLIACIJOS ŠEIMOS IDENTIFIKATORIUS, KAIP 
NURODYTA REGLAMENTO (ES) 2017/1151 XXI PRIEDO 
5.0 PUNKTE  
0.1. Identifikatorius: …  
0.2. Bazin ės transporto priemon ės identifikatorius (  5a ) ( 1 ): … 
▼B 
1. PAPILDOMA INFORMACIJA  
▼M3 
1.1. Parengtos eksploatuoti transporto priemon ės masė: 
VL (  1 ): …  
VH: …  
1.2. Didžiausioji mas ė: 
VL (  1 ): …  
VH: …  
1.3. Etalonin ė masė: 
VL (  1 ): …  
VH: …  
▼B 
1.4. S ėdynių skaičius: ...  
1.6. K ėbulo tipas:  
1.6.1. M  1 , M  2 : sedanas, he čbekas, universalas, dvivietis, kabrioletas, 
daugiafunkcin ė transporto priemon ė ( 1 ) 
1.6.2. N  1 , N  2 : sunkvežimis, furgonas (  1 ) 
1.7. Varomieji ratai: priekiniai, galiniai, visi (  1 ) 
1.8. Tik elektra varoma transporto priemon ė: taip / ne (  1 ) 
1.9. Hibridin ė elektrinė transporto priemon ė: taip / ne (  1 ) 
1.9.1. Hibridin ės elektrin ės transporto priemon ės kategorija: įkraunama iš 
išorės / neįkraunama iš išor ės / kuro elementas (  1 ) 
1.9.2. Veikimo režimo jungiklis: yra / n ėra (  1 ) 
1.10. Variklio identifikavimas:  
1.10.1. Variklio darbinis t ūris: 
1.10.2. Degal ų tiekimo sistema: tiesioginis įpurškimas / netiesioginis įpurš­
kimas (  1 ) ▼B
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 81  
1.10.3. Gamintojo rekomenduojami degalai:  
1.10.4.1. Didžiausia galia: kW, kai s ūkių skaičius min  –1 
1.10.4.2. Didžiausias sukimo momentas: Nm, kai s ūkių skaičius min  –1 
1.10.5. Kompresorius: taip / ne (  1 ) 
1.10.6. Uždegimo sistema: sl ėginis uždegimas / kibirkštinis uždegimas (  1 ) 
1.11. Galios pavara (tik elektra varomos transporto priemon ės arba hibri ­
dinės elektrin ės transporto priemon ės) (  1 ) 
1.11.1. Didžiausia naudingoji galia: … kW, kai s ūkių skaičius: … iki … 
min  –1 
1.11.2. Didžiausioji 30 minu čių galia: …… kW  
1.11.3. Didžiausias naudingasis sukimo momentas: ...Nm, kai variklio 
sūkių skaičius min  –1 
1.12. Varomasis akumuliatorius (tik elektra varomos arba hibridin ės 
elektrinės transporto priemon ės) 
1.12.1. Vardin ė įtampa: …… V  
1.12.2. Talpa (2 h klas ė): Ah  
1.13. Transmisija: …, …  
1.13.1. Pavar ų dėžės tipas: rankin ė / automatin ė / belaipsn ė ( 1 ) 
1.13.2. Pavaros perdavimo skai čius: 
1.13.3. Bendrieji perdavimo skai čiai (įskaitant apkrautos padangos ried ė­
jimo apskritimo ilg į): (transporto priemon ės greitis (km/h)) / 
variklio s ūkių skaičius (min  –1 )): 
Pirmoji pavara: ...  Šeštoji pavara: ...  
Antroji pavara: ...  Septintoji pavara: ...  
Trečioji pavara: ...  Aštuntoji pavara: ...  
Ketvirtoji pavara: ...  Greitinan čioji pavara: ...  
Penktoji pavara: ...  
1.13.4. Pagrindin ės pavaros perdavimo skai čius: 
1.14. Padangos: …, …, ...  
Tipas: radialin ė / įstrižinė/.. (  7 ) 
Matmenys: ...  
Riedėjimo perimetras veikiant apkrovai:  
Atliekant I tipo bandym ą naudotų padangų riedėjimo apskritimo 
ilgis 
2. BANDYMO REZULTATAI  
▼M3 
2.1. Variklio išmetal ų kiekio bandym ų rezultatai  
Išmetamųjų teršalų kiekio klasifikacija: …  
I tipo bandymo rezultatai, jei taikoma  ▼B
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 82  
Tipo patvirtinimo numeris, jei tai ne pirmin ė transporto priemon ė 
( 1 ): …  
1 bandymas  
I tipo bandymo 
rezultatai  CO 
(mg/km)  Bendras 
angliavan ­
denilių 
kiekis 
(THC) 
(mg/km)  Angliavan ­
deniliai, 
išskyrus 
metaną 
(NMHC) 
(mg/km)  NO  x 
(mg/km)  THC + 
NO  x 
(mg/km)  KD 
(mg/km)  KDK 
(vnt. 10  11 / 
km) 
Išmatuotoji vert ė ( 8 ) ( 9 ) 
Ki × (  8 ) ( 10 ) (  11 ) 
Ki + (  8 )( 10 ) (  11 ) 
Vidutinė vertė, apskaičiuota 
taikant Ki (M × Ki arba 
M + Ki) (  9 ) ( 12 ) 
DF (+) (  8 ) ( 10 ) 
DF (×) (  8 ) ( 10 ) 
Galutinė vidutin ė vertė, 
apskaičiuota taikant Ki ir 
DF (  13 ) 
Ribinė vertė 
2 bandymas  (jei taikoma)  
Į 1 bandymo lentel ę įrašomi antrojo bandymo rezultatai.  
3 bandymas  (jei taikoma)  
Į 1 bandymo lentel ę įrašomi tre čiojo bandymo rezultatai.  
1, 2 (jei taikoma) ir 3 bandymas (jei taikoma) kartojamas su mažai 
CO2 išmetan čia transporto priemone (jei taikoma) ir VM (jei 
taikoma)  
ATCT bandymas  
Išmetamas CO  2 kiekis (g/km)  Bendras  
ATCT (14 °C) M  CO2,Treg  
1 tipo bandymas (23 °C) M  CO2,23°  
Šeimos pataisos koeficientas (FCF)  
ATCT bandymo 
rezultatas  CO 
(mg/km)  Bendras 
angliavan ­
denilių 
kiekis 
(THC) 
(mg/km)  Angliavan ­
deniliai, 
išskyrus 
metaną 
(NMHC) 
(mg/km)  NO  x 
(mg/km)  THC + NO  x 
(mg/km)  KD 
(mg/km)  KDK 
(vnt. 10  11 / 
km) 
Išmatuotoji 
vertė ( 1 ) ( 2 ) 
Ribinės vertės 
( 1 ) Jei taikoma. 
( 2 ) Apvalinama iki dviej ų skaičių po kablelio.  ▼M3
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 83  
Skirtumas tarp variklio aušinamojo skys čio temperat ūros ir vidu ­
tinės temperat ūros stabilizavimo zonoje paskutines 3 valandas 
ΔT_ATCT (°C), naudojant etalonin ę transporto priemon ę: … 
Trumpiausia stabilizavimo trukm ė t soak _ATCT (s): …  
Temperat ūros jutiklio vieta: …  
ATCT šeimos identifikatorius: …  
2 tipo: ( įskaitant transporto priemon ės tinkamumo eksploatuoti 
keliuose bandym ų duomenis):  
Bandymas  CO vertė 
(tūrio %)  Lambda vert ė ( 1 ) Variklio s ūkių 
skaičius 
(min  -1 ) Variklio alyvos tempera ­
tūra 
(°C) 
Bandymas varikliui veikiant 
tuščiąja eiga, esant mažam 
sūkių skaičiui Netaikoma  
Bandymas varikliui veikiant 
tuščiąja eiga, esant dideliam 
sūkių skaičiui 
3 tipo: …  
4 tipo: … g/bandymui;  
bandymo proced ūra pagal: JT EEK taisykl ės Nr. 83 6 pried ą 
[vienos dienos NEDC] / Reglamento (EB) Nr. 2017/1221 pried ą 
[dviejų dienų NEDC], Reglamento (EB) Nr. 2017/1151 VI pried ą 
[dviejų dienų WLTP] (  1 ). 
5 tipo:  
— ilgaamžiškumo bandymas: visos transporto priemon ės 
bandymas / sendinimo bandymas ant stendo / neatliekama (  1 ) 
— nusidėvėjimo koeficientas (DF): apskai čiuotas / priskirtas (  1 ) 
— apibrėžti vertes: …  
— Taikomas 1 tipo ciklas (Reglamento (ES) 2017/1151 XXI 
priedo 4 papildomas priedas arba JT EEK taisykl ė Nr. 83) 
( 14 ): …  
6 tipo  CO mas ė (mg/km)  THC mas ė (mg/km)  
Išmatuotoji vert ė 
Ribinė vertė 
▼B 
2.1.1. Jeigu transporto priemon ės varomos dviej ų rūšių degalais, abiej ų 
rūšių degalams užpildoma po atskir ą 1 tipo lentel ę. Mišrių degalų 
transporto priemoni ų atveju, kai 1 tipo bandymas turi b ūti atliktas 
naudojant abiej ų rūšių degalus pagal I priedo 1.2.4 br ėžinį, ir trans­
porto priemoni ų, varomų SND arba GD / biometanu, atveju visoms  ▼M3
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 84  
bandant naudojamoms skirtingoms etalonin ėms dujoms pateikiama 
po atskirą lentelę, o papildomoje lentel ėje nurodomi gauti pras ­ 
čiausi rezultatai. Jeigu taikoma, remiantis JT EEK taisykl ės Nr. 
83 12 priedo 3.1.4 punktu nurodoma, ar rezultatai buvo išmatuoti, 
ar apskaičiuoti.  
2.1.2. MI sistemos aprašymas ir (arba) br ėžinys: ...  
2.1.3. Vis ų OBD sistemos stebim ų komponent ų sąrašas ir funkcija: ...  
2.1.4. Aprašymas (pagrindini ų veikimo princip ų): ... 
2.1.4.1. Uždegimo praleidimo nustatymas (  15 ): ... 
2.1.4.2. Katalizatoriaus steb ėsena (  15 ): ... 
2.1.4.3. Deguonies jutiklio steb ėsena (  15 ): ... 
2.1.4.4. Kiti OBD sistema stebimi komponentai (  15 ): ... 
2.1.4.5. Katalizatoriaus steb ėsena (  16 ): ... 
2.1.4.6. Kiet ųjų dalelių gaudyklės stebėsena (  16 ): ... 
2.1.4.7. Elektronin ės degalų tiekimo sistemos vykdomojo įtaiso steb ė­
sena (  16 ): ... 
2.1.4.8. Kiti OBD sistema stebimi komponentai: ...  
2.1.5. MI įjungimo kriterijai (nustatytas važiavimo cikl ų skaičius arba 
statistinis metodas): ...  
2.1.6. OBD naudojam ų išvesties kod ų ir format ų sąrašas (su vis ų jų 
paaiškinimais): ...  
2.2. Rezervuota  
2.3. Kataliziniai keitikliai: yra / n ėra (  1 ) 
2.3.1. Originaliai įrangai skirtas katalizinis keitiklis, išbandytas pagal 
visus susijusius šio reglamento reikalavimus: yra / n ėra (  1 ) 
2.4. D ūmų neskaidrumo bandymo rezultatai (  1 ) 
2.4.1. Bandymai pastovaus variklio s ūkių skaičiaus režimu: žr. technin ės 
tarnybos bandym ų ataskaitą Nr. ...  
2.4.2. Bandymai greit ėjimo be apkrovos režimu  ▼B
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 85  
2.4.2.1. Išmatuotoji sugerties koeficiento vert ė: … m  –1 
2.4.2.2. Pataisytoji sugerties koeficiento vert ė: … m  –1 
2.4.2.3. Sugerties koeficiento ženklo vieta ant transporto priemon ės: ... 
2.5. Išmetamo CO  2 kiekio ir degal ų sąnaudų bandymų rezultatai  
▼M3 
2.5.1. Tik vidaus degimo varikliu (-iais) varoma (ICE) ir ne iš išor ės 
įkraunama (NOVC) hibridin ė elektra varoma transporto priemon ė 
2.5.1.0. Mažiausioji ir didžiausioji išmetamo CO  2 kiekio vert ės interpolia ­
cijos šeimoje  
▼B 
2.5.1.1. Daug CO  2 išmetanti transporto priemon ė 
2.5.1.1.1. Ciklo energijos poreikis: … J  
2.5.1.1.2. Kelio apkrovos koeficientai  
2.5.1.1.2.1. f  0, N: ...  
2.5.1.1.2.2. f  1, N/(km/h): ...  
2.5.1.1.2.3. f  2 , N/(km/h)  2 : ... 
▼M3 
2.5.1.1.3. Išmetamo CO  2 masė (nurodyti vertes pagal kiekvien ą išbandyt ą 
etaloninių degalų rūšį, pagal fazes: išmatuotosios vert ės, dėl bendrų 
verčių žr. Reglamento (ES) 2017/1151 XXI priedo 6 papildomo 
priedo 1.2.3.8 ir 1.2.3.9 punktus)  
Išmetamas CO  2 kiekis (g/km)  Bandy­
mas Mažas  Vidutinis  Didelis  Labai didelis  Bendras  
M CO2,p,5  / M  CO2,c,5  1 
2 
3 
vidurkis  
Galutinė M CO2,p,H  / M  CO2,c,H  vertė 
2.5.1.1.4. Degal ų sąnaudos (nurodyti vertes pagal kiekvien ą išbandyt ų etalo­
ninių degalų rūšį, pagal fazes: išmatuotosios vert ės, dėl bendrų 
verčių žr. XXI priedo 6 papildomo priedo 1.2.3.8 ir 
1.2.3.9 punktus)  
Degalų sąnaudos (l/100 km) arba 
m 3 /100 km, arba kg/100 km (  1 ) Mažos  Vidutin ės Didel ės Labai didel ės Bendros  
Galutinės FC  
p,H / FC  c,H vertės 
2.5.1.2. Mažai CO  2 išmetanti transporto priemon ė (jei taikoma)  
2.5.1.2.1. Ciklo energijos poreikis: … J  
2.5.1.2.2. Kelio apkrovos koeficientai  ▼B
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 86  
2.5.1.2.2.1. f  0, N: …  
2.5.1.2.2.2. f  1, N/(km/h): …  
2.5.1.2.2.3. f  2 , N/(km/h) (  2 ): …  
2.5.1.2.3. Išmetamo CO  2 masė (nurodyti vertes pagal kiekvien ą išbandyt ą 
etaloninių degalų rūšį, pagal fazes: išmatuotosios vert ės, dėl bendrų 
verčių žr. XXI priedo 6 papildomo priedo 1.2.3.8 ir 1.2.3.9 
punktus)  
Išmetamas CO  2 kiekis (g/km)  Bandy­
mas Mažas  Vidutinis  Didelis  Labai didelis  Bendras  
M CO2,p,5  / M  CO2,c,5  1 
2 
3 
vidurkis  
Galutinė M CO2,p,L  / M  CO2,c,L  vertė 
2.5.1.2.4. Degal ų sąnaudos (nurodyti vertes pagal kiekvien ą išbandyt ų etalo­
ninių degalų rūšį, pagal fazes: išmatuotosios vert ės, dėl bendrų 
verčių žr. XXI priedo 6 papildomo priedo 1.2.3.8 ir 1.2.3.9 
punktus)  
Degalų sąnaudos (l/100 km) arba 
m 3 /100 km, arba kg/100 km (  1 ) Mažos  Vidutin ės Didel ės Labai didel ės Bendros  
Galutinės FC  p,L / FC  c,L vertės 
2.5.1.3. Vidutin į CO  2 kiekį išmetanti transporto priemon ė: NOVC-HEV 
(jei taikoma)  
_______  
2.5.1.3.1. Ciklo energijos poreikis: … J  
2.5.1.3.2. Kelio apkrovos koeficientai  
2.5.1.3.2.1. f  0, N: …  
2.5.1.3.2.2. f  1, N/(km/h): …  
2.5.1.3.2.3. f  2 , N/(km/h) (  2 ): …  
2.5.1.3.3. Išmetamo CO  2 masė (nurodyti vertes pagal kiekvien ą išbandyt ą 
etaloninių degalų rūšį, pagal fazes: išmatuotosios vert ės, dėl bendrų 
verčių žr. XXI priedo 6 papildomo priedo 1.2.3.8 ir 1.2.3.9 
punktus)  
Išmetamas CO  2 kiekis (g/km)  Bandy­
mas Mažas  Vidutinis  Didelis  Labai didelis  Bendras  
M CO2,p,5  / M  CO2,c,5  1 
2 
3 
vidurkis  
Galutinė M CO2,p,L  / M  CO2,c,L  vertė ▼M3
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 87  
2.5.1.3.4. Degal ų sąnaudos (nurodyti vertes pagal kiekvien ą išbandyt ų etalo­
ninių degalų rūšį, pagal fazes: išmatuotosios vert ės, dėl bendrų 
verčių žr. XXI priedo 6 papildomo priedo 1.2.3.8 ir 1.2.3.9 
punktus)  
Degalų sąnaudos (l/100 km) arba 
m 3 /100 km, arba kg/100 km (  1 ) Mažos  Vidutin ės Didel ės Labai didel ės Bendros  
Galutinės FC  p,L / FC  c,L vertės 
2.5.1.4. Jei tai vidaus degimo varikliu varomos transporto priemon ės, 
kuriose įrengtos periodiškai regeneruojamos sistemos, kaip 
apibrėžta šio reglamento 2 straipsnio 6 dalyje, bandym ų rezultatai 
dauginami iš Ki koeficiento, kaip nurodyta XXI priedo 6 papil ­
domo priedo 1 pried ėlyje. 
2.5.1.4.1. Informacija apie regeneravimo strategij ą, taikomą dėl išmetamo 
CO  2 kiekio ir degal ų sąnaudų 
D – veikimo cikl ų skaičius tarp 2 cikl ų, kuriais vyksta regenera ­
vimo fazės: …  
d – regeneravimo procesui reikalingas veikimo cikl ų skaičius: …  
Taikomas 1 tipo ciklas (Reglamento (ES) 2017/1151 XXI priedo 4 
papildomas priedas arba JT EEK taisykl ė Nr. 83) (  14 ): …  
Bendras  
Ki (pridedamasis / dauginamasis) (  1 ) 
CO  2 ir degalų sąnaudų vertės ( 10 ) 
Jei tai bazin ė transporto priemon ė, pakartoti tai, kas nurodyta 2.5.1 
punkte.  
▼B 
2.5.2. Tik elektra varomos transporto priemon ės ( 1 ) 
▼M3 
2.5.2.1. Elektros energijos s ąnaudos  
2.5.2.1.1. Daug CO  2 išmetanti transporto priemon ė 
2.5.2.1.1.1. Ciklo energijos poreikis: … J  
2.5.2.1.1.2. Kelio apkrovos koeficientai  
2.5.2.1.1.2.1. f  0, N: …  
2.5.2.1.1.2.2. f  1, N/(km/h): …  
2.5.2.1.1.2.3. f  2 , N/(km/h) (  2 ): …  
EC (Wh/km)  Bandymas  Važiuojant mieste  Bendros  
Apskaičiuotos EC  1 
2 
3 
vidurkis  
Deklaruota vert ė —  
2.5.2.1.1.3. Bendras laikas, kai vykdant cikl ą laikomasi leidžiam ųjų nuokrypi ų: 
… sek.  ▼M3
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 88  
2.5.2.1.2. Mažai CO  2 išmetanti transporto priemon ė (jei taikoma)  
2.5.2.1.2.1. Ciklo energijos poreikis: … J  
2.5.2.1.2.2. Kelio apkrovos koeficientai  
2.5.2.1.2.2.1. f  0, N: …  
2.5.2.1.2.2.2. f  1, N/(km/h): …  
2.5.2.1.2.2.3. f  2 , N/(km/h) (  2 ): …  
EC (Wh/km)  Bandymas  Važiuojant mieste  Bendros  
Apskaičiuotos EC  1 
2 
3 
vidurkis  
Deklaruota vert ė —  
2.5.2.1.2.3. Bendras laikas, kai vykdant cikl ą laikomasi leidžiam ųjų nuokrypi ų: 
… sek.  
2.5.2.2. Grynoji elektrin ė rida  
2.5.2.2.1. Daug CO  2 išmetanti transporto priemon ė 
PER (km)  Bandymas  Važiuojant mieste  Bendra  
Išmatuota grynoji elektrin ė rida  1 
2 
3 
vidurkis  
Deklaruota vert ė —  
2.5.2.2.2. Mažai CO  2 išmetanti transporto priemon ė (jei taikoma)  
PER (km)  Bandymas  Važiuojant mieste  Bendra  
Išmatuota grynoji elektrin ė rida  1 
2 
3 
vidurkis  
Deklaruota vert ė —  
▼B 
2.5.3. Iš išor ės įkraunama (OVC) hibridin ė elektrinė transporto priemon ė: ▼M3
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 89  
2.5.3.1. Įkrovos palaikymo režimo s ąlygomis išmetamo CO  2 masė 
2.5.3.1.1. Daug CO  2 išmetanti transporto priemon ė 
2.5.3.1.1.1. Ciklo energijos poreikis: … J  
2.5.3.1.1.2. Kelio apkrovos koeficientai  
2.5.3.1.1.2.1. f0, N: …  
2.5.3.1.1.2.2. f1, N/(km/h): …  
2.5.3.1.1.2.3. f2, N/(km/h) (  2 ): …  
Išmetamas CO  2 kiekis (g/km)  Bandy­
mas Mažas  Vidutinis  Didelis  Labai didelis  Bendras  
M CO2,p,5  / M  CO2,c,5  1 
2 
3 
Vidurkis  
Galutinė M CO2,p,H  / M  CO2,c,H  vertė 
2.5.3.1.2. Mažai CO  2 išmetanti transporto priemon ė (jei taikoma)  
2.5.3.1.2.1. Ciklo energijos poreikis: … J  
2.5.3.1.2.2. Kelio apkrovos koeficientai  
2.5.3.1.2.2.1. f  0, N: …  
2.5.3.1.2.2.2. f  1, N/(km/h): …  
2.5.3.1.2.2.3. f  2 , N/(km/h) (  2 ): …  
Išmetamas CO  2 kiekis (g/km)  Bandy­
mas Mažas  Vidutinis  Didelis  Labai didelis  Bendras  
M CO2,p,5  / M  CO2,c,5  1 
2 
3 
Vidurkis  
Galutinė M CO2,p,L  / M  CO2,c,L  vertė 
2.5.3.1.3. Vidutin į CO  2 kiekį išmetanti transporto priemon ė (jei taikoma)  
2.5.3.1.3.1. Ciklo energijos poreikis: … J  
2.5.3.1.3.2. Kelio apkrovos koeficientai  
2.5.3.1.3.2.1. f0, N: …  
2.5.3.1.3.2.2. f1, N/(km/h): …  ▼M3
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 90  
2.5.3.1.3.2.3. f2, N/(km/h) (  2 ): …  
Išmetamas CO  2 kiekis (g/km)  Bandy­
mas Mažas  Vidutinis  Didelis  Labai didelis  Bendras  
M CO2,p,5  / M  CO2,c,5  1 
2 
3 
Vidurkis  
M CO2,p,M  / M  CO2,c,M  
2.5.3.2. Įkrovos naudojimo režimo s ąlygomis išmetamo CO  2 masė 
Daug CO  2 išmetanti transporto priemon ė 
Išmetamas CO  2 kiekis (g/km)  Bandymas  Bendras  
M CO2,CD  1 
2 
3 
Vidurkis  
Galutinė M CO2,CD,H  vertė 
Mažai CO  2 išmetanti transporto priemon ė (jei taikoma)  
Išmetamas CO  2 kiekis (g/km)  Bandymas  Bendras  
M CO2,CD  1 
2 
3 
Vidurkis  
Galutinė M CO2,CD,L  vertė 
Vidutinį CO  2 kiekį išmetanti transporto priemon ė (jei taikoma)  
Išmetamas CO  2 kiekis (g/km)  Bandymas  Bendras  
M CO2,CD  1 
2 
3 
Vidurkis  
Galutinė M CO2,CD,M  
▼B 
2.5.3.3. Išmetamo CO  2 masė (svertinė, vidutinė) ( 17 ): 
Daug CO2 išmetanti transporto priemon ė: M  CO2,weighted  … g/km  
Mažai CO2 išmetanti transporto priemon ė (jei taikoma): 
M CO2,weighted  … g/km  
M transporto priemon ė (jei taikoma): M  CO2,weighted  … g/km  ▼M3
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 91  
2.5.3.3.1. Mažiausioji ir didžiausioji išmetamo CO  2 kiekio vert ės interpolia ­
cijos šeimoje  
▼B 
2.5.3.4. Degal ų sąnaudos įkrovos palaikymo režimu  
Daug CO  2 išmetanti transporto priemon ė 
Degalų sąnaudos (l/100 km)  Mažos  Vidutin ės Didel ės Labai didel ės Bendros  
Galutinės vertės FC  p,H / FC c,H 
Mažai CO2 išmetanti transporto priemon ė (jei taikoma)  
Degalų sąnaudos (l/100 km)  Mažos  Vidutin ės Didel ės Labai didel ės Bendros  
Galutinės vertės FC  p,L / FC c,L 
M transporto priemon ė (jei taikoma)  
Degalų sąnaudos (l/100 km)  Mažos  Vidutin ės Didel ės Labai didel ės Bendros  
Galutinės vertės FC  p,M /  FC c,M 
▼M3 
2.5.3.5. Degal ų sąnaudos įkrovos naudojimo režimo s ąlygomis  
Daug CO  2 išmetanti transporto priemon ė 
Degalų sąnaudos (l/100km)  Bendros  
Galutinės FC  CD,H vertės 
Mažai CO  2 išmetanti transporto priemon ė (jei taikoma)  
Degalų sąnaudos (l/100km)  Bendros  
Galutinės FC  CD,L vertės 
Vidutinį CO  2 kiekį išmetanti transporto priemon ė (jei taikoma)  
Degalų sąnaudos (l/100km)  Bendros  
Galutinės FC  CD,M  vertės 
▼B 
2.5.3.6. Degal ų sąnaudos (svertin ės, bendros) (  17 ): 
Daug CO2 išmetanti transporto priemon ė: FC  weighted  … l/100 km  
Mažai CO2 išmetanti transporto priemon ė (jei taikoma): FC  weighted  
… l/100 km  
M transporto priemon ė (jei taikoma): FC  weighted  … l/100 km  
2.5.3.7. Intervalai:  ▼M3
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 92  
2.5.3.7.1. Visos elektrin ės ridos (AER)  
AER (km)  Bandymas  Važiuojant mieste  Bendra  
AER vert ės 1 
2 
3 
Vidurkis  
Galutinės AER vert ės 
▼B 
2.5.3.7.2. Visos elektrin ės ridos ekvivalentas EAER  
EAER (km)  Važiuojant mieste  Bendra  
AER vert ė 
2.5.3.7.3. Faktinis įkrovos naudojimo intervalas R  CDA 
R CDA (km)  Bendras  
R CDA vertės 
▼M3 
2.5.3.7.4. Įkrovos naudojimo ciklo intervalas R  CDC 
R CDC (km)  Bandymas  Bendras  
R CDC vertės 1  
2 
3 
Vidurkis  
Galutinės R  CDC vertės 
▼B 
2.5.3.8. Elektros energijos s ąnaudos  
2.5.3.8.1. Elektros energijos s ąnaudos EC  
EC (Wh/km)  Mažos  Vidutin­ 
ės Didelės Labai didel ės Važiuojant 
mieste  Bendros  
Elektros energijos s ąnaudos  
▼M3 
2.5.3.8.2. Pagal naudojimo koeficient ą apskaičiuotos svertin ės elektros ener ­
gijos sąnaudos įkrovos naudojimo režimo s ąlygomis, EC  AC,CD  
(bendros)  
EC AC,CD  (Wh/km)  Bandymas  Bendros  
EC AC,CD  vertės 1 
2 
3 
Vidurkis  
Galutinės EC  AC,CD  vertės ▼M3
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 93  
2.5.3.8.3. Pagal naudojimo koeficient ą apskaičiuotos svertin ės elektros ener ­
gijos sąnaudos, EC  AC, weighted  (bendros)  
EC AC,weighted  (Wh/km)  Bandymas  Bendros  
EC AC,weighted  vertės 1 
2 
3 
Vidurkis  
Galutinės EC  AC,weighted  vertės 
Jei tai bazin ė transporto priemon ė, pakartoti tai, kas nurodyta 2.5.3 
punkte.  
2.5.4. Kuro elementu varomos transporto priemon ės (FCV)  
Degalų sąnaudos (kg/100 km)  Bendros  
Galutinės FC  c vertės 
Jei tai bazin ė transporto priemon ė, pakartoti tai, kas nurodyta 2.5.4 
punkte.  
2.5.5. Degal ų ir (arba) elektros energijos s ąnaudų stebėsenos įtaisas: 
taip / netaikoma …  
▼B 
2.6. Ekologini ų naujovių bandym ų rezultatai  ( 18 ) ( 19 ) 
Ekologinės 
naujovės 
patvirtinimo 
sprendimas (  20 ) Ekolo­
ginės 
naujovės 
kodas 
( 21 ) 1/I tipo 
ciklas 
( 22 ) 1. Bazi­
nės 
trans­
porto 
prie­
monės 
išme­
tamas 
CO  2 
kiekis 
(g/km)  2. Trans­
porto 
priemonės, 
kurioje 
įdiegta 
ekologinė 
naujovė, 
išmetamas 
CO  2 kiekis 
(g/km)  3. Bazinės 
transporto 
priemonės 
išmetamas 
CO  2 kiekis 
per 1 tipo 
bandymo 
ciklą ( 23 ) 4. Trans­
porto 
priemonės, 
kurioje 
įdiegta 
ekologinė 
naujovė, 
išmetamas 
CO  2 kiekis 
per 1 tipo 
bandymo 
ciklą 5. Panaudos 
(naudingumo) 
koeficientas 
(UF), t. y. tech ­
nologijos naudo ­
jimo trukm ė 
įprastinėmis 
veikimo 
sąlygomis  Sumažėjęs 
išmetamo 
CO  2 kiekis 
((1 - 2) - 
(3 - 4)) * 5  
xxx/201x  
Sumažėjęs bendras išmetamo CO  2 kiekis taikant NEDC (g/km) (  24 ) 
Sumažėjęs bendras išmetamo CO  2 kiekis taikant WLTP (g/km) (  25 ) ▼M3
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 94  
2.6.1.  Bendrasis ekologin ės (-ių) naujovės (-ių) kodas  ( 26 ): ... 
3. TRANSPORTO PRIEMON ĖS REMONTO INFORMACIJA  
3.1. Interneto svetain ės, kurioje pateikta transporto priemon ės remonto ir 
priežiūros informacija, adresas: ...  
3.1.1. Diena, nuo kurios ši informacija teikiama (ne v ėliau kaip pra ėjus 6 
mėnesiams nuo tipo patvirtinimo dienos): ...  
3.2. Prieigos prie 3.1 punkte min ėtų svetainių sąlygos (t. y. prieigos 
trukmė, prieigos kaina už valand ą, dieną, mėnesį, metus arba 
pagal sandor į): ... 
3.3. 3.1 punkte nurodytoje interneto svetain ėje pateiktos transporto prie ­
monės remonto ir prieži ūros informacijos formatas: ...  
3.4. Gamintojo sertifikatas d ėl teikiamos transporto priemon ės remonto ir 
priežiūros informacijos prieigos: ...  
4. GALIOS MATAVIMAS  
Vidaus degimo variklio didžiausia naudingoji variklio galia, naudin ­
goji galia ir elektrini ų galios pavar ų didžiausia 30 minu čių galia  
4.1. Vidaus degimo variklio naudingoji galia  
4.1.1. Variklio s ūkių skaičius (min  –1 )... 
4.1.2. Išmatuotasis degal ų debitas (g/h) …  
4.1.3. Išmatuotasis sukimo momentas (Nm) …  
4.1.4. Išmatuotoji galia (kW) …  
4.1.5. Barometrinis sl ėgis (kPa) …  
4.1.6. Vandens gar ų slėgis (kPa) …  
4.1.7. Įsiurbiamo oro temperat ūra (K) …  
4.1.8. Galios pataisos koeficientas, kai taikoma …  
4.1.9. Pataisytoji galia (kW) …  
4.1.10. Pagalbin ė galia (kW) …  
4.1.11. Naudingoji galia (kW) …  
4.1.12. Naudingasis sukimo momentas (Nm) …  
4.1.13. Pataisytosios specifin ės degalų sąnaudos (g/kWh) …  
4.2. Elektrin ė galios pavara (-os):  
4.2.1. Deklaruoti duomenys  
4.2.2. Didžiausia naudingoji galia: ....kW, kai variklio s ūkių skaičius min  –1 
4.2.3. Didžiausias naudingasis sukimo momentas: ...Nm, kai variklio s ūkių 
skaičius min  –1 
4.2.4. Didžiausias naudingasis sukimo momentas esant nuliniam grei čiui: 
… Nm  
4.2.5. Didžiausioji 30 minu čių galia: …… kW  ▼B
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 95  
4.2.6. Pagrindiniai elektrin ės galios pavaros duomenys  
4.2.7. Bandymo nuolatin ės srovės įtampa: …… V  
4.2.8. Veikimo principas: ...  
4.2.9. Aušinimo sistema:  
4.2.10. Variklio: skys čiu / oru (  1 ) 
4.2.11. Reguliatoriaus: skys čiu / oru (  1 ) 
5. PASTABOS: ...  
Aiškinamosios pastabos  
( 1 ) Išbraukti, jei netaikoma (tam tikrais atvejais nieko nereikia išbraukti, jeigu taikomas 
daugiau nei vienas punktas).  
( 2 ) OL L 171, 2007 6 29, p. 1.  
( 3 ) OL L 175, 2017 7 7, p. 1.  
( 4 ) Jei tipo identifikavimo priemonese yra ženklu, netinkanciu konkrecios transporto prie ­
mones, komponento ar atskiro techninio agregato tipams, kuriems skirtas šis informa ­
cinis dokumentas, apibudinti, dokumentuose tokie ženklai nurodomi simboliu „?“ 
(pvz., ABC??123??).  
( 5 ) Kaip apibrežta A skirsnio II priede.  
▼M3 
( 5a ) Kaip apibr ėžta Direktyvos 2007/46/EB 3 straipsnio 18 dalyje.  
▼B 
( 6 ) Kaip apibrežta Direktyvos 2007/46/EB 3 straipsnio 39 dalyje.  
( 7 ) Padang ų tipas pagal JT EEK taisykl ę Nr. 117.  
( 8 ) Jei taikoma.  
( 9 ) Apvalinama iki 2 skaiciu po kablelio.  
( 10 ) Apvalinama iki 4 skaiciu po kablelio.  
( 11 ) Netaikoma.  
( 12 ) Vidutine verte, apskaiciuota pridedant vidutines vertes (M.Ki), apskaiciuotas THC ir 
azoto oksidu atveju.  
( 13 ) Apvalinama taip, kad skaitmenu po kablelio skaicius butu vienu didesnis nei ribines 
vertes.  
( 14 ) Nurodyti taikom ą procedūrą. 
( 15 ) Transporto priemon ėms su kibirkštinio uždegimo varikliais.  
( 16 ) Transporto priemon ėms su slėginio uždegimo varikliais.  
( 17 ) Matuota per kombinuot ą ciklą. 
( 18 ) Atskira lentel ė užpildoma kiekvienos išbandyt ų degalų rūšies atveju.  
( 19 ) Prireikus lentel ę galima išpl ėsti, atskirai ekologinei naujovei skiriant papildom ą eilutę. 
( 20 ) Komisijos sprendimo, kuriuo patvirtinama ekologine naujove, numeris.  
( 21 ) Priskirtas Komisijos sprendimu, kuriuo patvirtinama ekologine naujove.  
( 22 ) Taikytinas 1 tipo ciklas: XXI priedo 4 papildomas priedas arba JT EEK taisykle 
Nr. 83.  
( 23 ) Jeigu vietoj 1 tipo bandymo ciklo taikomas modeliavimo metodas, ši verte turi buti 
modeliavimo metodu gauta verte.  
( 24 ) Del visu atskiru ekologiniu naujoviu sumažejes bendras išmetamuju teršalu kiekis, 
nustatytas atliekant I tipo bandymus pagal JT EEK taisykle Nr. 83.  
( 25 ) Del visu atskiru ekologiniu naujoviu sumažejes bendras išmetamuju teršalu kiekis, 
nustatytas atliekant I tipo bandymus pagal šio reglamento XXI priedo 4 papildoma 
prieda.  
( 26 ) Bendrąjį ekologin ės naujov ės (-ų) kodą sudaro toliau nurodyti elementai, atskirti 
tuščiais tarpais: 
— tipo patvirtinimo institucijos kodas, kaip apibr ėžta Direktyvos 2007/46/EB VII 
priede, 
— atskiras kiekvienos transporto priemon ėje įdiegtos ekologin ės inovacijos kodas, 
nurodytas chronologine Komisijos patvirtinimo sprendim ų tvarka. 
(Pvz. bendrasis Vokietijos tipo patvirtinimo institucijos patvirtintoje transporto prie ­
monėje įdiegtų trijų ekologini ų inovacijų, chronologiškai patvirtint ų kaip 10, 15 ir 16, 
kodas tur ėtų būti „e1 10 15 16“)  ▼B
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 96  
Priedėlis prie tipo patvirtinimo sertifikato papildymo  
Pereinamasis laikotarpis (koreliacijos rezultatas)  
(Pereinamojo laikotarpio nuostata)  
▼M3 
1. Išmetamas CO  2 kiekis, nustatytas pagal Įgyvendinimo reglament ų (ES) 
2017/1152 ir (ES) 2017/1153 I priedo 3.2 punkt ą) 
▼B 
1.1 Co2mpas versija  
1.2. Daug CO  2 išmetanti transporto priemon ė 
1.2.1. Išmetama CO  2 masė (nurodyti kiekvienai išbandyt ų etalonini ų degalų 
rūšiai):  
Išmetamo CO  2 kiekis 
(g/km)  Važiuojant 
mieste  Važiuojant 
užmiestyje  Bendras  
M CO2,NEDC_H,co2mpas  
1.3. Mažai CO  2 išmetanti transporto priemon ė (jei taikoma)  
1.3.1. Išmetama CO  2 masė (nurodyti kiekvienai išbandyt ų etalonini ų degalų 
rūšiai):  
Išmetamo CO  2 kiekis 
(g/km)  Važiuojant 
mieste  Važiuojant 
užmiestyje  Bendras  
M CO2,NEDC_L,co2mpas  
2. Išmetamo CO  2 kiekio bandymo rezultatai (jei taikoma)  
2.1. Daug CO  2 išmetanti transporto priemon ė 
▼M3 
2.1.1. Tik vidaus uždegimo varikliu (-iais) varom ų (ICE) ir NOVC-HEV trans ­
porto priemoni ų išmetamo CO  2 masė (pagal kiekvien ą išbandyt ą etalo­
ninių degalų rūšį): 
Išmetamas CO  2 
kiekis (g/km)  Važiuojant 
mieste  Važiuojant 
užmiestyje  Bendras  
M CO2,NEDC_H,test  
2.1.2. OVC bandymo rezultatai  
2.1.2.1. OVC-HEV išmetamo CO  2 masė 
Išmetamas CO  2 kiekis (g/km)  Bendras  
M CO2,NEDC_H,test,condition A  
M CO2,NEDC_H,test,condition B  
M CO2,NEDC_H,test,weighted  ▼B
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 97  
2.2. Mažai CO  2 išmetanti transporto priemon ė (jei taikoma)  
▼M3 
2.2.1. Tik vidaus uždegimo varikliu (-iais) varom ų (ICE) ir NOVC-HEV trans ­
porto priemoni ų išmetamo CO  2 masė (pagal kiekvien ą išbandyt ą etalo­
ninių degalų rūšį): 
Išmetamas CO  2 
kiekis (g/km)  Važiuojant 
mieste  Važiuojant 
užmiestyje  Bendras  
M CO2,NEDC_L,test  
2.2.2. OVC bandymo rezultatai  
2.2.2.1. OVC-HEV išmetamo CO  2 masė 
Išmetamas CO  2 kiekis (g/km)  Bendras  
M CO2,NEDC_L,test,condition A  
M CO2,NEDC_L,test,condition B  
M CO2,NEDC_L,test,weighted  
3. Nuokrypio ir patikros koeficientai (nustatyti pagal Įgyvendinimo regla ­
mentų (ES) 2017/1152 ir (ES) 2017/1153 I priedo 3.2.8 punkt ą). 
Nuokrypio koeficientas (jei taikoma)  
Patikros koeficientas (jei taikoma)  1 arba 0  
Viso koreliacijos failo maišos identifikatoriaus kodas 
(Įgyvendinimo reglament ų (ES) 2017/1152 ir (ES) 
2017/1153 I priedo 3.1.1.2 punktas)  
4. Galutin ės CO  2 ir degalų sąnaudų vertės 
4.1. Tik vidaus uždegimo varikliu (-iais) varom ų (ICE) ir NOVC-HEV trans ­
porto priemoni ų galutinės NEDC vert ės (pagal kiekvien ą išbandyt ą 
etaloninių degalų rūšį) 
Važiuojant mieste  Važiuojant 
užmiestyje  Bendras  
Išmetamas CO  2 kiekis (g/km)  M  CO2,NEDC_L, final  
M CO2,NEDC_H, final  
Degalų sąnaudos (l/100km)  FC  NEDC_L, final  
FC NEDC_H, final  
4.2. OVC-HEV transporto priemoni ų galutinės NEDC vert ės (pagal kiek ­
vieną išbandyt ą etalonini ų degalų rūšį) ▼B
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 98  
4.2.1. Išmetamas CO  2 kiekis (g/km): žr. 2.1.2.1 ir 2.2.2.1 punktus  
4.2.2. Elektros energijos s ąnaudos (Wh/km): žr. 2.1.2.2 ir 2.2.2.2 punktus  
4.2.3. Degal ų sąnaudos (l/100 km)  
Degalų sąnaudos (l/100 km)  Bendros  
FC NEDC_L,test,condition A  
FC NEDC_L,test,condition B  
FC NEDC_L,test,weighted  ▼M3
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 99  
5 priedėlis 
Transporto priemon ės OBD sistemos informacija  
1. Šiame pried ėlyje nurodyt ą informacij ą transporto priemon ės gamintojas 
pateikia tam, kad b ūtų galima gaminti OBD sistemai tinkamas pakaitines 
arba atsargines dalis, diagnostikos įrankius ir bandym ų įrangą. 
2. Gavus prašym ą, toliau pateikta informacija nediskriminuojant suteikiama 
kiekvienam suinteresuotam komponento, diagnostikos įrankių arba bandym ų 
įrangos gamintojui:  
2.1. Parengiam ųjų ciklų, taikytų tos transporto priemon ės tipo pradinio patvirti ­
nimo metu, tipo ir skai čiaus aprašas.  
2.2. OBD sistemos parodomojo ciklo, kuris buvo taikomas atliekant transporto 
priemonės pradinį patvirtinim ą, atsižvelgiant į OBD sistemos stebim ą 
komponent ą, tipo aprašas.  
2.3. Išsamus dokumentas, kuriame apib ūdinami visi stebimi komponentai ir 
trikčių nustatymo bei MI įjungimo strategija (nustatytas važiavimo cikl ų 
skaičius arba statistinis metodas), įskaitant kiekvieno komponento, kur į 
stebi OBD sistema, susijusi ų stebimų antrinių parametr ų sąrašą, ir visų 
naudojam ų OBD sistemos išvesties kod ų ir format ų (pateikiant kiekvieno 
iš jų paaiškinim ą), siejamų su atskirais galios pavaros komponentais, susi ­
jusiais su išmetam ųjų teršalų kiekiu, ir su atskirais su dujini ų teršalų kiekiu 
nesusijusiais komponentais, jeigu stebint komponent ą, siekiama nustatyti, ar 
būtina įjungti MI, s ąrašą. Ypač išsamiai reikia paaiškinti $05 technin ės 
priežiūros ID $21 bandymo FF bei $06 technin ės priežiūros duomenis. 
Jei tai transporto priemoni ų tipai, naudojantys ryšio jungt į pagal standart ą 
ISO 15765-4 „Keli ų transporto priemon ės. Vietini ų tinklų valdiklio (CAN) 
diagnostika. 4 dalis. Su išmetamaisiais teršalais susijusi ų sistemų reikala­
vimai“, reikia išsamiai paaiškinti $06 technin ės priežiūros bandymo ID $00 
FF duomenis apie kiekvien ą palaikom ą OBD kontrolinio rodmens ID.  
Ši informacija gali b ūti pateikiama tokioje lentel ėje: 
Komponentas  Trikties 
kodas  Stebėsenos 
strategija  Trikties 
nustatymo 
kriterijai  MI įjungimo 
kriterijai  Antriniai 
parametrai  Išankstinis 
kondicionavimas  Parodomasis 
bandymas  
Katalizatorius  P0420  1 ir 2 
deguonies 
jutiklių 
signalai  1 ir 2 
jutiklių 
signalų 
skirtumas  3 ciklas  Variklio 
sūkių 
skaičius, 
variklio 
apkrova, 
A/F 
režimas, 
katalizato ­
riaus 
temperatū­
ra pvz., du 1 tipo 
ciklai (kaip 
aprašyta Regla ­
mento (EB) Nr. 
692/2008 III 
priede arba 
Reglamento 
(EB) Nr. 2017/ 
1151 XXI 
priede)  pvz., 1 tipo 
bandymas (kaip 
aprašyta Regla ­
mento (EB) Nr. 
692/2008 III 
priede arba 
Reglamento (EB) 
Nr. 2017/1151 
XXI priede)  
3. DIAGNOSTIKOS ĮRANKIAMS GAMINTI REIKALINGA INFORMA ­
CIJA  
Kad būtų lengviau įvairių markių transporto priemoni ų remontininkams 
tiekti bendruosius diagnostikos įrankius, transporto priemoni ų gamintojai 
turi sudaryti galimyb ę jiems priklausan čiose remonto informacijos interneto  ▼B
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 100  
svetainėse gauti 3.1–3.3 punktuose nurodyt ą informacij ą. Ši informacija 
apima visas diagnostikos įrankių funkcijas ir visas nuorodas į remonto 
informacij ą ir gedim ų šalinimo instrukcijas. Už prieig ą prie šios informa ­
cijos gali b ūti imamas pagr įstas mokestis.  
3.1. Ryšių protokolo informacija  
Toliau nurodyta informacija turi b ūti indeksuojama pagal transporto prie ­
monės markę, modelį ir variant ą arba kitas tinkamas apibr ėžtis, pvz., VIN 
arba transporto priemoni ų ir sistem ų identifikacinius numerius:  
a) visos papildomos protokolo informacijos sistemos, b ūtinos tam, kad 
būtų galima atlikti ne tik diagnostik ą pagal XI priedo 4 skirsnyje nusta ­
tytus standartus, bet ir papildom ą išsamią diagnostik ą, nurodant ši ų 
sistemų papildom ą aparatinės arba programin ės įrangos protokolo infor ­
maciją, parametr ų atpažinim ą, perdavimo funkcijas, aktyvaus režimo 
palaikymo reikalavimus arba klaiding ų rezultatų gavimo s ąlygas;  
b) išsamūs duomenys, kaip gauti ir aiškinti visus trik čių kodus, neatitin ­
kančius XI priedo 4 skirsnyje nustatyt ų standartų; 
c) visų galimų realiu laiku gaunam ų duomenų parametrai, įskaitant skali ų 
ir prieigos informacij ą; 
d) visų galimų funkcini ų bandymų sąrašas, įskaitant įtaisų įjungimą arba 
valdymą ir šių bandymų atlikimo priemones;  
e) išsamūs duomenys, kaip gauti vis ą informacij ą apie komponentus ir j ų 
būklę, laiko žymas, numatomus bendruosius diagnostikos trik čių kodus 
(BDTK) ir užfiksuot ą informacij ą; 
f) prisitaikymo parametr ų nustatymas iš naujo, variant ų kodavimas, pakai ­
tinių komponent ų surinkimas ir klient ų prioritetai;  
g) ECU identifikaciniai ženklai ir variant ų kodavimas;  
h) išsamūs duomenys, kaip iš naujo nustatyti technin ės priežiūros 
lemputes;  
i) diagnostikos sistemos jungiklio vieta ir duomenys;  
j) variklio kodo identifikacinis žymuo.  
3.2. OBD sistema stebim ų komponent ų bandymas ir diagnostika  
Turi būti pateikta ši informacija:  
a) OBD sistemos veikimo patvirtinimo bandym ų aprašymas pagal atskirus 
komponentus arba visos sistemos lygiu;  
b) bandym ų procedūra, įskaitant bandym ų parametrus ir informacij ą apie 
komponentus;  
c) išsamūs prijungimo duomenys, įskaitant leidžiamas didžiausias ir 
mažiausias įvesties ir išvesties vertes, važiavimo ir apkrovos vertes;  ▼B
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 101  
d) vertės, kurios tur ėtų būti gautos tam tikromis važiavimo s ąlygomis, 
įskaitant variklio veikim ą tuščiąja eiga;  
e) komponent ų elektros parametr ų vertės, esant statinei ir dinaminei b ūklei; 
f) kiekvieno pirmiau nurodyto scenarijaus gedim ų režimo vert ės; 
g) gedim ų režimo diagnostikos etapai, įskaitant trik čių sąsajas ir nuro ­
dymus, kaip pašalinti gedimus.  
3.3. Remontui atlikti reikalingi duomenys  
Turi būti pateikta ši informacija:  
a) ECU ir komponent ų paleidimas (jei sumontuoti pakaitiniai kompo ­
nentai);  
b) naujų arba pakeist ų ECU paleidimas, jei tinka, taikant patikrinamojo 
programavimo (perprogramavimo) metodik ą. ▼B
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 102  
6 priedėlis 
EB tipo patvirtinimo sertifikavimo numeravimo sistema  
1. Pagal 6 straipsnio 1 dal į suteikto EB patvirtinimo numerio 3 segmentas 
susideda iš EB tipo patvirtinimui taikomo įgyvendinimo teis ės akto arba 
naujausio teis ės akto, kuriuo daromi pakeitimai, numerio. Remiantis 1 
lentele po šio numerio rašoma viena arba keletas raidži ų, žyminčių įvairias 
transporto priemoni ų kategorijas.  
▼M2 
1 lentelė 
Raidė Išmetamųjų 
teršalų kiekio 
standartas  OBD 
standartas  Transporto 
priemonės 
kategorija 
ir klasė Variklis  Įgyvendinimo 
data: nauj ų tipų 
atveju  Įgyvendinimo 
data: nauj ų 
transporto 
priemonių 
atveju  Paskutinė 
registracijos 
data 
AA euro 6c  euro 6–1  M, N1 I klas ė PI, CI  2018 8 31  
BA euro 6b  euro 6–1  M, N1 I klas ė PI, CI  2018 8 31  
AB euro 6c  euro 6–1  N1 II klas ė PI, CI  2019 8 31  
BB euro 6b  euro 6–1  N1 II klas ė PI, CI  2019 8 31  
AC euro 6c  euro 6–1  N1 III klas ė, 
N2 PI, CI  2019 8 31  
BC euro 6b  euro 6–1  N1 III klas ė, 
N2 PI, CI  2019 8 31  
AD euro 6c  euro 6–2  M, N1 I klas ė PI, CI  2018 9 1  2019 8 31  
AE euro 6c-EVAP  euro 6–2  N1 II klas ė PI, CI  2019 9 1  2020 8 31  
AF euro 6c-EVAP  euro 6–2  N1 III klas ė, 
N2 PI, CI  2019 9 1  2020 8 31  
▼M3 
AG Euro 6d- 
TEMP  Euro 6–2  M, N1 I klas ė PI, CI  2017 9 1 (  1 ) 2019 8 31  
BG Euro 6d- 
TEMP-EVAP  Euro 6–2  M, N1 I klas ė PI, CI  2019 8 31  
CG Euro 6d- 
TEMP-ISC  Euro 6–2  M, N1 I klas ė PI, CI  2019 1 1  2019 8 31  
DG Euro 6d- 
TEMP-EVAP- 
ISC Euro 6–2  M, N1 I klas ė PI, CI  2019 9 1  2019 9 1  2020 12 31  
AH Euro 6d- 
TEMP  Euro 6–2  N1 II klas ė PI, CI  2018 9 1 (  1 ) 2019 8 31  ▼B
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 103  
Raidė Išmetamųjų 
teršalų kiekio 
standartas  OBD 
standartas  Transporto 
priemonės 
kategorija 
ir klasė Variklis  Įgyvendinimo 
data: nauj ų tipų 
atveju  Įgyvendinimo 
data: nauj ų 
transporto 
priemonių 
atveju  Paskutinė 
registracijos 
data 
▼C3 
BH Euro 6d- 
TEMP-EVAP  Euro 6–2  N1 II klas ė PI, CI  2020 8 31  
▼M3 
CH Euro 6d- 
TEMP-EVAP- 
ISC Euro 6–2  N1 II klas ė PI, CI  2019 9 1  2020 9 1  2021 12 31  
AI Euro 6d- 
TEMP  Euro 6–2  N1 III klas ė, 
N2 PI, CI  2018 9 1 (  1 ) 2019 8 31  
▼C3 
BI Euro 6d- 
TEMP-EVAP  Euro 6–2  N1 III klas ė, 
N2 PI, CI  2020 8 31  
▼M3 
CI Euro 6d- 
TEMP-EVAP- 
ISC Euro 6–2  N1 III klas ė, 
N2 PI, CI  2019 9 1  2020 9 1  2021 12 31  
AJ Euro 6d  Euro 6–2  M, N1 I klas ė PI, CI  2019 8 31  
AK Euro 6d  Euro 6–2  N1 II klas ė PI, CI  2020 8 31  
AL Euro 6d  Euro 6–2  N1 III klas ė, 
N2 PI, CI  2020 8 31  
AM Euro 6d- 
ISC Euro 6–2  M, N1 I klas ė PI, CI  2020 12 31  
AN Euro 6d- 
ISC Euro 6–2  N1 II klas ė PI, CI  2021 12 31  
AO Euro 6d- 
ISC Euro 6–2  N1 III klas ė, 
N2 PI, CI  2021 12 31  
AP Euro 6d-ISC- 
FCM  Euro 6–2  M, N1 I klas ė PI, CI  2020 1 1  2021 1 1  
AQ Euro 6d-ISC- 
FCM  Euro 6–2  N1 II klas ė PI, CI  2021 1 1  2022 1 1  
AR Euro 6d-ISC- 
FCM  Euro 6–2  N1 III klas ė, 
N2 PI, CI  2021 1 1  2022 1 1  
▼M2 
AX Netaikoma  Netaikoma  Visos trans ­
porto prie ­
monės Visiškai 
elektrinė 
baterija  
AY Netaikoma  Netaikoma  Visos trans ­
porto prie ­
monės Kuro 
elementas  ▼M3
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 104  
Raidė Išmetamųjų 
teršalų kiekio 
standartas  OBD 
standartas  Transporto 
priemonės 
kategorija 
ir klasė Variklis  Įgyvendinimo 
data: nauj ų tipų 
atveju  Įgyvendinimo 
data: nauj ų 
transporto 
priemonių 
atveju  Paskutinė 
registracijos 
data 
AZ Netaikoma  Netaikoma  Visos trans ­
porto prie ­
monės, kurioms 
taikomi sertifi ­
katai pagal I 
priedo 2.1.1 
punktą PI, CI  
( 1 ) Šis apribojimas netaikomas, jei transporto priemon ės tipas buvo patvirtintas pagal Reglamento (EB) Nr. 715/2007 ir jo 
įgyvendinam ųjų teisės aktų reikalavimus iki 2017 m. rugs ėjo 1 d., jei tai M kategorijos ir N1 kategorijos I klas ės transporto 
priemonės, arba iki 2018 m. rugs ėjo 1 d., jei tai N1 kategorijos II ir III klasi ų ir N2 kategorijos transporto priemon ės, laikantis 
15 straipsnio 4 dalies paskutin ės pastraipos.  
Paaiškinimas.  
OBD standartas „euro 6–1“  = visi „euro 6“ OBD sistemos reikalavimai, ta čiau taikomos laikinosios OBD sistemos ribin ės vertės, 
kaip apibr ėžta XI priedo 2.3.4 punkte, ir ne toks griežtas ESK; 
OBD standartas „ euro 6–2“  = visi „euro 6“ OBD sistemos reikalavimai, ta čiau taikomos galutin ės OBD sistemos ribin ės vertės, 
kaip apibr ėžta XI priedo 2.3.3 punkte; 
išmetamųjų teršalų kiekio standartas „euro 6b“  = pagal standart ą „euro 6“ išmetam ųjų teršalų kiekiui taikomi reikalavimai, įskaitant 
patikslintą kietųjų dalelių, jų kiekio standartini ų verčių (laikinųjų verčių, taikomų transporto priemon ėms, kuriose sumontuoti 
kibirkštinio uždegimo varikliai su tiesioginiu įpurškimu) matavimo metodik ą; 
išmetamųjų teršalų kiekio standartas „euro 6c“  = RDE NOx bandymas tik atliekant steb ėseną (NTE išmetam ųjų teršalų ribinės 
vertės netaikomos), antraip galioja visi pagal variklio išmetal ų kiekio standart ą „euro 6“ taikomi reikalavimai ( įskaitant KDK, kai 
atliekamas RDE bandymas); 
išmetamųjų teršalų kiekio standartas „euro 6c-EVAP“  = RDE NOx bandymas tik atliekant steb ėseną (NTE išmetam ųjų teršalų 
ribinės vertės netaikomos), antraip galioja visi pagal variklio išmetal ų kiekio standart ą „euro 6“ taikomi reikalavimai ( įskaitant 
KDK, kai atliekamas RDE bandymas), taikoma patikslinta degal ų garavimo išlak ų bandymo proced ūra; 
išmetamųjų teršalų kiekio standartas „euro 6d-TEMP“  = RDE NOx bandymas taikant laikinus atitikties koeficientus, antraip galioja 
visi pagal variklio išmetal ų kiekio standart ą „euro 6“ taikomi reikalavimai ( įskaitant KDK, kai atliekamas RDE bandymas);  
▼M3 
„Euro 6d-TEMP-ISC“ išmetam ųjų teršalų kiekio standartas  = RDE bandymas taikant laikinus atitikties koeficientus, visus variklio 
išmetalų kiekio standarto „Euro 6“ reikalavimus ( įskaitant KDK, kai atliekamas RDE bandymas) ir nauj ą eksploatuojam ų transporto 
priemonių atitikties patikros proced ūrą; 
išmetamųjų teršalų kiekio standartas „Euro 6d-TEMP-EVAP-ISC“ emissions standard  = RDE NOx bandymas taikant laikinus 
atitikties koeficientus, visus variklio išmetal ų kiekio standarto „Euro 6“ reikalavimus ( įskaitant KDK, kai atliekamas RDE 
bandymas), 48 val. degal ų garavimo išlak ų kiekio bandymo proced ūrą ir naują eksploatuojam ų transporto priemoni ų atitikties 
patikros proced ūrą; 
▼M2 
išmetamųjų teršalų kiekio standartas „euro 6d-TEMP-EVAP“  = RDE NOx bandymas taikant laikinus atitikties koeficientus, antraip 
galioja visi pagal variklio išmetal ų kiekio standart ą „euro 6“ taikomi reikalavimai ( įskaitant KDK, kai atliekamas RDE bandymas), 
taikoma patikslinta degal ų garavimo išlak ų bandymo proced ūra; 
išmetamųjų teršalų kiekio standartas „euro 6d“  = RDE bandymas taikant galutinius atitikties koeficientus, antraip galioja visi pagal 
variklio išmetal ų kiekio standart ą „euro 6“ taikomi reikalavimai, taikoma patikslinta degal ų garavimo išlak ų bandymo proced ūra; 
▼M3 
„Euro 6d-ISC“  = RDE bandymas taikant galutinius atitikties koeficientus, visus variklio išmetal ų kiekio standart ą „Euro 6“ 
reikalavimus, 48 val. degal ų garavimo išlak ų kiekio bandymo proced ūrą ir naują eksploatuojam ų transporto priemoni ų atitikties 
patikros proced ūrą; 
„Euro 6d-ISC-FCM“  = bandymas taikant galutinius atitikties koeficientus, visus variklio išmetal ų kiekio standarto „Euro 6“ 
reikalavimus, naudojant degal ų ir (arba) elektros energijos s ąnaudų stebėsenos įtaisus ir taikant 48 val. eksploatuojam ų transporto 
priemonių bandymo atitikties patikros proced ūrą. 
▼B 
2. TIPO PATVIRTINIMO SERTIFIKAT Ų NUMERI Ų PAVYZDŽIAI  
2.1. Toliau pateiktas lengvojo automobilio („Euro 6“) atitikties Euro 6d išmeta ­
mųjų teršalų kiekio standartui ir Euro 6-2 OBD standartui patvirtinimo, 
identifikuojamo AJ raid ėmis pagal 1 lentel ę, suteikto Liuksemburgo, identi ­
fikuojamo kodu e13, pavyzdys. Patvirtinimas buvo suteiktas pagal Regla ­
mentą (EB) Nr. 715/2007 ir jo įgyvendinimo reglament ą (EB) xxx/2016 be 
pakeitimų. Tai yra 17  -as toks patvirtinimas be joki ų išplėtimų, taigi ketvirtas 
ir penktas sertifikavimo numerio komponentai yra atitinkamai 0017 ir 00.  
e13 Ü 715=2007 Ü xxx=2016AJ Ü 0017 Ü 00 ▼M2
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 105  
2.2. Toliau pateiktas antrasis pavyzdys – N1 kategorijos II klas ės lengvojo 
komercin ės paskirties automobilio („Euro 6“) atitikties Euro 6d-TEMP išme ­
tamųjų teršalų kiekio standartui ir Euro 6–2 OBD standartui patvirtinimo, 
identifikuojamo AH raid ėmis pagal 1 lentel ę, suteikto Rumunijos, identifi ­
kuojamos kodu e19, pavyzdys. Patvirtinimas buvo suteiktas pagal Regla ­
mentą (EB) Nr. 715/2007 ir jo įgyvendinimo teis ės aktus su paskutiniais 
pakeitimais, padarytais Reglamentu xyz/2018. Tai yra 1-as toks patvirti ­
nimas be išpl ėtimo, taigi ketvirtas ir penktas sertifikavimo numerio kompo ­
nentai yra atitinkamai 0001 ir 00.  
e19 Ü 715=2007 Ü xyz=2018AH Ü 0001 Ü 00 ▼B
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 106  
7 priedėlis
 ▼B
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 107  
8a priedėlis 
Bandymų ataskaitos  
Bandymų ataskaita – už bandym ų atlikimą pagal šį reglament ą atsakingos tech ­
ninės tarnybos parengta ataskaita.  
I DALIS  
Toliau nurodyta informacija, jei taikytina, yra b ūtiniausi duomenys, kurie turi 
būti įtraukti į 1 tipo bandym ą. 
ATASKAITOS NUMERIS  
PAREIŠK ĖJAS 
Gamintojas  
DALYKAS  …  
Kelio apkrovos šeimos identifikato ­
rius (-iai)  : 
Interpoliacijos šeimos identifikatorius 
(-iai)  : 
Bandymams pateiktas objektas  
Markė :  
Interpo­
liacijos 
šeimos 
identifik­
atorius  : 
IŠVADA  Bandymams pateiktas objektas atitinka dalykui 
nurodytus reikalavimus.  
VIETA,  MMMM-MM-DD  
Bendrosios pastabos  
Jei yra kelios galimyb ės (nuorodos), pasirinktoji bandymams tur ėtų būti aprašyta 
bandymų ataskaitoje.  
Jei yra tik viena galimyb ė, gali užtekti tik nuorodos į informacijos dokument ą 
bandymų ataskaitos pradžioje.  
Kiekviena technin ė tarnyba gali įtraukti tam tikr ą papildom ą informacij ą: 
a) būdingą kibirkštinio uždegimo varikliams;  
b) būdingą slėginio uždegimo varikliams.  
1. TRANSPORTO PRIEMON ĖS APRAŠYMAS: IŠMETANTI DAUG 
CO2, MAŽAI CO2 IR M (JEI TAIKOMA)  ▼M3
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 108  
1.1. Bendrieji duomenys  
Transporto priemon ės numeriai  :  Prototipų skaičius ir transporto priemon ės identifikacinis numeris 
(VIN)  
Kategorija  :  
Kėbulas  :  
Varomieji ratai:  :  
1.1.1.  Galios pavaros architekt ūra 
Galios pavaros architekt ūra :  tik vidaus degimo varikliu (-iais) varoma (ICE), hibridin ė, 
elektrinė arba varoma kuro elementais  
1.1.2.  VIDAUS DEGIMO VARIKLIS (jei taikoma)  
Jei yra daugiau nei vienas vidaus degimo variklis, punkt ą pakartokite 
Markė :  
Tipas  :  
Veikimo principas  :  dvitaktis / keturtaktis  
Cilindrų skaičius ir išdėstymas  :  
Variklio darbinis t ūris (cm  3 ) :  
Variklio s ūkių skaičius tuščiąja eiga 
(min  -1 ) : +  
Didelis variklio s ūkių skaičius tuščiąja 
eiga (min  -1 ) (a) : +  
Vardinė variklio galia  :  kW,  kai 
sūkių 
skai­ 
čius 
yra min  -1 
Didžiausiasis naudingasis sukimo 
momentas  : Nm,  kai 
sūkių 
skai­ 
čius 
yra min  -1 
Variklio tepalas  :  markė ir tipas  
Aušinimo sistema  :  Tipas: oras / vanduo / alyva  
Izoliacija  :  medžiagos, kiekis, vieta, t ūris ir svoris  
1.1.3.  BANDOMIEJI DEGALAI 1 tipo bandymams (jei taikoma)  
Jei yra daugiau nei vieni bandomieji degalai, punkt ą pakartokite 
Markė :  
Tipas  :  Benzinas E10 – Dyzelinas B7 – SND – GD – …  
Tankis esant 15 °C temperat ūrai :  
Sieros kiekis  :  Tik dėl dyzelino B7 ir benzino E10  
: 
Partijos numeris  :  
Willans  koeficientai (ICE), taikomi CO  2 
kiekiui (gCO  2 /MJ)  : ▼M3
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 109  
1.1.4.  DEGAL Ų TIEKIMO SISTEMA (jei taikoma)  
Jei yra daugiau nei viena degal ų tiekimo sistema, punkt ą pakartokite 
Tiesioginis įpurškimas  :  taip / ne arba aprašymas  
Transporto priemon ės degalų rūšis: :  Vieneriopi degalai / dvejopi degalai / mišr ūs degalai  
Kontrolės įtaisas  
Dalies nuoroda  :  tokia pati kaip informaciniame dokumente  
Išbandyta programin ė įranga  :  pvz., nuskaitoma naudojant skenavimo įrenginį 
Oro srautmatis  :  
Droselio korpusas  :  
Slėgio jutiklis  :  
Įpurškimo siurblys  :  
Purkštuvas (-ai)  :  
1.1.5.  ĮSIURBIMO SISTEMA (jei taikoma)  
Jei yra daugiau nei viena įsiurbimo sistema, punkt ą pakartokite 
Kompresorius  :  taip / ne 
markė ir tipas (1)  
Tarpinis aušintuvas  :  taip / ne 
tipas (oras / oras – oras / vanduo) (1)  
Oro filtras (elementas) (1)  :  markė ir tipas  
Oro įsiurbimo triukšmo slopintuvas (1)  : markė ir tipas  
1.1.6.  IŠMETIMO SISTEMA IR APSAUGOS NUO DEGAL Ų GARAVIMO 
IŠLAKŲ SISTEMA (jei taikoma)  
Jei yra daugiau nei viena, punkt ą pakartokite 
Pirmas katalizinis keitiklis  :  markė ir nuoroda (1) 
principas: trejopas / oksidacin ė / NOx gaudykl ė / NOx 
kaupimo sistema / selektyvi katalizin ė redukcija…  
Antras katalizinis keitiklis  :  markė ir nuoroda (1) 
principas: trejopas / oksidacin ė / NOx gaudykl ė / NOx 
kaupimo sistema / selektyvi katalizin ė redukcija…  
Kietųjų dalelių gaudyklė :  su / be / netaikoma 
katalizuojama: taip / ne 
markė ir nuoroda (1)  
Deguonies jutiklio (-i ų) nuoroda ir pad ėtis : prieš kataliz ę / po kataliz ės 
Oro įpūtimas  :  su / be / netaikoma  
Vandens įpurškimas  :  su / be / netaikoma  
EGR  :  su / be / netaikoma 
aušinama / neaušinama 
aukšto slėgio / žemo sl ėgio 
Degalų garavimo išlak ų kontrolės sistema  : su / be / netaikoma  
NOx jutiklio (-i ų) nuoroda ir pad ėtis :  prieš / po  
Bendras aprašas (1)  :  ▼M3
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 110  
1.1.7.  ŠILUMOS KAUPIMO ĮTAISAS (jei taikoma)  
Jei yra daugiau nei viena šilumos kaupimo sistema, punkt ą pakarto­
kite 
Šilumos kaupimo įtaisas  :  taip / ne  
Šildymo paj ėgumas (sukaupta entalpija J)  : 
Šilumos išskyrimo laikas (s)  :  
1.1.8.  TRANSMISIJA (jei taikoma)  
Jei yra daugiau nei viena transmisija, punkt ą pakartokite 
Pavarų dėžė :  mechanin ė / automatin ė / nuolat kei čiama  
Pavarų perjungimo proced ūra 
Pagrindinis režimas (*)  :  taip / ne 
įprastas / varomasis / ekologinis /…  
Geriausiojo atvejo režimas, 
taikomas išmetamam CO  2 kiekiui 
ir degalų sąnaudoms (jei taikoma)  : 
Blogiausiojo atvejo režimas, 
taikomas išmetamam CO  2 kiekiui 
ir degalų sąnaudoms (jei taikoma)  : 
Daugiausia elektros energijos naudojantis 
režimas (jei taikoma)  : 
Kontrolės įtaisas  :  
Pavarų dėžės tepalas  :  markė ir tipas  
Padangos  
Markė :  
Tipas  :  
Matmenys (priekini ų / galinių) :  
Dinaminis perimetras (m)  :  
Padangų slėgis (kPa)  :  
(*) Jei tai OVC-HEV – įkrovos palaikymo režimo ir įkrovos naudojimo režimo s ąlygomis.  
Pavarų perdavimo skai čiai (R.T.), pirminiai santykiai (R.P.) ir trans ­
porto priemon ės greitis (km/h)) / (variklio s ūkių skaičius (1 000 
(min  -1 )) (V  1000 ) kiekvienam pavaros perdavimo skai čiui (R.B.). 
R.B. R.P.  R.T.  V  1000 
1-oji  1/1  
2-oji  1/1  
3-oji  1/1  
4-oji  1/1  
5-oji  1/1  
… ▼M3
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 111  
1.1.9.  ELEKTROS MAŠINA (jei taikoma)  
Jei yra daugiau nei viena elektros mašina, punkt ą pakartokite 
Markė :  
Tipas  :  
Didžiausioji piko galia (kW)  :  
1.1.10.  TRAUKOS ĮEKS (jei taikoma)  
Jei yra daugiau nei viena traukos ĮEKS, punkt ą pakartokite 
Markė :  
Tipas  :  
Talpa (Ah)  :  
Vardinė įtampa (V)  :  
1.1.11.  KURO ELEMENTAS (jei taikoma)  
Jei yra daugiau nei vienas kuro elementas, punkt ą pakartokite 
Markė :  
Tipas  :  
Didžiausioji galia (kW)  :  
Vardinė įtampa (V)  :  
1.1.12.  GALIOS ELEKTRONIKA (jei taikoma)  
Gali būti daugiau nei viena elektronin ė galios sistema (žemos 
įtampos sistema, varymo keitiklis arba įkroviklis) 
Markė :  
Tipas  :  
Galia (kW)  :  
1.2. Daug CO  2 išmetančios transporto priemon ės aprašymas  
1.2.1.  MAS Ė 
Transporto priemon ės bandymo 
masė (kg)  : 
1.2.2.  KELIO APKROVOS PARAMETRAI  
f 0 (N) :  
f 1 (N/(km/h))  :  
f 2 (N/(km/h)  2 ) :  
Ciklo energijos poreikis (J)  :  
Kelio apkrovos bandym ų ataskaitos 
nuoroda  : 
Kelio apkrovos šeimos identifikatorius  :  ▼M3
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 112  
1.2.3.  CIKLO ATRANKOS PARAMETRAI  
Ciklas (be mažinimo)  :  1 /2 / 3a / 3b klas ė 
Vardinės galios ir parengtos eksploa ­
tuoti transporto priemon ės masės 
santykis (PMR) (W/kg)  : (jei taikoma)  
Matavimo metu taikytas grei čio ribo­
jimo procesas  : taip / ne  
Transporto priemon ės didžiausiasis 
greitis (km/h)  : 
Mažinimas (jei taikoma)  :  taip / ne  
Mažinimo koeficientas (fdsc)  :  
Ciklo atstumas (m)  :  
Pastovus greitis (jei taikoma sutrumpinta 
bandymo proced ūra) : (jei taikoma)  
1.2.4.  PAVAR Ų PERJUNGIMO MOMENTAS (JEI TAIKOMA)  
Pavaros perjungimo momento skai čiavimo 
tvarkos versija  (nurodyti taikom ą Reglamento (ES) 2017/1151 pakeitim ą) 
Pavarų perjungimas  :  Vidutin ė pavara, kai v ≥ 1 km/h, suapvalinta iki keturi ų 
skaičių po kablelio  
Mažiausias variklio s ūkių skaičius perjungiant pavar ą (nmin drive ) 
1-oji pavara  :  …min  -1 
Perjungimas iš 1-osios pavaros į 2-ąją : …min  -1 
Sustojimas važiuojant 2- ąja pavara  :  …min  -1 
2-oji pavara  :  …min  -1 
3-ioji ir aukštesn ės pavaros:  :  …min  -1 
1 pavara nenaudojama:  :  taip / ne  
Kiekvienos pavaros n_95_high:  :  …min  -1 
n_min_drive_set, taikoma greit ėjimo / 
važiavimo pastoviu grei čiu fazėmis 
(n_min_drive_up)  : …min  -1 
n_min_drive_set, taikoma l ėtinimo 
fazėmis (nmin_drive_down)  : …min  -1 
t_start_phase  :  …s  
n_min_drive_start  :  …min  -1 
N_min_drive_up_start  :  …min  -1 
taikoma ASM:  :  taip / ne  
ASM vert ės :  ▼M3
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 113  
1.3. Mažai CO  2 išmetančios transporto priemon ės aprašymas (jei 
taikoma)  
1.3.1.  MAS Ė 
Transporto priemon ės bandymo mas ė 
(kg) : 
1.3.2.  KELIO APKROVOS PARAMETRAI  
f 0 (N) :  
f 1 (N/(km/h))  :  
f 2 (N/(km/h)  2 ) :  
Ciklo energijos poreikis (J)  :  
Δ(C D × A  f ) LH (m 2 ) :  
Kelio apkrovos bandym ų ataskaitos 
nuoroda  : 
Kelio apkrovos šeimos identifikatorius  :  
1.3.3.  CIKLO ATRANKOS PARAMETRAI  
Ciklas (be mažinimo)  :  1 /2 / 3a / 3b klas ė 
Vardinės galios ir parengtos eksploa ­
tuoti transporto priemon ės masės 
santykis (PMR) (W/kg)  : (jei taikoma)  
Matavimo metu taikytas grei čio ribo­
jimo procesas  : taip / ne  
Transporto priemon ės didžiausiasis 
greitis  : 
Mažinimas (jei taikoma)  :  taip / ne  
Mažinimo koeficientas (fdsc):  :  
Ciklo atstumas (m)  :  
Pastovus greitis (jei taikoma sutrumpinta 
bandymo proced ūra) : (jei taikoma)  
1.3.4.  PAVAR Ų PERJUNGIMO MOMENTAS (JEI TAIKOMA)  
Pavarų perjungimas  :  Vidutin ė pavara, kai v ≥ 1 km/h, suapvalinta iki keturi ų 
skaičių po kablelio  
1.4. Vidutin į CO  2 kiekį išmetančios transporto priemon ės aprašymas 
(jei taikoma)  
1.4.1.  MAS Ė 
Transporto priemon ės bandymo mas ė 
(kg) : ▼M3
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 114  
1.4.2.  KELIO APKROVOS PARAMETRAI  
f 0 (N) :  
f 1 (N/(km/h))  :  
f 2 (N/(km/h)  2 ) :  
Ciklo energijos poreikis (J)  :  
Δ(C D × A  f ) LH (m 2 ) :  
Kelio apkrovos bandym ų ataskaitos 
nuoroda  : 
Kelio apkrovos šeimos identifikatorius  :  
1.4.3.  CIKLO ATRANKOS PARAMETRAI  
Ciklas (be mažinimo)  :  1 /2 / 3a / 3b klas ė 
Vardinės galios ir parengtos eksploa ­
tuoti transporto priemon ės masės 
santykis (PMR) (W/kg)  : (jei taikoma)  
Matavimo metu taikytas grei čio ribo­
jimo procesas  : taip / ne  
Transporto priemon ės didžiausiasis 
greitis  : 
Mažinimas (jei taikoma)  :  taip / ne  
Mažinimo koeficientas (fdsc):  :  
Ciklo atstumas (m)  :  
Pastovus greitis (jei taikoma sutrumpinta 
bandymo proced ūra) : (jei taikoma)  
1.4.4.  PAVAR Ų PERJUNGIMO MOMENTAS (JEI TAIKOMA)  
Pavarų perjungimas  :  Vidutin ė pavara, kai v ≥ 1 km/h, suapvalinta iki keturi ų 
skaičių po kablelio  
2. BANDYM Ų REZULTATAI  
2.1. 1 tipo bandymas  
Važiuoklės dinamometro nustatymo 
metodas  : Fiksuotas važiavimas / kartotinis / alternatyvus su atskiru 
įšildymo ciklu  
Dinamometro veikimas dviej ų ratų 
pavaros / keturi ų ratų pavaros režimu  : dviejų ratų pavara / keturi ų ratų pavara  
Ar dinamometrui veikiant dviej ų ratų 
pavaros režimu sukosi nevaroma ašis  : taip / ne / netaikoma  
Dinamometro veikimo režimas  taip / ne  
Saviriedos režimas  :  taip / ne  
Papildomas transporto priemon ės kondi­
cionavimas prieš bandym ą : taip / ne 
aprašymas  
Nusidėvėjimo koeficientai  :  priskirtieji / išbandyti  ▼M3
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 115  
2.1.1.  Daug CO  2 išmetanti transporto priemon ė 
Bandymų data  :  (metai-m ėnuo-diena)  
Bandymo vieta  :  Važiuokl ės dinamometro vieta, šalis  
Apatinio krašto aukštis virš aušinimo ventiliato ­
riaus pagrindo (cm)  : 
Ventiliatoriaus centro šonin ė padėtis (jeigu 
pakeista gamintojo prašymu)  : ant transporto priemon ės vidurio linijos /…  
Atstumas nuo transporto priemon ės priekio (cm)  : 
IWR: inertinio veikimo santykinis efektyvumas 
(%) : x,x  
RMSSE: vidutin ė kvadratin ė greičio paklaida 
(km/h)  : x,xx  
Priimtino nuokrypio nuo važiavimo ciklo 
aprašymas  : iki nutraukimo kriterijaus, taikomo PEV, įvyk­
dymo 
arba 
akceleratoriaus pedalo nuspaudimo iki galo  
2.1.1.1. Išmetam ųjų teršalų kiekis (jei taikoma)  
2.1.1.1.1. NOVC-HEV IR OVC-HEV transporto priemoni ų su bent vienu 
vidaus degimo varikliu įkrovos palaikymo režimo s ąlygomis išme ­
tamas teršal ų kiekis atliekant 1 tipo bandym ą 
Kiekvienam bandomam vairuotojo pasirenkamam režimui turi b ūti 
pakartojami toliau nurodyti punktai (taikant pagrindin į režimą arba, 
jei taikoma, geriausiojo atvejo ir blogiausiojo atvejo režimus)  
1 bandymas  
Teršalai  CO THC (a)  NMHC (a)  NO  x THC + 
NOx (b)  Kietosios 
dalelės Kietųjų 
dalelių kiekis  
(mg/km)  (mg/km)  (mg/km)  (mg/km)  (mg/km)  (mg/km)  (vnt. 10  11 /km) 
Išmatuotosios vert ės 
Regeneravimo koeficientai (Ki) (2) 
Priedas  
Regeneravimo koeficientai (Ki) (2) 
Pridedamasis  
Nusidėvėjimo koeficientai (DF), 
pridedamieji  
Nusidėvėjimo koeficientai (DF), 
dauginamieji  
Galutinės vertės 
Ribinės vertės 
2) Žr. Ki šeimos ataskait ą (-as)  :  
1/I tipo bandymas, atliktas siekiant nustatyti Ki  :  XXI priedo 4 papildomas priedas arba JT EEK 
taisyklė Nr. 83 (  2 ) 
Regeneravimo šeimos identifikatorius  :  
( 2 ) Nurodyti, kas taikytina.  ▼M3
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 116  
2 bandymas (jei taikoma): d ėl CO  2 (CO  2 1 ) / dėl teršalų (90 % 
ribinių verčių) / dėl abiejų 
Bandymo rezultatus užregistruokite naudodami 1-ajam bandymui 
skirtą lentelę. 
3 bandymas (jei taikoma): d ėl CO  2 (d CO2 2 ) 
Bandymo rezultatus užregistruokite naudodami 1-ajam bandymui 
skirtą lentelę. 
2.1.1.1.2. OCV-HEV transporto priemoni ų įkrovos naudojimo režimo s ąly­
gomis išmetamas teršal ų kiekis atliekant 1 tipo bandymus  
1 bandymas  
Kiekvieno važiavimo bandymo ciklo atveju turi b ūti pakartotos išme ­
tamųjų teršalų ribinės vertės, kurių turi būti laikomasi, ir toliau 
nurodytas punktas.  
Teršalai  CO THC (a)  NMHC (a)  NO  x THC + NOx 
(b) Kietosios 
dalelės Kietųjų dalelių 
kiekis  
(mg/km)  (mg/km)  (mg/km)  (mg/km)  (mg/km)  (mg/km)  (vnt. 10  11 /km) 
Išmatuotosios vieno 
ciklo vert ės 
Ribinės vieno ciklo 
vertės 
2 bandymas (jei taikoma): d ėl CO  2 (CO  2 1 ) / dėl teršalų (90 % 
ribinių verčių) / dėl abiejų 
Bandymo rezultatus užregistruokite naudodami 1-ajam bandymui 
skirtą lentelę. 
3 bandymas (jei taikoma): d ėl CO  2 (d CO2 2 ) 
Bandymo rezultatus užregistruokite naudodami 1-ajam bandymui 
skirtą lentelę. 
2.1.1.1.3. PAGAL NAUDOJIMO KOEFICIENT Ą APSKAI ČIUOTAS SVER ­
TINIS OCV-HEV IŠMETAMAS TERŠAL Ų KIEKIS  
Teršalai  CO THC (a)  NMHC 
(a) NO  x THC + NOx 
(b) Kietosios 
dalelės Kietųjų 
dalelių 
kiekis  
(mg/km)  (mg/km)  (mg/km)  (mg/km)  (mg/km)  (mg/km)  (vnt. 10  11 / 
km) 
Apskaičiuotosios vert ės 
2.1.1.2. Išmetamas CO  2 kiekis  (jei taikoma)  
2.1.1.2.1. NOVC-HEV ir OVC-HEV transporto priemoni ų su bent vienu 
vidaus degimo varikliu įkrovos palaikymo režimo s ąlygomis išme ­
tamas CO  2 kiekis atliekant 1 tipo bandym ą 
Kiekvienam bandomam vairuotojo pasirenkamam režimui turi b ūti 
pakartojami toliau nurodyti punktai (taikant pagrindin į režimą arba, 
jei taikoma, geriausiojo atvejo ir blogiausiojo atvejo režim ą) ▼M3
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 117  
1 bandymas  
Išmetamas CO  2 kiekis  Mažas  Vidutinis  Didelis  Labai 
didelis  Bendras  
Išmatuotoji vert ė M CO2,p,1  — 
Atsižvelgiant į greitį ir atstum ą pakoreguota 
vertė M CO2,p,1b  / M  CO2,c,2  
RCB pataisos koeficientas (5)  
M CO2,p,3  / M  CO2,c,3  
Regeneravimo koeficientai (Ki) 
Priedas  
Regeneravimo koeficientai (Ki) 
Pridedamasis  
M CO2,c,4  — 
AF Ki = M  CO2,c,3  / M  CO2,c,4  — 
M CO2,p,4  / M  CO2,c,4  — 
ATCT pataisa (FCF) (4)  
Laikinos vert ės M CO2,p,5  / M  CO2,c,5  
Deklaruota vert ė —  —  —  —  
dCO  2 1 * deklaruota vert ė —  —  —  —  
(4) FCF: šeimos pataisos koeficientas, taikomas darant pataisas pagal tipines regionines temperat ūros 
sąlygas (ATCT)  
Žr. FCF šeimos ataskait ą (-as)  :  
ATCT šeimos identifikatorius  :  
(5) Tik vidaus degimo varikliu (-iais) varomoms (ICE) transporto priemon ėms taikoma pataisa, kaip 
nurodyta Reglamento (ES) 2017/1151 XXI priedo 6 papildomo priedo 2 pried ėlyje, HEV transporto 
priemonėms – pataisa, kaip nurodyta Reglamento (ES) 2017/1151 XXI priedo 8 papildomo priedo 2 
priedėlyje (K  CO2 ) 
2 bandymas (jei taikoma)  
Bandymo rezultatus užregistruokite naudodami 1-ajam bandymui 
skirtą lentelę. 
3 bandymas (jei taikoma)  
Bandymo rezultatus užregistruokite naudodami 1-ajam bandymui 
skirtą lentelę. 
Išvada  
Išmetamas CO  2 kiekis (g/km)  Mažas  Vidutinis  Didelis  Labai 
didelis  Bendras  
M CO2,p,6  / M  CO2,c,6  vidurkio nustatymas  
M CO2,p,7  / M  CO2,c,7  išlyginimas  
Galutinės M CO2,p,H  / M  CO2,c,H  vertės ▼M3
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 118  
Informacija apie OVC-HEV gamybos atitikt į 
Bendras  
Išmetamas CO  2 kiekis (g/km) 
M CO2,CS,COP  
AF CO2,CS  
2.1.1.2.2. OVC-HEV TRANSPORTO PRIEMONI Ų ĮKROVOS NAUDO ­
JIMO REŽIMO S ĄLYGOMIS IŠMETAMO CO  2 masė atliekant 1 
tipo bandym ą 
1 bandymas  
Išmetamo CO  2 masė (g/km)  Bendra  
Apskaičiuotoji M  CO2,CD  vertė 
Deklaruota vert ė 
d CO2 1 
2 bandymas (jei taikoma)  
Bandymo rezultatus užregistruokite naudodami 1-ajam bandymui 
skirtą lentelę. 
3 bandymas (jei taikoma)  
Bandymo rezultatus užregistruokite naudodami 1-ajam bandymui 
skirtą lentelę. 
Išvada  
Išmetamo CO  2 masė (g/km)  Bendra  
M CO2,CD  vidurkio nustatymas  
Galutinė M CO2,CD  vertė 
2.1.1.2.4. PAGAL NAUDOJIMO KOEFICIENT Ą APSKAI ČIUOTA SVER ­
TINĖ OVC-HEV IŠMETAMO CO  2 masė 
Išmetamo CO  2 masė (g/km)  Bendra  
Apskaičiuotoji M  
CO2,weighted  vertė 
2.1.1.3. DEGAL Ų SĄNAUDOS (JEI TAIKOMA)  
2.1.1.3.1. NOVC-HEV ir OVC-HEV transporto priemoni ų su bent vienu 
vidaus degimo varikliu degal ų sąnaudos įkrovos palaikymo režimo 
sąlygomis atliekant 1 tipo bandym ą 
Kiekvienam bandomam vairuotojo pasirenkamam režimui turi b ūti 
pakartoti toliau nurodyti punktai (taikant pagrindin į režimą arba, jei 
taikoma, geriausiojo atvejo ir blogiausiojo atvejo režim ą) 
Degalų sąnaudos (l/100 km)  Mažos  Vidutin ės Didel ės Labai 
didelės Bendros  
Galutinės FC  p,H / FC  c,H vertės ( 6 ) 
( 6 ) Apskaičiuota pagal išlygintas CO  2 vertes ▼M3
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 119  
A- 4a straipsnyje nurodyt ų transporto priemoni ų vidinė degalų ir 
(arba) energijos s ąnaudų stebėsena 
a. Duomen ų prieinamumas  
Prieinami XXII priedo 3 punkte nurodyti parametrai: taip / netai ­
koma  
b. Tikslumas (jei taikoma) 
Fuel_Consumed  WLTP  (litrais) (  8 ) Daug CO  2 išmetanti transporto priemon ė – 
1 bandymas  x,xxx  
Daug CO  2 išmetanti transporto priemon ė – 
2 bandymas (jei taikoma)  x,xxx  
Daug CO  2 išmetanti transporto priemon ė – 
3 bandymas (jei taikoma)  x,xxx  
Mažai CO  2 išmetanti transporto priemon ė – 
1 bandymas (jei taikoma)  x,xxx  
Mažai CO  2 išmetanti transporto priemon ė – 
2 bandymas (jei taikoma)  x,xxx  
Mažai CO  2 išmetanti transporto priemon ė – 
3 bandymas (jei taikoma)  x,xxx  
Iš viso  x,xxx  
Fuel_Consumed  OBFCM  (litrais) (  8 ) Daug CO  2 išmetanti transporto priemon ė – 
1 bandymas  x,xx 
Daug CO  2 išmetanti transporto priemon ė – 
2 bandymas (jei taikoma)  x,xx 
Daug CO  2 išmetanti transporto priemon ė – 
3 bandymas (jei taikoma)  x,xx 
Mažai CO  2 išmetanti transporto priemon ė – 
1 bandymas (jei taikoma)  x,xx 
Mažai CO  2 išmetanti transporto priemon ė – 
2 bandymas (jei taikoma)  x,xx 
Mažai CO  2 išmetanti transporto priemon ė – 
3 bandymas (jei taikoma)  x,xx 
Iš viso  x,xx  
Tikslumas (  8 ) x,xxx  
( 8 ) Pagal XXII pried ą 
2.1.1.3.2. OCV-HEV degal ų sąnaudos įkrovos naudojimo režimo s ąlygomis 
atliekant 1 tipo bandym ą 
1 bandymas  
Degalų sąnaudos (l/100 km)  Bendros  
Apskaičiuotoji FC  CD vertė 
2 bandymas (jei taikoma)  
Bandymo rezultatus užregistruokite naudodami 1-ajam bandymui 
skirtą lentelę. 
3 bandymas (jei taikoma)  
Bandymo rezultatus užregistruokite naudodami 1-ajam bandymui 
skirtą lentelę. ▼M3
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 120  
Išvada  
Degalų sąnaudos (l/100km)  Bendros  
FC CD vidurkio nustatymas  
Galutinė FC  CD vertė 
2.1.1.3.3. PAGAL NAUDOJIMO KOEFICIENT Ą apskaičiuotos OVC-HEV 
degalų sąnaudos  
Degalų sąnaudos (l/100 km)  Bendros  
Apskaičiuotoji FC  weighted  vertė 
2.1.1.3.4. NOCV-FCHV transporto priemoni ų degalų sąnaudos įkrovos palai ­
kymo režimo s ąlygomis atliekant 1 tipo bandym ą 
Kiekvienam bandomam vairuotojo pasirenkamam režimui turi b ūti 
pakartoti toliau nurodyti punktai (taikant pagrindin į režimą arba, jei 
taikoma, geriausiojo atvejo ir blogiausiojo atvejo režim ą) 
Degalų sąnaudos (kg/100 km)  Bendros  
Išmatuotosios vert ės 
RCB pataisos koeficientas  
Galutinės FC  c vertės 
2.1.1.4. RIDOS (JEI TAIKOMA)  
2.1.1.4.1. OVC–HEV ridos (jei taikoma)  
2.1.1.4.1.1. Visa elektrin ė rida  
1 bandymas  
AER (km)  Važiuojant 
mieste  Bendra  
Išmatuotosios arba apskai čiuotosios 
AER vert ės 
Deklaruota vert ė —  
2 bandymas (jei taikoma)  
Bandymo rezultatus užregistruokite naudodami 1-ajam bandymui 
skirtą lentelę. 
3 bandymas (jei taikoma)  
Bandymo rezultatus užregistruokite naudodami 1-ajam bandymui 
skirtą lentelę. 
Išvada  
AER (km)  Važiuojant 
mieste  Bendra  
AER vidurkio nustatymas (jei 
taikoma)  
Galutinės AER  vertės ▼M3
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 121  
2.1.1.4.1.2. Ekvivalentin ė visa elektrin ė rida  
EAER (km)  Maža  Vidutin ė Didel ė Labai didel ė Važiuojant 
mieste  Bendra  
Galutinės EAER  vertės 
2.1.1.4.1.3. Faktin ė įkrovos naudojimo rida  
R CDA (km)  Bendra  
Galutinė R CDA vertė 
2.1.1.4.1.4. Įkrovos naudojimo ciklo rida  
1 bandymas  
R CDC (km)  Bendra  
Galutinė R CDC vertė 
Pereinamojo ciklo indekso numeris  
Patvirtinimo ciklo REEC (%)  
2 bandymas (jei taikoma)  
Bandymo rezultatus užregistruokite naudodami 1-ajam bandymui 
skirtą lentelę. 
3 bandymas (jei taikoma)  
Bandymo rezultatus užregistruokite naudodami 1-ajam bandymui 
skirtą lentelę. 
2.1.1.4.2. PEV ridos. Grynoji elektrin ė rida (jei taikoma)  
1 bandymas  
PER (km)  Maža  Vidutin ė Didel ė Labai didel ė Važiuojant 
mieste  Bendra  
Apskaičiuotoji PER vert ė 
Deklaruota vert ė —  —  —  —  —  
2 bandymas (jei taikoma)  
Bandymo rezultatus užregistruokite naudodami 1-ajam bandymui 
skirtą lentelę. 
3 bandymas (jei taikoma)  
Bandymo rezultatus užregistruokite naudodami 1-ajam bandymui 
skirtą lentelę. 
Išvada  
PER (km)  Važiuojant 
mieste  Bendra  
PER vidurkio nustatymas  
Galutinės PER vert ės ▼M3
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 122  
2.1.1.5. ELEKTROS ENERGIJOS S ĄNAUDOS (JEI TAIKOMA)  
2.1.1.5.1. OVC-HEV elektros energijos s ąnaudos (jei taikoma)  
2.1.1.5.1.1. Elektros energijos s ąnaudos (EC)  
EC (Wh/km)  Mažos  Vidutin ės Didel ės Labai 
didelės Važiuojant 
mieste  Bendros  
Galutinės EC vert ės 
2.1.1.5.1.2. Pagal naudojimo koeficient ą apskaičiuotos svertin ės elektros ener ­
gijos sąnaudos įkrovos naudojimo režimo s ąlygomis  
1 bandymas  
EC AC,CD  (Wh/km)  Bendros  
Apskaičiuotoji EC  AC,CD  vertė 
2 bandymas (jei taikoma)  
Bandymo rezultatus užregistruokite naudodami 1-ajam bandymui 
skirtą lentelę. 
3 bandymas (jei taikoma)  
Bandymo rezultatus užregistruokite naudodami 1-ajam bandymui 
skirtą lentelę. 
Išvada (jei taikoma)  
EC AC,CD  (Wh/km)  Bendros  
EC AC,CD  vidurkio nustatymas  
Galutinė vertė 
2.1.1.5.1.3. Pagal naudojimo koeficient ą apskaičiuotos svertin ės elektros ener ­
gijos sąnaudos  
1 bandymas  
EC AC,weighted  (Wh)  Bendros  
Apskaičiuotoji EC  AC,weighted  vertė 
2 bandymas (jei taikoma)  
Bandymo rezultatus užregistruokite naudodami 1-ajam bandymui 
skirtą lentelę. 
3 bandymas (jei taikoma)  
Bandymo rezultatus užregistruokite naudodami 1-ajam bandymui 
skirtą lentelę. 
Išvada (jei taikoma)  
EC AC,weighted  (Wh/km)  Bendros  
EC AC,weighted  vidurkio nustatymas  
Galutinė vertė ▼M3
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 123  
2.1.1.5.1.4. Informacija d ėl gamybos atitikties  
Bendros  
Elektros energijos s ąnaudos (Wh/km) 
EC DC,CD,COP  
AF EC,AC,CD  
2.1.1.5.2. PEV elektros energijos s ąnaudos (jei taikoma)  
1 bandymas  
EC (Wh/km)  Važiuojant 
mieste  Bendros  
Apskaičiuotoji EC vert ė 
Deklaruota vert ė —  
2 bandymas (jei taikoma)  
Bandymo rezultatus užregistruokite naudodami 1-ajam bandymui 
skirtą lentelę. 
3 bandymas (jei taikoma)  
Bandymo rezultatus užregistruokite naudodami 1-ajam bandymui 
skirtą lentelę. 
EC (Wh/km)  Mažos  Vidutin ės Didel ės Labai 
didelės Važiuojant 
mieste  Bendros  
EC vidurkio nustatymas  
Galutinės EC vert ės 
Informacija d ėl gamybos atitikties  
Bendros  
Elektros energijos s ąnaudos (Wh/km) EC  DC,COP  
AF EC 
2.1.2.  MAŽAI CO  2 IŠMETANTI TRANSPORTO PRIEMON Ė (JEI 
TAIKOMA)  
Kartojamas 2.1.1 punktas.  
2.1.3.  VIDUTIN Į CO  2 KIEKĮ IŠMETANTI TRANSPORTO PRIEMON Ė 
(JEI TAIKOMA)  
Kartojamas 2.1.1 punktas.  
2.1.4.  GALUTIN ĖS IŠMETAM ŲJŲ TERŠAL Ų KIEKIO KRITERIJ Ų 
VERTĖS (JEI TAIKOMA)  
Teršalai  CO THC (a)  NMHC 
(a) NO  x THC + NOx 
(b) KD KDK  
(mg/km)  (mg/km)  (mg/km)  (mg/km)  (mg/km)  (mg/km)  (vnt. 10  11 / 
km) 
Didžiausiosios vert ės ( 3 ) 
( 3 ) Kiekvieno teršalo vis ų VH, VL (jei taikoma) ir VM (jei taikoma) bandym ų rezultatų ribose.  ▼M3
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 124  
2.2. 2 (a) tipo bandymas  
Įtraukti transporto priemon ės tinkamumo eksploatuoti keliuose 
bandymams atlikti reikalingi išmetam ųjų teršalų kiekio duomenys.  
Bandymas  CO (t ūrio %)  Lambda 
vertė ( x ) Variklio s ūkių skaičius 
(min  -1 ) Alyvos temperat ūra (°C)  
Tuščioji eiga  —  
Tuščioji eiga esant dide ­
liam sūkių skaičiui 
( x ) Išbraukti, kas netaikoma (tam tikrais atvejais, kai taikomas daugiau kaip vienas punktas, nereikia nieko išbraukti).  
2.3. 3 (a) tipo bandymas  
Karterio duj ų išmetimas į atmosfer ą: nėra 
2.4. 4 (a) tipo bandymas  
Šeimos identifikatorius  :  
Žr. ataskait ą (-as)  :  
2.5. 5 tipo bandymas  
Šeimos identifikatorius  :  
Žr. ilgaamžiškumo šeimos ataskait ą (-as)  : 
1/I tipo bandymo ciklas išmetam ųjų 
teršalų kiekio bandym ų kriterijams 
patikrinti  : XXI priedo 4 papildomas priedas arba JT EEK taisykl ė Nr. 
83 (  3 ) 
( 3 ) Nurodyti, kas taikytina.  
2.6. RDE bandymas  
RDE šeimos numeris  :  MSsxxxx  
Žr. šeimos ataskait ą (-as)  :  
2.7. 6 (a) tipo bandymas  
Šeimos identifikatorius  
Bandymų data  :  (metai-m ėnuo-diena)  
Bandymų vieta  :  
Važiuoklės dinamometro nustatymo 
metodas  : saviriedos (kelio apkrovos nuoroda)  
Inercinė masė (kg)  :  
Jei nukrypstama nuo transporto priemon ės 
atliekant 1 tipo bandymus  : 
Padangos  :  
Markė :  
Tipas  :  
Matmenys (priekini ų / galinių) :  
Dinaminis perimetras (m)  :  
Padangų slėgis (kPa)  :  ▼M3
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 125  
Teršalai  CO 
(g/km)  HC 
(g/km)  
Bandymas  1  
2 
3 
Vidurkis  
Ribinė vertė 
2.8. Vidin ė diagnostikos sistema  
Šeimos identifikatorius  :  
Žr. šeimos ataskait ą (-as)  :  
2.9. D ūmų neskaidrumo (b) bandymas  
2.9.1.  PASTOVAUS GREI ČIO BANDYMAS  
Žr. šeimos ataskait ą (-as)  :  
2.9.2.  LAISVO GREIT ĖJIMO BANDYMAS  
Išmatuotoji sugerties vert ė (m  -1 ) :  
Pakoreguotoji sugerties vert ė (m  -1 ) : 
2.10.  Variklio galia  
Žr. ataskait ą (-as) arba patvirti ­
nimo numer į : 
2.11.  Temperat ūros duomenys, susij ę su daug CO  2 išmetančia trans­
porto priemone (VH)  
Blogiausiojo atvejo metodu 
pagrįstas transporto priemon ės 
aušinimas  : taip / ne (  7 ) 
ATCT šeim ą sudaro tik viena 
interpoliacijos šeima  : taip / ne (  7 ) 
Variklio aušinamojo skys čio 
temperatūra pasibaigus stabili ­
zavimui (°C)  : 
Vidutinė temperat ūra stabili ­
zavimo zonoje per paskutines 
3 valandas (°C)  : 
Skirtumas tarp variklio auši ­
namojo skys čio temperat ūros 
ir vidutin ės temperat ūros 
stabilizavimo zonoje pasku ­
tines 3 valandas Δ T_ATCT  (°C) : 
Trumpiausia stabilizavimo 
trukmė t soak_ATCT  (s) : ▼M3
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 126  
Temperat ūros jutiklio vieta  :  
Išmatuotoji variklio 
temperatūra : alyva / aušinamasis skystis  
( 7 ) Jei „taip“, paskutin ės šešios eilut ės netaikomos.  ▼M3
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 127  
Bandymų ataskaitos priedas  
(netaikoma ATCT bandymui ir PEV)  
1. Visi koreliacijos priemonei skirti įvesties duomenys, nurodyti Įgyvendi­
nimo reglament ų (ES) 2017/1152 ir (ES) 2017/1153 (koreliacijos regla ­
mentų) 1 priedo 2.4 punkte,  
ir 
įvesties duomen ų rinkmenos nuoroda: …  
2. Užpildykite Įgyvendinimo reglament ų (ES) 2017/1152 ir (ES) 2017/1153 I 
priedo 3.1.1.2 punkte nurodyt ą koreliacijos fail ą: 
3. Tik vidaus degimo varikliu (-iais) varomos (ICE) transporto priemon ės ir 
NOVC-HEV  
NEDC koreliacijos rezultatai  Daug CO  2 išmetanti 
transporto priemon ė Mažai CO  2 išmetanti 
transporto priemon ė 
Deklaruota NEDC CO  2 vertė xxx,xx  xxx,xx  
CO  2 kiekio rezultatai, gauti taikant CO  2 MPAS (įskaitant Ki)  xxx,xx  xxx,xx  
CO  2 kiekio rezultatai, gauti taikant dvigub ą bandymą arba atsitik ­
tine tvarka atrinktos transporto priemon ės bandym ą (angl.  dice-test ) 
(įskaitant Ki)  xxx,xx  xxx,xx  
Maišos kodas  
Sprendimas d ėl atsitiktin ės transporto priemon ės parinkimo  
Nuokrypio koeficientas (vert ė / netaikoma)  
Patikros koeficientas (0 / 1 / netaikoma)  
Deklaruota vert ė, patvirtinta CO  2 MPAS / dvigubu bandymu)  
CO  2 kiekio rezultatai, gauti taikant CO  2 MPAS 
(be Ki)  važiuojant 
mieste  
važiuojant 
užmiestyje  
bendras  
Fizinių matavim ų rezultatai  
Bandymo (- ų) data  1 bandymas  mmmm-mm-dd  mmmm-mm-dd  
2 bandymas  
3 bandymas  
Bendras išmetamas CO  2 kiekis  1 bandymas  važiuojant 
mieste  xxx,xxx  xxx,xxx  
važiuojant 
užmiestyje  xxx,xxx  xxx,xxx  
bendras  xxx,xxx  xxx,xxx  
2 bandymas  važiuojant 
mieste  
važiuojant 
užmiestyje  
bendras  ▼M3
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 128  
NEDC koreliacijos rezultatai  Daug CO  2 išmetanti 
transporto priemon ė Mažai CO  2 išmetanti 
transporto priemon ė 
3 bandymas  važiuojant 
mieste  
važiuojant 
užmiestyje  
bendras  
Ki CO  2 1,xxxx  
Bendras išmetamas CO  2 kiekis, 
įskaitant Ki  Vidurkis  bendras  
Palyginimas su deklaruota verte (deklaruotas vidurkis) / deklaruota 
vertė, % 
Per bandymus taikomos kelio apkrovos vert ės 
f 0 (N) x,x  x,x  
f 1 (N/(km/h))  x,xxx  x,xxx  
f 2 (N/(km/h)  2 ) x,xxxxx  x,xxxxx  
inercijos klas ė (kg)  
Galutiniai rezultatai  
NEDC CO  2 [g/km]  važiuojant 
mieste  xxx,xx  xxx,xx  
važiuojant 
užmiestyje  xxx,xx  xxx,xx  
bendras  xxx,xx  xxx,xx  
NEDC FC [l/100km]  važiuojant 
mieste  x,xxx  x,xxx  
važiuojant 
užmiestyje  x,xxx  x,xxx  
bendras  x,xxx  x,xxx  
4. OVC-HEV bandymo rezultatai  
4.1. Daug CO  2 išmetanti transporto priemon ė 
4.1.1. OVC-HEV išmetamo CO  2 masė 
Išmetamas CO  2 kiekis (g/km)  Bendras 
(įskaitant Ki)  
Ki CO  2 1,xxxx  
M CO2,NEDC_H,test,condition A  
M CO2,NEDC_H,test,condition B  
M CO2,NEDC_H,test,weighted  
4.1.2. OVC-HEV elektros energijos s ąnaudos  
Elektros energijos s ąnaudos (Wh/km)  Bendros  
EC NEDC_H,test,condition A  
EC NEDC_H,test,condition B  
EC NEDC_H,test,weighted  ▼M3
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 129  
4.1.3. Degal ų sąnaudos (l/100 km)  
Degalų sąnaudos (l/100 km)  Bendros  
FC NEDC_L,test,condition A  
FC NEDC_L,test,condition B  
FC NEDC_L,test,weighted  
4.2. Mažai CO  2 išmetanti transporto priemon ė (jei taikoma)  
4.2.1. OVC-HEV išmetamo CO  2 masė 
Išmetamas CO  2 kiekis (g/km)  Bendras 
(įskaitant Ki)  
Ki CO  2 1,xxxx  
M CO2,NEDC_L,test,condition A  
M CO2,NEDC_L,test,condition B  
M CO2,NEDC_L,test,weighted  
4.2.2. OVC-HEV elektros energijos s ąnaudos  
Elektros energijos s ąnaudos (Wh/km)  Bendros  
EC NEDC_L,test,condition A  
EC NEDC_L,test,condition B  
EC NEDC_L,test,weighted  
4.2.3. Degal ų sąnaudos (l/100 km)  
Degalų sąnaudos 
(l/100 km)  Bendros  
FC NEDC_L,test,condition A  
FC NEDC_L,test,condition B  
FC NEDC_L,test,weighted  ▼M3
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 130  
II DALIS  
Toliau nurodyta informacija, jei taikytina, yra b ūtiniausi duomenys, kurie turi 
būti įtraukti į ATCT bandym ą. 
Ataskaitos numeris 
PAREIŠK ĖJAS 
Gamintojas  
DALYKAS  …  
Kelio apkrovos šeimos identifikato ­
rius (-iai)  : 
Interpoliacijos šeimos identifikato ­
rius (-iai)  : 
ATCT identifikatorius (-iai)  :  
Bandymams pateiktas objektas  
Markė :  
Interpolia ­
cijos šeimos 
identifikator ­
ius : 
IŠVADA  Bandymams pateiktas objektas atitinka dalykui 
nurodytus reikalavimus.  
VIETA,  MMMM-MM-DD  
Bendrosios pastabos  
Jei yra kelios galimyb ės (nuorodos), pasirinktoji bandymams tur ėtų būti aprašyta 
bandymų ataskaitoje.  
Jei yra tik viena galimyb ė, gali užtekti tik nuorodos į informacijos dokument ą 
bandymų ataskaitos pradžioje.  
Kiekviena technin ė tarnyba gali įtraukti tam tikr ą papildom ą informacij ą: 
a) būdingą kibirkštinio uždegimo varikliams;  
b) būdingą slėginio uždegimo varikliams.  
1. BANDYTOS TRANSPORTO PRIEMON ĖS APRAŠYMAS  
1.1. BENDRIEJI DUOMENYS 
Transporto priemon ės numeriai  :  Prototip ų skaičius ir transporto priemon ės identifikacinis 
numeris (VIN)  
Kategorija  :  
Sėdynių skaičius (įskaitant vairuotoj ą): :  
Kėbulas  :  
Varomieji ratai:  :  ▼M3
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 131  
1.1.1. Galios pavaros architekt ūra 
Galios pavaros architekt ūra :  tik vidaus degimo varikliu (-iais) varoma (ICE), hibridin ė, elek­
trinė arba varoma kuro elementais  
1.1.2. VIDAUS DEGIMO VARIKLIS (jei taikoma)  
Jei yra daugiau nei vienas vidaus degimo variklis, punkt ą pakartokite 
Markė :  
Tipas  :  
Veikimo principas  :  dvitaktis / keturtaktis  
Cilindrų skaičius ir išdėstymas  :  …  
Variklio darbinis t ūris (cm  3 ) :  
Variklio s ūkių skaičius tuščiąja eiga 
(min  -1 ) : ±  
Didelis variklio s ūkių skaičius tuščiąja eiga 
(min  -1 ) (a) : ±  
Vardinė variklio galia  :  kW,  kai 
sūkių 
skai­ 
čius 
yra min  -1 
Didžiausiasis naudingasis sukimo 
momentas  : Nm,  kai 
sūkių 
skai­ 
čius 
yra min  -1 
Variklio tepalas  :  markė ir tipas  
Aušinimo sistema  :  Tipas: oras / vanduo / alyva  
Izoliacija  :  medžiagos, kiekis, vieta, t ūris ir svoris  
1.1.3. BANDOMIEJI DEGALAI, naudojami atliekant 1 tipo bandymus (jei 
taikytina)  
Jei yra daugiau nei vieni bandomieji degalai, punkt ą pakartokite 
Markė :  
Tipas  :  Benzinas E10 – Dyzelinas B7 – SND – GD – …  
Tankis esant 15 °C temperat ūrai :  
Sieros kiekis  :  Tik dėl dyzelino B7 ir benzino E10  
IX priedas  :  
Partijos numeris  :  
Willans  koeficientai (ICE), taikomi CO  2 
kiekiui (gCO  2 /MJ)  : ▼M3
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 132  
1.1.4. DEGAL Ų TIEKIMO SISTEMA (jei taikoma)  
Jei yra daugiau nei viena degal ų tiekimo sistema, punkt ą pakartokite 
Tiesioginis įpurškimas  :  taip / ne arba aprašymas  
Transporto priemon ės degalų rūšis: :  Vieneriopi degalai / dvejopi degalai / mišr ūs degalai  
Kontrolės įtaisas  
Dalies nuoroda  :  tokia pati kaip informaciniame dokumente  
Išbandyta programin ė įranga  :  pvz., nuskaitoma naudojant skenavimo įrenginį 
Oro srautmatis  :  
Droselio korpusas  :  
Slėgio jutiklis  :  
Įpurškimo siurblys  :  
Purkštuvas (-ai)  :  
1.1.5. ĮSIURBIMO SISTEMA (jei taikoma)  
Jei yra daugiau nei viena įsiurbimo sistema, punkt ą pakartokite 
Kompresorius  :  taip / ne 
markė ir tipas (1)  
Tarpinis aušintuvas  :  taip / ne 
tipas (oras / oras – oras / vanduo) (1)  
Oro filtras (elementas) (1)  :  markė ir tipas  
Oro įsiurbimo triukšmo slopintuvas (1)  : markė ir tipas  
1.1.6. IŠMETIMO SISTEMA IR APSAUGOS NUO DEGAL Ų GARAVIMO 
IŠLAKŲ SISTEMA (jei taikoma)  
Jei yra daugiau nei viena, punkt ą pakartokite 
Pirmas katalizinis keitiklis  :  markė ir nuoroda (1) 
principas: trejopas / oksidacin ė / NOx gaudykl ė / NOx kaupimo 
sistema / selektyvi katalizin ė redukcija…  
Antras katalizinis keitiklis  :  markė ir nuoroda (1) 
principas: trejopas / oksidacin ė / NOx gaudykl ė / NOx kaupimo 
sistema / selektyvi katalizin ė redukcija…  
Kietųjų dalelių gaudyklė :  su / be / netaikoma 
katalizuojama: taip / ne 
markė ir nuoroda (1)  
Deguonies jutiklio (-i ų) nuoroda ir pad ėtis : prieš kataliz ę / po kataliz ės 
Oro įpūtimas  :  su / be / netaikoma  ▼M3
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 133  
EGR  :  su / be / netaikoma 
aušinama / neaušinama 
aukšto slėgio / žemo sl ėgio 
Degalų garavimo išlak ų kontrolės sistema  : su / be / netaikoma  
NOx jutiklio (-i ų) nuoroda ir pad ėtis :  prieš / po  
Bendras aprašas (1)  :  
1.1.7. ŠILUMOS KAUPIMO ĮTAISAS (jei taikoma)  
Jei yra daugiau nei viena šilumos kaupimo sistema, punkt ą pakartokite 
Šilumos kaupimo įtaisas  :  taip / ne  
Šildymo paj ėgumas (sukaupta entalpija J)  : 
Šilumos išskyrimo laikas (s)  :  
1.1.8. TRANSMISIJA (jei taikoma)  
Jei yra daugiau nei viena transmisija, punkt ą pakartokite 
Pavarų dėžė :  mechanin ė / automatin ė / nuolat kei čiama  
Pavarų perjungimo proced ūra 
Pagrindinis režimas  :  taip / ne 
įprastas / varomasis / ekologinis /…  
Geriausiojo atvejo režimas, taikomas 
išmetamam CO  2 kiekiui ir degal ų 
sąnaudoms (jei taikoma)  : 
Blogiausiojo atvejo režimas, 
taikomas išmetamam CO  2 kiekiui ir 
degalų sąnaudoms (jei taikoma)  : 
Kontrolės įtaisas  :  
Pavarų dėžės tepalas  :  markė ir tipas  
Padangos  
Markė :  
Tipas  :  
Matmenys (priekini ų / galinių) :  
Dinaminis perimetras (m)  :  
Padangų slėgis (kPa)  :  
Pavarų perdavimo skai čiai (R.T.), pirminiai santykiai (R.P.) ir transporto 
priemonės greitis (km/h)) / (variklio s ūkių skaičius (1 000 (min  –1 )) (V  1000 ) 
kiekvienam pavaros perdavimo skai čiui (R.B.).  ▼M3
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 134  
R.B. R.P.  R.T.  V  1000 
1-oji  1/1  
2-oji  1/1  
3-oji  1/1  
4-oji  1/1  
5-oji  1/1  
… 
1.1.9. ELEKTROS MAŠINA (jei taikoma)  
Jei yra daugiau nei viena elektros mašina, punkt ą pakartokite 
Markė :  
Tipas  :  
Didžiausioji piko galia (kW)  :  
1.1.10. TRAUKOS ĮEKS (jei taikoma)  
Jei yra daugiau nei viena traukos ĮEKS, punkt ą pakartokite 
Markė :  
Tipas  :  
Talpa (Ah)  :  
Vardinė įtampa (V)  :  
1.1.11. GALIOS ELEKTRONIKA (jei taikoma)  
Gali būti daugiau nei viena elektronin ė galios sistema (žemos įtampos 
sistema, varymo keitiklis arba įkroviklis) 
Markė :  
Tipas  :  
Galia (kW)  :  
1.2. TRANSPORTO PRIEMON ĖS APRAŠYMAS  
1.2.1. MAS Ė 
Transporto priemon ės bandymo 
masė (kg)  : ▼M3
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 135  
1.2.2. KELIO APKROVOS PARAMETRAI 
f 0 (N) :  
f 1 (N/(km/h))  :  
f 2 (N/(km/h)  2 ) :  
f 2_TReg  (N/(km/h)  2 ) :  
Ciklo energijos poreikis (J)  :  
Kelio apkrovos bandym ų ataskaitos 
nuoroda  : 
Kelio apkrovos šeimos identifikatorius  :  
1.2.3. CIKLO ATRANKOS PARAMETRAI 
Ciklas (be mažinimo)  :  1 /2 / 3a / 3b klas ė 
Vardinės galios ir parengtos eksploa ­
tuoti transporto priemon ės masės 
santykis (PMR) (W/kg)  : (jei taikoma)  
Matavimo metu taikytas grei čio ribo­
jimo procesas  : taip / ne  
Transporto priemon ės didžiausiasis 
greitis (km/h)  : 
Mažinimas (jei taikoma)  :  taip / ne  
Mažinimo koeficientas (fdsc)  :  
Ciklo atstumas (m)  :  
Pastovus greitis (jei taikoma sutrumpinta 
bandymo proced ūra) : (jei taikoma)  
1.2.4. PAVAR Ų PERJUNGIMO MOMENTAS (JEI TAIKOMA) 
Pavaros perjungimo momento skai čiavimo 
tvarkos versija  (nurodyti taikom ą Reglamento (ES) 2017/1151 pakeitim ą) 
Pavarų perjungimas  :  Vidutin ė pavara, kai v ≥ 1 km/h, suapvalinta iki keturi ų skaičių 
po kablelio  
Mažiausias variklio s ūkių skaičius perjungiant pavar ą (nmin drive ) 
1-oji pavara  :  …min  -1 
Perjungimas iš 1-osios pavaros į 2-ąją : …min  -1 
Sustojimas važiuojant 2- ąja pavara  :  …min  -1 
2-oji pavara  :  …min  -1 
3-ioji ir aukštesn ės pavaros:  :  …min  -1 
1 pavara nenaudojama:  :  taip / ne  
Kiekvienos pavaros n_95_high:  :  …min  -1 
n_min_drive_set, taikoma greit ėjimo / 
važiavimo pastoviu grei čiu fazėmis 
(n_min_drive_up)  : …min  -1 ▼M3
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 136  
n_min_drive_set, taikoma l ėtinimo 
fazėmis (nmin_drive_down)  : …min  -1 
t_start_phase  :  …s  
n_min_drive_start  :  …min  -1 
n_min_drive_up_start  :  …min  -1 
taikoma ASM:  :  taip / ne  
ASM vert ės :  
2. BANDYM Ų REZULTATAI  
Važiuoklės dinamometro nustatymo 
metodas  : Fiksuotas važiavimas / kartotinis / alternatyvus su atskiru įšil­
dymo ciklu  
Dinamometro veikimas dviej ų ratų 
pavaros / keturi ų ratų pavaros režimu  : dviejų ratų pavara / keturi ų ratų pavara  
Ar dinamometrui veikiant dviej ų ratų 
pavaros režimu sukosi nevaroma ašis  : taip / ne / netaikoma  
Dinamometro veikimo režimas  taip / ne  
Saviriedos režimas  :  taip / ne  
2.1. BANDYMAS ESANT 14 °C TEMPERAT ŪRAI 
Bandymų data  :  (metai-m ėnuo-diena)  
Bandymo vieta  :  
Apatinio krašto aukštis virš aušinimo ventiliatoriaus 
pagrindo (cm)  : 
Ventiliatoriaus centro šonin ė padėtis (jeigu pakeista 
gamintojo prašymu)  : ant transporto priemon ės vidurio linijos /…  
Atstumas nuo transporto priemon ės priekio (cm)  :  
IWR: inertinio veikimo santykinis efektyvumas (%)  : x,x  
RMSSE: vidutin ė kvadratin ė greičio paklaida (km/h)  : x,xx  
Priimtino nuokrypio nuo važiavimo ciklo aprašymas  : akceleratoriaus pedalo nuspaudimo iki galo  
2.1.1. NOVC-HEV IR OVC-HEV transporto priemoni ų su bent vienu vidaus 
degimo varikliu įkrovos palaikymo režimo s ąlygomis išmetamas teršal ų 
kiekis  
Teršalai  CO THC (a)  NMHC (a)  NO  x THC + 
NOx (b)  Kietosios 
dalelės Kietųjų dalelių 
kiekis  
(mg/km)  (mg/km)  (mg/km)  (mg/km)  (mg/km)  (mg/km)  (vnt. 10  11 /km) 
Išmatuotosios vert ės 
Ribinės vertės 
2.1.2. NOVC-HEV ir OVC-HEV transporto priemoni ų su bent vienu vidaus 
degimo varikliu įkrovos palaikymo režimo s ąlygomis išmetamas CO  2 
kiekis  ▼M3
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 137  
Išmetamas CO  2 kiekis (g/km)  Mažas  Vidutinis  Didelis  Labai 
didelis  Bendras  
Išmatuotoji vert ė M CO2,p,1  — 
Išmatuotoji atsižvelgiant į greitį ir atstum ą pako­
reguota vert ė M CO2,p,1b  / M  CO2,c,2  
RCB pataisos koeficientas (  2 ) 
M CO2,p,3  / M  CO2,c,3  
( 2 ) HEV taikoma pataisa, kaip nurodyta šio reglamento XXI priedo 6 papildomo priedo 2 pried ėlyje dėl ICE transporto 
priemonių, K  CO2 
2.2. BANDYMAS ESANT 23 °C TEMPERAT ŪRAI 
Pateikti informacij ą arba nuorod ą į 1 tipo bandymo ataskait ą 
Bandymų data  :  (metai-m ėnuo-diena)  
Bandymo vieta  :  
Apatinio krašto aukštis virš aušinimo ventiliatoriaus 
pagrindo (cm)  : 
Ventiliatoriaus centro šonin ė padėtis (jeigu pakeista 
gamintojo prašymu)  : ant transporto priemon ės vidurio linijos /…  
Atstumas nuo transporto priemon ės priekio (cm)  :  
IWR: inertinio veikimo santykinis efektyvumas (%)  : x,x  
RMSSE: vidutin ė kvadratin ė greičio paklaida (km/h)  : x,xx  
Priimtino nuokrypio nuo važiavimo ciklo aprašymas  : akceleratoriaus pedalo nuspaudimo iki galo  
2.2.1. NOVC-HEV IR OVC-HEV transporto priemoni ų su bent vienu vidaus 
degimo varikliu įkrovos palaikymo režimo s ąlygomis išmetamas teršal ų 
kiekis  
Teršalai  CO THC (a)  NMHC (a)  NO  x THC + 
NOx (b)  Kietosios 
dalelės Kietųjų 
dalelių 
kiekis  
(mg/km)  (mg/km)  (mg/km)  (mg/km)  (mg/km)  (mg/km)  (vnt. 10  11 / 
km) 
Galutinės vertės 
Ribinės vertės 
2.2.2. NOVC-HEV ir OVC-HEV transporto priemoni ų su bent vienu vidaus 
degimo varikliu įkrovos palaikymo režimo s ąlygomis išmetamas CO  2 
kiekis  
Išmetamas CO  2 kiekis (g/km)  Mažas  Vidutinis  Didelis  Labai 
didelis  Bendras  
Išmatuotoji vert ė M CO2,p,1  — 
Išmatuotoji atsižvelgiant į greitį ir atstum ą pako­
reguota vert ė M CO2,p,1b  / M  CO2,c,2  
RCB pataisos koeficientas (  2 ) 
M CO2,p,3  / M  CO2,c,3  
( 2 ) ICE transporto priemon ėms taikoma pataisa, kaip nurodyta šio reglamento XXI priedo 6 papildomo priedo 2 pried ėlyje, HEV 
transporto priemon ėms – pataisa, kaip nurodyta Reglamento (ES) 2017/1151 XXI priedo 8 papildomo priedo 2 pried ėlyje 
(K CO2 ) ▼M3
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 138  
2.3 IŠVADA  
Išmetamas CO  2 kiekis (g/km)  Bendras  
ATCT (14 °C) M  CO2,Treg  
1 tipo bandymas (23 °C) M  CO2,23°  
Šeimos pataisos koeficientas (FCF)  
2.4. TEMPERAT ŪROS DUOMENYS, SUSIJ Ę SU ETALONINE TRANS ­
PORTO PRIEMONE, ATLIKUS BANDYM Ą ESANT 23 °C TEMPE ­
RATŪRAI 
Blogiausiojo atvejo metodu pagr įstas transporto 
priemonės aušinimas  : taip / ne (  3 ) 
ATCT šeim ą sudaro tik viena interpoliacijos 
šeima  : taip / ne (  3 ) 
Variklio aušinamojo skys čio temperat ūra 
pasibaigus stabilizavimui (°C)  : 
Vidutinė temperat ūra stabilizavimo zonoje per 
paskutines 3 valandas (°C)  : 
Skirtumas tarp variklio aušinamojo skys čio 
temperatūros ir vidutin ės temperat ūros stabili ­
zavimo zonoje paskutines 3 valandas Δ T_ATCT  
(°C) : 
Trumpiausia stabilizavimo trukm ė t soak_ATCT  
(s) : 
Temperat ūros jutiklio vieta  :  
Išmatuotoji variklio temperat ūra :  alyva / aušinamasis skystis  
( 3 ) Jei „taip“, paskutin ės šešios eilut ės netaikomos.  ▼M3
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 139  
8b priedėlis 
Kelio apkrovos bandym ų ataskaita  
Toliau nurodyta informacija, jei taikytina, yra b ūtiniausi duomenys, kurie turi 
būti įtraukti į kelio apkrovos nustatymo bandym ą. 
Ataskaitos numeris 
PAREIŠK ĖJAS 
Gamintojas  
DALYKAS  Transporto priemon ės kelio apkrovos nustatymas / 
… 
Kelio apkrovos šeimos identifikato ­
rius (-iai)  : 
Bandymams pateiktas objektas  
Markė :  
Tipas  :  
IŠVADA  Bandymams pateiktas objektas atitinka dalykui 
nurodytus reikalavimus.  
VIETA,  MMMM-MM-DD  
1. ATITINKAMA TRANSPORTO PRIEMON Ė(-S) 
Atitinkama mark ė(-s) :  
Atitinkamas tipas (-ai)  :  
Komercinis aprašas  :  
Didžiausiasis greitis (km/h)  :  
Varomoji (-sios) ašis (-ys)  :  
2. BANDYTOS TRANSPORTO PRIEMON ĖS (-IŲ) APRAŠYMAS  
Jei interpoliacija netaikyta: aprašoma blogiausia transporto priemon ė (ener­
gijos poreikio poži ūriu) 
2.1. Vėjo tunelio metodas 
Derinama su  :  plokščiajuosčiu dinamometru / 
važiuoklės dinamometru  ▼M3
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 140  
2.1.1. Bendroji informacija  
Vėjo tunelis  Dinamometras  
H R L R H R L R 
Markė 
Tipas  
Versija  
Ciklo energijos poreikis per vis ą 
WLTC 3 klas ės ciklą (kJ)  
Nukrypimas nuo serijin ės gamybos  —  —  
Rida (km)  —  —  
Arba (kelio apkrovos matricos šeimos atveju): 
Markė :  
Tipas  :  
Versija  :  
Ciklo energijos poreikis per vis ą 
WLTC (kJ)  : 
Nukrypimas nuo serijin ės gamybos  : 
Rida (km)  :  
2.1.2. Mas ės vertės 
Dinamometras  
H R L R 
Bandomoji mas ė (kg)  
Vidutinė masė, m  av (kg) 
m r vertė (kg vienai ašiai)  
M kategorijos transporto priemon ė: 
parengtos naudoti transporto priemon ės 
masės dalis, tenkanti priekinei ašiai (%)  
N kategorijos transporto priemon ė: 
svorio paskirstymas (kg arba %)  
Arba (kelio apkrovos matricos šeimos atveju): 
Bandomoji mas ė (kg)  :  
Vidutinė masė, mav (kg)  :  (vidutin ė prieš bandym ą ir po 
jo) ▼M3
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 141  
Didžiausioji techniškai leidžiama 
pakrautos transporto priemon ės 
masė : 
Apskaičiuotas vidurkis, pasirenka ­
mosios įrangos mas ė : 
M kategorijos transporto priemon ė: 
parengtos naudoti transporto prie ­
monės masės dalis, tenkanti prie ­
kinei ašiai (%)  : 
N kategorijos transporto priemon ė: 
svorio paskirstymas (kg arba %)  : 
2.1.3. Padangos  
Vėjo tunelis  Dinamometras  
H R L R H R L R 
Dydžio žymuo  
Markė 
Tipas  
riedėjimo varža  
Priekis (kg/t)  —  —  
Galas (kg/t)  —  —  
Padangų slėgis 
Priekis (kPa)  —  —  
Galas (kPa)  —  —  
Arba (kelio apkrovos matricos šeimos atveju): 
Dydžio žymuo  
Markė :  
Tipas  :  
riedėjimo varža  
Priekis (kg/t)  :  
Galas (kg/t)  :  
Padangų slėgis 
Priekis (kPa)  :  
Galas (kPa)  :  ▼M3
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 142  
2.1.4. Kėbulas  
Vėjo tunelis  
H R L R 
Tipas  AA/AB/AC/ 
AD/AE/AF 
BA/BB/BC/ 
BD 
Versija  
Aerodinaminiai įtaisai  
Judamosios aerodinaminio korpuso dalys  taip / ne ir 
sąrašas, jei 
taikoma  
Sumontuot ų neprivalom ų aerodinamini ų 
įtaisų sąrašas  
Delta (C  D × A  f ) LH , palyginti su H  R (m 2 ) —  
Arba (kelio apkrovos matricos šeimos atveju): 
Kėbulo formos aprašymas  :  Kvadrato formos d ėžė (jeigu 
negalima nustatyti komplektin ės 
transporto priemon ės tipinio 
kėbulo formos)  
Priekinės dalies plotas, Afr (m  2 ) :  
2.2. BANDYMAS KELYJE  
2.2.1. Bendroji informacija  
H R L R 
Markė 
Tipas  
Versija  
Ciklo energijos poreikis per vis ą WLTC 3 
klasės ciklą (kJ)  
Nukrypimas nuo serijin ės gamybos  
Rida  
Arba (kelio apkrovos matricos šeimos atveju): 
Markė :  
Tipas  :  
Versija  :  
Ciklo energijos poreikis per vis ą 
WLTC (kJ)  : 
Nukrypimas nuo serijin ės gamybos  : 
Rida (km)  :  ▼M3
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 143  
2.2.2. Mas ės vertės 
H R L R 
Bandomoji mas ė (kg)  
Vidutinė masė, m  av (kg) 
m r vertė (kg vienai ašiai)  
M kategorijos transporto priemon ė: 
parengtos naudoti transporto priemon ės 
masės dalis, tenkanti priekinei ašiai (%)  
N kategorijos transporto priemon ė: 
svorio paskirstymas (kg arba %)  
Arba (kelio apkrovos matricos šeimos atveju): 
Bandomoji mas ė (kg)  :  
Vidutinė masė, mav (kg)  :  (vidutin ė prieš bandym ą ir po 
jo) 
Didžiausioji techniškai leidžiama 
pakrautos transporto priemon ės 
masė : 
Apskaičiuotas vidurkis, pasirenka ­
mosios įrangos mas ė : 
M kategorijos transporto priemon ė: 
parengtos naudoti transporto prie ­
monės masės dalis, tenkanti prie ­
kinei ašiai (%)  
N kategorijos transporto priemon ė: 
svorio paskirstymas (kg arba %)  
2.2.3. Padangos  
H R L R 
Dydžio žymuo  
Markė 
Tipas  
riedėjimo varža  
Priekis (kg/t)  
Galas (kg/t)  
Padangų slėgis 
Priekis (kPa)  
Galas (kPa)  ▼M3
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 144  
Arba (kelio apkrovos matricos šeimos atveju): 
Dydžio žymuo  :  
Markė :  
Tipas  :  
riedėjimo varža  
Priekis (kg/t)  :  
Galas (kg/t)  :  
Padangų slėgis 
Priekis (kPa)  :  
Galas (kPa)  :  
2.2.4. Kėbulas  
H R L R 
Tipas  AA/AB/AC/ 
AD/AE/AF 
BA/BB/BC/ 
BD 
Versija  
Aerodinaminiai įtaisai  
Judamosios aerodinaminio korpuso dalys  taip / ne ir 
sąrašas, jei 
taikoma  
Sumontuot ų neprivalom ų aerodinamini ų 
įtaisų sąrašas  
Delta (C  D × A  f ) LH , palyginti su H  R (m 2 ) —  
Arba (kelio apkrovos matricos šeimos atveju): 
Kėbulo formos aprašymas  :  Kvadrato formos d ėžė (jeigu 
negalima nustatyti komplektin ės 
transporto priemon ės tipinio 
kėbulo formos)  
Priekinės dalies plotas, A  fr (m 2 ) :  
2.3. GALIOS PAVARA  
2.3.1. Daug CO  2 išmetanti transporto priemon ė 
Variklio kodas  :  
Pavarų dėžės tipas  :  mechanin ė, automatin ė, CVT  
Pavarų dėžės modelis 
(gamintojo kodai)  : (sukimo momento pokytis ir sankab ų skaičius à 
įtrauktini į informacijos dokument ą) ▼M3
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 145  
Įtraukti pavar ų dėžės modeliai 
(gamintojo kodai)  : 
Variklio s ūkių skaičius, padalytas iš transporto prie ­
monės greičio : Pavara  Pavaros perdavimo 
skaičius N/V santykis  
1-oji  1/..  
2-oji  1..  
3-oji  1/..  
4-oji  1/..  
5-oji  1/..  
6-oji  1/..  
.. 
.. 
Elektros mašina (-os) N pad ėtyje :  netaikoma (n ėra elektros mašinos arba netaikomas 
saviriedos režimas)  
Elektros mašinos tipas ir numeris  :  konstrukcijos tipas: sinchroninis / asinchroninis …  
Aušinimo tipas  :  oru, skys čiu, …  
2.3.2. Mažai CO  2 išmetanti transporto priemon ė 
Pakartoti 2.3.1 punkt ą su VL duomenimis  
2.4. BANDYM Ų REZULTATAI  
2.4.1. Daug CO  2 išmetanti transporto priemon ė 
Bandymų data  :  mmmm-mm-dd (v ėjo tunelis) 
mmmm-mm-dd (dinamometras) 
arba 
mmmm-mm-dd (bandymas kelyje)  
BANDYMAS KELYJE  
Bandymo metodas  :  saviriedos bandymas 
arba sukimo momento matavimo metodas  
Patalpa (pavadinimas / vieta / kelio 
nuoroda)  : 
Saviriedos režimas  :  taip / ne  
Ratų sureguliavimas  :  Suvedimo ir išvirtimo kamp ų vertės 
Didžiausiasis atskaitinis greitis (km/h)  : 
Anemometrija  :  stacionari 
arba transporto priemon ėje: anemometrijos įtaka (C  D × A) ir ar ji 
buvo ištaisyta.  
Įtaiso (-ų) skaičius :  
Vėjas :  vidutinis, pikai ir kryptis siejant su bandymo kelio kryptimi  ▼M3
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 146  
Oro slėgis :  
Temperat ūra (vidutin ė vertė) :  
Vėjo pataisa  :  taip / ne  
Padangų slėgio pataisa  :  taip / ne  
Neapdoroti rezultatai  :  Sukimo momento metodas: 
c 0 = 
c 1 = 
c 2 = 
Saviriedos metodas: 
f 0 
f 1 
f 2 
Galutiniai rezultatai  Sukimo momento metodas: 
c 0 = 
c 1 = 
c 2 = 
ir 
f 0 = 
f 1 = 
f 2 = 
Saviriedos metodas: 
f 0 = 
f 1 = 
f 2 = 
Arba:  
VĖJO TUNELIO METODAS  
Įranga (pavadinimas / vieta / dina ­
mometro nuoroda)  : 
Įrenginių tinkamumas  :  Ataskaitos nuoroda ir data  
Dinamometras  
Dinamometro tipas  :  plokščiajuostis arba važiuokl ės dinamometras  
Metodas  :  stabilizuotas greitis arba l ėtėjimo metodas  
Įšildymas  :  įšildymas ant dinamometro arba transporto priemonei važiuojant  
Pataisa dėl būgno kreiv ės :  (važiuokl ės dinamometrui, jei taikoma)  
Važiuoklės dinamometro nusta ­
tymo metodas  : Fiksuotas važiavimas / kartotinis / alternatyvus su atskiru įšildymo 
ciklu  
Išmatuotas aerodinaminio pasiprie ­ 
šinimo koeficientas, padaugintas iš 
priekinės dalies ploto  : Greitis (km/h)  CD × A (m  2 ) 
… …  
… …  
Rezultatas  :  f  0 = 
f 1 = 
f 2 = ▼M3
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 147  
Arba:  
KELIO APKROVOS MATRICOS ŠEIMOS BANDYMAS KELYJE  
Bandymo metodas  :  saviriedos bandymas 
arba sukimo momento matavimo metodas  
Įranga (pavadinimas / vieta / kelio 
nuoroda)  : 
Saviriedos režimas  :  taip / ne  
Ratų sureguliavimas  :  Suvedimo ir išvirtimo kamp ų vertės 
Didžiausiasis atskaitinis greitis (km/ 
h) : 
Anemometrija  :  stacionari 
arba transporto priemon ėje: anemometrijos įtaka (C  D × A) ir ar ji buvo 
ištaisyta.  
Įtaiso (-ų) skaičius :  
Vėjas :  vidutinis, pikai ir kryptis siejant su bandymo kelio kryptimi  
Oro slėgis :  
Temperat ūra (vidutin ė vertė) :  
Vėjo pataisa  :  taip / ne  
Padangų slėgio pataisa  :  taip / ne  
Neapdoroti rezultatai  :  Sukimo momento metodas: 
c 0r = 
c 1r = 
c 2r = 
Saviriedos metodas: 
f 0r = 
f 1r = 
f 2r = 
Galutiniai rezultatai  Sukimo momento metodas: 
c 0r = 
c 1r = 
c 2r = 
ir 
f 0r (apskaičiuota transporto priemonei H  M ) = 
f 2r (apskaičiuota transporto priemonei H  M ) = 
f 0r (apskaičiuota transporto priemonei L  M ) = 
f 2r (apskaičiuota transporto priemonei L  M ) = 
Saviriedos metodas: 
f 0r (apskaičiuota transporto priemonei H  M ) = 
f 2r (apskaičiuota transporto priemonei H  M ) = 
f 0r (apskaičiuota transporto priemonei L  M ) = 
f 2r (apskaičiuota transporto priemonei L  M ) = ▼M3
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 148  
Arba:  
KELIO APKROVOS MATRICOS ŠEIMOS BANDYMAS TAIKANT 
TUNELIO METOD Ą 
Įranga (pavadinimas / vieta / dina ­
mometro nuoroda)  : 
Įrenginių tinkamumas  :  Ataskaitos nuoroda ir data  
Dinamometras  
Dinamometro tipas  :  plokščiajuostis arba važiuokl ės dinamometras  
Metodas  :  stabilizuotas greitis arba l ėtėjimo metodas  
Įšildymas  :  įšildymas ant dinamometro arba transporto priemonei važiuojant  
Pataisa dėl būgno kreiv ės :  (važiuokl ės dinamometrui, jei taikoma)  
Važiuoklės dinamometro nusta ­
tymo metodas  : Fiksuotas važiavimas / kartotinis / alternatyvus su atskiru įšildymo 
ciklu  
Išmatuotas aerodinaminio pasiprie ­ 
šinimo koeficientas, padaugintas iš 
priekinės dalies ploto  : Greitis (km/h)  CD × A (m  2 ) 
… …  
… …  
Rezultatas  :  f  0r = 
f 1r = 
f 2r = 
f 0r (apskaičiuota transporto priemonei H  M ) = 
f 2r (apskaičiuota transporto priemonei H  M ) = 
f 0r (apskaičiuota transporto priemonei L  M ) = 
f 2r (apskaičiuota transporto priemonei L  M ) = 
2.4.2. Mažai CO  2 išmetanti transporto priemon ė 
Pakartoti 2.4.1 punkt ą su VL duomenimis  ▼M3
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 149  
8c priedėlis 
Bandymų lapo šablonas  
Bandymų lape turi b ūti įrašyti bandym ų duomenys, kurie yra registruojami, 
tačiau neįtraukiami į bandymų ataskaitą. 
Bandymo lap ą (-us) gamintojas arba technin ė tarnyba saugo mažiausiai 10 met ų. 
Toliau nurodyta informacija, jei taikytina, yra b ūtiniausi duomenys, kurie turi 
būti įtraukti į bandymų lapus.  
Informacija pagal Reglamento (ES) 2017/1151 XXI priedo 4 papildom ą priedą 
Reguliuojam ų ratų sureguliavimo parametrai  :  
Koeficientai c  0 , c 1 ir c  2 , :  c  0 = 
c 1 = 
c 2 = 
Saviriedos trukm ė, išmatuota naudojant važiuokl ės 
dinamometr ą : Atskaitinis greitis (km/h)  Saviriedos trukm ė (s) 
130 
120 
110 
100 
90 
80 
70 
60 
50 
40 
30 
20 
Siekiant pašalinti padangos slydimo nuokryp į, ant 
transporto priemon ės arba joje gali b ūti patalpinta 
papildoma mas ė : svoris (kg) 
ant transporto priemon ės / transporto priemon ėje ▼M3
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 150  
Saviriedos trukm ės, atlikus transporto priemon ės 
saviriedos proced ūrą : Atskaitinis greitis (km/h)  Saviriedos trukm ė (s) 
130 
120 
110 
100 
90 
80 
70 
60 
50 
40 
30 
20 
Informacija pagal Reglamento (ES) 2017/1151 XXI priedo 5 papildom ą priedą 
NOx keitiklio našumas 
Nurodytos koncentracijos (a), (b), (c), (d) ir koncent ­
racija, kai NOx analizatorius yra nustatytas veikti NO 
režimu, kad kalibravimo dujos neb ūtų praleidžiamos 
per katalizatori ų : (a) = 
(b) = 
(c) = 
(d) = 
Koncentracija esant NO režimui =  
Informacija pagal Reglamento (ES) 2017/1151 XXI priedo 6 papildom ą priedą 
Faktinis transporto priemon ės nuvažiuotas atstumas  :  
Jei tai transporto priemon ė su mechanine pavar ų 
dėže, MT transporto priemon ė, kuriai negali b ūti 
taikomas bandym ų ciklo kelias: 
Nuokrypiai nuo važiavimo ciklo  : 
Važiavimo trasos indeksai:  
Toliau nurodyti indeksai apskai čiuojami pagal stan ­
dartą SAE J2951 (perži ūrėtą 2014 m. sausio m ėn.): : 
: 
IWR: inertinio veikimo santykinis efektyvumas  :  
RMSSE: vidutin ė kvadratin ė greičio paklaida  : 
: 
: 
Kietųjų dalelių ėminių filtro svėrimas  
Filtras iki bandymo  :  
Filtras po bandymo  :  
Etaloninis filtras  :  
Kiekvieno junginio kiekis, išmatuotas po matuoklio 
stabilizavimo  : ▼M3
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 151  
Regeneravimo koeficiento nustatymas  
Ciklų D skaičius tarp dviej ų WLTC cikl ų, kai įvyksta 
regeneravimas  : 
Ciklų skaičius, kai atliekami išmetam ųjų teršalų 
matavimai, n  : 
Per kiekvien ą ciklą j išmatuota kiekvieno išmetam ųjų 
teršalų junginio i mas ė M′ sij : 
Regeneravimo koeficiento nustatymas 
Taikytinų bandymo cikl ų skaičius d, išmatuotas 
visam regeneravimui  : 
Regeneravimo koeficiento nustatymas  
Msi :  
Mpi :  
Ki :  
Informacija pagal Reglamento (ES) 2017/1151 XXI priedo 6a papildom ą priedą 
ATCT 
Oro temperat ūra ir drėgnumas bandym ų kameroje, 
matuojami transporto priemon ės aušinimo ventiliato ­
riaus išėjimo angoje taikant mažiausi ą 0,1 Hz dažn į. : Temperat ūros nuostatis = T  reg 
Faktinė temperat ūros vertė 
± 3 °C bandymo pradžioje 
± 5 °C bandymo metu  
Stabilizavimo zonoje temperat ūra matuojama nenu ­
trūkstamai bent 0, 033 Hz dažniu.  : Temperat ūros nuostatis = T  reg 
Faktinė temperat ūros vertė 
± 3 °C bandymo pradžioje 
± 5 °C bandymo metu  
Perkėlimo iš kondicionavimui prieš bandym ą skirtos 
vietos į stabilizavimo zon ą laikas  : ≤ 10 minu čių 
Laikotarpis nuo 1 tipo bandymo pabaigos iki auši ­
nimo proced ūros : ≤ 10 minu čių 
Stabilizavimo trukm ė išmatuojama ir užregistruojama 
visuose atitinkamuose bandym ų lapuose.  : Laikas nuo temperat ūros matavimo pabaigos iki 1 tipo 
bandymo pabaigos, esant 23 °C temperat ūrai 
Informacija pagal Reglamento (ES) 2017/1151 VI pried ą 
Paros bandymai 
Aplinkos temperat ūra per du paros ciklus (registruo ­
jama ne re čiau kaip kas minut ę) : 
Filtro užpildymas degal ų garavimo nuostoliais 
Aplinkos temperat ūra per pirm ąjį 11 valand ų inter­
valą (registruojama ne re čiau kaip kas 10 minu čių) : ▼M3
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 152  
8d priedėlis 
Degalų garavimo išlak ų kiekio bandym ų ataskaita  
Toliau nurodyta informacija, jei taikytina, yra b ūtiniausi duomenys, kurie turi 
būti įtraukti į degalų garavimo išlak ų kiekio bandym ą. 
ATASKAITOS numeris 
PAREIŠK ĖJAS 
Gamintojas  
DALYKAS  …  
Degalų garavimo išlak ų šeimos 
identifikatorius  : 
Bandymams pateiktas objektas  
Markė :  
IŠVADA  Bandymams pateiktas objektas atitinka dalykui 
nurodytus reikalavimus.  
VIETA,  MMMM-MM-DD  
Kiekviena technin ė tarnyba gali įtraukti tam tikr ą papildom ą informacij ą. 
1. BANDOMOSIOS DAUG CO  2 IŠMETAN ČIOS TRANSPORTO PRIE ­
MONĖS APRAŠYMAS 
Transporto priemon ės numeriai  :  Prototip ų skaičius ir transporto 
priemonės identifikacinis 
numeris (VIN)  
Kategorija  :  
1.1. Galios pavaros architekt ūra 
Galios pavaros architekt ūra :  vidaus degimo, hibridin ė, elek­
trinė arba varoma kuro 
elementais  
1.2. Vidaus degimo variklis  
Jei yra daugiau nei vienas vidaus degimo variklis, punkt ą pakartokite  
Markė :  
Tipas  :  
Veikimo principas  :  dvitaktis / keturtaktis  
Cilindrų skaičius ir išdėstymas  :  
Variklio darbinis t ūris (cm  3 ) :  
Naudojamas prip ūtimo kompresorius:  :  taip / ne  
Tiesioginis įpurškimas  :  taip / ne arba aprašymas  
Transporto priemon ės degalų rūšis: :  Vieneriopi degalai / dvejopi degalai / mišr ūs degalai  
Variklio tepalas  :  Markė ir tipas  
Aušinimo sistema  :  Tipas: oras / vanduo / alyva  ▼M3
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 153  
1.4. Degalų sistema  
Įpurškimo siurblys  :  
Purkštuvas (-ai)  :  
Degalų bakas  
Sluoksnis (-iai)  :  vienas sluoksnis / keli sluoksniai  
Medžiaga, iš kurios pagamintas degal ų 
bakas:  : metalas / …  
Medžiagos, iš kuri ų pagamintos kitos 
degalų sistemos dalys:  : …  
Sandari sistema:  :  taip / ne  
Vardinė bako talpa (1)  :  
Filtras  
Markė ir tipas  :  
Aktyvintosios anglies r ūšis :  
Medžio angli ų tūris (l)  :  
Medžio angli ų masė (g) :  
Deklaruota BSG vert ė (g) :  xx,x  
2. BANDYM Ų REZULTATAI  
2.1. Stendinis filtro sendinimas  
Bandymų data  :  (metai-m ėnuo-diena)  
Bandymo vieta  :  
Filtro sendinimo bandym ų ataskaita  :  
Užpildymo norma  :  
Degalų specifikacija  
Markė :  
Tankis esant 15 °C (kg/m  3 ) :  
Etanolio kiekis (%)  :  
Partijos numeris  :  
2.2. Pralaidumo faktoriaus (PF) nustatymas  
Bandymų data  :  (metai-m ėnuo-diena)  
Bandymo vieta  :  
Pralaidumo faktoriaus nustatymo bandym ų 
ataskaita  : 
Angliavandenili ų kiekis, išmatuotas 3-i ąją 
savaitę, HC  3W (mg/24 val.)  : xxx  
Angliavandenili ų kiekis, išmatuotas 20- ąją 
savaitę, HC  20W (mg/24 val.)  : xxx  
Pralaidumo faktorius, PF (mg/24 val.)  :  xxx  ▼M3
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 154  
Jei bakas yra daugiasluoksnis arba metalinis 
Alternatyvus pralaidumo faktorius, PF 
(mg/24 val.)  : taip / ne  
2.3. Degalų garavimo išlak ų kiekio bandymas  
Bandymų data  :  (metai-m ėnuo-diena)  
Bandymo vieta  :  
Važiuoklės dinamometro nustatymo 
metodas  : Fiksuotas važiavimas / kartotinis / alternatyvus su atskiru įšil­
dymo ciklu  
Dinamometro veikimo režimas  taip / ne  
Saviriedos režimas  :  taip / ne  
2.3.1.  Masė 
Transporto priemon ės bandymo mas ė (kg)  : 
2.3.2.  Kelio apkrovos parametrai  
f 0 (N) :  
f 1 (N/(km/h))  :  
f 2 (N/(km/h)  2 ) :  
2.3.3.  Ciklas ir pavar ų perjungimo momentas (jei taikoma)  
Ciklas (be mažinimo)  :  1 / 2 / 3 klas ė 
Pavarų perjungimas  :  Vidutin ė pavara, kai v ≥ 1 km/h, suapvalinta iki keturi ų skaičių 
po kablelio  
2.3.4.  Transporto priemon ė 
Išbandyta transporto priemon ė :  VH arba aprašymas  
Rida (km)  :  
Amžius (savait ėmis) :  
2.3.5.  Bandymo proced ūra ir rezultatai  
Bandymo proced ūra :  nuolatin ė (sandarios degal ų bako sistemos) / nuolatin ė (nesanda ­
rios degal ų bako sistemos) / atskira (sandarios degal ų bako 
sistemos)  
Stabilizavimo laikotarpi ų apibūdinimas 
(laikas ir temperat ūra) : 
Užpildymo degal ų garavimo nuostoliais 
vertė (g) : xx,x (jei taikoma)  
Degalų garavimo išlak ų kiekio bandymas  kaitrinis degal ų gara­
vimas, M  HS 1-asis 24 val. paros 
ciklas, M  D1 2-asis 24 val. paros 
ciklas, M  D2 
Vidutinė temperat ūra (°C)  —  —  
Degalų garavimo išlak ų kiekis (g per 
bandymą) x,xxx  x,xxx  x,xxx  
Galutinis rezultatas, M  HS + M  D1 + M  D2 + 
(2xPF) (g per bandym ą) x,xx 
Ribinė vertė (g per bandym ą) 2,0  ▼M3
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 155  
II PRIEDAS  
▼M3 
A DALIS  
▼B 
EKSPLOATUOJAM Ų TRANSPORTO PRIEMONI Ų ATITIKTIS  
1. ĮVADAS  
▼M3 
1.1. Ši dalis taikoma iki 2018 m. gruodžio 31 d. patvirtint ų bei iki 2019 m. 
rugpjūčio 31 d. užregistruot ų tipų M ir N1 kategorij ų I klasės transporto 
priemonėms ir iki 2019 m. rugpj ūčio 31 d. patvirtint ų bei iki 2020 m. 
rugpjūčio 31 d. užregistruot ų N1 kategorijos II ir III klasi ų ir N2 katego ­
rijos transporto priemon ėms. 
▼B 
2. REIKALAVIMAI  
Techniniai reikalavimai yra nustatyti JT EEK taisykl ės Nr. 839 dalyje ir 3, 
4 ir 5 pried ėliuose, o j ų išimtys nustatytos tolesn ėse dalyse.  
2.1. JT EEK taisykl ės Nr. 839.2.1 punktas turi b ūti suprantamas taip:  
Patvirtinimo institucija, remdamasi gamintojo turima susijusia informacija 
ir taikydama tas pa čias gamybos atitikties kontrol ės procedūras, apibr ėžtas 
Direktyvos 2007/46/EB 12 straipsnio 1 ir 2 dalyse ir tos direktyvos X 
priedo 1 ir 2 punktuose, atlieka eksploatuojam ų transporto priemoni ų 
atitikties audit ą. Gamintojo pateikta eksploatuojamos transporto priemon ės 
stebėjimo ataskaita gali b ūti papildyta bet kokia patvirtinimo institucijos ar 
valstybės narės informacija apie prieži ūros bandymus, jeigu tokia informa ­
cija buvo pateikta patvirtinimo institucijai.  
2.2. JT EEK taisykl ės Nr. 839.3.5.2 punktas iš dalies kei čiamas pridedant ši ą 
naują pastraipą: 
„… 
Mažos serijos gamybos transporto priemon ėms, kai pagaminama mažiau 
kaip 1 000 OBD šeimai priklausan čių transporto priemoni ų, netaikomi 
būtiniausi ESK reikalavimai, taip pat reikalavimas įrodyti patvirtinimo 
institucijai atitikt į minėtiems reikalavimams.“  
2.3. „Susitarian čiosios šalys“ turi b ūti suprantamos kaip „valstyb ės narės“. 
2.4. JT EEK taisykl ės Nr. 833 pried ėlio 2.6 punktas pakei čiamas taip:  
„Transporto priemon ė turi priklausyti transporto priemoni ų tipui, patvir ­
tintam pagal š į reglament ą ir įtrauktam į atitikties sertifikat ą, išduotą pagal 
Direktyvą 2007/46/EB. Transporto priemon ė turi būti registruota ir naudo ­
jama Sąjungoje.“  
2.5. JT EEK taisykl ės Nr. 833 pried ėlio 2.2 punkto nuoroda į „1958 m. susi ­
tarimą“ turi būti suprantama kaip nuoroda į Direktyv ą 2007/46/EB.  
2.6. JT EEK taisykl ės Nr. 8333 pried ėlio 2.6 punktas pakei čiamas taip:  
„Švino ir sieros koncentracija iš transporto priemon ės bako paimtame 
degalų ėminyje turi atitikti galiojan čius standartus, nustatytus Europos 
Parlamento ir Tarybos direktyvoje 2009/30/EB (  1 ), ir neturi b ūti požymi ų, 
kad buvo naudojami netinkami degalai. Galima atlikti patikras išmetimo 
vamzdyje.“  
2.7. JT EEK taisykl ės Nr. 833 pried ėlio 4.1 punkto nuoroda į „išmetam ųjų 
teršalų kiekio nustatymo bandymus pagal 4a pried ą“ turi būti suprantama 
kaip nuoroda į „išmetam ųjų teršalų kiekio nustatymo bandymus pagal šio 
reglamento XXI pried ą“. ▼B 
( 1 ) OL L 140, 2009 6 5, p. 88.
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 156  
2.8. JT EEK taisykl ės Nr. 833 pried ėlio 4.1 punkto nuoroda į „4a priedo 6.3 
punktą“ turi būti suprantama kaip nuoroda į „šio reglamento XXI priedo 6 
papildomo priedo 1.2.6 punkt ą“. 
2.9. JT EEK taisykl ės Nr. 833 pried ėlio 4.4 punkto nuoroda į „1958 m. susi ­
tarimą“ turi būti suprantama kaip nuoroda į „Direktyvos 2007/46/EB 13 
straipsnio 1 arba 2 dal į“. 
▼M3 
2.10. JT EEK taisykl ės Nr. 83 4 pried ėlio 3.2.1 punkte, 4.2 punkte ir 1 bei 2 
išnašose nuorodos į 5.3.1.4 punkto 1 lentel ėje pateiktas ribines vertes turi 
būti suprantamos kaip nuorodos į Reglamento (EB) Nr. 715/2007 I priedo 
2 lentelę. 
B DALIS  
NAUJA EKSPLOATUOJAM Ų TRANSPORTO PRIEMONI Ų 
ATITIKTIES PATIKROS METODIKA  
1. Įvadas  
Ši dalis taikoma nuo 2019 m. sausio 1 d. patvirtint ų tipų M ir N1 
kategorijų I klasės transporto priemon ėms ir visoms nuo 2019 m. 
rugsėjo 1 d. užregistruotoms transporto priemon ėms, taip pat nuo 
2019 m. rugs ėjo 1 d. patvirtint ų ir nuo 2020 m. rugs ėjo 1 d. užregist ­
ruotų tipų N1 kategorijos II ir III klasi ų bei N2 kategorijos transporto 
priemonėms. 
Joje nustatomi eksploatuojam ų transporto priemoni ų atitikties reikala ­
vimai, taikytini tikrinant atitikt į per įprastą transporto priemon ės eksploa ­
tavimo laikotarp į – iki penkeri ų metų laikotarp į arba kol nuvažiuojama 
100 000 km (nelygu, kas įvyksta grei čiau) – variklio išmetal ų (taip pat 
esant žemai temperat ūrai) ir degal ų garavimo išlak ų kiekio ribin ėms 
vertėms. 
2. Proceso aprašymas  
B.1 pav.  
Eksploatuojam ų transporto priemoni ų atitikties patikros proceso 
iliustracija (GTAA – patvirtinim ą suteikusioji tipo patvirtinimo 
institucija, OEM – gamintojas)
  ▼B
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 157  
3. Eksploatuojam ų transporto priemoni ų atitikties šeimos nustatymas  
Eksploatuojam ų transporto priemoni ų atitikties šeim ą sudaro šios trans ­
porto priemon ės: 
a) variklio išmetal ų kiekio poži ūriu (1 ir 6 tipo bandymai) – transporto 
priemonės, priklausan čios PEMS bandym ų šeimai, kaip aprašyta IIIA 
priedo 7 pried ėlyje; 
b) degalų garavimo išlak ų kiekio poži ūriu (4 tipo bandymas) – trans ­
porto priemon ės, priklausan čios degal ų garavimo išlak ų šeimai, kaip 
aprašyta VI priedo 5.5 punkte.  
4. Informacijos rinkimas ir pradinis rizikos vertinimas  
Patvirtinim ą suteikusioji tipo patvirtinimo institucija surenka vis ą svarbią 
informacij ą apie galimus teršal ų išmetimo reikalavim ų nesilaikymo 
atvejus, kuria remiantis b ūtų galima priimti sprendim ą, kokias eksploa ­
tuojamų transporto priemoni ų atitikties šeimas patikrinti tam tikrais 
metais. Patvirtinim ą suteikusioji tipo patvirtinimo institucija pirmiausia 
atsižvelgia į informacij ą, rodančią, kokių tipų transporto priemon ės 
realiomis važiavimo s ąlygomis išmeta daug teršal ų. Ši informacija turi 
būti gaunama taikant tinkamus metodus, galin čius apimti tolim ąjį stebė­
jimą, supaprastintas vidines išmetam ųjų teršalų stebėsenos sistemas 
(SEMS) ir bandymus, atliekamus naudojant nešiojam ąsias išmetam ųjų 
teršalų matavimo sistemas (PEMS). Eksploatuojam ų transporto priemoni ų 
atitikties bandym ų prioritetai gali b ūti nustatomi remiantis per tokius 
bandymus nustatyt ų viršijimo atvej ų skaičiumi ir svarba.  
Teikdamas informacij ą, reikaling ą eksploatuojam ų transporto priemoni ų 
atitikčiai patikrinti, kiekvienas gamintojas tipo patvirtinimo proced ūros 
metu patvirtinim ą suteikusiosios tipo patvirtinimo institucijos ir gamin ­
tojo sutartu formatu pateikia patvirtinim ą suteikusiajai tipo patvirtinimo 
informacij ą apie pretenzijas d ėl garantijos, susijusios su teršal ų išmetimu, 
ir remonto, susijusio su teršal ų išmetimu, atlikto arba užregistruoto atlie ­
kant technin ės priežiūros darbus. Pateikiant ši ą informacij ą, pagal kiek ­
vieną eksploatuojam ų transporto priemoni ų atitikties šeim ą išsamiai nuro ­
domas su teršal ų išmetimu susijusi ų sudedam ųjų dalių ir sistem ų trikčių 
dažnumas ir pob ūdis. Ataskaitos d ėl kiekvienos transporto priemon ės 
eksploatuojam ų transporto priemoni ų atitikties šeimos teikiamos ne 
rečiau kaip kart ą per metus, per vis ą laikotarp į, kuriuo pagal 9 straipsnio 
3 dalį turi būti atliekamos eksploatuojam ų transporto priemoni ų atitikties 
patikros.  
Remdamasi pirmoje ir antroje pastraipose nurodyta informacija, patvirti ­
nimą suteikusioji tipo patvirtinimo institucija atlieka pradin į eksploatuo ­
jamų transporto priemoni ų atitikties šeimos neatitikties eksploatuojam ų 
transporto priemoni ų atitikties taisykl ėms rizikos vertinim ą ir, remdamasi 
tuo vertinimu, priima sprendim ą, kokias šeimas patikrinti ir koki ų tipų 
bandymus atlikti pagal eksploatuojam ų transporto priemoni ų atitikties 
patikros nuostatas. Be to, patvirtinim ą suteikusioji tipo patvirtinimo insti ­
tucija gali atsitiktine tvarka pasirinkti išbandytinas eksploatuojam ų trans­
porto priemoni ų atitikties šeimas.  
5. Eksploatuojam ų transporto priemoni ų atitikties bandymai  
Gamintojas atlieka visoms eksploatuojam ų transporto priemoni ų atitikties 
šeimoms priklausan čių eksploatuojam ų transporto priemoni ų atitikties 
bandymus, bent 1 tipo bandymu patikrindamas variklio išmetal ų kiekį. 
Gamintojas taip pat gali atlikti vis ų arba kai kuri ų eksploatuojam ų trans­
porto priemoni ų atitikties šeim ų RDE, 4 ir 6 tipo bandymus. Gamintojas, 
naudodamasis 5.9 punkte aprašyta eksploatuojam ų transporto priemoni ų 
atitikties informacijos elektronine platforma, patvirtinim ą suteikusiajai 
tipo patvirtinimo institucijai pateikia visus eksploatuojam ų transporto 
priemonių atitikties bandym ų rezultatus.  
Patvirtinim ą suteikusioji tipo patvirtinimo institucija kasmet patikrina 
tinkamą eksploatuojam ų transporto priemoni ų atitikties šeim ų kiekį, 
kaip nustatyta 5.4 punkte. Patvirtinim ą suteikusioji tipo patvirtinimo 
institucija visus eksploatuojam ų transporto priemoni ų atitikties bandym ų 
rezultatus pateikia 5.9 punkte aprašytoje eksploatuojam ų transporto prie ­
monių atitikties informacijos elektronin ėje platformoje.  ▼M3
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 158  
Akredituotosios laboratorijos arba technin ės tarnybos kasmet gali atlikti 
bet kiek eksploatuojam ų transporto priemoni ų atitikties šeim ų patikrų. 
Akredituotosios laboratorijos arba technin ės tarnybos, naudodamosi 
5.9 punkte aprašyta eksploatuojam ų transporto priemoni ų atitikties infor ­
macijos elektronine platforma, patvirtinim ą suteikusiajai tipo patvirtinimo 
institucijai pateikia visus eksploatuojam ų transporto priemoni ų atitikties 
bandymų rezultatus.  
5.1. Bandym ų kokybės užtikrinimas  
Eksploatuojam ų transporto priemoni ų atitikties patikras atliekan čios tikri­
nimo įstaigos ir laboratorijos, kurios n ėra paskirtosios technin ės tarnybos, 
pagal standart ą EN ISO/IEC 17020:2012 turi b ūti akredituotos tikrinti 
eksploatuojam ų transporto priemoni ų atitiktį. Eksploatuojam ų transporto 
priemonių atitikties bandymus atliekan čios laboratorijos, kurios n ėra 
paskirtosios technin ės tarnybos, kaip apibr ėžta Direktyvos 2007/46 
41 straipsnyje, eksploatuojam ų transporto priemoni ų atitikties bandymus 
gali atlikti tik tuo atveju, jei jos yra akredituotos pagal standart ą 
EN ISO/IEC 17025:2017.  
Patvirtinim ą suteikusioji tipo patvirtinimo institucija kasmet atlieka 
gamintojo atlikt ų eksploatuojam ų transporto priemoni ų atitikties patikr ų 
auditą. Patvirtinim ą suteikusioji tipo patvirtinimo institucija taip pat gali 
atlikti akredituot ųjų laboratorij ų ir technini ų tarnybų atliktų eksploatuo ­
jamų transporto priemoni ų atitikties patikr ų auditą. Šis auditas atliekamas 
remiantis gamintoj ų, akredituot ųjų laboratorij ų ir technini ų tarnybų 
pateikta informacija, apiman čią bent išsami ą eksploatuojam ų transporto 
priemonių atitikties patikros ataskait ą, parengtą pagal 3 pried ėlį. Patvirti­
nimą suteikusioji tipo patvirtinimo institucija gali reikalauti, kad gamin ­
tojai, akredituotosios laboratorijos ir technin ės tarnybos pateikt ų papil­
domą informacij ą. 
5.2. Akredituot ų laboratorij ų ir technini ų tarnybų bandymų rezultatų atsklei­
dimas  
Patvirtinim ą suteikusioji tipo patvirtinimo institucija, gavusi atitikties 
vertinimo ir taisom ųjų priemoni ų, susijusių su tam tikra eksploatuojam ų 
transporto priemoni ų atitikties šeima, rezultatus, juos iškart perduoda su 
ta šeima susijusioms akredituotosioms laboratorijoms arba technin ėms 
tarnyboms.  
Bandymų rezultatai, įskaitant išsamius duomenis apie visas bandytas 
transporto priemones, visuomenei gali b ūti atskleidžiami tik tuomet, kai 
patvirtinim ą suteikusioji tipo patvirtinimo institucija paskelbia metin ę 
ataskaitą ar atskiros eksploatuojam ų transporto priemoni ų atitikties 
patikros proced ūros rezultatus arba kai statistin ė procedūra baigiama 
(žr. 5.10 punkt ą) be rezultat ų. Jei skelbiami eksploatuojam ų transporto 
priemonių atitikties bandym ų rezultatai, pateikiama nuoroda į patvirti­
nimą suteikusiosios tipo patvirtinimo institucijos, kuri tuos rezultat ų 
įtraukė, metinę ataskaitą. 
5.3. Bandym ų tipai  
Eksploatuojam ų transporto priemoni ų atitikties bandymai atliekami tik su 
transporto priemon ėmis, atrinktomis pagal I pried ėlį. 
Eksploatuojam ų transporto priemoni ų atitikties bandymai, grindžiami 1 
tipo bandymu, atliekami pagal XXI pried ą. 
Eksploatuojam ų transporto priemoni ų atitikties bandymai, grindžiami 
RDE bandymais, atliekami pagal IIIA pried ą, 4 tipo bandymai atliekami 
pagal šio priedo 2 pried ėlį, 6 tipo bandymai – pagal VIII pried ą. 
5.4. Eksploatuojam ų transporto priemoni ų atitikties bandym ų dažnumas ir 
apimtis  
Laikotarpis tarp gamintojo atliekam ų dviejų tam tikrai eksploatuojam ų 
transporto priemoni ų atitikties šeimai priklausan čių eksploatuojam ų trans­
porto priemoni ų atitikties patikr ų pradžios turi b ūti ne ilgesnis kaip 
24 mėnesiai.  ▼M3
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 159  
Patvirtinim ą suteikusiosios tipo patvirtinimo institucijos atliekam ų 
eksploatuojam ų transporto priemoni ų atitikties bandym ų dažnumas nusta ­
tomas pagal rizikos vertinimo metodik ą, atitinkan čią tarptautin į standartą 
ISO 31000:2018 „Rizikos valdymas. Principai ir gair ės“, naudojant pagal 
4 punktą atlikto pradinio vertinimo rezultatus.  
Nuo 2020 m. sausio 1 d. patvirtinim ą suteikusiosios tipo patvirtinimo 
institucijos kasmet atlieka ne mažiau kaip 5 % arba ne mažiau kaip 
dviejų kiekvieno gamintojo eksploatuojam ų transporto priemoni ų atitik­
ties šeimų, jei jų tiek yra, 1 tipo ir RDE bandymus. Reikalavimas per 
metus atlikti ne mažiau kaip 5 % arba ne mažiau kaip dviej ų kiekvieno 
gamintojo eksploatuojam ų transporto priemoni ų atitikties šeim ų 
bandymus netaikomas smulkiesiems gamintojams. Patvirtinim ą suteiku­
sioji tipo patvirtinimo institucija, siekdama užtikrinti atitikt į pagal 8 
straipsnio 3 dal į, užtikrina kuo platesn ę eksploatuojam ų transporto prie ­
monių atitikties šeim ų ir konkre čiai eksploatuojam ų transporto priemoni ų 
atitikties šeimai priklausan čių transporto priemoni ų eksploatavimo 
trukmės aprėptį. Patvirtinim ą suteikusioji tipo patvirtinimo institucija 
dėl kiekvienos eksploatuojam ų transporto priemoni ų atitikties šeimos 
pradėtą statistinę procedūrą baigia per 12 m ėnesių. 
4 ir 6 tipo bandymams reikalavim ų dėl mažiausiojo dažnumo nenusta ­
toma.  
5.5. Patvirtinim ą suteikusi ųjų tipo patvirtinimo institucij ų atliekam ų eksploa­
tuojamų transporto priemoni ų atitikties bandym ų finansavimas  
Patvirtinim ą suteikusioji tipo patvirtinimo institucija užtikrina, kad b ūtų 
skiriama pakankamai ištekli ų eksploatuojam ų transporto priemoni ų atitik­
ties bandym ų išlaidoms padengti. Nepažeidžiant nacionalin ės teisės aktų, 
šios išlaidos padengiamos mokes čiais, kuriuos patvirtinim ą suteikusioji 
tipo patvirtinimo institucija gali rinkti iš gamintojo. Šiais mokes čiais 
padengiamos kasmet atliekam ų iki 5 % arba ne mažiau kaip dviej ų kiek­
vieno gamintojo eksploatuojam ų transporto priemoni ų atitikties šeim ų 
bandymų išlaidos.  
5.6. Bandym ų planas  
Atlikdama eksploatuojam ų transporto priemoni ų atitikties RDE 
bandymus, patvirtinim ą suteikusioji tipo patvirtinimo institucija parengia 
bandymų planą. Į šį planą įtraukiami pagal IIIA pried ą labai įvairiomis 
sąlygomis atliekami eksploatuojam ų transporto priemoni ų atitikties 
bandymai.  
5.7. Transporto priemoni ų parinkimas eksploatuojam ų transporto priemoni ų 
atitikties bandymams  
Surinkta informacija turi b ūti pakankamai išsami, kad b ūtų užtikrinta 
galimybė įvertinti tinkamai priži ūrimų ir eksploatuojam ų transporto prie ­
monių eksploatacines savybes. Sprendimui, ar transporto priemon ė gali 
būti pasirinkta eksploatuojam ų transporto priemoni ų atitikties bandy ­
mams, priimti naudojamos I pried ėlyje pateiktos lentel ės. Atliekant 
patikrą pagal I priede pateiktas lenteles ir esant įrodymų, kad išmetam ųjų 
teršalų kontrolės sistemos dalys buvo sugedusios, kai kurios transporto 
priemonės gali būti pripažįstamos turin čiomis trūkumų ir per eksploatuo ­
jamų transporto priemoni ų atitikties patikr ą nebandytinomis.  
Ta pati transporto priemon ė gali būti naudojama daugiau kaip vieno tipo 
(1 tipo, RDE, 4 tipo, 6 tipo) bandymams atlikti ir j ų ataskaitoms parengti, 
tačiau atliekant statistin ę procedūrą remiamasi tik pirmuoju galiojan čiu 
kiekvieno tipo bandymu.  ▼M3
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 160  
5.7.1. Bendrieji reikalavimai  
Transporto priemon ė turi priklausyti eksploatuojam ų transporto prie ­
monių atitikties šeimai, kaip aprašyta 3 punkte, tos transporto priemon ės 
patikrų, nustatyt ų 1 priedėlyje pateiktoje lentel ėje, rezultatai turi b ūti 
teigiami. Ji turi b ūti registruota S ąjungoje ir S ąjungoje ja turi b ūti važi­
nėta ne mažiau kaip 90 % visos važiavimo ta transporto priemone 
trukmės. Išmetam ųjų teršalų kiekio bandymai gali b ūti atliekami ne ta 
pačiame geografiniame regione, iš kurio buvo atrinktos transporto prie ­
monės. 
Prie atrinkt ų transporto priemoni ų pridedamas technin ės priežiūros infor­
macijos dokumentas, iš kurio b ūtų matyti, kad transporto priemon ė buvo 
tinkamai priži ūrima ir kad jos technin ės priežiūros darbai buvo atliekami 
pagal gamintojo rekomendacijas, su teršal ų išmetimu susijusias dalis 
keičiant tik originaliomis dalimis.  
Jei yra požymi ų, kad transporto priemon ės atžvilgiu buvo atlikta netei ­
sėtų veiksmų arba kad ji buvo netinkamai eksploatuojama ir d ėl to galėjo 
būti padarytas poveikis jos išmetamam teršal ų kiekiui, arba jei yra netei ­
sėto keitimo arba naudojimo s ąlygomis, d ėl kurių eksploatavimas gali 
tapti nesaugus, požymi ų, tokia transporto priemon ė nenaudojama 
eksploatuojam ų transporto priemoni ų atitikčiai tikrinti.  
Neturi būti padaryta transporto priemoni ų aerodinamini ų pakeitim ų, kurių 
nebūtų galima pašalinti prieš bandymus.  
Transporto priemon ė nenaudojama eksploatuojam ų transporto priemoni ų 
atitikties bandymams, jei iš informacijos, saugomos transporto priemon ės 
kompiuteryje, matyti, kad po to, kai buvo parodytas trikties kodas, trans ­
porto priemon ė buvo eksploatuojama toliau, neatlikus remonto darb ų, 
nurodytų gamintojo pateiktose specifikacijose.  
Transporto priemon ė nenaudojama eksploatuojam ų transporto priemoni ų 
atitikties bandymams, jei iš tos transporto priemon ės degalų bako paimti 
degalai neatitinka taikom ų standartų, nustatyt ų Europos Parlamento ir 
Tarybos direktyvoje 98/70/EB (  1 ) arba jei yra įrodymų arba įrašų, kad 
buvo įpilta netinkamos r ūšies degal ų. 
5.7.2. Transporto priemon ės tikrinimas ir technin ė priežiūra 
Prieš pradedant eksploatuojam ų transporto priemoni ų atitikties bandymus 
ir po jų atliekami transporto priemoni ų, pripažint ų tinkamomis naudoti 
bandymų tikslais, trik čių nustatymo ir kiti įprasti technin ės priežiūros 
darbai, kurie yra b ūtini pagal 1 pried ėlį. 
Atliekamos šios patikros: OBD sistemos patikros (prieš bandym ą arba po 
jo), vizualiniai patikrinimai, ar n ėra šviečiančių trikčių indikatori ų 
lempučių, ar gera oro filtro, vis ų varomųjų diržų, visų skysčių lygių, 
radiatoriaus ir degal ų bako dangtelio, vis ų vakuumin ės ir degal ų sistemos 
žarnelių ir elektros laid ų, susijusi ų su išmetam ųjų teršalų papildomo 
apdorojimo sistema, b ūklė; patikrinamas uždegimas, degal ų dozavimo 
ir taršos kontrol ės įtaisų sudedamosios dalys, ar šie įtaisai tinkamai sure ­
guliuoti ir ar neteis ėtai nepakeistos j ų veikimo charakteristikos.  
Jei iki numatyt ų transporto priemon ės technin ės priežiūros darbų liko 
nuvažiuoti 800 km arba mažiau, tie technin ės priežiūros darbai turi b ūti 
atlikti.  
Prieš 4 tipo bandym ą pašalinamas lang ų valymo skystis ir pripilama 
karšto vandens.  
Pagal IIIA priedo reikalavimus paimamas ir saugojamas degal ų ėminys, 
kurį būtų galima ištirti, jei bandymo rezultatai b ūtų neigiami.  ▼M3 
( 1 ) 1998 m. spalio 13 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 98/70/EB d ėl benzino ir 
dyzelinių degalų (dyzelino) kokyb ės, iš dalies kei čianti Tarybos direktyv ą 93/12/EEB 
(OL L 350, p. 58).
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 161  
Visos triktys registruojamos. Jei triktis yra susijusi su taršos kontrol ės 
įtaisais, transporto priemon ė nurodoma kaip turinti tr ūkumų ir tolesniems 
bandymams nenaudojama, ta čiau į tą triktį atsižvelgiama atliekant atitik ­
ties vertinim ą pagal 6.1 punkt ą. 
5.8. Imties dydis  
Gamintojai, taikydami 5.10 punkte 1 tipo bandymui nustatyt ą statistinę 
procedūrą, ėminių partijų skaičių nustato remdamiesi per metus S ąjun­
goje parduodamu eksploatuojam ų transporto priemoni ų atitikties šeimai 
priklausan čių transporto priemoni ų skaičiumi, kaip aprašyta toliau pateik ­
toje lentel ėje. 
B.1 lentel ė 
Eksploatuojam ų transporto priemoni ų atitikties 1 tipo bandymams 
skirtų ėminių partijų skaičius 
Per kalendorinius metus, apiman čius su ėminių 
ėmimo laikotarp į, ES užregistruoti transporto prie ­
monių kiekiai  Ėminių partijų kiekis 
(1 tipo bandymams)  
Iki 100 000  1  
100 001–200 000  2  
Daugiau kaip 200 000  3  
Kiekvienoje ėminių partijoje turi b ūti pakankamai transporto priemoni ų, 
kad būtų užtikrinta, jog į imtį patektų ne mažiau kaip 20 % viso parduoto 
tos šeimos transporto priemoni ų kiekio. Jei, atsižvelgiant į šeimą, turi 
būti išbandyta daugiau kaip viena ėminių partija, antrosios ir tre čiosios 
ėminių partijų transporto priemon ės turi būti eksploatuotos kitokiomis 
sąlygomis nei pirmosios imties transporto priemon ės. 
5.9. Eksploatuojam ų transporto priemoni ų atitikties informacijos elektronin ės 
platformos naudojimas ir prieiga prie bandymams reikaling ų duomenų 
Komisija sukuria elektronin ę platform ą, kuri gamintojams, akredituoto ­
sioms laboratorijoms arba technin ėms tarnybos pad ėtų keistis duome ­
nimis su patvirtinim ą suteikusia tipo patvirtinimo institucija ir priimti 
teigiamą arba neigiam ą sprendim ą dėl imties atitikties.  
Gamintojas 5 pried ėlyje pateiktose 1 ir 2 lentel ėse ir šiame punkte pateik ­
toje lentel ėje nustatytu formatu užpildo 5 straipsnio 12 dalyje nurodyt ą 
skaidrumo patikrinimo dokument ų rinkinį ir jį perduoda tipo patvirtinim ą 
suteikiančiai tipo patvirtinimo institucijai. 5 pried ėlyje pateikta 2 lentel ė 
naudojama siekiant suteikti galimyb ę iš tos pa čios šeimos parinkti trans ­
porto priemones, su kuriomis bus atliekami bandymai, ir kartu su 1 
lentele suteikti pakankamai informacijos apie bandytinas transporto prie ­
mones.  
Kai bus parengta naudoti pirmoje pastraipoje nurodyta elektronin ė plat­
forma, tipo patvirtinim ą atsižvelgiant į išmetam ųjų teršalų kiekį sutei­
kianti tipo patvirtinimo institucija per penkias darbo dienas nuo gavimo 
įkelia 5 pried ėlyje pateiktose 1 ir 2 lentel ėse nurodyt ą informacij ą. 
Visa 5 pried ėlyje pateiktose 1 ir 2 lentel ėse nurodyta informacija turi b ūti 
viešai ir nemokamai prieinama elektronine forma.  
Į skaidrumo patikrinimo dokument ų rinkinį taip pat įtraukiama toliau 
nurodyta informacija, j ą gamintojas nemokamai pateikia per penkias 
darbo dienas nuo akredituotosios laboratorijos arba technin ės tarnybos 
prašymo pateikimo.  ▼M3
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 162  
Nr. Įvesties duomenys  Aprašymas  
1. Specialioji transporto priemoni ų perdarymo (iš 
keturių ratų pavaros į dviejų ratų pavarą) bandy­
mams naudojant dinamometr ą procedūra, jei 
tokia yra  Kaip apibr ėžta XXI priedo 6 papildomame 
priede; 2.4.2.4 punktas  
2. Instrukcijos d ėl dinamometro režimo, jei tokios 
yra Kaip įgalinti dinamometro režim ą, kaip tai 
daroma ir atliekant tipo patvirtinimo bandymus  
3. Per tipo patvirtinimo bandymus taikomas savi ­
riedos režimas  Jei yra parengtos instrukcijos d ėl transporto prie ­
monės saviriedos režimo, kaip įgalinti šį režimą 
4. Baterijos iškrovos proced ūra (OVC-HEV, PEV)  Gamintojo nustatyta baterijos iškrovos proced ūra, 
taikoma norint parengti OVC-HEV įkrovos palai ­
kymo bandymui ir įkrauti PEV baterij ą. 
5. Visų pagalbini ų įtaisų išjungimo proced ūra Jei taikoma per tipo patvirtinimo proced ūrą 
5.10. Statistin ė procedūra 
5.10.1. Bendrosios nuostatos  
Eksploatuojam ų transporto priemoni ų atitikties patikra atliekama pagal 
statistinį metodą, grindžiam ą bendraisiais nuosekliosios atrankos, 
taikomos siekiant atlikti patikr ą pagal tam tikrus požymius, princi ­
pais. Kad b ūtų galima priimti teigiam ą sprendim ą dėl atitikties, imtis 
turi būti ne mažesn ė kaip trys transporto priemon ės, o didžiausiasis 
suminis imties dydis atliekant 1 tipo ir RDE bandymus yra dešimt trans ­
porto priemoni ų. 
Atliekant 4 ir 6 tipo bandymus, gali b ūti taikomas supaprastintas 
metodas, pagal kur į imtis turi b ūti ne mažesn ė kaip trys transporto prie ­
monės, neigiamas sprendimas d ėl imties atitikties priimamas, kai vis ų 
trijų transporto priemoni ų bandymo rezultatas yra neigiamas, teigiamas 
– kai vis ų trijų transporto priemoni ų bandymo rezultatas yra 
teigiamas. Tais atvejais, kai teigiami arba neigiami rezultatai gaunami 
dėl dviejų iš trijų transporto priemoni ų, tipo patvirtinimo institucija gali 
nuspręsti atlikti papildomus bandymus arba atlikti atitikties vertinim ą 
pagal 6.1 punkt ą. 
Bandymų rezultatai iš nusid ėvėjimo koeficient ų nedauginami.  
Transporto priemoni ų, kurių atitikties sertifikato, aprašyto Direktyvos 
2007/46/EB IX priede, 48.2 punkte deklaruotos didžiausiosios RDE 
vertės yra mažesn ės už išmetam ųjų teršalų ribines vertes, nustatytas 
Reglamento (EB) Nr. 715/2007 I priede, atitiktis tikrinama ir pagal dekla ­
ruotąją didžiausi ąją RDE vert ę, padidint ą IIIA priedo 2.1.1 punkte nusta ­
tyta paklaida, ir pagal neviršytin ą ribinę vertę, nustatyt ą to paties priedo 
2.1 skirsnyje. Jei nustatoma, kad imtis neatitinka deklaruot ųjų didžiau­
siųjų RDE ver čių, padidint ų taikoma matavimo neapibr ėžties paklaida, 
tačiau atitinka neviršytin ą ribinę vertę, patvirtinim ą suteikusioji tipo 
patvirtinimo institucija pareikalauja, kad gamintojas imt ųsi taisom ųjų 
veiksmų. ▼M3
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 163  
Prieš atlikdamas pirm ąjį eksploatuojam ų transporto priemoni ų atitikties 
bandymą, gamintojas, akredituotoji laboratorija arba technin ė tarnyba 
(toliau – šalis) praneša patvirtinim ą suteikusiajai tipo patvirtinimo insti ­
tucijai apie ketinim ą atlikti tam tikros transporto priemoni ų šeimos 
eksploatuojam ų transporto priemoni ų atitikties bandymus. Gavusi tok į 
pranešimą, patvirtinim ą suteikusioji tipo patvirtinimo institucija rezulta ­
tams, susijusiems su kiekvienu atitinkamu toliau nurodyt ų parametr ų 
deriniu, priskiriamu tai konkre čiai šaliai ir (arba) šali ų grupei, tvarkyti 
sukuria nauj ą statistini ų duomenų aplanką; minėtieji parametrai yra šie: 
transporto priemoni ų šeima, išmetam ųjų teršalų kiekio bandym ų tipas ir 
teršalas. D ėl kiekvieno atitinkamo ši ų parametr ų derinio vykdomos 
atskiros statistin ės procedūros. 
Patvirtinim ą suteikusioji tipo patvirtinimo institucija į kiekvien ą statis­
tinių duomen ų aplanką įtraukia tik atitinkamos šalies pateiktus rezul ­
tatus. Patvirtinim ą suteikusioji tipo patvirtinimo institucija saugo 
duomenis apie atlikt ų bandymų skaičių, bandym ų, kurių rezultatai buvo 
neigiami, ir bandym ų, kurių rezultatai buvo teigiami, skai čių ir kitus 
statistinei proced ūrai atlikti reikalingus duomenis.  
Kadangi d ėl tam tikro bandym ų tipo ir transporto priemoni ų šeimos 
derinio vienu metu gali b ūti vykdoma daugiau kaip viena statistin ė proce­
dūra, pagal tam tikr ą bandymų tipo ir transporto priemoni ų šeimos derin į 
šaliai leidžiama pateikti bandym ų rezultatus tik d ėl vienos vykdomos 
statistinės procedūros. Apie kiekvien ą bandymą pranešama tik kart ą ir 
pranešama apie visus bandymus (galiojan čius, negaliojan čius, bandymus, 
kurių rezultatai neigiami, bandymus, kuri ų rezultatai teigiami, ir t. t.)  
Kiekviena statistin ė procedūra vykdoma tol, kol padaroma kokia nors 
išvada ir, taikant statistin ę procedūrą, pagal 5.10.5 punkt ą dėl imties 
priimamas teigimas arba neigiamas sprendimas. Ta čiau, jei išvados nepa ­
daroma per 12 m ėnesių nuo statistini ų duomen ų aplanko suk ūrimo, 
patvirtinim ą suteikusioji tipo patvirtinimo institucija uždaro statistini ų 
duomenų aplanką, išskyrus atvejus, kai nusprendžia per kitus 6 m ėnesius 
pabaigti su tuo statistini ų duomenų aplanku susijusius bandymus.  
5.10.2. Eksploatuojam ų transporto priemoni ų atitikties bandym ų rezultat ų 
jungimas  
Iš dviejų ar daugiau akredituot ųjų laboratorij ų arba technini ų tarnybų 
gauti bandym ų rezultatai gali b ūti jungiami, kad b ūtų galima atlikti 
bendrą statistinę procedūrą. Norint jungti rezultatus, reikia gauti rašytin į 
visų suinteresuot ųjų šalių, kurios teikia jungiamus bandym ų rezultatus, 
sutikimą, ir, prieš pradedant bandymus, apie tai pranešti patvirtinim ą 
suteikusiajai tipo patvirtinimo institucijai. Viena iš rezultatus jungian čių 
šalių paskiriama grup ės vadove ir yra atsakinga už duomen ų teikimą 
patvirtinim ą suteikusiajai tipo patvirtinimo institucijai ir ryšio ja palai ­
kymą. 
5.10.3. Teigiama išvada d ėl atskiro bandymo / neigiama išvada d ėl atskiro 
bandymo / atskiro bandymo pripažinimas negaliojan čiu 
Eksploatuojam ų transporto priemoni ų atitikties išmetam ųjų teršalų kiekio 
reikalavimams bandymo rezultatas vieno ar daugiau teršal ų atžvilgiu 
laikomas teigiamu, jeigu išmestas teršal ų kiekis neviršija išmetam ųjų 
teršalų ribinės vertės, to tipo bandymui nustatytos Reglamento (EB) 
Nr. 715/2007 I priede.  
Išmetamųjų teršalų kiekio bandymo rezultatas vieno ar daugiau teršal ų 
atžvilgiu laikomas neigiamu, jeigu išmestas teršal ų kiekis viršija atitin ­
kamą to tipo bandymui nustatyt ą išmetam ųjų teršalų ribinę vertę. Kiek­
vienas bandymas, kurio rezultatas neigiamas, su tuo statistiniu atveju 
susijusį neigiamų rezultatų skaičių f (žr. 5.10.5 punkt ą) padidina vienetu.  
Eksploatuojam ų transporto priemoni ų atitikties išmetam ųjų teršalų kiekio 
reikalavimams bandym ų rezultatas laikomas negaliojan čiu, jei bandymas 
atliekamas nesilaikant 5.3 punkte nustatyt ų bandymo reikalavim ų. Nega­
liojantys bandym ų rezultatai ne įtraukiami į statistinę procedūrą. ▼M3
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 164  
Visų eksploatuojam ų transporto priemoni ų atitikties bandym ų rezultatai 
per dešimt darbo dien ų nuo kiekvieno bandymo atlikimo dienos patei ­
kiami patvirtinim ą suteikusiajai tipo patvirtinimo institucijai. Baigus 
bandymus, prie bandym ų rezultatų pridedama išsami bandym ų ataskaita. 
Su imtimi susij ę rezultatai įtraukiami chronologine bandym ų atlikimo 
tvarka.  
Patvirtinim ą suteikusioji tipo patvirtinimo institucija visus galiojan čius 
išmetamųjų teršalų kiekio bandym ų rezultatus įtraukia į atitinkam ą 
vykdomą statistin ę procedūrą, kol pagal 5.10.5 punkt ą dėl imties 
priimamas neigiamas arba teigiamas sprendimas.  
5.10.4. Išskirtini ų rezultatų tvarkymas  
Dėl išskirtini ų rezultatų įtraukimo į imčiai taikom ą statistinę procedūrą, 
pagal toliau aprašytas proced ūras gali b ūti gautas neigiamas rezultatas:  
išskirtiniai rezultatai skirstomi į tarpinio lygio ir kraštutinius.  
Išskirtinis išmetam ųjų teršalų kiekio bandym ų rezultatas laikomas 
tarpinio lygio, jei jis taikom ą išmetam ųjų teršalų ribinę vertę viršija 1,3 
karto arba daugiau. Jei imtyje bus du tokie išskirtiniai rezultatai, imties 
bandymų rezultatas bus neigiamas.  
Išskirtinis išmetam ųjų teršalų kiekio bandymo rezultatas laikomas kraš ­
tutiniu, jei jis taikom ą išmetam ųjų teršalų ribinę vertę viršija 2,5 karto 
arba daugiau. Jei imtyje bus vienas toks išskirtinis rezultatas, imties 
bandymų rezultatas bus neigiamas. Tokiu atveju gamintojui arba patvir ­
tinimą suteikusiajai tipo patvirtinimo institucijai perduodamas transporto 
priemonės registracijos numeris. Prieš pradedant bandymus, transporto 
priemonių savininkams pranešama apie toki ą galimybę. 
5.10.5. Teigiamas / neigiamas sprendimas d ėl imties  
Siekiant priimti sprendim ą, ar imties bandymo rezultatas yra teigiamas, ar 
neigiamas, registruojamas teigiam ų rezultatų skaičius p ir neigiam ų rezul­
tatų skaičius f. Kiekvienas bandymas, kurio rezultatas teigiamas, vienetu 
padidina skai čių p, o kiekvienas bandymas, kurio rezultatas neigiamas, 
vienetu padidina skai čių f. 
Į statistinės procedūros metu nagrin ėjamą atvejį įtraukus galiojan čius 
išmetamųjų teršalų kiekio bandym ų rezultatus, tipo patvirtinimo institu ­
cija atlieka šiuos veiksmus:  
— atnaujina su tuo atveju susijus į suminį imties dyd į n, rodantį bendrą 
galiojančių išmetam ųjų teršalų kiekio bandym ų, įtrauktų į statistinę 
procedūrą, skaičių; 
— įvertinusi rezultatus, atnaujina teigiam ų rezultat ų skaičių p ir 
neigiamų rezultatų skaičių f; 
— pagal 5.10.4 punkt ą apskaičiuoja kraštutini ų ir tarpinio lygio išskir ­
tinių rezultatų skaičių imtyje;  
— patikrina, ar pagal toliau aprašyt ą procedūrą galima priimti spren ­
dimą. 
Sprendimas priklauso nuo suminio imties dydžio n, teigiam ų ir neigiam ų 
rezultatų skaičių p ir f, taip pat nuo tarpinio lygio ir (arba) kraštutini ų 
išskirtinių rezultatų skaičiaus imtyje. Teigiamam arba neigiamam spren ­
dimui dėl eksploatuojam ų transporto priemoni ų atitikties patikros tikslais 
atrinktos imties priimti tipo patvirtinimo institucija taiko: nuo 2020 m. 
sausio 1 d. patvirtint ų tipų transporto priemon ėms – B.2 paveiksle  ▼M3
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 165  
pateiktą sprendim ų priėmimo schem ą; iki 2019 m. gruodžio 31 d. patvir ­
tintų tipų transporto priemon ėms – B.2.a paveiksle pateikt ą sprendim ų 
priėmimo schem ą. Šiose schemose rodomas sprendimas, priimtinas atsiž ­
velgiant į tam tikrą suminį imties dyd į n ir neigiam ų rezultatų skaičių f. 
Atsižvelgiant į tam tikrą transporto priemoni ų šeimos derin į, išmetam ųjų 
teršalų kiekio bandymo tip ą ir teršalą, taikant statistin ę procedūrą gali 
būti priimti du sprendimai.  
Teigiamas sprendimas d ėl imties priimamas, kai pagal taikom ą – B.2 
arba B.2.a paveiksle parodyt ą – sprendim ų priėmimo schem ą, atsižvel ­
giant į suminį imties dyd į n ir neigiam ų rezultatų skaičių f, padaroma 
teigiama išvada.  
Neigiamas sprendimas d ėl imties, susij ęs su tam tikru suminiu imties 
dydžiu  n, priimamas tada, kai įvykdoma bent viena iš toliau nurodyt ų 
sąlygų: 
— pagal taikom ą – B.2 arba B.2.a paveiksle parodyt ą – sprendim ų 
priėmimo schem ą, atsižvelgiant į esamą suminį imties dyd į n ir 
neigiamų rezultatų skaičių f, padaroma neigiama išvada;  
— yra du tarpinio lygio išskirtiniai rezultatai;  
— yra vienas kraštutinis išskirtinis rezultatas.  
Jei nepriimama jokio sprendimo, statistin ė procedūra vykdoma toliau, 
kol, įtraukus papildomus rezultatus, priimamas koks nors sprendimas 
arba proced ūra baigiama pagal 5.10.1 punkt ą. 
B.2 pav  
Sprendim ų priėmimo schema, pagal statistin ę procedūrą taikoma nuo 2020 m. sausio 1 d. patvirtint ų tipų 
transporto priemon ėms („NEPR.“ reiškia, kad sprendimas nepriimtas)
 Neigiamų rezultatų skaičius f 10 NEIG.  
9 NEIG.  NEIG.  
8 NEIG.  NEIG.  NEIG.  
7 NEIG.  NEIG.  NEIG.  NEIG.  
6 NEIG.  NEIG.  NEIG.  NEIG.  NEIG.  
5 NEIG.  NEIG.  NEIG.  NEPR.  NEPR.  TEIG.  
4 NEIG.  NEIG.  NEPR.  NEPR.  NEPR.  NEPR.  TEIG.  
3 NEIG.  NEIG.  NEPR.  NEPR.  NEPR.  NEPR.  TEIG.  TEIG.  
2 NEPR.  NEPR.  NEPR.  NEPR.  TEIG.  TEIG.  TEIG.  TEIG.  
1 NEPR.  TEIG.  TEIG.  TEIG.  TEIG.  TEIG.  TEIG.  TEIG.  
0 TEIG.  TEIG.  TEIG.  TEIG.  TEIG.  TEIG.  TEIG.  TEIG.  
3 4  5  6  7  8  9  10  
Suminis imties dydis, n  ▼M3
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 166  
B.2.a pav  
Sprendim ų priėmimo schema, pagal statistin ę procedūrą taikoma iki 2019 m. gruodžio 31 d. patvirtint ų 
tipų transporto priemon ėms („NEPR.“ reiškia, kad sprendimas nepriimtas)
 Neigiamų rezultatų skaičius f 10 NEIG.  
9 NEIG.  NEIG.  
8 NEIG.  NEIG.  NEIG.  
7 NEIG.  NEIG.  NEIG.  NEIG.  
6 NEIG.  NEIG.  NEIG.  NEIG.  NEIG.  
5 NEIG.  NEPR.  NEPR.  NEPR.  NEPR.  TEIG.  
4 NEPR.  NEPR.  NEPR.  NEPR.  NEPR.  TEIG.  TEIG.  
3 NEPR.  NEPR.  NEPR.  NEPR.  NEPR.  TEIG.  TEIG.  TEIG.  
2 NEPR.  NEPR.  NEPR.  TEIG.  TEIG.  TEIG.  TEIG.  TEIG.  
1 NEPR.  TEIG.  TEIG.  TEIG.  TEIG.  TEIG.  TEIG.  TEIG.  
0 TEIG.  TEIG.  TEIG.  TEIG.  TEIG.  TEIG.  TEIG.  TEIG.  
3 4  5  6  7  8  9  10  
Suminis imties dydis, n  
5.10.6. Sukomplektuot ų ir specialios paskirties eksploatuojam ų transporto prie ­
monių atitiktis  
Bazinės transporto priemon ės gamintojas nustato leidžiamas B.3 lentel ėje 
nurodytų parametr ų vertes. Kiekvienos šeimos leidžiamos parametr ų 
vertės įrašomos į tipo patvirtinimo, atsižvelgiant į išmetam ųjų teršalų 
kiekį, informacin į dokument ą (žr. I priedo 3 pried ėlį) ir 5 pried ėlyje 
nustatytą 1 skaidrumo apraš ą (45–48 eilut ės). Antrojo etapo gamintojui 
bazines transporto priemon ės išmetam ųjų teršalų kiekio vertes leidžiama 
taikyti tik tokiu atveju, jei sukomplektuota transporto priemon ė ir toliau 
atitinka leidžiamas parametr ų vertes. Kiekvienos sukomplektuotos trans ­
porto priemon ės parametr ų vertės įrašomos į jos atitikties sertifikat ą. 
B.3 lentel ė 
Leidžiamos parametr ų vertės, taikomos pagal pakopin ę tipo 
patvirtinimo proced ūrą patvirtintoms transporto priemon ėms ir 
specialios paskirties transporto priemon ėms, norint naudoti bazinei 
transporto priemonei suteikt ą tipo patvirtinim ą atsižvelgiant į 
išmetamųjų teršalų kiekį. 
Parametrų vertės Leidžiam ų verčių intervalai  
Parengtos naudoti sukomplektuotos trans ­
porto priemon ės masė (kg)  
Sukomplektuotos transporto priemon ės prie­
kinės dalies plotas (cm  2 ): 
Riedėjimo varža (kg/t)  
Radiatoriaus groteli ų oro ang ų priekinės 
dalies projekcijos plotas (cm  2 ) 
Jei atliekamas sukomplektuotos arba specialios paskirties transporto prie ­
monės bandymas ir bandymo rezultatas nesiekia taikomos išmetam ųjų 
teršalų ribinės vertės, taikant 5.10.3 punkt ą, transporto priemon ė laikoma 
atitinkančia eksploatuojam ų transporto priemoni ų atitikties šeimai 
keliamus reikalavimus.  ▼M3
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 167  
Jei sukomplektuotos arba specialios paskirties transporto priemon ės 
bandymo rezultatas viršija taikomas išmetam ųjų teršalų ribines vertes, 
bet ne daugiau kaip 1,3 karto, bandytojas patikrina, ar transporto prie ­
monė atitinka B.3 lentel ėje nustatytas vertes. Apie bet koki ą neatitikt į 
šioms vert ėms pranešama patvirtinim ą suteikusiajai tipo patvirtinimo 
institucijai. Jei transporto priemon ė neatitinka t ų verčių, patvirtinim ą 
suteikusioji tipo patvirtinimo institucija išnagrin ėja neatitikties priežastis 
ir sukomplektuotos arba specialios paskirties transporto priemon ės 
gamintojo atžvilgiu imasi tinkam ų atitikties atk ūrimo priemoni ų, įskaitant 
tipo patvirtinimo panaikinim ą. Jei transporto priemon ė atitinka B.3 lente ­
lėje nustatytas vertes, ji, taikant 6.1 punkt ą, laikoma eksploatuojam ų 
transporto priemoni ų atitikties šeimai keliamus reikalavimus atitinkan čia 
transporto priemone.  
Jei bandymo rezultatas 1,3 karto viršija taikomas išmetam ųjų teršalų 
ribines vertes, jis, taikant 6.1 punkt ą, laikomas neatitinkan čiu eksploatuo ­
jamų transporto priemoni ų atitikties šeimai keliam ų reikalavim ų, o ne 
išskirtiniu atitinkamos eksploatuojam ų transporto priemoni ų atitikties 
šeimos rezultatu. Jei sukomplektuota arba specialios paskirties transporto 
priemonė neatitinka B.3 lentel ėje nustatyt ų verčių, apie tai pranešama 
patvirtinim ą suteikusiajai tipo patvirtinimo institucijai, ši išnagrin ėja 
neatitikties priežastis ir sukomplektuotos arba specialios paskirties trans ­
porto priemon ės gamintojo atžvilgiu imasi tinkam ų atitikties atk ūrimo 
priemonių, įskaitant tipo patvirtinimo panaikinim ą. 
6. Atitikties vertinimas  
6.1. Per 10 dien ų nuo 5.10.5 punkte nurodytos imties eksploatuojam ų trans­
porto priemoni ų atitikties bandym ų pabaigos patvirtinim ą suteikusioji 
tipo patvirtinimo institucija kartu su gamintoju pradeda išsamius tyrimus, 
kad priimt ų sprendim ą, ar eksploatuojam ų transporto priemoni ų atitikties 
šeima (arba jos dalis) atitinka eksploatuojam ų transporto priemoni ų atitik­
ties nuostatas ir ar jos atžvilgiu reikia imtis taisom ųjų priemoni ų. Jei tai 
pagal pakopin ę tipo patvirtinimo proced ūrą patvirtintos transporto prie ­
monės arba specialios paskirties transporto priemon ės, patvirtinim ą sutei­
kusioji tipo patvirtinimo institucija taip pat atlieka išsamius tyrimus, kai 
yra bent trys tok į pat trūkumą turinčios transporto priemon ės arba 
penkios reikalavimus atitinkan čios tai pa čiai eksploatuojam ų transporto 
priemonių atitikties šeimai priklausan čios transporto priemon ės, kaip 
nustatyta 5.10.6 punkte.  
6.2. Patvirtinim ą suteikusioji tipo patvirtinimo institucija užtikrina, kad b ūtų 
skirta pakankamai ištekli ų atitikties vertinimo išlaidoms padengti. Nepa ­ 
žeidžiant nacionalin ės teisės aktų, šios išlaidos padengiamos mokes čiais, 
kuriuos patvirtinim ą suteikusioji tipo patvirtinimo institucija gali rinkti iš 
gamintojo. Šiais mokes čiais padengiami visi bandymai ar auditai, reika ­
lingi atitik čiai įvertinti.  
6.3. Gamintojui paprašius, patvirtinim ą suteikusioji tipo patvirtinimo institu ­
cija į tyrimus gali įtraukti eksploatuojamas to paties gamintojo transporto 
priemones, priklausan čias kitoms eksploatuojam ų transporto priemoni ų 
atitikties šeimoms, kurios, tik ėtina, turi toki ų pat trūkumų. 
6.4. Išsamus tyrimas turi trukti ne ilgiau kaip 60 darb ų dienų nuo patvirtinim ą 
suteikusiosios tipo patvirtinimo institucijos prad ėto tyrimo 
pradžios. Patvirtinim ą suteikusioji tipo patvirtinimo institucija gali atlikti 
papildomus eksploatuojam ų transporto priemoni ų atitikties bandymus, 
kad nustatyt ų, kodėl, atliekant pirminius eksploatuojam ų transporto prie ­
monių atitikties bandymus, buvo gauti neigiami transporto priemoni ų 
bandymų rezultatai. Papildomo bandymai atliekami panašiomis s ąly­
gomis kaip ir pirminiai eksploatuojam ų transporto priemoni ų atitikties 
bandymai, kuri ų rezultatai buvo neigiami.  ▼M3
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 168  
Patvirtinim ą suteikusiosios tipo patvirtinimo institucijos prašymu gamin ­
tojas pateikia papildom ą informacij ą, pirmiausia toki ą, iš kurios b ūtų 
matyti galima trik čių priežastis, kokiose šeimos dalyse ši ų trikčių gali 
pasitaikyti, ar šios triktys galimos ir kitose šeimose arba, jei taikytina, 
kodėl problema, d ėl kurios, atliekant pirminius eksploatuojam ų transporto 
priemonių atitikties bandymus, įvyko triktis, n ėra susijusi su eksploatuo ­
jamų transporto priemoni ų atitiktimi. Gamintojui suteikiama galimyb ė 
įrodyti, kad buvo laikomasi nuostat ų dėl eksploatuojam ų transporto prie ­
monių atitikties.  
6.5. Patvirtinim ą suteikusioji tipo patvirtinimo institucija per 6.3 punkte 
nustatytą terminą priima sprendim ą dėl atitikties ir poreikio išsamiai tirtos 
eksploatuojam ų transporto priemoni ų atitikties šeimos atžvilgiu taikyti 
taisomąsias priemones ir apie tai praneša gamintojui.  
7. Taisomosios priemon ės 
7.1. Gamintojas per 45 darbo dienas nuo 6.4 punkte nurodyto pranešimo 
gavimo parengia taisom ųjų priemoni ų planą ir jį pateikia patvirtinim ą 
suteikusiajai tipo patvirtinimo institucijai. Jei gamintojas patvirtinim ą 
suteikusiajai tipo patvirtinimo institucijai įrodo, kad neatitik čiai ištirti 
reikia daugiau laiko, šis laikotarpis gali b ūti pratęstas dar 30 darbo dien ų. 
7.2. Patvirtinim ą suteikusiosios tipo patvirtinimo institucijos reikalaujamos 
taisomosios priemon ės turi apimti tinkamai suplanuotus b ūtinus sudeda ­
mųjų dalių ir transporto priemoni ų bandymus, kuriais b ūtų įrodytas taiso ­
mųjų priemoni ų veiksmingumas ir ilgaamžiškumas.  
7.3. Gamintojas taisom ųjų veiksmų planui suteikia unikal ų identifikavimo 
pavadinim ą arba numer į. Taisom ųjų priemoni ų plane pateikiama bent 
tokia informacija:  
a. kiekvieno į taisomųjų priemoni ų planą įtraukto transporto priemoni ų 
tipo, atsižvelgiant į išmetam ųjų teršalų kiekį, aprašas;  
b. speciali ų modifikacij ų, pertvarkym ų, remonto darb ų, pataisym ų, regu­
liavimų arba kitoki ų pakeitim ų, kuriuos reikia atlikti tam, kad trans ­
porto priemon ės atitiktų reikalavimus, aprašas su trumpa duomen ų ir 
techninių tyrimų, reikaling ų gamintojo sprendimui d ėl konkrečių 
taikytinų taisomųjų priemoni ų pagrįsti, santrauka;  
c. būdo, kuriuo gamintojas transporto priemoni ų savininkus informuoja 
apie numatytas taisom ąsias priemones, aprašas;  
d. tinkamos technin ės priežiūros arba eksploatavimo s ąlygų, kurias 
gamintojas nustato, kad transporto priemon ę būtų galima remontuoti 
pagal taisom ųjų veiksmų planą, aprašas ir toki ų sąlygų reikalingumo 
paaiškinimas;  
e. tvarkos, kurios turi laikytis transporto priemoni ų savininkai, kad b ūtų 
pašalinta j ų transporto priemoni ų neatitiktis, aprašas; tame apraše 
nurodoma data, nuo kurios bus imamasi taisom ųjų veiksmų, numa­
tytas laikas, per kur į dirbtuvės turi atlikti remont ą, ir vieta, kurioje tas 
remontas gali b ūti atliktas;  
f. transporto priemon ės savininkui perduodamo informacinio pranešimo 
kopija;  
g. trumpas sistemos, kuri ą gamintojas naudoja, kad užtikrint ų tinkamą 
sudedamųjų dalių arba sistem ų, reikaling ų taisomosioms priemon ėms 
įgyvendinti, tiekim ą, aprašas, nurodant, kada bus pateikta pakankamai 
sudedamųjų dalių, programin ės įrangos arba sistem ų, kad būtų galima 
imtis taisom ųjų priemoni ų; ▼M3
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 169  
h. visų instrukcij ų, kurios turi b ūti nusiųstos remonto darbus atliksian ­ 
čioms remonto dirbtuv ėms, kopija;  
i. siūlomų taisomųjų priemoni ų poveikio kiekvieno atsižvelgiant į išme­
tamųjų teršalų kiekį patvirtinto tipo, kuriam taikomas taisom ųjų prie­
monių planas, transporto priemoni ų išmetam ųjų teršalų kiekiui, 
degalų sąnaudoms, važiavimo charakteristikoms ir saugai, aprašas, 
taip pat pateikiant patvirtinamuosius duomenis ir techninius tyrimus;  
j. jei pagal taisom ųjų priemoni ų planą numatomas transporto priemoni ų 
susigrąžinimas, patvirtinim ą suteikusiajai tipo patvirtinimo institucijai 
pateikiamas remonto darb ų registravimo b ūdo aprašas. Jeigu naudo ­
jama etiket ė, taip pat pateikiamas jos pavyzdys.  
Taikydamas d punkt ą, gamintojas gali nenustatyti technin ės priežiūros 
arba eksploatavimo s ąlygų, jei jos n ėra akivaizdžiai susijusios su neati ­
tiktimi ir taisomosiomis priemon ėmis. 
7.4. Remonto darbai atliekami tikslingai, per pagr įstą laikotarp į nuo to 
momento, kai gamintojas gauna suremontuotin ą transporto priemon ę. 
Per 15 darbo dien ų nuo siūlomo taisom ųjų priemoni ų plano gavimo 
patvirtinim ą suteikusioji tipo patvirtinimo institucija j į patvirtina arba 
pagal 7.5 punkt ą pareikalauja parengti nauj ą planą. 
7.5. Jei patvirtinim ą suteikusioji tipo patvirtinimo institucija nepatvirtina 
taisomųjų priemoni ų plano, gamintojas per 20 darbo dien ų nuo prane ­ 
šimo apie patvirtinim ą suteikusiosios tipo patvirtinimo institucijos spren ­
dimą gavimo parengia nauj ą planą ir jį pateikia patvirtinim ą suteikusiajai 
tipo patvirtinimo institucijai.  
7.6. Jei patvirtinim ą suteikusioji tipo patvirtinimo institucija nepatvirtina 
gamintojo pateikto antrojo plano, ji pagal Direktyvos 2007/46/EB 30 
straipsnį imasi vis ų būtinų atitikties atk ūrimo priemoni ų, įskaitant, jei 
reikia, tipo patvirtinimo panaikinim ą. 
7.7. Patvirtinim ą suteikusioji tipo patvirtinimo institucija per penkias darbo 
dienas apie savo sprendim ą praneša visoms valstyb ėms narėms ir Komi ­
sijai.  
7.8. Taisomosios priemon ės taikomos visoms eksploatuojam ų transporto prie ­
monių atitikties šeimai (arba kitoms atitinkamoms šeimoms, kurias 
gamintojas nustato pagal 6.2 punkt ą) priklausan čioms transporto priemo ­
nėms, kurios gali tur ėti tokių pat trūkumų. Patvirtinim ą suteikusioji tipo 
patvirtinimo institucija priima sprendim ą, ar būtina iš dalies pakeisti tipo 
patvirtinim ą. 
7.9. Gamintojas yra atsakingas už patvirtinto taisom ųjų priemoni ų plano 
įgyvendinim ą visose valstyb ėse narėse ir įrašų apie kiekvien ą iš rinkos 
pašalintą arba susigr ąžintą ir suremontuot ą transporto priemon ę bei dirb­
tuves, kurios atliko remonto darbus, apskait ą. 
7.10. Gamintojas išsaugo pranešimo, kuris buvo perduotas tr ūkumų turinčių 
transporto priemoni ų, kurioms taikomas taisom ųjų priemoni ų planas, 
pirkėjams, kopij ą. Be to, gamintojas registruoja susigr ąžinimo kampa ­
nijos duomenis, įskaitant bendr ą trūkumų turinčių transporto priemoni ų 
skaičių kiekvienoje valstyb ėje narėje ir bendr ą jau susigr ąžintų transporto 
priemonių skaičių pagal kiekvien ą valstybę narę, taip pat, jei taikytina, 
pateikdamas paaiškinim ą, kodėl vėluota taikyti taisom ąsias prie ­
mones. Gamintojas šiuos užregistruotus susigr ąžinimo kampanijos 
duomenis kas du m ėnesius pateikia patvirtinim ą suteikusiajai tipo patvir ­
tinimo institucijai, kiekvienos valstyb ės narės tipo patvirtinimo instituci ­
joms ir Komisijai.  
7.11. Valstyb ės narės imasi priemoni ų, kad užtikrint ų, jog patvirtintas taiso ­
mųjų priemoni ų planas per dvejus metus b ūtų įgyvendintas bent 90-ies 
proc. jų teritorijoje užregistruot ų trūkumų turinčių transporto priemoni ų 
atžvilgiu.  ▼M3
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 170  
7.12. Informacija apie remont ą ir modifikavim ą arba naujos įrangos įrengimą 
įrašoma sertifikate, kuris pateikiamas transporto priemon ės savininkui, 
nurodant taisomosios kampanijos numer į. 
8. Patvirtinim ą suteikusiosios tipo patvirtinimo institucijos metin ė ataskaita  
Patvirtinim ą suteikusioji tipo patvirtinimo institucija iki kiekvien ų metų 
kovo 31 d. viešai prieinamoje svetain ėje paskelbia nemokamai ir naudo ­
tojui neatskleidžiant savo tapatyb ės ar be registracijos gaunam ą ataskaitą 
su visų baigtų eksploatuojam ų transporto priemoni ų atitikties tyrim ų, 
kurie buvo atliekami pra ėjusiais metais, rezultatais. Jei kokie nors pra ė­
jusiais metais vykdyti eksploatuojam ų transporto priemoni ų atitikties 
tyrimai iki min ėtos dienos nebaigiami, apie juos pranešama, kai jie 
baigiami. Ataskaitoje pateikiama bent 4 pried ėlyje nurodyta informacija.  ▼M3
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 171  
1 priedėlis 
Transporto priemoni ų atrankos ir neigiamo sprendimo d ėl transporto priemoni ų priėmimo kriterijai  
Transporto priemoni ų atranka eksploatuojam ų transporto priemoni ų atitikties bandymams atsižvelgiant į 
išmetamųjų teršalų kiekio reikalavimus  
Konfidencialu  
Data:  x 
Tyrėjo vardas ir pavard ė: x 
Bandymo vieta:  x 
Registravimo šalis (tik ES):  x 
x = atmetimo 
kriterijai  X = patikrina ir 
pranešta  Transporto priemon ės charakteristikos  
Automobilio registracijos numeris:  x x  
Rida:  
transporto priemon ės rida turi b ūti nuo 15 000 km (arba, 
jei atliekami degal ų garavimo išlak ų kiekio bandymai, nuo 
30 000 km) iki 100 000 km  x 
Pirmosios registracijos data:  
nuo transporto priemon ės registracijos turi b ūti praėję ne 
mažiau kaip 6 m ėn. (arba, jei atliekami degal ų garavimo 
išlakų kiekio bandymai, 12 m ėn.), bet ne daugiau kaip 5 
metai  x 
VIN:  x 
Klasė, atsižvelgiant į išmetam ųjų teršalų kiekį, ir išme­
tamųjų teršalų pobūdis x 
Registravimo šalis:  
transporto priemon ė turi būti registruota ES  x x  
Modelis:  x 
Variklio kodas:  x 
Variklio darbinis t ūris (I):  x 
Variklio galia (kW):  x 
Pavarų dėžės tipas (automatin ė / mechanin ė): x 
Varomoji ašis (priekin ė / priekin ė ir galinė / galinė) x 
Padangų dydis (jei skiriasi, atskirai nurodyti priekini ų 
ir galinių padangų matmenis)  x 
Ar transporto priemonei taikoma susigr ąžinimo arba 
techninės priežiūros kampanija? 
Jei taip, kokia? Ar pagal t ą kampanij ą numatyti 
remonto darbai jau atlikti?  
Remonto darbai turi b ūti jau atlikti  x x  ▼M3
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 172  
Transporto priemon ės savininko apklausa  
(savininkui užduodami tik pagrindiniai klausimai, jis nein ­
formuojamas apie tolesn į atsakymų panaudojim ą) 
Savininko vardas ir pavard ė (atskleidžiama tik akredi ­
tuotajai tikrinimo įstaigai ar laboratorijai / techninei 
tarnybai)  x 
Kontaktiniai duomenys (adresas / telefonas (atsklei ­
džiama tik akredituotajai tikrinimo įstaigai ar labora ­
torijai / techninei tarnybai)  x 
Kiek būta šios transporto priemon ės savinink ų? x 
Ar neveik ė odometras?  
Jei taip, šios transporto priemon ės pasirinkti negalima.  x 
Ar transporto priemon ė naudota kuriuo nors iš ši ų 
tikslų? 
Ar automobilis naudotas salonuose kaip demonstracinis 
automobilis?  x 
Kaip taksi?  x 
Siuntoms išvežioti?  x 
Lenktynėse arba sporto šakose, kuriose naudojamos 
motorinės transporto priemon ės? x 
Kaip nuomojamas automobilis?  x 
Ar transporto priemone buvo gabenami sunk ūs krovi­
niai, neatitinkantys gamintojo specifikacij ų? 
Jei taip, šios transporto priemon ės pasirinkti negalima.  x 
Ar buvo atliekamas kapitalinis variklio arba transporto 
priemonės remontas?  x 
Ar buvo atliekamas neleistinas kapitalinis variklio arba 
transporto priemon ės remontas?  
Jei taip, šios transporto priemon ės pasirinkti negalima.  x 
Ar buvo didinama galia arba atliekamas variklio regu ­
liavimas?  
Jei taip, šios transporto priemon ės pasirinkti negalima.  x 
Ar buvo pakeista kokia nors išmetam ųjų teršalų papil­
domo apdorojimo ir (arba) degal ų sistemos dalis? Ar 
naudotos originalios dalys?  Jei naudotos ne originalios 
dalys, šios transporto priemon ės pasirinkti negalima.  x x  
Ar buvo visam laikui pašalinta kokia nors išmetam ųjų 
teršalų papildomo apdorojimo sistemos dalis?  
Jei taip, šios transporto priemon ės pasirinkti negalima.  x 
Ar buvo sumontuoti kokie nors neleistini įtaisai (karba ­
mido šalinimo įtaisas, emuliatorius ir t. t.)?  
Jei taip, šios transporto priemon ės pasirinkti negalima.  x ▼M3
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 173  
Ar transporto priemon ė buvo patekusi į didelę avariją? 
Pateikite sugadint ų dalių ir vėliau atlikt ų remonto 
darbų sąrašą x 
Ar praeityje automobilis buvo eksploatuojamas naudo ­
jant netinkamos r ūšies degalus (pvz., benzin ą vietoj 
dyzelino)? Ar automobilis buvo eksploatuojamas 
naudojant rinkoje neparduodamus ES kokyb ės degalus 
(juodojoje rinkoje parduodamus degalus arba mišrius 
degalus)?  
Jei taip, šios transporto priemon ės pasirinkti negalima.  x 
Ar pastar ąjį mėnesį, tvarkydami automobil į, naudojote 
oro gaivikl į, kabinos purškal ą, stabdžių valiklį ar kitą 
priemonę, skleidžian čią daug angliavandenili ų? Jei taip, 
šios transporto priemon ės negalima pasirinkti degal ų 
garavimo išlak ų kiekio bandymams.  x 
Ar per pastaruosius 3 m ėnesius transporto priemon ės 
viduje arba ant jos išor ės buvo išpilta benzino?  
Jei taip, šios transporto priemon ės negalima pasirinkti 
degalų garavimo išlak ų kiekio bandymams.  x 
Ar per pastaruosius 12 m ėnesių automobilyje buvo 
rūkoma?  
Jei taip, šios transporto priemon ės negalima pasirinkti 
degalų garavimo išlak ų kiekio bandymams.  x 
Ar naudojote antikorozines medžiagas, lipdukus, anti ­
korozinius dažus ar kitas priemones, galin čias skleisti 
lakiuosius junginius?  
Jei taip, šios transporto priemon ės negalima pasirinkti 
degalų garavimo išlak ų kiekio bandymams.  x 
Ar automobilis buvo perdažytas?  
Jei taip, šios transporto priemon ės negalima pasirinkti 
degalų garavimo išlak ų kiekio bandymams.  x 
Kur dažniau naudojote savo automobil į? 
Greitkeliuose: … %  x 
Kaimo vietov ėse: … %  x 
Mieste: … %  x 
Ar automobiliu daugiau nei 10 % laiko važin ėjote ne 
ES valstyb ėje narėje? 
Jei taip, šios transporto priemon ės pasirinkti negalima.  x —  
Kokioje šalyje paskutiniuosius du kartus į automobil į 
buvo pilama degal ų? 
Jei paskutiniuosius du kartus degal ų į automobil į buvo 
pilama šalyje, kuri netaiko ES degal ų standartų, šios trans ­
porto priemon ės pasirinkti negalima.  x 
Ar buvo naudojamas gamintojo nepatvirtintas degal ų 
priedas?  
Jei taip, šios transporto priemon ės pasirinkti negalima.  x 
Ar transporto priemon ė buvo priži ūrima ir eksploatuo ­
jama pagal gamintojo instrukcijas?  
Jei ne, šios transporto priemon ės pasirinkti negalima.  x ▼M3
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 174  
Išsami technin ės priežiūros ir remonto darb ų istorija, 
nurodant atnaujinimo darbus  
Jei išsami dokumentacija negali b ūti pateikta, šios trans ­
porto priemon ės pasirinkti negalima.  x 
Transporto priemon ės tikrinimas ir technin ė 
priežiūra X = atmetimo kriterijai / 
F = trūkumų turinti transporto prie ­
monė X = patikrina ir 
pranešta  
1 Degalų lygis bake (pilna / tuš čia) 
Ar šviečia degalų lygio signalin ė lemputė? Jei 
taip, prieš bandym ą įpilkite degal ų. x 
2 Ar prietais ų skydelyje švie čia kokios nors 
signalinės lemputės, rodančios transporto prie ­
monės arba išmetam ųjų teršalų papildomo 
apdorojimo sistemos trikt į, kurios negalima 
pašalinti atliekant įprastą techninės priežiūrą? 
(trikčių indikatoriaus lemput ė, variklio tech ­
ninės priežiūros lemput ė ir t. t.)?  
Jei taip, šios transporto priemon ės pasirinkti 
negalima.  x 
3 Ar užvedus varikl į užsidega selektyviosios 
katalizinės redukcijos lemput ė? 
Jei taip, prieš naudojant transporto priemon ę 
bandymams, reik ėtų įpilti „AdBlue“ arba atlikti 
remonto darbus.  x 
4 Išmetimo sistemos apži ūra 
Patikrinkite, ar tarp išmetimo kolektoriaus ir 
išmetamojo vamzdžio n ėra nuotėkio vietų. Patik­
rinkite ir patvirtinkite dokumentais (su nuotrau ­
komis).  
Jei yra pažeist ų arba nuot ėkio vietų, transporto 
priemonė pripažįstama  turinčia trūkumų. F 
5 Su išmetamosiomis dujomis susij ę kompo ­
nentai  
Apžiūrėkite visas išmetimo sistemos sudedam ą­
sias dalis ir patikrinkite, ar jos n ėra pažeistos, 
patikros rezultatus patvirtinkite dokumentais (su 
nuotraukomis)  
Jei yra pažeidim ų, transporto priemon ė pripažįs­
tama  turinčia trūkumų. F 
6 Degalų garavimo išlak ų kontrolės sistema  
Sukelkite sl ėgį degalų sistemoje (iš filtro pus ės); 
pastovios aplinkos temperat ūros sąlygomis patik ­
rinkite, ar n ėra nuotėkio vietų; naudodami 
liepsnos jonizacijos detektori ų, transporto prie ­
monės išorėje ir viduje atlikite įsiurbiamąjį 
bandymą. Jei naudojant liepsnos jonizacijos 
detektorių atlikto įsiurbiamojo bandymo rezul ­
tatas yra neigiamas, transporto priemon ė pripa­ 
žįstama  turinčia trūkumų. F 
7 Degalų ėminys  
Paimkite degal ų ėminį iš degalų bako.  x ▼M3
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 175  
8 Oro ir alyvos filtrai  
Patikrinkite, ar oro ir alyvos filtrai n ėra užteršti ar 
pažeisti, ir, jei jie yra pažeisti ar labai užteršti 
arba jei iki kito rekomenduojamo keitimo yra 
likę nuvažiuoti mažiau kaip 800 km, pakeiskite 
juos.  x 
9 Langų plovimo skystis (tik degal ų garavimo 
išlakų kiekio bandym ų atveju)  
Pašalinkite lang ų plovimo skyst į ir į baką pripil­
kite karšto vandens.  x 
10 Ratai (priekiniai / galiniai)  
Patikrinkite, ar ratai sukasi laisvai, ar jiems suktis 
netrukdo stabdžiai.  
Jei ratai laisvai nesisuka, šios transporto prie ­
monės pasirinkti negalima.  x 
11 Padangos (tik degal ų garavimo išlak ų kiekio 
bandymų atveju)  
Išimkite atsargin į ratą, jei padangos keistos 
mažiau nei prieš 15 000 km, jas pakeiskite stabi ­
lizuotomis padangomis. Naudokite tik vasarines ir 
universalias padangas.  x 
12 Varomieji diržai ir aušintuvo dangtis  
Jei yra pažeidim ų, transporto priemon ė pripažįs­
tama turin čia trūkumų. Patvirtinkite dokumentais 
su nuotraukomis.  F 
13 Patikrinkite skys čių lygį 
Patikrinkite, ar skys čių (variklio alyvos, aušina ­
mojo skys čio) lygis yra tarp didžiausiojo ir 
mažiausiojo; jei lygis nesiekia mažiausiojo, įpil­
kite atitinkamo skys čio x 
14 Degalų pildymo angos sklend ė (tik degal ų 
garavimo išlak ų kiekio bandym ų atveju)  
Patikrinkite, ar ant degal ų pildymo angos 
sklendės visiškai n ėra degalų likučių arba nuplau ­
kite žarną karštu vandeniu.  x 
15 Vakuumin ės žarnelės ir elektros laidai  
Patikrinkite, ar n ė vienas iš ši ų komponent ų nėra 
pažeistas.  Jei yra pažeidim ų, transporto priemon ė 
pripažįstama turin čia trūkumų. Patvirtinkite 
dokumentais su nuotraukomis.  F 
16 Įpurškimo vožtuvai / laidai  
Patikrinkite visus laidus ir degal ų tiekimo linijas.  
Jei yra pažeidim ų, transporto priemon ė pripažįs­
tama turin čia trūkumų. Patvirtinkite dokumentais 
su nuotraukomis.  F 
17 Uždegimo laidas (taikoma benzinu varomoms 
transporto priemon ėms) 
Patikrinkite žvakes, uždegimo laidus ir t. t. Jei 
yra pažeidim ų, pakeiskite juos.  x ▼M3
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 176  
18 EGR sistema ir katalizatorius, kiet ųjų dalelių 
filtras  
Patikrinkite visus kabelius, laidus ir jutiklius.  
Jei yra neteis ėto keitimo požymi ų, šios transporto 
priemonės pasirinkti negalima. 
Jei yra pažeidim ų, transporto priemon ė pripažįs­
tama turin čia trūkumų. Patvirtinkite dokumentais 
su nuotraukomis.  x / F  
19 Saugos b ūklė 
Patikrinkite, ar padangos, transporto priemon ės 
kėbulas, elektros ir stabdži ų sistemos yra saugios 
naudoti per bandym ą, ir laikykit ės kelių eismo 
taisyklių. 
Jei ne, šios transporto priemon ės pasirinkti 
negalima.  x 
20 Puspriekab ė 
Ar yra elektros laidai, b ūtini norint prikabinti 
puspriekab ę? x 
21 Aerodinaminiai pakeitimai  
Patikrinkite, ar n ėra padaryta aerodinamini ų 
pakeitimų, kurių nebūtų galima pašalinti prieš 
atliekant bandymus (stogo bagažini ų, kroviniams 
vežti skirt ų skersinių ar stovų, spoilerių ir t. t.), ir 
ar netrūksta įprastų aerodinamini ų komponent ų 
(priekinių kreiptuv ų, sklaidytuv ų, skirstytuv ų ir 
t. t.) 
Jei taip, šios transporto priemon ės pasirinkti 
negalima. Patvirtinkite dokumentais su 
nuotraukomis.  x 
22 Patikrinkite, ar iki kit ų numatyt ų technin ės 
priežiūros darb ų liko nuvažiuoti mažiau kaip 
800 km; jei taip, atlikite tuos technin ės prie­ 
žiūros darbus  x 
23 Prieš bandymus ir (arba) po j ų turi būti 
atliktos visos patikros, kurias atliekant reikia 
prisijungti prie OBD sistemos  
24 Galios pavaros valdymo modulio kalibravimo 
dalies numeris ir kontrolin ė suma  x 
25 OBD sistema grindžiama diagnostika (prieš 
išmetamųjų teršalų kiekio bandym ą ir po jo)  
Nuskaitykite diagnostinius trik čių kodus ir 
atspausdinkite klaid ų sąrašą. x 
26 OBD sistemos užklausa taikant 9- ąjį techninės 
priežiūros režim ą (prieš išmetam ųjų teršalų 
kiekio bandym ą ir po jo)  
Nuskaitykite 9-ojo technin ės priežiūros režimo 
informacij ą. Užregistruokite ši ą informacij ą. x 
27 OBD sistemos 7-asis režimas (prieš išmeta ­
mųjų teršalų kiekio bandym ą ir po jo)  
Nuskaitykite 7-ojo technin ės priežiūros režimo 
informacij ą. Užregistruokite ši ą informacij ą. 
Pastabos d ėl: remonto / komponent ų keitimo / dali ų numerių ▼M3
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 177  
2 priedėlis 
Eksploatuojam ų transporto priemoni ų atitikties 4 tipo bandym ų taisyklės 
Eksploatuojam ų transporto priemoni ų atitikties 4 tipo bandymai atliekami pagal 
VI priedą (arba, jei taikoma, pagal Reglamento (EB) Nr. 692/2008 VI pried ą), 
išskyrus tai, kad:  
— transporto priemon ės, su kuriomis atliekamas 4 tipo bandymas, turi b ūti bent 
12 mėnesių senumo;  
— filtras laikomas sendintu, tod ėl filtro sendinimo bandymo ant stendo proce ­
dūra netaikoma;  
— filtras pagal VI priede aprašyt ą atitinkam ą procedūrą užpildomas transporto 
priemonės išorėje, ir išimamas iš transporto priemon ės bei joje montuojamas 
pagal gamintojo pateiktas remonto darb ų instrukcijas. Siekiant įsitikinti, kad 
filtras sumontuotas tinkamai, prieš užpildant filtr ą ir jį užpildžius, kuo ar čiau 
filtro atliekamas siurbimo bandymas naudojant liepsnos jonizacijos detektori ų 
(kai rezultatai mažesni kaip 100 ppm, esant 20 °C temperat ūrai); 
— degalų bakas laikomas sendintu, tod ėl, skaičiuojant 4 tipo bandymo rezultat ą, 
pralaidumo faktorius netaikomas.  ▼M3
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 178  
3 priedėlis 
Išsami eksploatuojam ų transporto priemoni ų atitikties patikros ataskaita  
Išsamioje eksploatuojam ų transporto priemoni ų atitikties patikros ataskaitoje 
pateikiama tokia informacija:  
1. gamintojo pavadinimas ir adresas;  
2. atsakingos bandym ų laboratorijos pavadinimas, adresas, telefono ir fakso 
numeriai ir el. pašto adresas;  
3. į bandymo plan ą įtrauktų transporto priemoni ų modelio (-i ų) pavadinimas 
(-ai);  
4. jei taikytina, transporto priemoni ų, apie kurias gamintojas pateikia informa ­
ciją, pvz., susijusi ą su variklio išmetal ų kiekiu, s ąrašas, eksploatuojam ų 
transporto priemoni ų atitikties šeima;  
5. šių transporto priemoni ų šeimai priklausan čių transporto priemoni ų tipų 
patvirtinimo numeriai, jei taikytina, įskaitant vis ų išplėtimų ir lauko s ąly­
gomis atlikt ų remonto darb ų ir (arba) transporto priemoni ų susigrąžinimo 
(atnaujinimo darb ų) numerius;  
6. informacija apie ši ų transporto priemoni ų, apie kurias gamintojas pateikia 
informacij ą (jeigu to prašo tipo patvirtinimo institucija), patvirtinto tipo išpl ė­
timus, lauko s ąlygomis atliktus remonto darbus ir (arba) transporto priemoni ų 
susigrąžinimą; 
7. laikotarpis, per kur į buvo surinkta informacija;  
8. transporto priemon ės gamybos laikotarpis (pvz., transporto priemon ės, paga­
mintos 2017 kalendoriniais metais);  
9. eksploatuojam ų transporto priemoni ų atitikties patikros proced ūra, įskaitant:  
i) transporto priemoni ų gavimo b ūdą; 
ii) transporto priemoni ų atrankos ir atmetimo kriterijus ( įskaitant atsakymus 
į 1 priedėlyje pateiktoje lentel ėje nurodytus klausimus, taip pat pateikiant 
nuotraukas);  
iii) taikant program ą naudojam ų bandymų tipus ir proced ūras; 
iv) šeimos pri ėmimo (atmetimo) kriterijus;  
v) geografin į (-ius) rajon ą (-us), kuriame (-iuose) gamintojas surinko infor ­
maciją; 
vi) imties dyd į ir naudot ą atrankos plan ą; 
10. eksploatuojam ų transporto priemoni ų atitikties patikros proced ūros rezultatai, 
įskaitant:  
i) į program ą įtrauktų transporto priemoni ų identifikavim ą (išbandyt ų ar 
neišbandyt ų). Pateikiami 1 pried ėlyje esančioje lentel ėje nurodyti identi ­
fikavimo duomenys;  
ii) variklio išmetal ų kiekio bandym ų duomenis:  
— bandymams naudojam ų degalų specifikacijas (pvz., bandomieji etalo ­
niniai degalai ar rinkoje parduodami degalai),  ▼M3
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 179  
— bandymo s ąlygas (temperat ūra, drėgmė, dinamometro inercinis 
svoris),  
— dinamometro nuostatas (pvz., kelio apkrova, galios parametras),  
— bandym ų rezultatus ir teigiamo arba neigiamo rezultato apskai čia­
vimą; 
iii) degal ų garavimo išlak ų kiekio bandym ų duomenis:  
— bandymams naudojam ų degalų specifikacijas (pvz., bandomieji etalo ­
niniai degalai ar rinkoje parduodami degalai),  
— bandymo s ąlygas (temperat ūra, drėgmė, dinamometro inercinis 
svoris),  
— dinamometro nuostatas (pvz., kelio apkrova, galios parametras),  
— bandym ų rezultatus ir teigiamo arba neigiamo rezultato apskai čia­
vimą. ▼M3
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 180  
4 priedėlis 
Patvirtinim ą suteikusiosios tipo patvirtinimo institucijos metin ės 
eksploatuojam ų transporto priemoni ų atitikties patikros ataskaitos forma  
PAVADINIMAS  
A. Glausta apžvalga ir pagrindin ės išvados.  
B. Praėjusiais metais gamintojo vykdyta eksploatuojam ų transporto priemoni ų 
atitikties tikrinimo veikla:  
1) gamintojo vykdytas informacijos rinkimas;  
2) eksploatuojam ų transporto priemoni ų atitikties bandymai ( įskaitant plana ­
vimą ir bandom ų šeimų atranką, galutinius bandym ų rezultatus).  
C. Praėjusiais metais akredituot ųjų laboratorij ų arba technini ų tarnybų vykdyta 
eksploatuojam ų transporto priemoni ų atitikties tikrinimo veikla:  
3) Informacijos rinkimas ir rizikos vertinimas  
4) eksploatuojam ų transporto priemoni ų atitikties bandymai ( įskaitant plana ­
vimą ir bandom ų šeimų atranką, galutinius bandym ų rezultatus);  
D. Praėjusiais metais patvirtinim ą suteikusiosios tipo patvirtinimo institucijos 
vykdyta eksploatuojam ų transporto priemoni ų atitikties tikrinimo veikla:  
5) informacijos rinkimas ir rizikos vertinimas;  
6) eksploatuojam ų transporto priemoni ų atitikties bandymai ( įskaitant plana ­
vimą ir bandom ų šeimų atranką, galutinius bandym ų rezultatus);  
7) išsamūs tyrimai;  
8) taisomosios priemon ės. 
E. Numatomo per metus išmetamo teršal ų kiekio sumaž ėjimo dėl taisomųjų 
priemonių, taikytų siekiant užtikrinti eksploatuojam ų transporto priemoni ų 
atitiktį, vertinimas.  
F. Įgyta patirtis ( įskaitant susijusi ą u naudot ų priemoni ų veiksmingumu).  
G. Ataskaita d ėl kitų negaliojan čių bandymų. ▼M3
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 181  
5 priedėlis 
Skaidrumas  
1 lentelė 
1 skaidrumo aprašas  
Nr. Įvesties duomenys  Duomen ų rūšis Vienetas  Aprašymas  
1 Pagal Reglament ą (ES) 2017/ 
1151 suteikto tipo patvirtinimo 
numeris  Tekstas  —  Kaip apibr ėžta I priedo 4 pried ėlyje. 
2 Interpoliacijos šeimos 
identifikatorius  Tekstas  —  Kaip apibr ėžta XXI priedo 5.6 punkte 
nustatytais bendraisiais reikalavimais  
3 PEMS šeimos identifikatorius  Tekstas  —  Kaip apibr ėžta IIIa priedo 7 pried ėlio 
5.2 punkte  
4 Ki šeimos identifikatorius  Tekstas  —  Kaip apibr ėžta XXI priedo 5.9 punkte.  
5 ATCT šeimos identifikatorius  Tekstas  —  Kaip apibr ėžta XXI priedo 6a papildo ­
mame priede  
6 Degal ų garavimo sistemos 
šeimos identifikatorius  Tekstas  —  Kaip apibr ėžta VI priede  
7 Daug CO  2 išmetančios trans­
porto priemon ės kelio apkrovos 
šeimos identifikatorius  Tekstas  —  Kaip apibr ėžta XXI priedo 5.7 punkte.  
7a Mažai CO  2 išmetančios trans­
porto priemon ės kelio apkrovos 
šeimos identifikatorius (jei 
taikytina)  Tekstas  —  Kaip apibr ėžta XXI priedo 5.7 punkte.  
8 Daug CO  2 išmetančios trans­
porto priemon ės bandomoji 
masė Skaičius kg  WLTP bandomoji mas ė, kaip apibr ėžta 
XXI priedo 3.2.25 punkte  
8a Mažai CO  2 išmetančios trans­
porto priemon ės bandomoji 
masė (jei taikytina)  Skaičius kg  WLTP bandomoji mas ė, kaip apibr ėžta 
XXI priedo 3.2.25 punkte  
9 Daug CO  2 išmetančios trans­
porto priemon ės F0 Skaičius N  Kelio apkrovos koeficientas, kaip apibr ėžta 
XXI priedo 4 papildomame priede  
9a Mažai CO  2 išmetančios trans­
porto priemon ės F0 (jei 
taikytina)  Skaičius N  Kelio apkrovos koeficientas, kaip apibr ėžta 
XXI priedo 4 papildomame priede  
10 Daug CO  2 išmetančios trans­
porto priemon ės F1 Skaičius N/km/h  Kelio apkrovos koeficientas, kaip apibr ėžta 
XXI priedo 4 papildomame priede  ▼M3
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 182  
Nr. Įvesties duomenys  Duomen ų rūšis Vienetas  Aprašymas  
10a Mažai CO  2 išmetančios trans­
porto priemon ės F1 (jei 
taikytina)  Skaičius N/km/h  Kelio apkrovos koeficientas, kaip apibr ėžta 
XXI priedo 4 papildomame priede  
11 Daug CO  2 išmetančios trans­
porto priemon ės F2 Skaičius N/(km/h)^2  Kelio apkrovos koeficientas, kaip apibr ėžta 
XXI priedo 4 papildomame priede  
11a Mažai CO  2 išmetančios trans­
porto priemon ės F2 (jei 
taikytina)  Skaičius N/(km/h)^2  Kelio apkrovos koeficientas, kaip apibr ėžta 
XXI priedo 4 papildomame priede  
12a Daug CO  2 išmetančių ICE ir 
NOVC transporto priemoni ų 
išmetamo CO  2 masė Skaičiai g/km  Taikant WLTP išmetamas CO  2 kiekis 
(važiuojant mažu, dideliu, labai dideliu 
greičiu, bendras), apskai čiuotas: 
— ICE transporto priemoni ų: pagal 
XXI priedo 7 papildomo priedo A7/1 
lentelėje nustatyt ą 9 etapą; 
— NOVC transporto priemoni ų: pagal 
XXI priedo 8 papildomo priedo A8/5 
lentelėje nustatyt ą 8 etapą 
12aa  Mažai CO  2 išmetančių ICE ir 
NOVC transporto priemoni ų 
išmetamo CO  2 masė (jei 
taikytina)  Skaičiai g/km  Taikant WLTP išmetamas CO  2 kiekis 
(važiuojant mažu, dideliu, labai dideliu 
greičiu, bendras), apskai čiuotas: 
— ICE transporto priemoni ų: pagal 
XXI priedo 7 papildomo priedo A7/1 
lentelėje nustatyt ą 9 etapą; 
— NOVC transporto priemoni ų: pagal 
XXI priedo 8 papildomo priedo A8/5 
lentelėje nustatyt ą 8 etapą 
12b Daug CO  2 išmetančių OVC 
transporto priemoni ų išmetamo 
CO  2 masė Skaičiai g/km  Taikant WLTP, įkrovos palaikymo režimo 
sąlygomis išmetamas CO  2 kiekis (važiuo ­
jant mažu, dideliu, labai dideliu grei čiu, 
bendras), apskai čiuotas pagal XXI priedo 
8 papildomo priedo A8/5 lentel ėje nusta­
tytą 8 etapą, 
taikant WLTP, įkrovos naudojimo režimo 
sąlygomis išmetamas CO  2 kiekis (bendras) 
ir taikant WLTP išmetamas CO  2 kiekis 
(svertinis, bendras), apskai čiuotas pagal 
XXI priedo 8 papildomo priedo A8/8 
lentelėje nustatyt ą 10 etapą. 
12ba  Mažai CO  2 išmetančių OVC 
transporto priemoni ų išmetamo 
CO  2 masė (jei taikytina)  Skaičiai g/km  Taikant WLTP, įkrovos palaikymo režimo 
sąlygomis išmetamas CO  2 kiekis (važiuo ­
jant mažu, dideliu, labai dideliu grei čiu, 
bendras), apskai čiuotas pagal XXI priedo 
8 papildomo priedo A8/5 lentel ėje nusta­
tytą 8 etapą, 
taikant WLTP, įkrovos naudojimo režimo 
sąlygomis išmetamas CO  2 kiekis (bendras) 
ir taikant WLTP išmetamas CO  2 kiekis 
(svertinis, bendras), apskai čiuotas pagal 
XXI priedo 8 papildomo priedo A8/8 
lentelėje nustatyt ą 10 etapą. 
13 Šeimai priklausan čios trans­
porto priemon ės varomieji ratai  Tekstas  priekiniai, gali ­
niai, visi  I priedo 4 pried ėlio 1.7 papildymas  ▼M3
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 183  
Nr. Įvesties duomenys  Duomen ų rūšis Vienetas  Aprašymas  
14 Važiuokl ės dinamometro 
konfigūracija atliekant tipo 
patvirtinimo bandym ą Tekstas  vienaš ė / 
dviašė Kaip apibr ėžta XXI priedo 6 papildomo 
priedo 2.4.2.4 ir 2.4.2.5 punktuose  
15 Daug CO  2 išmetančios trans­
porto priemon ės deklaruotasis 
didžiausiasis greitis, Vmax  Skaičius km/h  Didžiausiasis transporto priemon ės greitis, 
kaip apibr ėžta XXI priedo 3.7.2 punkte  
15a Mažai CO  2 išmetančios trans­
porto priemon ės deklaruotasis 
didžiausiasis greitis, Vmax (jei 
taikytina)  Skaičius km/h  Didžiausiasis transporto priemon ės greitis, 
kaip apibr ėžta XXI priedo 3.7.2 punkte  
16 Didžiausioji naudingoji galia, 
esant nurodytam variklio s ūkių 
skaičiui Skaičius …kW/…min  Kaip apibr ėžta XXI priedo 2 papildomame 
priede  
17 Parengtos naudoti daug CO  2 
išmetančios transporto prie ­
monės masė Skaičius kg  Parengtos naudoti transporto priemon ės 
masė, kaip apibr ėžta XXI priedo 3.2.5 
punkte  
17a Parengtos naudoti mažai CO  2 
išmetančios transporto prie ­
monės masė (jei taikytina)  Skaičius kg  Parengtos naudoti transporto priemon ės 
masė, kaip apibr ėžta XXI priedo 3.2.5 
punkte  
18 Vairuotojo pasirenkamas (-i) 
režimas (-ai), taikomas (-i) 
atliekant tipo patvirtinimo 
bandymus (tik vidaus degimo 
varikliu (-iais) varom ų (ICE) 
transporto priemoni ų) arba 
bandymus įkrovos palaikymo 
režimo sąlygomis (ICE, 
NOVC-HEV, OVC-HEV, 
NOVC-FCHV)  Galimi 
įvairūs 
formatai 
(tekstas, 
vaizdai ir t. 
t.) — Jei dažniausiai naudojam ų vairuotojo pasi ­
renkamų režimų nėra, tekste aprašomi visi 
atliekant bandymus taikomi režimai  
19 Vairuotojo pasirenkamas (-i) 
režimas (-ai), taikomas (-i) 
atliekant tipo patvirtinimo 
bandymus įkrovos palaikymo 
režimo sąlygomis (OVC-HEV)  Galimi 
įvairūs 
formatai 
(tekstas, 
vaizdai ir t. 
t.) — Jei dažniausiai naudojam ų vairuotojo pasi ­
renkamų režimų nėra, tekste aprašomi visi 
atliekant bandymus taikomi režimai  
20 Variklio s ūkių skaičius tuščiąja 
eiga Skaičius min  -1 Kaip apibr ėžta XXI priedo 2 papildomame 
priede  
21 Pavar ų skaičius Skai čius —  Kaip apibr ėžta XXI priedo 2 papildomame 
priede  
22 Pavar ų perdavimo skai čiai Vert ės 
lentelės 
pavidalu  — Vidiniai pavar ų perdavimo skai čiai; pagrin ­
dinės pavaros perdavimo skai čius (-iai); 
bendras pavar ų perdavimo skai čius ▼M3
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 184  
Nr. Įvesties duomenys  Duomen ų rūšis Vienetas  Aprašymas  
23 Bandomosios transporto prie ­
monės padangų matmenys 
(galinių / priekini ų) Raidės / 
skaičius — Naudojam ų per tipo patvirtinimo proced ūrą 
24 ICE transporto priemoni ų visos 
apkrovos galios kreiv ė Vertės 
lentelės 
pavidalu  min  -1 /kW Visos apkrovos galios kreiv ė variklio s ūkių 
skaičiaus intervale nuo n  idle iki n  rated arba 
n max , arba n  dv (n gvmax  ) × v  max , nelygu, kuris 
iš jų didesnis  
25 Papildoma saugumo riba  Vektorius  %  Kaip apibr ėžta XXI priedo 2 papildomame 
priede  
26 Konkre čios n_min_drive vert ės Skaičius 
Lentelė (iš 
stovėjimo 
padėties į 1- 
ą pavarą, iš 
2-os pavaros 
į 3-ią pavarą 
ir t. t.)  min  -1 Kaip apibr ėžta XXI priedo 2 papildomame 
priede  
27 Daug ir mažai CO  2 išmetančių 
transporto priemoni ų ciklo 
kontrolinės sumos  Skaičius —  Daug ir mažai CO  2 išmetančių transporto 
priemonių – skirtingos. Naudojama taikyto 
ciklo taisyklingumui patikrinti. Naudojama 
tik tuo atveju, jei ciklas yra ne 3b.  
28 Daug CO  2 išmetančios trans­
porto priemon ės vidutinė 
pavara, naudojama perjungiant 
pavaras  Skaičius —  Skirtingiems pavar ų perjungimo skai čiavi­
mams patikrinti.  
29 ATCT FCF (šeimos pataisos 
koeficientas)  Skaičius —  Kaip apibr ėžta XXI priedo 6a papildomo 
priedo 3.8.1 punkte. Jei tai daugiau kaip 
vienos rūšies degalais varoma transporto 
priemonė – pateikti po vien ą vertę pagal 
kiekvieną degalų rūšį. 
30a Pridedamasis (-ieji) Ki koefi ­
cientas (-ai)  Vertės 
lentelės 
pavidalu  — Lentel ė su vertėmis pagal kiekvien ą teršalą 
ir CO  2 vertę (g/km, mg/km ir t. t.). Jei yra 
nurodyti dauginamieji Ki koeficientai – 
palikti tuš čią. 
30b Dauginamasis (-ieji) Ki koefi ­
cientas (-ai)  Vertės 
lentelės 
pavidalu  — Lentel ė su vertėmis pagal kiekvien ą teršalą 
ir CO  2 vertę. Jei yra nurodyti pridedamieji 
Ki koeficientai – palikti tuš čią. 
31a Pridedamieji nusid ėvėjimo 
koeficientai (DF)  Vertės 
lentelės 
pavidalu  — Lentel ė su vertėmis pagal kiekvien ą teršalą 
(g/km, mg/km ir t. t.). Jei yra nurodyti 
dauginamieji nusid ėvėjimo koeficientai 
(DF) – palikti tuš čią. 
31b Dauginamieji nusid ėvėjimo 
koeficientai (DF)  Vertės 
lentelės 
pavidalu  — Lentel ė su vertėmis pagal kiekvien ą teršalą. 
Jei yra nurodyti pridedamieji nusid ėvėjimo 
koeficientai (DF) – palikti tuš čią. ▼M3
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 185  
Nr. Įvesties duomenys  Duomen ų rūšis Vienetas  Aprašymas  
32 Kiekvienos ĮEKS baterij ų 
įtampa  Skaičiai V  Kaip nustatyta XXI priedo 6 papildomo 
priedo 2 pried ėlyje dėl RCB koregavimo, 
jei tai ICE transporto priemon ės, ir XXI 
priedo 8 papildomo priedo 2 pried ėlyje, 
jei tai HEV, PEV ir FCHV transporto prie ­
monės (DIN EN 60050-482)  
33 K pataisos koeficientas  Skai čius (g/km)/(Wh/ 
km) Taikoma NOVC ir OVC-HEV transporto 
priemonių įkrovos palaikymo režimo s ąly­
gomis išmetamo CO  2 kiekiui koreguoti, 
kaip nustatyta XXI priedo 8 papildomame 
priede; faz ės savitasis arba bendras  
34a Daug CO  2 išmetančios trans­
porto priemon ės elektros ener ­
gijos sąnaudos  Skaičius Wh/km  OVC-HEV atveju tai yra EC  AC , weighted  
(bendros), PEV atveju – elektros s ąnaudos 
(bendros), kaip apibr ėžta XXI priedo 8 
papildomame priede  
34b Mažai CO  2 išmetančios trans­
porto priemon ės elektros ener ­
gijos sąnaudos (jei taikytina)  Skaičius Wh/km  OVC-HEV atveju tai yra EC  AC , weighted  
(bendros), PEV atveju – elektros s ąnaudos 
(bendros), kaip apibr ėžta XXI priedo 8 
papildomame priede  
35a Daug CO  2 išmetančios trans­
porto priemon ės elektrin ė rida  Skaičius km  OVC-HEV atveju tai yra EAER (bendra), 
PEV atveju – grynoji elektrin ė rida 
(bendra), kaip apibr ėžta XXI priedo 8 
papildomame priede  
35b Mažai CO  2 išmetančios trans­
porto priemon ės elektrin ė rida 
(jei taikytina)  Skaičius km  OVC-HEV atveju tai yra EAER (bendra), 
PEV atveju – grynoji elektrin ė rida 
(bendra), kaip apibr ėžta XXI priedo 8 
papildomame priede  
36a Daug CO  2 išmetančios trans­
porto priemon ės elektrin ė rida 
važiuojant mieste  Skaičius km  OVC-HEV atveju tai yra EAER  city , PEV 
atveju – grynoji elektrin ė rida (važiuojant 
mieste), kaip apibr ėžta XXI priedo 8 papil ­
domame priede  
36b Mažai CO  2 išmetančios trans­
porto priemon ės elektrin ė rida 
važiuojant mieste (jei taikytina)  Skaičius km  OVC-HEV atveju tai yra EAER  city , PEV 
atveju – grynoji elektrin ė rida (važiuojant 
mieste), kaip apibr ėžta XXI priedo 8 papil ­
domame priede  
37a Daug CO  2 išmetančios trans­
porto priemon ės važiavimo 
ciklo klas ė Tekstas  —  Norint sužinoti, kokia klas ė (1 / 2 / 3a / 
3b) buvo taikoma atskiros transporto prie ­
monės ciklo energijos poreikiui 
apskaičiuoti ▼M3
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 186  
Nr. Įvesties duomenys  Duomen ų rūšis Vienetas  Aprašymas  
37b Mažai CO  2 išmetančios trans­
porto priemon ės važiavimo 
ciklo klas ė (jei taikytina)  Tekstas  —  Norint sužinoti, kokia klas ė (1 / 2 / 3a / 
3b) buvo taikoma atskiros transporto prie ­
monės ciklo energijos poreikiui 
apskaičiuoti 
38a Daug CO  2 išmetančios trans­
porto priemon ės mažinimo 
koeficientas, f_dsc  Skaičius —  Norint sužinoti, ar yra reikalingas maži ­
nimo koeficientas ir ar jis buvo taikomas 
atskiros transporto priemon ės ciklo ener ­
gijos poreikiui apskai čiuoti 
38b Mažai CO  2 išmetančios trans­
porto priemon ės mažinimo 
koeficientas, f_dsc (jei 
taikytina)  Skaičius —  Norint sužinoti, ar yra reikalingas maži ­
nimo koeficientas ir ar jis buvo taikomas 
atskiros transporto priemon ės ciklo ener ­
gijos poreikiui apskai čiuoti 
39a Daug CO  2 išmetančios trans­
porto priemon ės baigtinis 
greitis  taip / ne  km/h  Norint sužinoti, ar yra reikalinga grei čio 
ribojimo proced ūra ir ar ji turi b ūti taikoma 
atskiros transporto priemon ės ciklo ener ­
gijos poreikiui apskai čiuoti 
39b Mažai CO  2 išmetančios trans­
porto priemon ės baigtinis 
greitis (jei taikytina)  taip / ne  km/h  Norint sužinoti, ar yra reikalinga grei čio 
ribojimo proced ūra ir ar ji turi b ūti taikoma 
atskiros transporto priemon ės ciklo ener ­
gijos poreikiui apskai čiuoti 
40a Didžiausioji techniškai 
leidžiama pakrautos daug CO  2 
išmetančios transporto prie ­
monės masė Skaičius kg  
40b Didžiausioji techniškai 
leidžiama pakrautos mažai CO  2 
išmetančios transporto prie ­
monės masė (jei taikytina)  Skaičius kg  
41 Tiesioginis įpurškimas  taip / ne  —  
42 Regeneravimo atpažinimas  Tekstas  —  Transporto priemon ės gamintojo apra ­ 
šymas, kaip atpažinti, kad per bandym ą 
įvyko regeneravimas  
43 Regeneravimo užbaigimas  Tekstas  —  Regeneravimo užbaigimo proced ūros 
aprašymas  
44 Svorio paskirstymas  Vektorius  —  Kiekvienai ašiai tenkanti procentin ė trans­
porto priemon ės svorio dalis  
Pagal pakopin ę tipo patvirtinimo proced ūrą patvirtint ų transporto priemoni ų ir specialios paskirties transporto priemoni ų 
45 Leidžiamoji parengtos naudoti 
sukomplektuotos transporto 
priemonės masė (kg):  kg Intervalas  
46 Leidžiamasis sukomplektuotos 
transporto priemon ės priekinės 
dalies plotas  cm 2 Intervalas  
47 Leidžiamoji ried ėjimo varža  kg/t  Intervalas  
48 Leidžiamasis radiatoriaus 
grotelių oro angų priekinės 
dalies projekcijos plotas  cm 2 Intervalas  ▼M3
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 187  
2 lentelė 
2 skaidrumo aprašas  
2 skaidrumo apraš ą sudaro du duomen ų rinkiniai, apimantys 3 ir 4 lentel ėse 
nurodytus laukus.  
3 lentelė 
2 skaidrumo aprašo 1 duomen ų rinkinys  
Laukas  Duomen ų rūšis Aprašymas  
ID1 Skai čius Unikalus 2 skaidrumo aprašo 1 duomen ų rinkinio eilut ės 
identifikatorius  
TVV  Tekstas  Unikalus transporto priemon ės tipo, varianto ir versijos identi ­
fikatorius (pagrindinis 1 duomen ų rinkinio laukas)  
IF ID  Tekstas  Interpoliacijos šeimos identifikatorius  
RL ID  Tekstas  Kelio apkrovos šeimos identifikatorius  
Markė Tekstas  Gamintojo komercinis pavadinimas  
Komercinis pavadinimas  Tekstas  TVV komercinis pavadinimas  
Kategorija  Tekstas  Transporto priemon ės kategorija  
Kėbulas  Tekstas  K ėbulo tipas  
4 lentelė 
2 skaidrumo aprašo 2 duomen ų rinkinys  
Laukas  Duomen ų rūšis Aprašymas  
ID2 Skai čius Unikalus 2 skaidrumo aprašo 2 duomen ų rinkinio eilut ės 
identifikatorius  
IF ID  Tekstas  Unikalus interpoliacijos šeimos identifikatorius (pagrindinis 2 
duomenų rinkinio laukas)  
WVTA  numeris  Tekstas  Visos transporto priemon ės tipo patvirtinimo identifikatorius  
Tipo patvirtinimo atsižvel ­
giant į išmetamuosius 
teršalus numeris  Tekstas  Tipo patvirtinimo atsižvelgiant į išmetam ųjų teršalų kiekį 
identifikatorius  
PEMS ID  Tekstas  PEMS šeimos identifikatorius  
EF ID  Tekstas  Degal ų garavimo išlak ų kontrol ės sistemos šeimos 
identifikatorius  
ATCT ID  Tekstas  ATCT šeimos identifikatorius  
Ki ID  Tekstas  Ki šeimos identifikatorius  
Ilgaamžiškumo  ID Tekstas  Ilgaamžiškumo šeimos identifikatorius  
Degalai  Tekstas  Transporto priemon ės degalų rūšis ▼M3
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 188  
Laukas  Duomen ų rūšis Aprašymas  
Dvejopi degalai  Taip / Ne  Ar transporto priemon ė gali būti varoma daugiau nei vienos 
rūšies degalais  
Variklio darbinis t ūris Skai čius Variklio darbinis t ūris (cm  3 ) 
Variklio vardin ė galia  Skai čius Variklio vardin ė galia (kW/min  -1 ) 
Transmisijos tipas  Tekstas  Transporto priemon ės pavarų dėžės tipas  
Varomosios ašys  Tekstas  Varom ųjų ašių skaičius ir vieta  
Elektros mašina  Tekstas  Elektros mašin ų skaičius ir tipas  
Didžiausioji naudingoji galia  Skaičius Didžiausioji naudingoji elektros mašinos galia  
HEV  kategorija  Tekstas  Hibridin ės elektra varomos transporto priemon ės kategorija  ▼M3
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 189  
III PRIEDAS  
Rezervuota  ▼B
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 190  
IIIA PRIEDAS  
REALIOMIS ( ĮPRASTOMIS) VAŽIAVIMO S ĄLYGOMIS IŠMETAMO 
TERŠAL Ų KIEKIO TIKRINIMAS  
1. ĮVADAS, S ĄVOKŲ APIBRĖŽTYS IR SANTRUMPOS  
1.1 Įvadas  
Šiame priede aprašyta lengv ųjų keleivini ų ir komercini ų transporto 
priemonių realiomis ( įprastomis) važiavimo s ąlygomis išmetamo 
teršalų kiekio (toliau – RDE) tikrinimo proced ūra. 
1.2 Apibr ėžtys 
1.2.1. Tikslumas – išmatuotos arba apskai čiuotos vert ės nuokrypis nuo 
susietinos atskaitos vert ės. 
1.2.2. Analizatorius – bet koks matuoklis, kuris n ėra transporto priemon ės 
dalis, tačiau sumontuotas siekiant nustatyti dujini ų teršalų ar kietųjų 
dalelių koncentracij ą arba kiek į. 
1.2.3. Tiesin ės regresijos linijos ašin ė atkarpa (a  0 ): 
a 0 ¼ y Ä ða 1 Ü xÞ 
čia: 
a 1 regresijos linijos nuolydis;  
x vidutin ė atskaitinio parametro vert ė; 
y vidutin ė tikrintino parametro vert ė. 
1.2.4. Kalibravimas – analizatoriaus, srauto matuoklio ar jutiklio atsako arba 
signalo nustatymo procesas siekiant užtikrinti, kad iš ėjimo signalas 
atitiktų vieną ar kelis atskaitos signalus.  
1.2.5. Determinacijos koeficientas (r  2 ): 
r 2 ¼ 1 Ä P n 
i¼1 ½y i Ä a 0 Ä ða 1 Ü x i Þâ 2 
P n 
i¼1 ðy i Ä yÞ 2 
čia: 
a 0 tiesinės regresijos linijos ašin ė atkarpa;  
a 1 tiesinės regresijos linijos nuolydis;  
x i išmatuota atskaitos vert ė; 
y i išmatuota vidutin ė tikrintino parametro vert ė; 
y vidutin ė tikrintino parametro vert ė; 
n verčių skaičius. ▼B
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 191  
1.2.6. Abipus ės koreliacijos koeficientas (r) – tai:  
r ¼ P nÄ1 
i¼1 ðx i Ä xÞÜðy i Ä yÞ ﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃ  P nÄ1 
i¼1 ðx i Ä xÞ 2 q 
Ü ﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃ  P nÄ1 
i¼1 ðy i Ä yÞ 2 q 
čia: 
x i išmatuota atskaitos vert ė; 
y i išmatuota tikrintino parametro vert ė; 
x vidutin ė atskaitos vert ė; 
y vidutin ė tikrintino parametro vert ė; 
n verčių skaičius. 
1.2.7. Delsos trukm ė – laikas nuo duj ų srauto pakeitimo (t  0 ) iki tos 
akimirkos, kai atsakas pasiekia 10 proc. (t  10 ) galutinio rodmens vert ės. 
1.2.8. Variklio valdymo įtaiso (ECU) signalai arba duomenys – naudojant 1 
priedėlio 3.4.5 punkte nurodytus protokolus užregistruota bet kokia 
transporto priemon ės tinklo informacija ir signalas.  
1.2.9. Variklio valdymo įtaisas – įvairius valdiklius valdantis elektroninis 
įtaisas, kuriuo užtikrinamas tinkamiausias galios pavaros veikimas.  
1.2.10. Išmetalai, taip pat vadinami „komponentais“, „išmetam ųjų teršalų 
komponentais“ arba „išmetamaisiais teršalais“ – reglamentuojami 
išmetamųjų dujų dujiniai teršalai arba kietosios dalel ės. 
1.2.11. Išmetimo sistemos išmetamos dujos, taip pat vadinamos „išmetamo ­
siomis dujomis“ – degalams transporto priemon ės vidaus degimo 
variklyje degant iš išleidimo angos ar išmetimo vamzdžio išmetam ų 
bendras vis ų dujinių teršalų ir kietųjų dalelių komponent ų kiekis.  
▼M1 
1.2.12. Išmetamieji teršalai – pro išmetimo vamzd į išmetami dujiniai, kieti ir 
skysti junginiai.  
▼B 
1.2.13. Visa skal ė – įrangos gamintojo nurodytas analizatoriaus, srauto 
matuoklio ar jutiklio visas diapazonas. Jeigu atliekant matavimus 
naudojamas analizatoriaus, srauto matuoklio ar jutiklio padiapazonis, 
šiuo atveju visa skal ė laikoma didžiausios vert ės rodmeniu.  
1.2.14. Tam tikros angliavandenili ų rūšies „angliavandenili ų atsako koefi ­
cientas“ – liepsnin ės jonizacijos detektoriaus (FID) rodmens ir nagri ­
nėjamos angliavandenili ų rūšies koncentracijos etalonini ų dujų 
cilindre santykis, išreikštas ppmC  1 . 
1.2.15. Esminiai technin ės priežiūros darbai – analizatoriaus, srauto matuoklio 
ar jutiklio reguliavimo, remonto ar keitimo darbai, kurie gali tur ėti 
įtakos matavim ų tikslumui.  
▼M3 
1.2.16. Triukšmas – du kartus padaugintas dešimties standartini ų leidžiam ųjų 
nuokrypių, iš kurių kiekvienas apskai čiuotas pradedant nuliniu atsaku 
ir per 30 sekundži ų tarpsnį išmatuotas pastoviu dažniu, kuris yra 
1,0 Hz kartotinis, kvadratinis vidurkis.  
▼B 
1.2.17. Angliavandeniliai be metano (NMHC) – bendras angliavandenili ų 
kiekis (THC) be metano (CH  4 ). ▼B
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 192  
1.2.18. Išmetam ųjų kietųjų dalelių kiekis (KDK) – su transporto priemon ės 
išmetamosiomis dujomis išmetamas bendrasis kiet ųjų dalelių kiekis, 
apskaičiuojamas taikant skiedimo, ėminių ėmimo ir matavimo 
metodus, kaip nustatyta XXI priede  
▼B 
1.2.19. Rezultat ų glaudumas – 2,5 karto padaugintas 10 pakartotini ų atsakų į 
naudojam ą susijusi ą standartin ę vertę standartinis leidžiamasis 
nuokrypis.  
1.2.20. Rodmuo – matuojant transporto priemon ės išmetam ų teršalų kiekį 
naudojamo analizatoriaus, srauto matuoklio, jutiklio arba bet kokio 
kito matuoklio pateikiama skaitin ė vertė. 
1.2.21. Atsako trukm ė (t 90 ) – delsos trukm ės ir kilimo trukm ės suma.  
1.2.22. Kilimo trukm ė – laiko atkarpa nuo 10 proc. iki 90 proc. galutinio 
rodmens atsako (t  90 – t 10 ). 
1.2.23. Kvadratinis vidurkis (x  rms ) – verčių kvadratų aritmetinio vidurkio 
kvadratin ė šaknis, apibr ėžiama taip:  
x rms ¼ ﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃ  
1 
n ðx 2 
1 þ x 2 
2 þ … þ x 2 
n Þ r 
čia: 
x išmatuota arba apskai čiuota vert ė; 
n verčių skaičius. 
1.2.24. Jutiklis – bet koks matuoklis, kuris n ėra transporto priemon ės dalis, 
tačiau kuris joje sumontuotas siekiant matuoti parametrus, išskyrus 
dujinių teršalų ir kietųjų dalelių teršalų koncentracij ą ir išmetam ųjų 
dujų masės srautą. 
▼M1 
1.2.25. Nustatyti matavimo interval ą – sureguliuoti prietais ą taip, kad jo 
atsako trukm ė atitiktų kalibravimo rib ą, lygią 75–100 % didžiausios 
prietaiso intervalo arba tik ėtino darbinio intervalo vert ės. 
▼B 
1.2.26. Atsakas į patikros dujas – vidutinis atsakas į matavimo intervalo 
signalą per ne trumpesn į negu 30 sekundži ų tarpsnį. 
1.2.27. Atsako į patikros dujas poslinkis – skirtumas tarp vidutinio atsako į 
matavimo intervalo signal ą ir tikrojo matavimo intervalo signalo, 
išmatuoto apibr ėžtu laiko tarpsniu po to, kai buvo nustatytas tikslus 
analizatoriaus, srauto matuoklio arba jutiklio matavimo intervalas.  
1.2.28. Tiesin ės regresijos „nuolydis“ (a  1 ): 
a 1 ¼ P n 
i¼1 ðy i Ä yÞ Ü ðx i Ä xÞ P n 
i¼1 ðx i Ä xÞ 2 
čia: 
x vidutin ė bazinio parametro vert ė; 
y vidutin ė tikrintino parametro vert ė; 
x i faktinė atskaitos parametro vert ė; ▼M1
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 193  
y i faktinė tikrintino parametro vert ė; 
n verčių skaičius. 
1.2.29. Standartin ė įverčio paklaida (SEE) – tai:  
SEE ¼ 1 
x max Ü ﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃ P n 
i¼1 ðy i Ä ýÞ 2 
ðn Ä 2Þ s 
čia: 
ý apskai čiuotoji tikrintino parametro vert ė; 
y i faktinė tikrintino parametro vert ė; 
x max didžiausia faktin ė atskaitos parametro vert ė; 
n ver čių skaičius. 
1.2.30. Bendras angliavandenili ų kiekis (THC) – naudojant liepsnin ės joniza­
cijos detektori ų (FID) nustatyt ų visų lakiųjų komponent ų suma.  
1.2.31. Susietinas – galimyb ė nenutrūkstama palyginim ų grandine susieti 
matavimą arba rodmen į su žinomu ir bendrai sutartu standartu.  
1.2.32. Transformacijos trukm ė – laiko skirtumas tarp koncentracijos ar srauto 
pokyčio (t  0 ) atskaitos taške ir sistemos atsako, sudaran čio 50 proc. 
galutinio rodmens (t  50 ). 
1.2.33. Analizatoriaus tipas – grup ė to paties gamintojo pagamint ų analiza­
torių, kurių naudojimas paremtas identišku vieno konkretaus dujinio 
komponento koncentracijos arba kiet ųjų dalelių kiekio nustatymo 
principu.  
1.2.34. Išmetam ųjų dujų masės srauto matuoklio tipas – grup ė to paties 
gamintojo pagamint ų išmetam ųjų dujų masės srauto matuokli ų, 
kuriuose naudojamas vienodo vidinio skersmens vamzdelis ir kuri ų 
naudojimas paremtas identišku išmetam ųjų dujų masės srauto nusta ­
tymo principu.  
1.2.35. (Tinkamumo) patvirtinimas – nešiojamosios išmetam ųjų teršalų mata­
vimo sistemos tinkamo montavimo bei jos funkcionalumo ir naudojant 
vieną ar kelis nesusietinus išmetam ųjų dujų masės srauto matuoklius 
išmatuotų arba pagal jutikli ų ar ECU signalus apskai čiuotų išmeta­
mųjų dujų masės srauto rodmen ų tikslumo įvertinimas.  
1.2.36. Patikra – įvertinimo procesas siekiant nustatyti, ar išmatuota ar apskai ­ 
čiuota analizatoriaus, srauto matuoklio arba jutiklio galia arba iš ėjimo 
signalas atitinka atskaitos signal ą, neviršijant vienos ar keli ų iš anksto 
nustatytų priimtinumo rib ų. 
1.2.37. Nulis – analizatoriaus, srauto matuoklio ar jutiklio kalibravimas, 
siekiant užtikrinti tiksl ų atsaką į nulio signal ą. 
1.2.38. Nulinis atsakas – vidutinis atsakas į nulio signal ą per ne trumpesn į 
negu 30 sekundži ų laiko tarpsn į. 
1.2.39. Nulinio atsako poslinkis – skirtumas tarp vidutinio atsako į nulinį 
signalą ir faktinio nulio signalo, išmatuoto per apibr ėžtą laiko tarpsn į 
po to, kai, kalibruojant analizatori ų, srauto matuokl į ar jutikl į, buvo 
tiksliai nustatyta nulin ė vertė. ▼B
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 194  
1.2.40. Iš išor ės įkraunama hibridin ė elektrinė transporto priemon ė (OVC- 
HEV) – hibridin ė elektrinė transporto priemon ė, kurią galima įkrauti 
iš išorės šaltinio.  
1.2.41. Ne iš išor ės įkraunama hibridin ė elektrin ė transporto priemon ė 
(NOVC-HEV) – transporto priemon ė, kuri turi bent du skirtingus 
energijos keitiklius ir dvi skirtingas energijos kaupimo sistemas, 
naudojamas transporto priemonei varyti, ir kurios negalima įkrauti iš 
išorės šaltinio.  
▼B 
1.3 Santrumpos  
Santrumpos paprastai žymi sutrumpinto termino vienaskaitos ir 
daugiskaitos formas.  
CH  4 — metanas  
CLD — chemiliuminescencinis detektorius  
CO — anglies monoksidas  
CO  2 — anglies dioksidas  
CVS — pastoviojo t ūrio ėminio ėmiklis  
DCT — transmisija su dviem sankabom  
ECU — variklio valdymo įtaisas  
EFM — išmetam ųjų dujų masės srauto 
matuoklis  
FID — liepsnin ės jonizacijos detektorius  
FS — visa skal ė 
GPS — Globalin ė padėties nustatymo sistema  
H 2 O — vanduo  
HC — angliavandeniliai  
HCLD — šildomas chemiliuminescencinis 
detektorius  
HEV — hibridin ė elektrin ė transporto prie ­
monė 
ICE — vidaus degimo variklis  
ID — identifikavimo numeris ar kodas  
SND — suskystintos naftos dujos  
MAW — slanki ųjų vidurkių intervalas  
maks. — didžiausia vert ė 
N 2 — azotas  
NDIR — nedisperguojantis infraraudonasis 
analizatorius  
NDUV — Nedisperguojantis ultravioletin ės 
spinduliuot ės analizatorius  
NEDC — naujasis Europos važiavimo ciklas  
GD — gamtin ės dujos  ▼M1
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 195  
NMC — angliavandenili ų be metano skyriklis  
NMC-FID — angliavandenili ų be metano skyriklis 
su liepsnos jonizacijos detektoriumi  
NMHC — angliavandeniliai be metano  
NO — azoto monoksidas  
Nr. — numeris  
NO  2 — azoto dioksidas  
NO  x — azoto oksidai  
NTE — neviršytinas  
O 2 — deguonis  
OBD — vidin ė diagnostikos sistema  
PEMS — nešiojamoji išmetam ųjų teršalų mata­
vimo sistema  
PHEV — į lizdą jungiamas hibridinis elektrinis 
automobilis  
KDK — kiet ųjų dalelių kiekis  
RDE — realiomis ( įprastinėmis) važiavimo 
sąlygomis išmetamas teršal ų kiekis  
RPA — santykinis teigiamas pagreitis  
SCR — selektyvioji katalizin ė redukcija  
SEE — standartin ė įverčio paklaida  
THC — bendras angliavandenili ų kiekis  
JT EEK — Jungtini ų Tautų Europos ekonomikos 
komisija  
VIN — transporto priemon ės identifikacinis 
numeris  
WLTC — pasaulin ė suderinta lengv ųjų trans­
porto priemoni ų bandymo proced ūra 
WWH-OBD — pasaulin ė suderinta OBD sistema  
2. BENDRIEJI REIKALAVIMAI  
2.1. Neviršytinos išmetam ųjų teršalų kiekio ribos  
Visą transporto priemon ės, kurios tipas patvirtintas pagal Reglament ą 
(EB) Nr. 715/2007, įprasto naudojimo laik ą jos išmetam ųjų teršalų 
kiekis, nustatytas pagal šio priedo reikalavimus atliekant bet kok į 
RDE bandym ą, turi būti ne didesnis kaip šios neviršytinos (NTE) 
vertės: 
▼M3 
NTE  pollutant ¼ CF  pollutant Ü EUROÄ6 ▼B
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 196  
čia EURO-6 – taikytina Reglamento (EB) Nr. 715/2007 I priedo 2 
lentelėje nustatyta euro 6 išmetam ųjų teršalų kiekio ribin ė vertė. 
2.1.1. Galutiniai atitikties koeficientai  
Atitinkamo teršalo atitikties koeficientas  CF  pollutant  apibrėžiamas taip:  
Teršalas  Azoto oksid ų 
(NO  x ) masė Kietųjų dalelių 
kiekis (KDK)  Anglies monok ­
sido (CO) (  1 ) 
masė Bendras 
angliavandenili ų 
kiekis (THC)  Bendros 
angliavandenili ų ir azoto 
oksidų masės suma 
(THC + NO  x ) 
CF pollutant  ►M3 1 + 
No x paklai- 
da, čia 
NO  x paklai- 
da = 0,43 ◄ ►M1 1 + KDK  
paklaida , kur 
KDK  paklaida 
= 0,5 ◄ — —  —  
( 1 ) Išmetamas CO kiekis matuojamas ir registruojamas atliekant RDE bandymus. 
Paklaida – kriterijus, kur į taikant atsižvelgiama į papildomas matavimo neapibr ėžtis dėl PEMS įrangos, kurios kasmet 
persvarstomos ir patikslinamos atsižvelgiant į pagerėjusią PEMS proced ūros kokyb ę ar technin ę pažangą. 
►M1 KDK paklaida – parametras, kur į taikant atsižvelgiama į papildomas matavimo neapibr ėžtis dėl PEMS KDK 
įrangos; jis kasmet persvarstomas ir patikslinamas atsižvelgiant į pagerėjusią PEMS KDK proced ūros kokyb ę ar technin ę 
pažangą. ◄ 
2.1.2. Laikinieji atitikties koeficientai  
Nepaisant 2.1.1 punkto nuostat ų, gavus gamintojo prašym ą, 5 metus ir 
4 mėnesius po Reglamento (EB) Nr. 715/200710 straipsnio 4 ir 5 
dalyse nurodyt ų datų išimties tvarka galima taikyti šiuos laikinuosius 
atitikties koeficientus:  
Teršalas  Azoto oksid ų 
(NO  x ) masė Kietųjų dalelių 
kiekis (KDK)  Anglies 
monoksido 
(CO) (  1 ) masė Bendras 
angliavandenili ų 
kiekis (THC)  Bendros 
angliavandenili ų ir azoto 
oksidų masės suma 
(THC + NO  x ) 
CF pollutant  2,1 ►M1 1 + KDK  
paklaida , kur 
KDK  paklaida 
= 0,5 ◄ — —  —  
( 1 ) Išmetamas CO kiekis matuojamas ir registruojamas atliekant RDE bandymus.  
►M1 KDK paklaida – parametras, kur į taikant atsižvelgiama į papildomas matavimo neapibr ėžtis dėl PEMS KDK 
įrangos; jis kasmet persvarstomas ir patikslinamas atsižvelgiant į pagerėjusią PEMS KDK proced ūros kokyb ę ar technin ę 
pažangą. ◄ 
Į transporto priemon ės atitikties sertifikat ą įtraukiamas įrašas apie 
laikinųjų atitikties koeficient ų taikymą. 
▼M3 
Jei tipo patvirtinimas suteikiamas taikant ši ą išimtį, didžiausioji RDE 
vertė nedeklaruojama.  
2.1.3. Gamintojas patvirtina atitikt į 2.1 punktui užpildydamas 9 pried ėlyje 
pateiktą sertifikat ą. Atitiktis tikrinama pagal eksploatuojam ų trans­
porto priemoni ų atitikties patikros taisykles.  ▼B
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 197  
2.2. Pagal š į priedą suteikiant tipo patvirtinim ą ir per transporto priemon ės 
eksploatavimo laik ą privalomi RDE bandymai reiškia atitikties 2.1 
punkte nustatytam reikalavimui prielaid ą. Preziumuojama atitiktis 
gali būti iš naujo įvertinta atlikus papildomus RDE bandymus.  
2.3. Valstyb ės narės užtikrina, kad, taikant nacionaliniuose teis ės aktuose 
nustatytas proced ūras ir naudojant PEMS, transporto priemones b ūtų 
galima išbandyti valstybiniuose keliuose laikantis vietos keli ų eismo 
teisės taisyklių ir saugos reikalavim ų. 
2.4. Gamintojai užtikrina, kad nepriklausomi subjektai, naudodami PEMS, 
galėtų išbandyti transporto priemones valstybiniuose keliuose, pvz., 
parūpindami tinkamus išmetimo vamzdži ų adapterius, suteikdami 
prieigą prie ECU signal ų ir imdamiesi reikiam ų administracini ų prie­
monių. ►M1 ►C1 Jeigu pagal š į reglament ą atlikti atitinkamo 
PEMS bandymo nereikia, gamintojas gali imti panaš ų į Reglamento 
(EB) Nr. 715/2007 7 straipsnio 1 dalyje numatyt ą pagrįstą 
mokestį. ◄ ◄ 
3. ATLIKTINAS PEMS BANDYMAS  
▼M2 
3.1. Toliau pateikti reikalavimai taikomi 3 straipsnio 11 dalies antroje 
pastraipoje nurodytiems PEMS bandymams.  
▼M3 
3.1.0. 2.1 punkto reikalavimai turi b ūti įvykdyti miesto atkarpoje ir viso 
maršruto metu, kai naudojama PEMS, bandomosios transporto prie ­
monės išmetamas teršal ų kiekis apskai čiuojamas pagal 4 ir 6 pried ė­
lius ir visuomet turi b ūti ne didesnis už neviršytin ą (NTE) 
(M RDE,k  ≤ NTE  pollutant  ). 
_______  
▼B 
3.1.1. Suteikiant tipo patvirtinim ą išmetamųjų dujų masės srautas nustatomas 
nepriklausomai nuo transporto priemon ės veikiančia matavimo įranga, 
ir šiuo tikslu nenaudojami jokie transporto priemon ės ECU duomenys. 
Su tipo tvirtinimo proced ūra nesusijusiais atvejais gali b ūti naudojami 
kiti išmetam ųjų dujų masės srauto nustatymo metodai, kaip nustatyta 
2 priedėlio 7.2 punkte.  
▼M3 
3.1.2. Jei, atliekant tipo patvirtinimo bandymus, duomen ų kokybės patikra 
patvirtinimo institucijai n ėra priimtina ir jei pagal 1 ir 4 pried ėlius 
atlikto PEMS bandymo rezultat ų tinkamumo patvirtinimui ji nepri ­
taria, patvirtinimo institucija bandym ą gali laikyti negaliojan čiu. 
Tokiu atveju patvirtinimo institucija užregistruoja bandymo duomenis 
ir nurodo jo paskelbimo negaliojan čiu priežastis.  ▼B
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 198  
3.1.3. RDE bandymo informacijos pateikimas ir platinimas  
▼B 
3.1.3.1. Pagal 8 pried ėlį gamintojo parengta technin ė ataskaita pateikiama 
patvirtinimo institucijai.  
▼M1 
3.1.3.2. Gamintojas užtikrina, kad 3.1.3.2.1 punkte išvardyta informacija b ūtų 
nemokamai pateikiama viešoje svetain ėje, kurioje vartotojui nereik ėtų 
atskleisti savo tapatyb ės ar registruotis. Gamintojas nuolat informuoja 
Komisiją ir tipo patvirtinimo institucijas apie šios svetain ės vietą. 
▼M3 
3.1.3.2.1. Svetain ėje turi b ūti įmanoma pagrindin ėje duomen ų bazėje atlikti 
paiešką su pakaitos simboliais pagal vien ą ar kelis iš ši ų parametr ų: 
markę, tipą, variantą, versiją, komercin į pavadinim ą arba tipo patvir ­
tinimo numer į, kaip nurodyta atitikties sertifikate pagal Direktyvos 
(EB) Nr. 2007/46/EB IX pried ą 
Toliau apib ūdinta informacija turi b ūti pateikiama apie kiekvien ą 
transporto priemon ę, atliekant bet koki ą paiešką: 
— PEMS šeimos, kuriai ta transporto priemon ė priklauso, identifika ­
torius, II priedo 5 pried ėlyje pateiktoje 1 lentel ėje, kurioje nusta ­
tomas 1 skaidrumo aprašas, nurodytas tre čiuoju numeriu;  
— deklaruotos didžiausiosios RDE išmetam ųjų teršalų kiekio vert ės, 
nurodytos Direktyvos 2007/46/EB IX priede nustatyto atitikties 
sertifikato 48.2 punkte.  
▼M1 
_______  
▼B 
3.1.3.3. Gav ęs prašym ą, gamintojas per 30 dien ų visoms suinteresuotosioms 
šalims nemokamai pateikia 3.1.3.1 punkte nurodyt ą techninę ataskaitą. 
3.1.3.4. Gavusi prašym ą, tipo patvirtinimo institucija per 30 dien ų nuo 
prašymo gavimo dienos pateikia 3.1.3.1 ir 3.1.3.2 punktuose išvardyt ą 
informacij ą. Tipo patvirtinimo institucija gali nustatyti pagr įstą ir 
proporcing ą mokestį, kuris neatgrasyt ų pagrįstų interesų turinčio 
paklausėjo nuo prašymo suteikti atitinkamos informacijos pateikimo 
arba kuris b ūtų didesnis negu institucijos vidaus s ąnaudos, patiriamos 
pateikiant prašom ą informacij ą. 
4. BENDRIEJI REIKALAVIMAI  
4.1. Įprastomis važiavimo s ąlygomis išmetam ų teršalų kiekis pagrin ­
džiamas su transporto priemon ėmis atliekant bandymus keliuose, 
taikant įprastus važiavimo ciklus, s ąlygas ir apkrovas. RDE bandymas 
atliekamas tokiomis pat s ąlygomis, kokios susidaro transporto priemo ­
nėms važiuojant įprastais maršrutais ir taikant įprastą jų apkrovą. ▼M3
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 199  
4.2. Nor ėdamas, kad b ūtų suteiktas tipo patvirtinimas, gamintojas tipo 
patvirtinimo institucijai turi įrodyti, kad pasirinkta transporto prie ­
monė, važiavimo ciklai, s ąlygos ir apkrovos yra b ūdingos PEMS 
bandymų šeimai. 5.1 ir 5.2 punktuose išd ėstyti apkrovos ir aplinkos 
sąlygų reikalavimai turi b ūti taikomi iš anksto, kad b ūtų nustatyta, ar 
RDE bandymui s ąlygos yra tinkamos.  
▼M1 
4.3. Tipo patvirtinimo institucija pasi ūlo bandymo maršrut ą 6 punkto 
reikalavimus atitinkan čiomis miesto, užmies čio ir greitkelio s ąly­
gomis. Planuojant maršrut ą, miesto, užmies čio ir greitkelio atkarpos 
turi būti pasirenkamos remiantis topografiniu žem ėlapiu. Maršruto 
miesto atkarpoje tur ėtų būti važiuojama miesto keliais, kuriuose nusta ­
tyta 60 km/h ar mažesn ė greičio riba. Jeigu maršruto miesto atkarpoje 
tam tikrą laiką reikia važiuoti keliais, kuriuose grei čio riba yra didesn ė 
negu 60 km/h, transporto priemon ė turi važiuoti ne didesniu kaip 
60 km/h grei čiu. 
▼B 
4.4. Jeigu transporto priemon ės ECU duomen ų rinkimas daro įtaką trans­
porto priemon ės išmetam ųjų teršalų kiekiui ir eksploatacin ėms charak ­
teristikoms, visa PEMS bandymo grup ė, kuriai priskiriama 7 pried ė­
lyje apibr ėžta transporto priemon ė, laikoma neatitinkan čia reikala ­
vimų. Toks poveikis laikomas Reglamento (EB) Nr. 715/2007 3 
straipsnio 10 punkte apibr ėžtu „išderinimo įtaisu“.  
▼M3 
4.5. Siekiant išmetam ųjų teršalų kiekį maršrutų metu įvertinti ir įšilusio 
variklio paleidimo s ąlygomis, bandymas su tam tikru 7 pried ėlio 
4.2.8 punkte nurodytu kiekvienos PEMS bandym ų šeimos transporto 
priemonių skaičiumi turi b ūti atliktas nekondicionuojant j ų prieš 
bandymą, kaip apib ūdinta 5.3 punkte, o su įšilusiu varikliu, variklio 
aušinamojo skys čio ir (arba) variklio alyvos temperat ūrai esant 
didesnei nei 70 °C.  
4.6. D ėl tipo patvirtinimo RDE bandym ų tipo patvirtinimo institucija 
tiesioginės patikros arba patvirtinam ųjų įrodymų (pvz., nuotrauk ų, 
įrašų) analizės būdu gali patikrinti, ar taikoma bandymo konfig ūracija 
ir naudojama bandymo įranga atitinka 1 ir 2 pried ėlių reikalavimus.  
4.7. Programin ės priemon ės tiekėjas arba tipo patvirtinimo institucija 
patikrina maršruto tinkamumui patikrinti ir išmetam ųjų teršalų 
kiekiams apskai čiuoti pagal 4, 5, 6, 7a ir 7b pried ėlių nuostatas 
naudojamos programin ės priemon ės atitiktį reikalavimams. Jei tokia 
programin ė priemon ė yra PEMS priemon ės sudedamoji dalis, tinka ­
mumo įrodymas pateikiamas kartu su pastar ąja priemone.  
▼B 
5. RIBIN ĖS SĄLYGOS  
5.1. Transporto priemon ės apkrova ir bandymo mas ė 
5.1.1. Transporto priemon ės pagrindin ę masę sudaro vairuotojas, bandymo 
stebėtojas (jeigu šis reikalavimas taikomas) ir bandymo įranga, įskai­
tant montavimo ir energijos tiekimo įtaisus.  ▼M3
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 200  
5.1.2. Atliekant bandym ą, nauding ąją masę leidžiama šiek tiek padidinti 
taikant papildom ą masę, jei bendra pagrindin ės ir papildomos mas ės 
suma neviršija 90 proc. „keleivi ų masės“ ir „naudingosios krovinio 
masės“, apibrėžtos Komisijos reglamento (ES) Nr. 1230/2012 (*) 2 
straipsnio 19 ir 21 punktuose.  
___________  
(*) 2012 m. gruodžio 12 d. Komisijos reglamentas (ES) Nr. 
1230/2012, kuriuo įgyvendinamas Europos Parlamento ir Tarybos 
reglamentas (EB) Nr. 661/2009 d ėl variklini ų transporto prie ­
monių, jų priekabų ir joms skirt ų sistemų, sudėtinių dalių bei 
atskirų techninių mazgų tipo patvirtinimo, atsižvelgiant į jų bend­
rąją saugą, reikalavim ų ir iš dalies kei čiama Europos Parlamento 
ir Tarybos direktyva 2007/46/EB (OL L 353, 2012 12 21, p. 31).  
5.2. Aplinkos oro s ąlygos  
▼M1 
5.2.1. Bandymas atliekamas šiame skirsnyje nustatytomis aplinkos oro s ąly­
gomis. Aplinkos oro s ąlygų parametr ų verčių diapazonas laikomas 
„išplėstiniu“, jeigu bent viena iš temperat ūros ir altitud ės sąlygų yra 
išplečiama. Korekcinis koeficientas d ėl išplėstų temperat ūros ir alti ­
tudės sąlygų turi būti taikomas tik kart ą. Jeigu s ąlygos, kuriomis 
atliekama bandymo dalis arba jis visas, neatitinka įprastinių arba 
išplėstų sąlygų, bandymas turi b ūti laikomas negaliojan čiu. 
▼B 
5.2.2. Vidutinio aukš čio diapazono s ąlygos: altitud ė mažesnė negu 700 
metrų virš jūros lygio arba jam lygi.  
5.2.3. Išpl ėstinio aukš čio diapazono s ąlygos: altitud ė didesnė negu 700 
metrų virš jūros lygio ir mažesn ė negu 1300 metr ų virš jūros lygio 
arba jam lygi.  
▼M1 
5.2.4. Vidutinio temperat ūros diapazono s ąlygos: aukštesn ė negu 273,15 K 
(0 °C) arba jai lygi ir žemesn ė negu 303,15 K (30 °C) arba jai lygi.  
5.2.5. Išpl ėstinio temperat ūros diapazono s ąlygos: aukštesn ė negu 266,15 K 
(– 7 °C) arba jai lygi, žemesn ė negu 273,15 K (0 °C) arba aukštesn ė 
negu 303,15 K (30 °C) ir žemesn ė negu 308,15 K (35 °C) arba jai 
lygi. 
5.2.6. Nukrypstant nuo 5.2.4 ir 5.2.5 punkt ų nuostatų, nuo 2.1 punkte nusta ­
tytos privalomo NTE išmetam ųjų teršalų kiekio ribini ų verčių taikymo 
pradžios ir dar penkerius metus ir keturis m ėnesius nuo Reglamento 
(EB) Nr. 715/2007 10 straipsnio 4 ir 5 dalyse nustatyt ų datų viduti­
niam diapazonui priskiriama žemesn ė temperat ūra turi būti aukštesn ė 
negu 276,15 K (3 °C) arba jai lygi, o išpl ėstiniam diapazonui priski ­
riama žemesn ė temperat ūra turi b ūti aukštesn ė negu 271,15 K 
(– 2 °C) arba jai lygi.  
5.3. Transporto priemon ės kondicionavimas prieš bandym ą neįšilusio 
variklio paleidimo s ąlygomis  
Prieš atliekant RDE išmetam ųjų teršalų kiekio bandym ą, transporto 
priemonė turi būti kondicionuojama tokiu b ūdu: 
Po mažiausiai 30 min. trunkan čio važiavimo transporto priemon ė, 
kurios durel ės ir variklio dangtis uždaryti, pastatoma stov ėjimo vietoje 
ir 5.2.2–5.2.6 punktuose nustatytomis vidutini ų arba išpl ėstinių 
aukščio ir temperat ūros diapazon ų sąlygomis paliekama 6–56 
valandas stov ėti su išjungtu varikliu. Tur ėtų būti vengiama ekstre ­
malių oro sąlygų (smarkaus snygio, audros, krušos) ir pernelyg dideli ų 
dulkių kiekių poveikio. Prieš pradedant bandym ą turi būti patikrinta, 
ar nėra transporto priemon ės ir įrangos gedim ų ir įspėjamųjų signalų, 
kurie rodyt ų, kad transporto priemon ės ar įrangos veikimas yra 
sutrikęs. ▼B
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 201  
5.4. Dinamin ės sąlygos  
Dinaminės sąlygos apima kelio nuolydžio, priešinio v ėjo, važiavimo 
dinamikos (greit ėjimo, lėtėjimo) ir pagalbini ų sistemų poveikį bando­
mosios transporto priemon ės energijos s ąnaudoms ir išmetam ųjų 
teršalų kiekiui. Dinamini ų sąlygų tinkamumo patikra atliekama 
užbaigus bandym ą ir naudojant užregistruotus PEMS duomenis. Ši 
patikra atliekama dviem toliau aprašytais etapais.  
▼M3 
5.4.1. Važiavimo dinamikos perteklius arba nepakankamumas įveikiant 
maršrutą tikrinamas taikant 7a pried ėlyje aprašytus metodus.  
5.4.2. Jeigu patikrinus pagal 5.4.1 punkt ą maršrutas pripaž įstamas tinkamu, 
turi būti taikomi 5, 7a ir 7b pried ėliuose nustatyti bandymo s ąlygų 
tinkamumo patikros metodai.  
▼B 
5.5. Transporto priemon ės būklė ir eksploatavimas  
▼M3 
5.5.1. Oro kondicionavimo sistema ir kiti pagalbiniai įtaisai turi b ūti naudo­
jami taip, kaip jie įprastai būna numatyti naudoti realiomis važiavimo 
keliu sąlygomis. Visi naudojimo b ūdai turi b ūti aprašyti dokumen ­
tuose. Naudojant oro kondicionavimo arba šildymo sistem ą, transporto 
priemonės langai turi b ūti uždaryti.  
▼M1 
5.5.2. Transporto priemon ės, kuriose įrengtos periodiškai regeneruojamos 
sistemos  
5.5.2.1. Periodiškai regeneruojamos sistemos apibr ėžtos XXI priedo 3.8.1 
punkte.  
▼M3 
5.5.2.2. Visi rezultatai pakoreguojami taikant K  i koeficientus arba K  i 
užskaitas, nustatytus pagal XXI priedo 6 papildomo priedo 1 pried ė­
lyje nustatytas transporto priemoni ų, kuriose yra įrengtos periodiškai 
regeneruojamos sistemos, tipo patvirtinimo proced ūras. K  i koeficientas 
arba K  i užskaita taikoma galutiniams rezultatams, gautiems atlikus 
įvertinimą pagal 6 pried ėlį. 
5.5.2.3. Jeigu išmetam ųjų teršalų kiekiai neatitinka 3.1.0 punkto reikalavim ų, 
turi būti patikrinta, ar įvyko regeneravimas. Tikrinant, ar įvyko rege ­
neravimas, gali b ūti remiamasi ekspert ų vertinimu, pagr įstu kryžmine 
kelių iš paskesni ų šių signalų, – o tai gali b ūti išmetam ųjų dujų 
temperatūros, KDK, CO  2 , O 2 matavimų, vertinam ų kartu su transporto 
priemonės greičiu ir pagrei čiu, – koreliacija. Jei transporto priemon ėje 
yra įdiegta II priedo 5 pried ėlyje pateiktoje 1 lentel ėje nustatytame 1 
skaidrumo apraše deklaruota regeneravimo atpažinimo funkcija, ji turi 
būti naudojama regeneravimo faktui nustatyti. Be to, II priedo 5 prie ­
dėlyje pateiktoje 1 lentel ėje nustatytame 1 skaidrumo apraše gamin ­
tojas turi deklaruoti proced ūrą, reikaling ą regeneravimui užbaigti. 
Gamintojas gali patarti, kaip atpažinti, ar įvyko regeneravimas, kai 
nėra signalo.  
Jeigu atliekant bandym ą įvyko regeneravimas, turi b ūti patikrinta, ar 
bandymo rezultatas, kuriam netaikomas nei Ki koeficientas, nei Ki 
užskaita, atitinka 3.1.0 punkto reikalavimus. Jeigu nustatomas išmeta ­
mųjų teršalų kiekis neatitinka reikalavim ų, bandymas turi b ūti 
paskelbtas negaliojan čiu ir vien ą kartą atliktas pakartotinai. Prieš 
pradedant antr ąjį bandym ą, užbaigiamas regeneravimas ir stabiliza ­
vimas ne trumpesniu kaip 1 val. važiavimo laikotarpiu. Antrasis 
bandymas laikomas galiojan čiu, net jei jo metu įvyksta regeneravimas.  ▼B
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 202  
5.5.2.4. Net jei transporto priemon ė atitinka 3.1.0 punkto reikalavimus, pagal 
5.5.2.3 punkt ą gali būti patikrinama, ar įvyko regeneravimas. Jeigu 
regeneravimo fakt ą galima įrodyti, tipo patvirtinimo institucijai 
sutikus, galutiniai rezultatai gali b ūti apskaičiuojami netaikant nei Ki 
koeficiento, nei Ki užskaitos.  
_______  
5.5.3. OVC-HEV transporto priemon ės gali būti bandomos bet kokiu pasi ­
renkamu režimu, įskaitant baterijos įkrovos režim ą. 
5.5.4. Transporto priemon ės aerodinamin ėms savyb ėms įtakos turintys 
pakeitimai, išskyrus PEMS įrengimą, neleidžiami.  
5.5.5. Siekiant neigiam ų arba teigiam ų bandymo rezultat ų, bandomosiomis 
transporto priemon ėmis neturi b ūti važiuojama ekstremaliu režimu, 
kuris neatitinka įprastų eksploatavimo s ąlygų. Prireikus atitiktis 
įprastam važiavimui gali b ūti tikrinama remiantis ekspert ų vertinimu, 
atliekamu tipo patvirtinimo institucijos arba jos vardu ir pagr įstu kryž­
mine keli ų matavim ų, kurie gali tur ėti įtakos išmetam ųjų dujų srautui, 
temperatūrai, CO  2 , O  2 kiekiui ir t. t., vertinam ų kartu su transporto 
priemonės greičiu, greitėjimu ir GPS duomenimis, taip pat galb ūt su 
kitais transporto priemon ės duomen ų parametrais, pvz., variklio s ūkių 
skaičiumi, pavara, akceleratoriaus pedalo pad ėtimi ir t. t., koreliacija.  
5.5.6. Transporto priemon ės mechanin ė būklė turi būti gera, prieš bandym ą 
transporto priemon ė turi būti įvažinėta ir ja turi b ūti nuvažiuota bent 
3 000 km. Turi b ūti užregistruojama RDE bandymams naudojamos 
transporto priemon ės rida ir eksploatavimo trukm ė. 
▼B 
6. MARŠRUTUI TAIKOMI REIKALAVIMAI  
6.1. Važiavimo atkarpos mieste, užmiestyje ir greitkeliu, suskirstytos pagal 
akimirkin į greitį, kaip aprašyta 6.3–6.5 punktuose, nurodomos kaip 
viso maršruto atstumo procentin ės dalys.  
▼M3 
6.2. Maršruto pradžioje visada važiuojama mieste, po to – užmiestyje ir 
greitkelyje, atsižvelgiant į 6.6 punkte nustatytas atkarpas. Mieste, 
užmiestyje ir greitkelyje važiuojama be pertraukos, kaip nustatyta 
6.12 punkte, ta čiau taip pat gali b ūti važiuojama maršrutu, kuris prasi ­
deda ir baigiasi tame pa čiame taške. Į važiavim ą užmiestyje galima 
įterpti trumpas važiavimo miesto teritorija atkarpas, jeigu važiuojama 
per miesto rajonus. Į važiavim ą greitkeliu galima įterpti trumpas 
važiavimo mieste ar užmiestyje atkarpas, pvz., kai važiuojama per 
kelių mokesčio mokėjimo punktus arba tomis atkarpomis, kuriose 
vykdomi kelio darbai.  
▼B 
6.3. Važiuojant mieste transporto priemon ės greičio vertė nebūna didesn ė 
negu 60 km/h.  ▼M3
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 203  
6.4. Važiuojant užmiestyje transporto priemon ės greičio vertė būna 
didesnė negu 60 km/h, bet neb ūna didesn ė negu 90 km/h. N2 katego ­
rijos transporto priemoni ų, kuriose pagal Direktyv ą 92/6/EEB įrengtas 
transporto priemon ės greitį iki 90 km/h ribojantis įtaisas, grei čio vertė 
važiuojant užmiestyje b ūna didesn ė negu 60 km/h, bet neb ūna didesn ė 
negu 80 km/h.  
6.5. Važiuojant greitkeliu transporto priemon ės greičio vertė būna didesn ė 
negu 90 km/h. N2 kategorijos transporto priemoni ų, kuriose pagal 
Direktyvą 92/6/EEB įrengtas transporto priemon ės greitį iki 90 km/h 
ribojantis įtaisas, grei čio vertė važiuojant greitkeliu b ūna didesn ė negu 
80 km/h.  
▼B 
6.6. Maršrut ą sudaro apytikriai 34 proc. važiavimo mieste, 33 proc. važia ­
vimo užmiestyje ir 33 proc. važiavimo greitkeliu, važiavimo atkarpas 
suskirstant pagal 6.3–6.5 punktuose nurodytas grei čio vertes. „Apytik ­
riai“, palyginti su nurodytaisiais procentiniais vienetais, sudaro 
±10 proc. diapazon ą. Tačiau važiavimo mieste atkarpa neturi b ūti 
mažesnė negu 29 proc. viso maršruto ilgio.  
6.7. Transporto priemon ės greitis paprastai neturi viršyti 145 km/h. 
Važiuojant greitkeliu didžiausi ą greitį galima viršyti ne daugiau kaip 
15 km/h, ta čiau ne ilgiau nei 3 proc. važiavimo greitkeliu trukm ės. 
Atliekant PEMS bandym ą, neatsižvelgiant į kitus teisinius padarinius, 
paisoma vietini ų važiavimo grei čio apribojim ų. Jeigu b ūtų pažeisti 
vietiniai grei čio apribojimai, PEMS bandymo rezultatai d ėl to savaime 
nebūtų laikomi negaliojan čiais. 
▼M1 
6.8. Vidutinis važiavimo maršruto miesto atkarpa greitis ( įskaitant susto ­
jimus) tur ėtų būti 15–40 km/h. Sustojimo tarpsniai, kai transporto 
priemonės greitis yra mažesnis kaip 1 km/h, turi sudaryti 6–30 % 
važiavimo mieste trukm ės. Važiuojant mieste gali b ūti keli 10 sekun ­
džių ar ilgesni sustojimo tarpsniai. Ta čiau atskir ų sustojimo tarpsni ų 
trukmė neturi b ūti ilgesnė negu 300 sekundži ų iš eilės; priešingu 
atveju važiavimo rezultatai laikomi negaliojan čiais. 
6.9. Važiuojant greitkeliu grei čio intervalas turi tinkamai apr ėpti greičio 
intervalą nuo 90 ir iki bent 110 km/h. Transporto priemon ė didesniu 
negu 100 km/h grei čiu turi važiuoti bent 5 minutes.  
M2 kategorijos transporto priemoni ų, kuriose pagal Direktyv ą 
92/6/EEB įrengtas transporto priemon ės greitį iki 100 km/h ribojantis 
įtaisas, grei čio intervalas važiuojant greitkeliu turi tinkamai apr ėpti 
greičio interval ą nuo 90 iki 100 km/h. Transporto priemon ė didesniu 
negu 90 km/h grei čiu turi važiuoti bent 5 minutes.  
N2 kategorijos transporto priemoni ų, kuriose pagal Direktyv ą 
92/6/EEB įrengtas transporto priemon ės greitį iki 90 km/h ribojantis 
įtaisas, grei čio intervalas važiuojant greitkeliu turi tinkamai apr ėpti 
greičio interval ą nuo 80 iki 90 km/h. Transporto priemon ė didesniu 
negu 80 km/h grei čiu turi važiuoti bent 5 minutes.  
▼B 
6.10. Važiavimo trukm ė turi būti 90–120 minu čių. ▼M1
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 204  
6.11. Važiavimo maršrutu pradžios vietos ir jo pabaigos vietos aukštis virš 
jūros lygio negali skirtis daugiau nei 100 m. Be to, proporcingasis 
suminis teigiamas aukš čio pokytis visame maršrute ir jo miesto atkar ­
poje, nustatytoje pagal 4.3 punkt ą, turi būti mažesnis nei 1 200 m 
100 km ir turi b ūti nustatomas vadovaujantis 7b pried ėliu. 
▼B 
6.12. Kiekvienos važiavimo mieste, užmiestyje ir greitkeliu atkarpos ilgis 
neturi būti trumpesnis negu 16 km.  
▼M1 
6.13. Vidutinis važiavimo greitis ( įskaitant sustojimus) 4 pried ėlio 4 punkte 
apibrėžtu šaltojo paleidimo tarpsniu turi b ūti 15–40 km/h. Didžiausias 
greitis šaltojo paleidimo tarpsniu neturi viršyti 60 km/h.  
▼B 
7. EKSPLOATAVIMO REIKALAVIMAI  
7.1. Maršrutas parenkamas taip, kad bandymas neb ūtų nutraukiamas ir 
duomenys, siekiant užtikrinti 6.10 punkte apibr ėžtą trumpiausi ą 
bandymo trukm ę, būtų registruojami nenutr ūkstamai.  
7.2. Naudojant PEMS elektros energija turi b ūti tiekiama iš išorinio ener ­
gijos šaltinio, o ne iš tokio šaltinio, kuris energij ą tiesiogiai ar netie ­
siogiai gauna iš bandomosios transporto priemon ės variklio.  
7.3. PEMS įranga turi b ūti įmontuojama taip, kad poveikis transporto 
priemonės išmetam ųjų teršalų kiekiui arba jos veikimo charakteristi ­
koms, arba šiems abiem dalykams b ūtų kuo mažesnis. Tur ėtų būti 
imamasi priemoni ų siekiant kuo labiau sumažinti įmontuojamos 
įrangos mas ę ir galim ą bandomosios transporto priemon ės aerodina ­
minių savybių pakeitim ą. Transporto priemon ės naudingoji apkrova 
turi atitikti nurodyt ąją 5.1 punkte.  
7.4. RDE bandymai turi b ūti atliekami darbo dienomis, kurios S ąjungoje 
nustatytos Tarybos reglamentu (EEB, Euratomas) Nr. 1182/71 (*).  
___________  
(*) 1971 m. birželio 3 d. Tarybos reglamentas (EEB, Euratomas) 
Nr. 1182/71, nustatantis terminams, datoms ir laikotarpiams 
taikytinas taisykles (OL L 124, 1971 6 8, p. 1).  
7.5. RDE bandymai turi b ūti atliekami keliuose ir gatv ėse su danga (pvz., 
važiavimas bekele n ėra leidžiamas).  
▼M3 
7.6. Pradedant bandym ą, kaip nustatyta 1 pried ėlio 5.1 punkte, transporto 
priemonė turi pajud ėti iš vietos per 15 sekundži ų. Per visą 4 priedėlio 
4 punkte nustatyt ą šaltojo paleidimo tarpsn į transporto priemon ė turi 
sustoti kaip įmanoma grei čiau, bet ne v ėliau kaip po 90 sekundži ų. 
Jeigu atliekant bandym ą variklis užg ęsta, jį galima v ėl užvesti, ta čiau 
ėminių ėmimas neturi b ūti nutraukiamas. Jeigu atliekant bandym ą 
variklis užgesinamas, ėminių ėmimas neturi b ūti nutraukiamas.  
▼B 
8. TEPAMOJI ALYVA, DEGALAI IR REAGENTAS  
8.1. Atliekant RDE bandym ą naudojami degalai, tepalas ir reagentas (jeigu 
taikoma) turi atitikti gamintojo nurodytas specifikacijas, kuri ų turi 
laikytis transporto priemon ės naudotojas.  ▼M1
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 205  
8.2. Jei RDE bandymo rezultatas yra neigiamas, turi b ūti paimami ir s ąly­
gomis, kuriomis b ūtų užtikrinama, kad ėminys išlikt ų nepakitęs, ne 
trumpiau kaip 1 metus saugomi degal ų, tepalo ir reagento (jei taiky ­
tina) ėminiai. Išanalizavus ėminius, juos galima išmesti.  
▼B 
9. IŠMETAM ŲJŲ TERŠAL Ų KIEKIS IR MARŠRUTO ĮVERTI­
NIMAS  
9.1. Bandymas atliekamas pagal šio priedo 1 pried ėlio nuostatas.  
▼M3 
9.2. Maršruto tinkamumas patikrinamas atliekant trij ų veiksmų procedūrą: 
A VEIKSMAS: patikrinama, ar maršrutas atitinka bendruosius reika ­
lavimus, ribines s ąlygas, maršrutui taikomus reikalavimus ir eksploa ­
tavimo reikalavimus, taip pat 4–8 punktuose nustatytas tepamosios 
alyvos, degal ų ir reagent ų specifikacijas;  
B VEIKSMAS: patikrinama, ar maršrutas atitinka 7a ir 7b pried ė­
liuose nustatytus reikalavimus;  
C VEIKSMAS: patikrinama, ar maršrutas atitinka 5 pried ėlyje nusta ­
tytus reikalavimus.  
Procedūros veiksmai išsamiai pavaizduoti 1 paveiksle.  
1 pav  
Maršruto tinkamumo patikra
  
Jeigu bent vienas iš ši ų reikalavim ų neįvykdomas, maršrutas paskel ­
biamas netinkamu.  
▼B 
9.3. Neleidžiama jungti važiuojant skirtingais maršrutais gaut ų duomenų 
arba keisti ar pašalinti važiuojant tam tikru maršrutu gaut ų duomenų, 
išskyrus 6.8 punkto nuostatas d ėl ilgų sustojim ų. ▼M3
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 206  
9.4. Pagal 9.2 punkt ą nustačius maršruto tinkamum ą, taikant 4 ir 6 prie ­
dėliuose nustatytus metodus, apskai čiuojami išmetam ųjų teršalų kiekio 
rezultatai. Išmetam ųjų teršalų kiekio skai čiavimai atliekami laikotarpiu 
nuo bandymo pradžios iki jo pabaigos, kaip atitinkamai nustatyta 1 
priedėlio 5.1 ir 5.3 punktuose.  
▼B 
9.5. Jeigu tam tikr ą laikotarp į aplinkos s ąlygų diapazonas pagal 5.2 punkt ą 
laikomas išpl ėstiniu, pagal 4 pried ėlį apskaičiuotas šiuo laikotarpiu 
išmestų teršalų kiekis dalijamas iš 1,6 ir tik tada vertinama atitiktis 
šio priedo reikalavimams. Ši nuostata netaikoma nustatant išmetamo 
anglies dioksido kiek į. 
▼M3 
9.6. 4 pried ėlio 4 punkte nustatyto šaltojo paleidimo metu išmetami 
dujinių teršalų ir kietųjų dalelių kiekiai įtraukiami į įprastą įvertinimą, 
atliekamą pagal 4, 5 ir 6 pried ėlius. Jeigu paskutines tris valandas iki 
bandymo transporto priemon ė buvo jam rengiama į 5.2 punkte nusta ­
tytą išplėstinį diapazon ą patenkan čios vidutin ės temperat ūros sąly­
gomis, 9.5 punkto nuostatos taikomos duomenims, gautiems šaltojo 
paleidimo metu, net jei važiavimo s ąlygos neatitinka išpl ėstinio 
temperatūros diapazono.  ▼M3
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 207  
1 priedėlis 
Transporto priemoni ų išmetam ųjų teršalų kiekio nustatymo nešiojam ąja 
išmetamųjų teršalų kiekio matavimo sistema (PEMS) bandymo proced ūra 
1. Įvadas  
Šiame pried ėlyje aprašyta lengv ųjų keleivini ų ir komercini ų transporto 
priemonių išmetam ųjų teršalų kiekio nustatymo nešiojam ąja išmetam ųjų 
teršalų kiekio matavimo sistema bandymo proced ūra. 
2. Simboliai, parametrai ir vienetai  
≤ — mažesnis arba lygus  
# — kiekis  
#/m  3 — kiekis kubiniam metrui  
% — procentas  
°C — Celsijaus skal ės laipsnis  
g — gramas  
g/s — gramai per sekund ę 
h — valanda  
Hz — hercas  
K — kelvinas  
kg — kilogramas  
kg/s — kilogramai per sekund ę 
km — kilometras  
km/h — kilometrai per valand ą 
kPa — kilopaskalis  
kPa/min — kilopaskaliai per minut ę 
l — litras  
l/min — litrai per minut ę 
m — metras  
m 3 — kubinis metras  
mg — miligramas  
min — minut ė 
p e — sumažintas sl ėgis [kPa]  
q vs — sistemos t ūrinis srautas [l/min]  
ppm — milijonin ė dalis  ▼B
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 208  
ppmC  1 — milijonin ė anglies ekvivalento dalis  
rpm — s ūkių skaičius per minut ę 
s — sekund ė 
V s — sistemos t ūris [l]  
3. Bendrieji reikalavimai  
3.1. PEMS  
Atliekant bandym ą naudojama PEMS, kuri ą sudaro 3.1.1–3.1.5 punktuose 
apibūdinti komponentai. Jeigu reikia, galima užtikrinti ryš į su transporto 
priemonės ECU siekiant nustatyti 3.2 punkte nurodytus atitinkamus 
variklio ir transporto priemon ės parametrus.  
3.1.1. Teršal ų koncentracijos išmetamosiose dujose nustatymo analizatoriai.  
3.1.2. Išmetam ųjų dujų masės srauto matavimo ar nustatymo matuoklis ar 
keletas matuokli ų arba jutiklis (-iai).  
3.1.3. Globalin ė padėties nustatymo sistema, taikoma nustatant transporto prie ­
monės padėtį, altitudę ir važiavimo greit į. 
3.1.4. Jeigu taikoma, aplinkos oro temperat ūros, santykinio dr ėgnio, oro sl ėgio 
ir transporto priemon ės greičio matavimo jutikliai ir kiti įtaisai, kurie n ėra 
transporto priemon ės komponentai.  
3.1.5. Nuo transporto priemon ės nepriklausomas energij ą PEMS tiekiantis 
šaltinis.  
3.2. Bandymo parametrai  
▼M3 
Šio priedėlio 1 lentel ėje nustatyti bandymo parametrai matuojami pastoviu 
1,0 Hz arba didesniu dažniu ir 1,0 Hz dažniu registruojami bei teikiami 
pagal 8 pried ėlio reikalavimus. Jei yra ECU parametrai, jie gali b ūti 
gaunami gerokai didesniu dažniu, ta čiau turi b ūti registruojami 1,0 Hz 
dažniu. PEMS analizatoriai, srauto matuokliai ir jutikliai turi atitikti 2 ir 
3 priedėliuose nustatytus reikalavimus.  
▼B 
1 lentelė 
Bandymo parametrai  
Parametras  Rekomenduojamas 
vienetas  Šaltinis (  8 ) 
▼M1 
THC koncentracija (  1 ), ( 4 ) ppm C  1 Analizatorius  
CH  4 koncentracija (  1 ), ( 4 ) ppm C  1 Analizatorius  
NHMC koncentracija (  1 ), ( 4 ) ppm C  1 Analizatorius (  6 ) 
▼B 
CO koncentracija (  1 ), ( 4 ) ppm  Analizatorius  
CO  2 koncentracija (  1 ) ppm  Analizatorius  ▼B
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 209  
Parametras  Rekomenduojamas 
vienetas  Šaltinis (  8 ) 
NO  x koncentracija (  1 ), ( 4 ) ppm  Analizatorius (  7 ) 
KD koncentracija (  4 ) #/m  3 Analizatorius  
Išmetamųjų dujų masės srautas  kg/s  EFM, bet koks 2 pried ėlio 7 punkte apra ­ 
šytas metodas  
Aplinkos oro dr ėgnis %  Jutiklis  
Aplinkos temperat ūra K  Jutiklis  
Aplinkos sl ėgis kPa  Jutiklis  
Transporto priemon ės greitis  km/h  Jutiklis, GPS arba ECU (  3 ) 
Transporto priemon ės platuma  Laipsnis  GPS  
Transporto priemon ės ilguma  Laipsnis  GPS  
Transporto priemon ės altitudė ( 5 ), ( 9 ) M  GPS arba jutiklis  
Išmetamųjų dujų temperat ūra (  5 ) K  Jutiklis  
Variklio aušinamojo skys čio temperat ūra (  5 ) K Jutiklis arba ECU  
Variklio s ūkių skaičius (  5 ) rpm  Jutiklis arba ECU  
Variklio sukimo momentas (  5 ) Nm  Jutiklis arba ECU  
Varomosios ašies sukimo momentas (  5 ) Nm  Ratlankio sukimo momento matuoklis  
Pedalo pad ėtis (  5 ) %  Jutiklis arba ECU  
Variklio degal ų srautas (  2 ) g/s  Jutiklis arba ECU  
Variklio įsiurbiamo oro srautas (  2 ) g/s  Jutiklis arba ECU  
Trikties b ūsena (  5 ) —  ECU  
Įsiurbiamo oro temperat ūra K  Jutiklis arba ECU  
Regeneravimo b ūsena (  5 ) —  ECU  
Variklio alyvos temperat ūra (  5 ) K  Jutiklis arba ECU  
Įjungtoji pavara (  5 ) #  ECU  
Ketinama įjungti pavara (pvz., pavar ų 
perjungimo indikatorius) (  5 ) # ECU  
Kiti transporto priemon ės duomenys (  5 ) nenurodyta  ECU  
( 1 ) Turi būti matuojama dr ėgnų dujų koncentracija arba ji turi b ūti perskai čiuojama, kaip aprašyta 4 pried ėlio 8.1 punkte. 
( 2 ) Turi būti nustatoma tik tuo atveju, jeigu apskai čiuojant išmetam ųjų dujų masės srautą taikomi netiesioginiai metodai 
pagal 4 pried ėlio 10.2 ir 10.3 punktus. 
( 3 ) Metodas pasirenkamas pagal 4.7 punkt ą. 
( 4 ) Parametras yra privalomas, tik jei matavim ą atlikti reikalaujama pagal IIIA priedo 2.1 punkt ą. 
( 5 ) Turi būti nustatomas tik tuo atveju, jeigu b ūtina patikrinti transporto priemon ės būseną ir eksploatavimo s ąlygas. 
( 6 ) Galima apskai čiuoti remiantis THC ir CH  4 koncentracijomis pagal 4 pried ėlio 9.2 punkt ą. 
( 7 ) Galima apskai čiuoti remiantis išmatuotomis NO ir NO  2 koncentracijomis. 
( 8 ) Galima naudoti kelet ą parametr ų šaltinių. 
( 9 ) Pirmenybinis šaltinis yra aplinkos sl ėgio jutiklis.  
3.3. Transporto priemon ės parengimas  
Ruošiant transporto priemon ę turi būti atliekama ir bendroji tinkamo 
bandomosios transporto priemon ės techninio veikimo patikra.  ▼B
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 210  
3.4. PEMS montavimas  
▼M1 
3.4.1.  Bendrosios pastabos  
Montuojant PEMS turi b ūti laikomasi PEMS gamintojo nurodym ų ir 
vietinių sveikatos ir saugos reikalavim ų. PEMS tur ėtų būti sumontuojama 
taip, kad atliekant bandym ą elektromagnetini ų trukdžių, smūgių, vibra­
cijos, dulki ų ir temperat ūros pokyčių poveikis b ūtų kuo mažesnis. Sumon ­
tavus ir naudojant PEMS turi b ūti užtikrinama apsauga nuo nuot ėkių ir 
sumažinami šilumos nuostoliai. Sumontavus ir naudojant PEMS neturi 
būti keičiamas išmetam ųjų dujų pobūdis arba neleistinai padidinamas 
išmetimo vamzdžio ilgis. Siekiant išvengti kiet ųjų dalelių susidarymo, 
kai atliekant bandym ą nusistovi tik ėtina išmetam ųjų dujų temperat ūra, 
jungtys turi b ūti termiškai stabilios. Sujungiant transporto priemon ės 
išmetamųjų dujų išleidimo ang ą su jungiamuoju vamzdžiu nerekomen ­
duojama naudoti iš elastomero pagamint ų jungiam ųjų detalių. Jeigu 
naudojamos iš elastomero pagamintos jungiamosios detal ės, jos neturi 
turėti jokio s ąlyčio su išmetamosiomis dujomis, kad b ūtų išvengta dirb ­
tinių produktų susidarymo varikliui veikiant didele apkrova.  
▼M3 
3.4.2.  Leidžiamasis priešsl ėgis 
Sumontavus PEMS ėminių ėmiklius ir juos naudojant, sl ėgis išmetam ųjų 
dujų išleidimo angoje neturi nepagr įstai padid ėti taip, kad gal ėtų būti 
padarytas poveikis matavimo rezultat ų reprezentatyvumui. Tod ėl reko­
menduojama toje pa čioje plokštumoje montuoti tik vien ą ėminių ėmiklį. 
Jeigu techniniu poži ūriu įmanoma, bet kokio ilgintuvo, naudojamo 
palengvinti ėminių ėmimą ar sujungim ą su išmetam ųjų dujų masės srauto 
matuokliu, skerspj ūvio plotas gali b ūti tapatus išmetam ųjų dujų išleidimo 
vamzdžio skerspj ūvio plotui arba didesnis.  
3.4.3.  Išmetam ųjų dujų masės srauto matuoklis  
Jeigu naudojamas išmetam ųjų dujų masės srauto matuoklis (EFM), jis 
tvirtinamas prie transporto priemon ės išmetimo vamzdžio (-i ų) pagal 
EFM gamintojo rekomendacij ą. EFM matavimo diapazonas turi atitikti 
per bandym ą tikėtiną išmetamųjų dujų masės srauto matuoklio diapazon ą. 
Rekomenduojama EFM pasirinkti taip, kad per bandym ą, apimant į bent 
75 % viso EFM diapazono, numatomas srautas b ūtų kuo didesnis. Sumon ­
tuotas EFM ir bet kokios išmetam ųjų dujų išleidimo vamzdžio pereina ­
mosios jungtys ar jungiamosios detal ės neturi daryti neigiamo poveikio 
variklio ar išmetam ųjų dujų papildomo apdorojimo sistemos veikimui. Iš 
kiekvienos srauto jutiklio pus ės dedamas tiesus ne mažesnio nei keturi 
vamzdeliai arba 150 mm skersmens (nelygu, kuris dydis yra didesnis) 
vamzdelis. Atliekant daugiacilindrio variklio su šakotu išmetimo kolekto ­
riumi bandym ą, rekomenduojama išmetam ųjų dujų srauto matuokl į 
montuoti už kolektori ų susijungimo vietos ir padidinti vamzdyno skers ­
menį, kad būtų suformuotas lygiavertis arba didesnis skerspj ūvio plotas, 
kuriame b ūtų imami ėminiai. Jeigu ši ų priemoni ų taikyti n ėra galimyb ės, 
išmetamųjų dujų srautas gali b ūti matuojamas keliais išmetam ųjų dujų 
srauto matuokliais. Atsižvelgiant į įvairias išmetam ųjų dujų išleidimo 
vamzdžių konfigūracijas, skirtingus matmenis ir išmetam ųjų dujų masės 
srautus, renkantis ir montuojant išmetam ųjų dujų masės srauto matuokl į 
(-ius) gali tekti priimti kitokius inžinerine nuovoka pagr įstus spren ­
dimus. Leidžiama montuoti EFM, kurio skersmuo yra mažesnis už išme ­
tamųjų dujų išleidimo angos skersmen į ar daugybini ų išleidimo ang ų 
priekinės dalies projekcijos plot ą, jeigu dėl to padid ėtų matavimo tiks ­
lumas ir neb ūtų daromas neigiamas poveikis 3.4.2 punkte nurodytai papil ­
domo išmetam ųjų dujų apdorojimo sistemai. EFM įrengimą rekomenduo ­
jama patvirtinti dokumentais, naudojant nuotraukas.  ▼B
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 211  
3.4.4.  Globalin ė padėties nustatymo sistema (GPS).  
GPS antena tur ėtų būti montuojama, pvz., kuo aukštesn ėje vietoje, kad 
būtų užtikrinamas geras palydovo signalo pri ėmimas. Sumontuota GPS 
antena turi kuo mažiau trukdyti transporto priemon ės veikimui.  
3.4.5.  Jungtis su variklio valdymo įtaisu (ECU)  
Jeigu pageidaujama, atitinkamus 1 lentel ėje išvardytus transporto prie ­
monės ir variklio parametrus galima registruoti duomen ų registruotuvu, 
kuris su ECU arba transporto priemon ės tinklu sujungtas laikantis stan ­
dartų, pvz., ISO 15031-5 arba SAE J1979, OBD-II, EOBD arba WWH- 
OBD. Jeigu taikoma, gamintojai turi nurodyti žymenis, kad b ūtų įmanoma 
identifikuoti reikiamus parametrus.  
3.4.6.  Jutikliai ir pagalbin ė įranga  
Transporto priemon ės greičio jutikliai, temperat ūros jutikliai, aušalo 
termoelementai ar bet kokie kiti matuokliai, kurie n ėra transporto prie ­
monės komponentai, turi b ūti sumontuoti taip, kad atitinkamo parametro 
vertė būtų išmatuojama laikantis reprezentatyvumo, patikimumo ir tiks ­
lumo reikalavim ų, nedarant neigiamo poveikio transporto priemon ės 
eksploatavimui bei kit ų analizatori ų, srauto matuokli ų, jutiklių veikimui 
ir signalams. Jutikli ų ir pagalbin ės įrangos maitinimo šaltinis turi b ūti 
nepriklausomas nuo transporto priemon ės. Naudojant transporto prie ­
monės akumuliatori ų leidžiama įjungti su sauga susijus į ne transporto 
priemonės kabinoje esan čių PEMS komponent ų fiksavimo ir montavimo 
įtaisų apšvietim ą. 
▼M1 
3.5. Išmetam ųjų teršalų ėminių ėmimas  
Išmetamųjų teršalų ėminių ėmimas turi b ūti reprezentatyvus ir atliekamas 
ten, kur išmetamosios dujos yra tinkamai sumaišomos ir kur aplinkos oro 
poveikis už ėminių ėmimo viet ų nėra didelis. Jeigu reikia, išmetam ųjų 
teršalų ėminiai turi b ūti imami už išmetam ųjų dujų masės srauto 
matuoklių, tačiau ne mažesniu kaip 150 mm atstumu nuo srauto jutiklio. 
Ėminių ėmikliai ne mažesniu negu 200 mm arba už išmetam ųjų dujų 
išleidimo vamzdžio vidin į skersmen į tris kartus didesniu atstumu (nelygu, 
kuri vertė yra didesn ė) turi būti montuojami ten, kur išmetamosios dujos 
iš PEMS ėminių ėmimo įrangos patenka į aplinką. Jeigu atgalinis srautas 
perduodamas iš PEMS į išmetam ųjų dujų išleidimo vamzd į, šis procesas 
turi vykti už ėminių ėmiklio taip, kad varikliui veikiant neb ūtų daromas 
poveikis išmetamosioms dujoms ėminių ėmimo vietoje (-ose). Jeigu 
pakeičiamas ėminių ėmimo linijos ilgis, patikrinamas ir prireikus patai ­
somas ėminių perdavimo laikas.  
Jei variklis yra su papildomo išmetam ųjų teršalų apdorojimo sistema, 
išmetamųjų teršalų ėminys imamas už papildomo išmetam ųjų teršalų 
apdorojimo sistemos. Atliekant transporto priemon ės su šakotu išmeta ­
mųjų dujų kolektoriumi bandym ą, ėminių ėmiklio įleidimo anga turi 
būti kuo toliau pasroviui siekiant užtikrinti, kad ėminys atitikt ų visų 
cilindrų išmetam ųjų dujų vidutinę vertę. Jeigu tai daugiacilindriai varik ­
liai, turintys atskiras išmetimo kolektori ų grupes, kaip antai „V“ formos 
variklio konfig ūracija, ėminių ėmiklis turi b ūti dedamas už kolektori ų 
susijungimo vietos. Jei d ėl technini ų priežasčių to padaryti ne įmanoma, 
ėminiai gali b ūti imami keliolikoje viet ų, kuriose yra tinkamai išmaišyt ų 
išmetamųjų dujų, jeigu tipo patvirtinimo institucijos leidžia tai daryti. 
Šiuo atveju ėminių ėmiklių skaičius ir vietos turi kuo labiau atitikti išme ­
tamųjų dujų srauto matuokli ų skaičių ir vietas. Jeigu išmetam ųjų dujų 
srautas nėra tolygus, turi b ūti svarstoma galimyb ė užtikrinti proporcing ą 
ėminių ėmimą arba ėminių ėmimą naudojant kelet ą analizatori ų. ▼B
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 212  
Jei variklis yra su papildomo išmetam ųjų teršalų apdorojimo sistema, 
išmetamųjų teršalų ėminys imamas už išmetam ųjų teršalų papildomo 
apdorojimo sistemos. Atliekant transporto priemon ės su šakotu išmetimo 
kolektoriumi bandym ą, ėminių ėmiklio įleidimo anga turi b ūti kuo toliau 
pasroviui siekiant užtikrinti, kad ėminys atitikt ų visų cilindrų išmetam ųjų 
dujų vidutinę vertę. Jeigu tai daugiacilindriai varikliai, turintys atskiras 
išmetimo kolektori ų grupes, kaip antai „V“ formos variklio konfig ūracija, 
ėminių ėmiklis turi b ūti dedamas už kolektori ų susijungimo vietos. Jei d ėl 
techninių priežasčių to padaryti ne įmanoma, ėminiai gali b ūti imami 
daugelyje viet ų, kuriose yra tinkamai išmaišyt ų išmetam ųjų dujų. Šiuo 
atveju ėminių ėmiklių skaičius ir vietos turi kuo labiau atitikti išmetam ųjų 
dujų srauto matuokli ų skaičių ir vietas. Jeigu išmetam ųjų dujų srautas 
nėra tolygus, turi b ūti svarstoma galimyb ė užtikrinti proporcing ą ėminių 
ėmimą arba ėminių ėmimą naudojant kelet ą analizatori ų. 
▼M1 
Jei matuojamas angliavandenili ų kiekis, ėminių ėmimo linija turi b ūti 
kaitinama iki 463 ± 10 K (190 ± 10 °C) temperat ūros. Ėminių ėmimo 
linijos temperat ūra turi būti palaikoma ne žemesn ė negu 333 K (60 °C), 
jei matuojamas kit ų dujinių komponent ų kiekis naudojant aušintuv ą arba 
jo nenaudojant, siekiant išvengti kondensato ir užtikrinti reikiam ą įvairių 
dujų skverbties veiksmingum ą. Žemojo sl ėgio ėminių ėmimo sistemose 
temperatūrą galima mažinti atsižvelgiant į slėgio sumaž ėjimą, jeigu 
naudojant ėminių ėmimo sistem ą užtikrinamas vis ų reglamentuojam ų 
dujinių teršalų 95 % skverbties veiksmingumas. Jeigu imami kiet ųjų 
dalelių, kurios nepraskiestos išmetimo vamzdyje, ėminiai, ėminių 
ėmimo linija nuo neapdorot ų išmetam ųjų dujų ėminių ėmimo vietos iki 
praskiedimo vietos arba kiet ųjų dalelių detektoriaus turi b ūti kaitinama iki 
ne žemesn ės negu 373 K (100 °C) temperat ūros. Ėminys kiet ųjų dalelių 
ėmimo linijoje turi b ūti trumpiau negu 3 sekundes, kol bus pasiekta 
pirmojo skiedimo vieta ar kiet ųjų dalelių detektorius.  
Visos ėminių ėmimo sistemos dalys – nuo išmetimo vamzdžio iki kiet ųjų 
dalelių detektoriaus, – kurios lie čiasi su neapdorotomis arba praskiestomis 
išmetamosiomis dujomis, turi b ūti sukonstruotos taip, kad kiet ųjų dalelių 
nusėdimas būtų kuo mažesnis. Visos dalys turi b ūti pagamintos iš anti ­
statinių medžiag ų, kad būtų išvengta elektrostatikos reiškini ų. 
▼B 
4. PARENGIAMOSIOS BANDYM Ų PROCED ŪROS  
4.1. PEMS nuot ėkio patikra  
Sumontavus PEMS atliekama nuot ėkio patikra; pagal PEM gamintojo 
nurodymus arba pagal toliau išd ėstytus reikalavimus kiekviena transporto 
priemonėje sumontuota PEMS patikrinama bent vien ą kartą. Zondas 
atjungiamas nuo išmetam ųjų dujų sistemos, o galas užkemšamas. Įjun­
giamas analizatoriaus siurblys. Jeigu n ėra nuotėkio, užbaigus pradin į 
stabilizavimo tarpsn į visi srauto matuokliai turi apytikriai rodyti nul į. 
Priešingu atveju patikrinamos ėminių ėmimo linijos ir pašalinama triktis.  
Nuotėkio srauto vert ė vakuumo pus ėje neturi b ūti didesnė negu 0,5 proc. 
srauto, naudojamo toje tikrinamoje sistemos dalyje. Naudojamiems srau ­
tams įvertinti galima taikyti srautus per analizatori ų ir per aplenkiamuo ­
sius kanalus.  
Kitas būdas –ištuštinti sistem ą pasiekiant bent 20 kPa vakuum ą (80 kPa 
absoliučiojo slėgio). Po pradinio stabilizavimo tarpsnio sl ėgio padid ėjimas  
Δp (kPa/min.) sistemoje neturi viršyti: 
Δp ¼ p e 
V s Ü q vs Ü 0:005 ▼M3
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 213  
Kitas būdas – taikyti palaipsn į koncentracijos kitim ą ėminio ėmimo linijos 
pradžioje, pereinant nuo nulio nustatymo duj ų prie patikros duj ų, tačiau 
išlaikant tokias pa čias slėgio sąlygas, kokios yra taikomos sistem ą naudo­
jant įprastu būdu. Jeigu po tam tikro tarpsnio teisingai sukalibruoto anali ­
zatoriaus rodmuo sudaro ≤ 99 proc., palyginti su įleistų dujų koncentra ­
cija, būtina pašalinti nuot ėkį. 
▼M1 
4.2. PEMS įjungimas ir stabilizavimas  
PEMS įjungiama, šildoma ir stabilizuojama pagal PEMS gamintojo nuro ­
dymus tol, kol pagrindiniai veikimo parametrai, pvz., sl ėgio, temperat ūros 
ir srautų vertės, pasiekia nustatyt ąsias eksploatacines vertes prieš 
bandymo pradži ą. Siekiant užtikrinti tinkam ą veikimą, kol transporto prie ­
monė kondicionuojama prieš bandym ą, PEMS gali b ūti laikoma įjungta 
arba gali b ūti šildoma ir stabilizuojama. Sistema turi veikti be klaid ų ir 
neturi perduoti kritini ų įspėjamųjų signalų. 
4.3. Ėminių ėmimo sistemos parengimas  
Iš ėminių ėmiklio ir ėminių ėmimo linijos sudaryta ėminių ėmimo sistema 
parengiama bandymams atlikti laikantis PEMS gamintojo nurodym ų. Turi 
būti užtikrinama, kad ėminių ėmimo sistema b ūtų švari ir kad joje neb ūtų 
susikondensavusios dr ėgmės. 
▼B 
4.4. Išmetam ųjų dujų masės srauto matuoklio (EFM) parengimas  
Jeigu EFM naudojamas išmetam ųjų dujų srautui matuoti, jis yra prapu ­ 
čiamas ir parengiamas naudoti pagal EFM gamintojo nurodymus. Naudo ­
jant šią procedūrą, jeigu b ūtina, iš linij ų ir susijusi ų matavimo ang ų 
pašalinamas kondensatas ir nuos ėdos. 
4.5. Išmetam ųjų dujinių teršalų kiekio matavimo analizatori ų patikra ir 
kalibravimas  
Analizatori ų nulinio atsako ir atsako į patikros dujas kalibravimas atlie ­
kamas naudojant kalibravimo dujas, atitinkan čias 2 pried ėlio 5 punkto 
reikalavimus. Pasirenkamos kalibravimo dujos, kurios yra suderinamos 
su per RDE bandym ą tikėtinu teršal ų koncentracijos intervalu. Siekiant 
sumažinti analizatoriaus poslink į, nulio ir matavimo intervalo kalibra ­
vimas turi b ūti atliekamas esant aplinkos temperat ūrai, kuri kuo labiau 
atitiktų važiavimo metu įrangą veikiančią temperat ūrą. 
▼M3 
4.6. Išmetam ųjų kietųjų dalelių kiekio matavimo analizatoriaus patikra  
Analizatoriaus nulinis lygis registruojamas imant „HEPA“ filtru išvalyto 
aplinkos oro ėminius atitinkamoje ėminių ėmimo vietoje, paprastai ėminių 
ėmimo linijos įleidimo angoje. Signalas 2 minutes registruojamas pastoviu 
dažniu, kuris yra 1,0 Hz kartotinis, per 2 minu čių tarpsnį ir suvidurki ­
namas; galutin ė koncentracijos vert ė turi atitikti gamintojo nurodymus, bet 
neturi būti didesnė nei 5 000 kiet ųjų dalelių viename kubiniame centi ­
metre.  
▼B 
4.7. Transporto priemon ės greičio nustatymas  
Transporto priemon ės greitis nustatomas taikant bent vien ą iš šių metodų: 
a) GPS; jeigu transporto priemon ės greitis nustatomas naudojant GPS, 
bendras maršruto ilgis turi b ūti palyginamas su matavimais, atliktais 
taikant kit ą metodą pagal 4 pried ėlio 7 punkt ą; ▼B
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 214  
b) jutiklį (pvz., optin į ar mikrobang ų jutiklį); jeigu transporto priemon ės 
greitis nustatomas naudojant jutikl į, važiavimo grei čio matavimai turi 
atitikti 2 pried ėlio 8 punkto reikalavimus arba bendras maršruto ilgis, 
nustatytas naudojant jutikl į, turi būti palyginamas su atskaitiniu 
atstumu, apskai čiuotu naudojantis skaitmeniniu keli ų tinklu arba topo ­
grafiniu žem ėlapiu. Naudojant jutikl į nustatytas bendras maršruto ilgis 
nuo atskaitinio maršruto ilgio neturi skirtis daugiau negu 4 proc.;  
c) ECU; jeigu transporto priemon ės greitis nustatomas naudojant ECU, 
bendras maršruto ilgis turi b ūti patvirtinamas pagal 3 pried ėlio 3 
punkto nuostatas, o ECU perduodamas važiavimo grei čio signalas 
prireikus sureguliuojamas, kad atitikt ų 3 priedėlio 3.3 punkto reikala ­
vimus. Kitas b ūdas – palyginti bendr ą maršruto ilg į, nustatyt ą naudo­
jant ECU, su atskaitiniu atstumu, apskai čiuotu naudojantis skaitme ­
niniu keli ų tinklu arba topografiniu žem ėlapiu. Naudojant ECU nusta ­
tytas bendras maršruto ilgis nuo atskaitinio neturi skirtis daugiau negu 
4 proc.  
4.8. PEMS parengties patikra  
Turi būti patikrinama, ar visos jutikli ų ir, jeigu reikia, ECU jungtys 
atitinka reikalavimus. Jeigu nustatoma, kokie yra variklio parametrai, 
turi būti užtikrinama, kad ECU perduodamos vert ės būtų teisingos 
(pvz., nulin ė variklio s ūkių skaičiaus [rpm] vert ė, jei vidaus degimo 
variklis yra išjungtas, bet raktas yra pasuktas).  ►M1 PEMS turi veikti 
be klaidų ir neturi perduoti kritini ų įspėjamųjų signalų. ◄ 
5. IŠMETAM ŲJŲ TERŠAL Ų KIEKIO NUSTATYMO BANDYMAS  
▼M3 
5.1. Bandymo pradžia  
Bandymas pradedamas (žr. App.1.1 paveiksl ą), kai:  
— pirmą kartą užvedamas vidaus degimo variklis;  
— arba iš vietos pajud ėjusi transporto priemon ė pirmą kartą pasiekia 
didesnį kaip 1 km/h greit į, OVC-HEV ir NOVC-HEVS transporto 
priemonėms pradėjus važiuoti neužvestu vidaus degimo varikliu.  
Ėminių ėmimas, matavimas ir parametr ų registravimas pradedamas prieš 
pradedant bandym ą. Prieš pradedant bandym ą turi būti patvirtinama, kad 
duomenų registruotuvas registruoja visus b ūtinus parametrus.  
Siekiant palengvinti laiko suderinim ą, rekomenduojama parametrus, 
kuriems taikomas laiko suderinimo kriterijus, registruoti vienu duomen ų 
registravimo įtaisu arba naudojant sinchronizuot ą laiko žym ą. 
App.1.1 pav  
Bandymo pradžios seka
  ▼B
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 215  
5.2. Bandymas  
Ėminių ėmimas, matavimas ir parametr ų registravimas turi b ūti tęsiamas 
per visą transporto priemon ės išmetam ųjų teršalų kiekio važiuojant keliu 
nustatymo bandymo laik ą. Variklį galima išjungti ir paleisti, ta čiau išme­
tamųjų teršalų ėminių ėmimas ir parametr ų registravimas neturi b ūti 
nutraukiamas. Visi įspėjamieji signalai, kuriais gali b ūti pranešama apie 
PEMS trikt į, turi būti užregistruojami dokumentuose ir patikrinami. Jeigu 
atliekant bandym ą perduodamas bet koks (-ie) klaidos signalas (-ai), 
bandymas turi b ūti laikomas negaliojan čiu. Registruojant parametrus turi 
būti užregistruojama daugiau negu 99 % vis ų duomen ų. Matavim ą ir 
duomenų registravim ą galima nutraukti trumpesniam negu 1 % viso marš ­
ruto trukm ės laikui, ta čiau ne ilgiau negu 30 sekundži ų iš eilės ir tik tuo 
atveju, jeigu d ėl nenumatyt ų priežasčių nutraukiamas signalo perdavimas 
arba jeigu ketinama atlikti technin ę PEMS prieži ūrą. Pertraukas galima 
registruoti tiesiogiai naudojant PEMS, ta čiau pertrauk ų neleidžiama daryti 
registruojant parametr ą ir šiam tikslui naudoti išankstin į duomenų apdo­
rojimą, jų mainus ar baigiam ąjį duomen ų apdorojim ą. Jeigu taikoma, 
savaiminis nulio nustatymas turi b ūti atliekamas naudojant susietin į 
nulio standart ą, panašų į naudotą nustatant nulin ę analizatoriaus skal ės 
vertę. Primygtinai rekomenduojama atlikti PEMS technin ę priežiūrą tais 
tarpsniais, kai transporto priemon ės greičio vertė yra 0.  
▼M3 
5.3. Bandymo pabaiga  
Bandymas baigiamas (žr. App.1.2 paveiksl ą), kai transporto priemon ė 
nuvažiuoja vis ą maršrutą arba kai:  
— išjungiamas vidaus degimo variklis;  
arba:  
— baigiant OVC-HEV ir NOVC-HEVS priemoni ų bandym ą išjungtu 
vidaus degimo varikliu, transporto priemon ė sustoja ir greitis suma ­ 
žėja iki 1 km/h arba mažesnio grei čio. 
Nuvažiavus vis ą maršrutą, turi būti vengiama perteklinio variklio veikimo 
tuščiąja eiga. Duomen ų registravimas t ęsiamas tol, kol pasibaigia ėminių 
ėmimo sistemos atsako laikas. Transporto priemoni ų, kuriose regenera ­
vimui atpažinti naudojamas tam tikras signalas (žr. II priedo 5 pried ėlyje 
pateikto 1 skaidrumo aprašo 42- ąją eilutę), OBD sistemos patikra atlie ­
kama ir dokumentais patvirtinama iškart po to, kai įrašomi duomenys, ir 
prieš važiuojant tolesn į nuvažiuotin ą atstumą. 
App.1.2 pav  
Bandymo pabaigos seka
  
▼B 
6. PO BANDYMO ATLIEKAMOS PROCED ŪROS  
6.1. Išmetam ųjų dujinių teršalų kiekio matavimo analizatori ų patikra  
Norint įvertinti analizatoriaus nulio nustatym ą ir atsako poslink į, palyginti 
su prieš bandym ą atliktu kalibravimu, naudojant 4.5 punkte nurodyto ­
sioms tapa čias kalibravimo dujas patikrinamas dujini ų komponent ų anali­
zatorių nulio nustatymas ir matavimo intervalas. Prieš pradedant tikrinti  ▼M1
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 216  
matavimo intervalo poslink į, leidžiama nustatyti nulin ę analizatoriaus 
vertę, jeigu buvo nustatyta, kad nulio poslinkis atitinka leidžiam ąjį diapa­
zoną. Poslinkio patikra turi b ūti atliekama kuo grei čiau po bandymo ir 
prieš išjungiant PEMS, pavienius analizatorius ar jutiklius arba juos 
perjungiant į neveikos režim ą. Prieš bandym ą ir po jo nustatyt ų rezultatų 
skirtumas turi atitikti 2 lentel ėje išdėstytus reikalavimus.  
2 lentelė 
Leidžiamas analizatoriaus poslinkis atliekant PEMS bandym ą 
▼M1 
Teršalas  Absoliutusis nulinio atsako poslinkis  Absoliutusis atsako į patikros dujas po slinkis (  1 ) 
CO  2 ≤ 2 000 ppm per bandym ą ≤ 2 % rodmens arba ≤ 2 000 ppm bandymui, nelygu, 
kuri vertė yra didesn ė 
CO ≤ 75 ppm bandymui  ≤ 2 % rodmens arba ≤ 75 ppm bandymui, nelygu, 
kuri vertė yra didesn ė 
NO  X ≤ 5 ppm bandymui  ≤ 2 % rodmens arba ≤ 5 ppm bandymui, nelygu, kuri 
vertė yra didesn ė 
CH  4 ≤ 10 ppm C  1 bandymui  ≤ 2 % rodmens arba ≤ 10 ppm C  1 bandymui, nelygu, 
kuri vertė yra didesn ė 
THC  ≤ 10 ppm C  1 bandymui  ≤ 2 % rodmens arba ≤ 10 ppm C  1 bandymui, nelygu, 
kuri vertė yra didesn ė 
( 1 ) Jeigu nulio poslinkis atitinka leidžiam ąjį diapazon ą, analizatoriaus nulio vert ės nustatym ą galima atlikti prieš matavimo 
intervalo poslinkio patikr ą. 
▼B 
Jeigu prieš bandym ą ir po jo nustatyt ų nulinio atsako ir atsako į patikros 
dujas poslinkio rezultat ų skirtumas viršija leidžiam ąjį, visi bandymo rezul ­
tatai laikomi negaliojan čiais ir bandymas kartojamas.  
▼M1 
6.2. Išmetam ų kietųjų dalelių kiekio matavimo analizatoriaus patikra  
Analizatoriaus nulinis lygis registruojamas pagal 4.6 punkt ą. 
▼M3 
6.3. Kelyje išmetamo teršal ų kiekio matavim ų patikra  
Pagal 4.5 punkt ą analizatoriams kalibruoti naudot ų patikros duj ų koncent­
racija bandymo pradžioje turi apimti mažiau nei 90 % koncentracijos 
verčių, gautų galiojančių išmetam ųjų teršalų kiekio nustatymo bandymo 
etapų metu atlikus 99 % matavim ų. 1 % vis ų vertinimo tikslais naudot ų 
matavimų gali viršyti naudot ų patikros duj ų koncentracij ą, bet ne daugiau 
kaip du kartus. Jei ši ų reikalavim ų nesilaikoma, bandymas laikomas nega ­
liojančiu. ▼B
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 217  
2 priedėlis 
PEMS komponent ų ir signal ų specifikacijos bei kalibravimas  
1. ĮVADAS  
Šiame pried ėlyje nustatomos PEMS komponent ų ir signalų specifikacijos 
bei kalibravimas  
2. SIMBOLIAI, PARAMETRAI IR VIENETAI  
> — didesnis negu  
≥ — didesnis negu arba lygus  
% — procentas  
≤ — mažesnis negu arba lygus  
A — nepraskiesto CO  2 koncentracija [%]  
a 0 — tiesin ės regresijos linijos y ašin ė 
atkarpa  
a 1 — tiesin ės regresijos linijos nuolydis  
B — praskiesto CO  2 koncentracija [%]  
C — skiesto NO koncentracija [ppm]  
c — analizatoriaus atsakas atliekant deguo ­
nies trukdži ų patikrą 
c FS,b — visos skal ės HC koncentracija b etapu 
[ppmC  1 ] 
c FS,d — visos skal ės HC koncentracija d etapu 
[ppmC  1 ] 
c HC(w/NMC)  — HC koncentracija, kai CH  4 arba C  2 H 6 
teka per angliavandenili ų be metano 
skyriklį (NMC) (ppmC  1 
c HC(w/o NMC)  — HC koncentracija, kai CH  4 arba C  2 H 6 
teka ne per angliavandenili ų be metano 
skyriklį (NMC) (ppmC  1 ) 
c m,b — išmatuota visos skal ės HC koncentra ­
cija b etapu [ppmC  1 ] 
c m,d — išmatuota visos skal ės HC koncentra ­
cija d etapu [ppmC  1 ] 
c ref,b — atskaitin ė HC koncentracija b etapu 
[ppmC  1 ] 
c ref,d — atskaitin ė HC koncentracija d etapu 
[ppmC  1 ] 
°C — Celsijaus skal ės laipsnis  
D — neskiesto NO koncentracija [ppm]  
D e — numatoma praskiesto NO koncentracija 
[ppm]  
E — absoliutusis darbinis sl ėgis [kPa]  ▼B
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 218  
E CO2 — aušinimo CO  2 proc. 
▼M1 
E(d  p ) — PEMS kiet ųjų dalelių kiekio analizato ­
riaus našumas  
▼B 
E E — veiksmingumas pagal etan ą 
E H2O — aušinimo vandeniu proc.  
E M — veiksmingumas pagal metan ą 
E O2 — deguonies trukdžiai  
F — vandens temperat ūra [K]  
G — so čiųjų garų slėgis [kPa]  
g — gramas  
gH 2 O/kg — gramas vandens kilogramui  
h — valanda  
H — vandens gar ų koncentracija [%]  
H m — didžiausia vandens gar ų koncentracija 
[%] 
Hz — hercas  
K — kelvinas  
kg — kilogramas  
km/h — kilometrai per valand ą 
kPa — kilopaskalis  
maks. — didžiausia vert ė 
NO  X,dry — stabilizuoti NO  X vidutinės koncentra ­
cijos rodmenys, pataisyti pagal dr ėgnį 
NO  X,m — stabilizuoti NO  X vidutinės koncentra ­
cijos rodmenys  
NO  X,ref — stabilizuoti NO  X vidutinės atskaitin ės 
koncentracijos rodmenys  
ppm — milijonin ė dalis  
ppmC  1 — milijonin ė anglies ekvivalento dalis  
r 2 — determinacijos koeficientas  
s — sekund ė 
t 0 — dujų srauto pakeitimo laiko momentas 
[s] 
t 10 — laiko momentas, kai atsakas sudaro 
10 proc. galutinio rodmens  
t 50 — laiko momentas, kai atsakas sudaro 
50 proc. galutinio rodmens  ▼B
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 219  
t 90 — laiko momentas, kai atsakas sudaro 
90 proc. galutinio rodmens  
tbd — bus nustatyta v ėliau 
x — nepriklausomasis kintamasis arba 
atskaitos vert ė 
χ min — mažiausia vert ė 
y — priklausomasis kintamasis arba išma ­
tuotoji vert ė 
3. TIESIŠKUMO PATIKRA  
3.1. Bendrosios pastabos  
►M1 Analizatori ų, srauto matuokli ų, jutiklių ir signalų tikslumą ir tiesiš­
kumą turi būti įmanoma susieti su tarptautiniais ar nacionaliniais 
standartais. ◄ Visi jutikliai ar signalai, kuri ų neįmanoma tiesiogiai susieti, 
pvz., supaprastinti srauto matuokliai, turi b ūti kalibruojami taikant labo ­
ratorinį traukos stend ą, kalibruot ą pagal tarptautinius ar nacionalinius 
standartus.  
3.2. Tiesiškumo reikalavimai  
Visi analizatoriai, srauto matuokliai, jutikliai ir signalai turi atitikti 1 
lentelėje nustatytus tiesiškumo reikalavimus. Jeigu oro srauto, degal ų 
srauto, oro ir degal ų santykio arba išmetam ųjų dujų masės srauto vert ės 
nustatomos naudojant ECU, apskai čiuotas išmetam ųjų dujų masės srautas 
turi atitikti 1 lentel ėje nustatytus tiesiškumo reikalavimus.  
1 lentelė 
Matavimo parametr ų ir sistem ų tiesiškumo reikalavimai  
▼M1 
Matavimo parametras/matuoklis  jχ min Ü ða 1 Ä 1Þ þ a 0 j Nuolydis 
a 1 Standartin ė 
paklaida Standar ­
tinė įverčio 
paklaida (SEE)  Determinacijos 
koeficientas r  2 
Degalų srautas (  1 ) ne daugiau 1 %  0,98–1,02  ne daugiau 2 %  ≥ 0,990  
Oro srautas (  1 ) ne daugiau 1 %  0,98–1,02  ne daugiau 2 %  ≥ 0,990  
Išmetamųjų dujų masės srautas  ne daugiau 2 %  0,97–1,03  ne daugiau 3 %  ≥ 0,990  
Dujų analizatoriai  ne daugiau 0,5 %  0,99–1,01  ne daugiau 1 %  ≥ 0,998  
Sukimo momentas (  2 ) ne daugiau 1 %  0,98–1,02  ne daugiau 2 %  ≥ 0,990  
Kietųjų dalelių kiekio analiza- 
toriai (  3 ) ne daugiau 5 %  0,85–1,15 (  4 ) ne daugiau 10 %  ≥ 0,950  
( 1 ) Išmetam ųjų dujų masės srautą nustatyti neprivaloma. 
( 2 ) Neprivalomas parametras. 
( 3 ) Atitiktis tiesiškumo reikalavimams turi b ūti tikrinama naudojant į suodžius panašias daleles, apibr ėžtas 6.2 punkte. 
( 4 ) Duomenys bus atnaujinti remiantis klaid ų paplitimo ir atsekamumo diagramomis.  
3.3. Tiesiškumo patikros dažnumas  
3.2 punkte nustatyti tiesiškumo reikalavimai tikrinami:  
a) kiekvieno duj ų analizatoriaus atveju – ne re čiau kaip kas dvylika 
mėnesių arba kiekvien ą kartą, kai atliekamas sistemos remontas ar 
pakeičiamas koks nors komponentas, arba atliekamas koks nors pakei ­
timas, galintis tur ėti įtakos kalibravimui;  
b) kitų atitinkam ų matuokli ų, kaip antai kiet ųjų dalelių kiekio analiza ­
torių, išmetam ųjų dujų masės srauto matuokli ų ir susietinai kalibruot ų 
jutiklių, atveju – kai pastebima pažeidim ų, laikantis vidaus audito 
procedūrų arba matuoklio gamintojo nurodym ų, bet ne v ėliau kaip 
likus metams iki faktinio bandymo.  ▼B
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 220  
Tiesiogiai nesusietin ų jutiklių arba ECU signal ų atitikties 3.2 punkte 
nustatytiems tiesiškumo reikalavimams patikra atliekama susietinai kali ­
bruotu matuokliu ant traukos stendo po vien ą kartą kiekvienai PEMS 
montavimo transporto priemon ėje konfigūracijai.  
▼B 
3.4. Tiesiškumo patikros proced ūra 
3.4.1.  Bendrieji reikalavimai  
Atitinkami analizatoriai, matuokliai ir jutikliai parengiami naudoti įprasti­
nėmis jų naudojimo s ąlygomis vadovaujantis gamintojo rekomendaci ­
joms. Analizatoriai, matuokliai ir jutikliai naudojami nustatytomis tempe ­
ratūros, slėgio ir srauto s ąlygomis.  
3.4.2.  Bendroji proced ūra 
Tiesiškumas kiekvieno įprastinio naudojimo diapazono atveju tikrinamas 
atliekant šiuos veiksmus:  
a) nustatant nulio signal ą nustatoma analizatoriaus, srauto matuoklio arba 
jutiklio nulin ė vertė; į dujų analizatori ų angą kuo tiesesniu ir trum ­
pesniu duj ų keliu tiekiamas išgrynintas sintetinis oras arba azotas;  
b) analizatoriaus, srauto matuoklio arba jutiklio matavimo intervalas 
nustatomas pateikiant matavimo intervalo signal ą; į dujų analizatori ų 
angą kuo tiesesniu ir trumpesniu duj ų keliu tiekiamos atitinkamos 
patikros dujos;  
c) pakartojama a punkte nurodyta nulin ės vertės nustatymo proced ūra; 
d) tiesiškumas tikrinamas taikant ne mažiau negu 10 apytikriai vienodais 
tarpsniais paskirstyt ų ir galiojan čių atskaitos ver čių (įskaitant nulin ę 
vertę). Komponent ų koncentracijos, išmetam ųjų dujų masės srauto ar 
kitų atitinkam ų parametr ų atskaitos vert ės parenkamos taip, kad 
atitiktų atliekant išmetam ųjų teršalų kiekio nustatymo bandym ą numa­
tytą intervalą. Atliekant išmetam ųjų dujų masės srauto matavim ų 
tiesiškumo patikr ą, atskaitos taškuose leidžiama netaikyti mažesn ės 
negu 5 proc. didžiausios kalibravimo vert ės; 
e) į dujų analizatori ų angą turi būti tiekiamos žinomos koncentracijos 
dujos, kaip nurodyta 5 punkte, ir turi b ūti numatomas pakankamos 
trukmės tarpsnis, kad signalas b ūtų stabilizuojamas;  
▼M3 
f) vertinamos vert ės ir, jei reikia, atskaitos vert ės registruojamos 30 
sekundžių, naudojant pastov ų dažnį, kuris yra 1,0 Hz kartotinis;  
▼B 
g) per šias 30 sekundži ų gautos aritmetin ės vidutinės vertės naudojamos 
tiesinės regresijos parametrams pagal mažiausi ųjų kvadratų metodą 
apskaičiuoti taikant ši ą geriausios sutapties lygt į: 
y ¼ a 1 x þ a 0 
čia: 
y faktinė matavimo sistemos vert ė; 
a 1 regresijos linijos nuolydis;  
x atskaitos vert ė; 
a 0 regresijos linijos ašin ė atkarpa y ašyje.  ▼M1
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 221  
y ir x standartin ė įverčio paklaida (SEE) bei determinacijos koefi ­
cientas (r  2 ) apskaičiuojami kiekvieno matavimo parametro ir sistemos 
atveju;  
h) tiesinės regresijos parametrai turi atitikti 1 lentel ėje išdėstytus reikala ­
vimus.  
3.4.3.  Tiesiškumo patikros reikalavimai naudojant traukos stend ą 
Nesusietinai kalibruoti srauto matuokliai, jutikliai ar ECU signalai, kuri ų 
negalima kalibruoti tiesiogiai taikant susietinus standartus, kalibruojami 
naudojant traukos stend ą. Taikant proced ūrą, jei įmanoma, turi b ūti laiko­
masi JT EEK taisykl ės Nr. 83 4a priedo reikalavim ų. Jeigu būtina, kali­
bruotinas matuoklis ar jutiklis turi b ūti sumontuotas bandomojoje trans ­
porto priemon ėje ir turi veikti pagal 1 pried ėlio reikalavimus. Taikant 
kalibravimo proced ūrą, jeigu įmanoma, turi b ūti laikomasi 3.4.2 punkto 
reikalavim ų; siekiant užtikrinti, kad b ūtų aprėpiama ne mažiau negu 
90 proc. didžiausios vert ės, numatytos atliekant RDE bandym ą, pasiren­
kama ne mažiau kaip 10 atitinkam ų atskaitos ver čių. 
Jei išmetam ųjų dujų srauto nustatymui reikia kalibruoti tiesiogiai nesusie ­
tiną srauto matuokl į, jutiklį arba ECU signal ą, prie transporto priemon ės 
išmetimo vamzdžio pritvirtinamas susietinas sukalibruotas etaloninis 
išmetamųjų dujų srauto matuoklis arba pastoviojo t ūrio ėminių ėmiklis. 
Turi būti užtikrinama, kad transporto priemon ės išmetamosios dujos b ūtų 
tiksliai išmatuotos naudojant išmetam ųjų dujų masės srauto matuokl į 
pagal 1 pried ėlio 3.4.3 punkte išd ėstytus reikalavimus. Transporto prie ­
monė turi būti eksploatuojama droselin į reguliatori ų nustačius į pastovią 
padėtį, kai taikoma pastovi pavara ir važiuokl ės dinamometro apkrova.  
4. DUJINI Ų KOMPONENT Ų MATAVIMO ANALIZATORIAI  
4.1. Leidžiami analizatori ų tipai  
4.1.1.  Standartiniai analizatoriai  
Dujiniai komponentai matuojami JT EEK taisykl ės Nr. 83 su 07 serijos 
pakeitimais 4A priedo 3 pried ėlio 1.3.1–1.3.5 punktuose nurodytais anali ­
zatoriais. Jeigu naudojant nedisperguojant į infraraudonosios spinduliuot ės 
analizatori ų (NDIR) matuojami ir NO, ir NO  2 , NO  2 / NO keitiklis n ėra 
būtinas.  
4.1.2.  Pakaitiniai analizatoriai  
Leidžiama naudoti bet kok į kitą 4.1.1 punkte išd ėstytų konstrukcijos 
specifikacij ų neatitinkant į analizatori ų, jeigu jis atitinka 4.2 punkto reika ­
lavimus. Gamintojas turi užtikrinti, kad, atliekant patvirtint ą RDE 
bandymą pagal šio priedo 5, 6 ir 7 punktuose nurodytas vidutinio ir 
išplėstinio diapazono s ąlygas pakaitinio analizatoriaus matavimo charak ­
teristikos, palyginti su standartiniu analizatoriumi, b ūtų lygiavert ės ar 
aukštesnės, kai matuojamos tam tikro intervalo teršal ų koncentracijos ir 
kartu susidaran čios dujos, kurias gali pagr įstai išmesti leidžiamaisiais 
degalais varomos transporto priemon ės. Gavęs prašym ą analizatoriaus 
gamintojas raštu pateikia papildom ą informacij ą, įrodydamas, kad pakai ­
tinio analizatoriaus matavimo charakteristikos nuosekliai ir patikimai 
atitinka standartinio analizatoriaus matavimo charakteristikas. Pateikiama 
ši papildoma informacija:  
a) pakaitinio analizatoriaus teorinio pagrindo ir technini ų komponent ų 
aprašymas;  
▼M3 
b) lygiavertiškumo įrodymas naudojant 4.1.1 punkte nurodyt ą atitinkam ą 
standartin į analizatori ų, kai, esant numatomam teršal ų koncentracijos 
intervalui ir aplinkos s ąlygoms, atliekamas šio reglamento XXI priede 
nustatytas tipo patvirtinimo bandymas ir 3 pried ėlio 3 punkte aprašytas 
tinkamumo bandymas su transporto priemone, kurioje sumontuotas 
kibirkštinio uždegimo ir sl ėginio uždegimo variklis; analizatoriaus 
gamintojas turi įrodyti lygiavertiškumo reikšmingum ą, atsižvelgdamas 
į 3 priedėlio 3.3 punkte nustatytus leidžiamuosius nuokrypius;  ▼B
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 222  
c) lygiavertiškumo įrodymas naudojant 4.1.1 punkte nurodyt ą atitinkam ą 
standartin į analizatori ų, atsižvelgiant į atmosferos sl ėgio poveik į anali­
zatoriaus matavimo charakteristikoms; atliekant parodom ąjį bandymą 
nustatomas atsakas į patikros dujas, kuri ų koncentracija, atitinkanti 
analizatoriaus diapazon ą, leidžia patikrinti atmosferos sl ėgio poveik į 
šio priedo 5.2 punkte apibr ėžtomis vidutin ės ir išplėstinės altitudės 
sąlygomis. Š į bandym ą galima atlikti bandymo kameroje, kurioje 
sukuriamos altitud ės aplinkos s ąlygos;  
d) lygiavertiškumo įrodymas naudojant 4.1.1 punkte nurodyt ą atitinkam ą 
standartin į analizatori ų ir atliekant bent tris šio priedo reikalavimus 
atitinkančius transporto priemon ės išmetam ų teršalų kiekio važiuojant 
keliu nustatymo bandymus;  
▼M3 
e) įrodymas, kad vibracijos, greit ėjimų ir aplinkos temperat ūros poveikis 
analizatoriaus rodmenims neviršija analizatoriams 4.2.4 punkte nusta ­
tytų triukšmo reikalavim ų. 
▼B 
Tipo patvirtinimo institucijos gali prašyti pateikti papildomos lygiavertiš ­
kumą pagrindžian čios informacijos arba atsisakyti suteikti patvirtinim ą, 
jeigu atlikti matavimai rodo, kad pakaitinis analizatorius n ėra lygiavertis 
standartiniam analizatoriui.  
4.2. Analizatoriaus specifikacijos  
4.2.1.  Bendrosios nuostatos  
Be 3 punkte apibr ėžtų kiekvieno analizatoriaus tiesiškumo reikalavim ų, 
analizatoriaus gamintojas turi įrodyti, kad analizatoriaus tipai atitinka 
4.2.2–4.2.8 punktuose nustatytas specifikacijas. Analizatori ų matavimo 
intervalas ir atsako trukm ė turi būti tokie, kad b ūtų įmanoma reikiamu 
tikslumu išmatuoti išmetam ųjų dujų komponent ų koncentracij ą pagal 
taikomą išmetam ųjų teršalų standart ą pereinamosios ir nusistov ėjusios 
būklės sąlygomis. Analizatori ų jautrumas sm ūgiams, vibracijai, sen ėjimui, 
temperatūros ir oro sl ėgio pokyčiams bei elektromagnetiniams trukdžiams 
ir kitam su transporto priemone ir analizatoriaus veikimu susijusiam 
poveikiui turi b ūti kuo labiau sumažintas.  
4.2.2.  Tikslumas  
Tikslumas, t. y. analizatoriaus rodmens nuokrypis nuo atskaitin ės vertės, 
neturi viršyti 2 proc. rodmens arba 0,3 proc. visos skal ės (nelygu, kuri 
vertė didesnė). 
4.2.3.  Glaudumas  
Glaudumas, apibr ėžtas kaip 2,5 karto padaugintas 10 pakartotini ų atsakų į 
naudojamas kalibravimo ar patikros dujas standartinis nuokrypis, neturi 
būti didesnis negu 1 proc. koncentracijos visos skal ės, kai matavimo inter ­
valas lygus 155 milijonin ėms dalims (ar ppmC  1 ) arba didesnis, ir 2 proc. 
koncentracijos visos skal ės, kai matavimo intervalas mažesnis už 155 
milijonines dalis (ar ppmC  1 ), vertės. 
▼M3 
4.2.4.  Triukšmas  
Triukšmas neturi viršyti 2 % visos skal ės. Į kiekvien ą iš 10 matavimo 
tarpsnių turi būti įterpiamas 30 sekundži ų tarpsnis, per kur į analizatorius 
yra veikiamas atitinkamomis patikros dujomis. Prieš kiekvien ą ėminių 
ėmimo tarpsn į ir kiekvien ą matavimo intervalo tarpsn į turi būti numatoma 
pakankama trukm ė, kad būtų galima prap ūsti analizatori ų ir ėminių 
ėmimo linijas.  
▼B 
4.2.5.  Nulinio atsako poslinkis  
Nulinio atsako poslinkis, apibr ėžiamas kaip vidutinis atsakas į nulinės 
vertės nustatymo dujas per ne trumpesn į negu 30 sekundži ų tarpsnį, turi 
atitikti 2 lentel ėje pateiktas specifikacijas.  ▼B
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 223  
4.2.6.  Atsako į patikros dujas poslinkis  
Atsako į patikros dujas poslinkis, apibr ėžtas kaip vidutinis atsakas į 
patikros dujas per ne trumpesn į negu 30 sekundži ų tarpsnį, turi atitikti 
2 lentelėje pateiktas specifikacijas.  
2 lentelė 
Dujiniams komponentams matuoti laboratorijos s ąlygomis skirt ų analizatori ų nulinio atsako ir atsako į 
patikros dujas leidžiamasis poslinkis  
▼M1 
Teršalas  Absoliutusis nulinio atsako poslinkis  Absoliutusis atsako į patikros dujas poslinkis  
CO  2 ≤ 1 000 ppm per 4 h  ≤ 2 % rodmens arba ≤ 1 000 ppm per 4 h, nelygu, 
kuri vertė didesnė 
CO ≤ 50 ppm per 4 h  ≤ 2 % rodmens arba ≤ 50 ppm per 4 h, nelygu, kuri 
vertė didesnė 
KDK  5 000 daleli ų viename kubiniame centi ­
metre per 4h  Pagal gamintojo nurodymus  
NO  X ≤ 5 ppm per 4 h  ≤ 2 % rodmens arba 5 ppm per 4 h, nelygu, kuri 
vertė didesnė 
CH  4 ≤ 10 ppm C  1 ≤ 2 % rodmens arba ≤ 10 ppm C  1 per 4 h, nelygu, 
kuri vertė didesnė 
THC  ≤ 10 ppm C  1 ≤ 2 % rodmens arba ≤ 10 ppm C  1 per 4 h, nelygu, 
kuri vertė didesnė 
▼B 
4.2.7.  Signalo kilimo trukm ė 
Kilimo trukm ė, apibrėžta kaip laiko atkarpa nuo 10 proc. iki 90 proc. 
galutinio rodmens atsako (t  90 – t 10 ; žr. 4.4 punkt ą), neturi viršyti 3 sekun ­
džių. 
4.2.8.  Dujų džiovinimas  
Gali būti matuojamos dr ėgnos arba sausos išmetamosios dujos. Jei naudo ­
jamas koks nors duj ų džiovinimo įtaisas, jis turi kuo mažiau veikti matuo ­
jamų dujų sudėtį. Chemini ų džiovikli ų naudoti neleidžiama.  
4.3. Papildomi reikalavimai  
4.3.1.  Bendrosios nuostatos  
4.3.2–4.3.5 punkt ų nuostatomis apibr ėžiami papildomi tam tikr ų tipų 
analizatori ų veikimo charakteristik ų reikalavimai ir jos taikomos tik tais 
atvejais, jeigu min ėtas analizatorius naudojamas atliekant RDE bandymus, 
kai atliekami išmetam ųjų teršalų kiekio matavimai.  
4.3.2.  NO  X keitiklių veiksmingumo bandymas  
Jeigu naudojamas NO  X , keitiklis, pvz., NO  2 konvertuojant į NO, kad b ūtų 
galima atlikti analiz ę su chemiliuminescenciniu analizatoriumi, jo veiks ­
mingumas turi b ūti patikrintas pagal JT EEK taisykl ės Nr. 83 su 7 serijos 
pataisymais 4a priedo 3 pried ėlio 2.4 punkto reikalavimus. NO  X keitiklio 
veiksmingumas turi b ūti tikrinamas iki išmetam ųjų teršalų kiekio nusta ­
tymo bandymo likus ne daugiau negu vienam m ėnesiui.  
4.3.3.  Liepsnin ės jonizacijos detektoriaus (FID) reguliavimas  
a) Detektoriaus atsako trukm ės optimizavimas  
Jeigu matuojamas angliavandenili ų kiekis, FID turi b ūti nustatomas 
veikti intervalais, kuriuos yra nurod ęs analizatoriaus gamintojas pagal  ▼B
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 224  
JT EEK taisykl ės Nr. 83 7 pataisym ų serijos 4a priedo 3 pried ėlio 2.3.1 
punktą. Siekiant optimizuoti dažniausiai naudojamo veikimo intervalo 
atsaką, turi būti naudojamos su oru sumaišyto propano arba su azotu 
sumaišyto propano patikros dujos.  
b) Angliavandenili ų atsako koeficientai  
Jeigu yra matuojamas angliavandenili ų kiekis, naudojant su oru sumai ­ 
šytą propaną arba su azotu sumaišyt ą propaną kaip patikros dujas ir 
išgrynintą sintetinį orą arba azot ą kaip nulin ės vertės nustatymo dujas 
ir taikant JT EEK taisykl ės Nr. 83 7 pataisym ų serijos 4a priedo 3 
priedėlio 2.3.3 punkt ą, turi būti patikrintas FID angliavandenili ų atsako 
koeficientas.  
c) Deguonies trukdži ų patikra  
Deguonies trukdži ų patikra turi b ūti atliekama pradedant eksploatuoti 
FID analizatori ų ir pasibaigus svarbios technin ės priežiūros laikotar ­
piams. Pasirenkamas toks matavimo intervalas, kad deguonies trukdži ų 
patikros dujos patekt ų į viršutin į 50 proc. interval ą. Bandymas 
daromas esant reikiamai krosnies temperat ūrai. Deguonies trukdži ų 
patikros specifikacijos išd ėstytos 5.3 punkte.  
Taikoma ši proced ūra: 
i) analizatoriuje nustatoma nulin ė vertė; 
ii) analizatoriaus matavimo intervalas nustatomas naudojant 0 proc. 
deguonies mišin į, jei tai kibirkštinio uždegimo varikliai, ir 
21 proc. deguonies mišin į, jei tai sl ėginio uždegimo varikliai;  
iii) nulinis atsakas tikrinamas dar kart ą. Jeigu jis yra pakit ęs daugiau 
negu 0,5 proc. visos skal ės vertės, i ir ii etapai pakartojami;  
iv) tiekiamos 5 proc. ir 10 proc. deguonies trukdži ų patikros dujos;  
v) nulinis atsakas tikrinamas dar kart ą. Jeigu jis yra pakit ęs daugiau 
negu ± 1 proc. visos skal ės vertės, bandymas kartojamas;  
vi) deguonies trukdžiai E  O2 apskaičiuojami iv etapu kiekvien ų 
deguonies trukdži ų patikros duj ų atveju:  
E O2 ¼ ðc ref;d Ä cÞ 
ðc ref;d Þ Ü 100 
kur analizatoriaus atsakas yra:  
c ¼ ðc ref;d Ü c FS;b Þ 
c m;b Ü c m;b 
c FS;d 
čia: 
c ref,b atskaitinė HC koncentracija ii etapu [ppmC  1 ], ▼B
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 225  
c ref,d atskaitinė HC koncentracija iv etapu [ppmC  1 ], 
c FS,b visos skal ės HC koncentracija ii etapu [ppmC  1 ], 
c FS,d visos skal ės HC koncentracija iv etapu [ppmC  1 ], 
c m,b atskaitinė HC koncentracija ii etapu [ppmC  1 ], 
c m,d atskaitinė HC koncentracija iv etapu [ppmC  1 ], 
vii) deguonies trukdžiai E  O2 turi būti mažesni negu ± 1,5 proc. vis ų 
būtinų deguonies trukdži ų patikros duj ų; 
viii) jeigu deguonies trukdžiai E  O2 yra didesni negu ± 1,5 proc., 
galima imtis taisom ųjų veiksmų ir šiuo tikslu laipsniškai regu ­
liuoti oro sraut ą (renkantis didesn ę ar mažesn ę nei gamintojo 
specifikacijose nurodytoji vert ę), degalų srautą ir bandymo duj ų 
srautą; 
ix) deguonies trukdži ų patikra turi b ūti kartojama pasirinkus naujus 
nustatymus.  
4.3.4.  Angliavandenili ų be metano skyriklio (NMC) keitimo veiksmingumas  
Jeigu analizuojami angliavandeniliai, NMC galima naudoti norint paša ­
linti iš duj ų ėminio angliavandenilius be metano ir šiuo tikslu juos visus 
oksiduoti, išskyrus metan ą. Geriausia, kai metano konversija lygi 0 proc., 
o visų kitų angliavandenili ų, kurie išreikšti etanu, – 100 proc. Norint 
tiksliai išmatuoti angliavandenilius be metano (NMHC), nustatomos dvi 
veiksmingumo vert ės, taikomos skai čiuojant išmetam ą NMHC teršal ų 
kiekį (žr. 4 pried ėlio 9.2 punkt ą). Metano konversijos veiksmingumo 
nebūtina nustatyti, jeigu angliavandenili ų be metano skyriklis su lieps ­
ninės jonizacijos analizatoriumi buvo kalibruotas taikant 4 pried ėlio 9.2 
punkte nurodyt ą b metod ą ir per NMC skyrikl į leidžiant metano / oro 
kalibravimo dujas.  
a) Metano konversijos veiksmingumas  
Kalibravimo dujos metanas leidžiamos per FID aplenkiant angliavan ­
denilių be metano skyrikl į ir jo neaplenkiant; užregistruojamos dvi 
koncentracijos vert ės. Veiksmingumas pagal metan ą nustatomas 
pagal šią lygtį: 
E M ¼ 1 Ä c HCðw=NMCÞ 
c HCðw=oNMCÞ 
čia: 
c HC(w/NMC)  yra HC koncentracija, kai CH  4 teka per NMC [ppmC  1 ]; 
c HC(w/o NMC)  yra HC koncentracija, kai CH  4 teka ne per NMC 
[ppmC  1 ]. 
b) Etano konversijos veiksmingumas  
Kalibravimo dujos etanas leidžiamos per FID aplenkiant angliavande ­
nilių be metano skyrikl į ir jo neaplenkiant; užregistruojamos dvi 
koncentracijos vert ės. Veiksmingumas pagal etan ą nustatomas pagal 
šią lygtį: 
E E ¼ 1 Ä c HCðw=NMCÞ 
c HCðw=oNMCÞ 
čia: 
c HC(w/NMC)  yra HC koncentracija, kai C  2 H 6 teka per NMC 
[ppmC  1 ]; ▼B
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 226  
c HC(w/o NMC)  yra HC koncentracija, kai C  2 H 6 teka ne per NMC 
[ppmC  1 ]. 
4.3.5.  Trukdži ų poveikis  
a) Bendrosios nuostatos  
Analizatoriaus rodmen į gali paveikti ne tik analizuojamos, bet ir kitos 
dujos. Trukdži ų poveikio ir analizatori ų veikimo pagal reikalavimus 
patikrą, prieš pateikdamas juos į rinką, atlieka analizatori ų gamintojas; 
turi būti patikrinamas bent vienas b–f punktuose nurodyto kiekvieno 
tipo analizatorius ar įtaisas.  
b) CO analizatoriaus trukdži ų poveikio patikra  
Vanduo ir CO  2 gali trukdyti atlikti matavimus CO analizatoriumi. 
Todėl patikros dujos CO  2 , kurių koncentracija yra nuo 80 iki 
100 proc. visos bandant naudojamo CO analizatoriaus didžiausio 
veikimo intervalo skal ės, yra leidžiamos pro aplinkos temperat ūros 
vandenį, o analizatoriaus atsakas užregistruojamas. Analizatoriaus 
atsakas neturi b ūti didesnis negu 2 proc. vidutin ės CO koncentracijos, 
numatytos per įprastą transporto priemon ės išmetam ų teršalų kiekio 
nustatymo kelyje bandym ą, arba ± 50 ppm (nelygu, kuri vert ė yra 
didesnė). H  2 O ir CO  2 trukdžių patikros proced ūras galima atlikti 
atskirai. Jeigu atliekant trukdži ų patikrą pasirinkti H  2 O ir CO  2 lygiai 
viršija atliekant bandym ą tikėtiną didžiausi ą lygį, kiekviena nustatyta 
trukdžių vertė proporcingai sumažinama padauginant j ą iš bandymo 
metu tikėtinos didžiausiosios koncentracijos vert ės ir tikrosios per ši ą 
patikrą taikomos vert ės santykio. Gali b ūti atliekamos atskiros trukdži ų 
patikros, taikant mažesn ę H  2 O koncentracij ą negu didžiausioji per 
bandymą numatyta koncentracija, o gauta H  2 O trukdži ų vertė propor­
cingai padidinama padauginant j ą iš per bandym ą numatytos didžiau ­
siosios H  2 O koncentracijos vert ės ir faktin ės per šią patikrą taikomos 
vertės santykio. Abiej ų perskaičiuotų trukdžių verčių suma turi atitikti 
šiame punkte nustatyt ą leidžiam ąjį nuokryp į. 
c) NO  X analizatoriaus aušinimo patikra  
Dviejų rūšių dujos, turin čios įtakos chemiliuminescenciniam analiza ­
toriui (CLD) ir šildomam chemiliuminescenciniam analizatoriui 
(HCLD), yra CO  2 ir vandens garai. Aušinimo šiomis dujomis atsakas 
proporcingas j ų koncentracijai. Turi b ūti atliekamas bandymas, kad 
būtų nustatytas aušinimas esant aukš čiausioms koncentracijos vert ėms, 
tikėtinoms darant bandym ą. Jeigu CLD ir HCLD analizatoriams 
taikomi aušinimo kompensaciniai algoritmai ir tam naudojami H  2 O 
ir (arba) CO  2 matavimo analizatorius, aušinimas turi b ūti vertinamas 
veikiant šiems analizatoriams ir taikant kompensacinius algoritmus.  
i) Aušinimo CO  2 patikra  
Patikros dujos CO  2 , kurių koncentracija yra nuo 80 iki 100 proc. 
visos didžiausio veikimo intervalo skal ės, turi būti leidžiamos per 
nedisperguojant į sugerties infraraudonosios spinduliuot ės analiza­
torių (NDIR); CO  2 koncentracijos vert ė užregistruojama kaip A. 
Po to maždaug 50 proc. CO  2 praskiedžiama patikros dujomis NO 
ir leidžiama per NDIR bei CLD ar HCLD; CO  2 ir NO vert ės 
atitinkamai užregistruojamos kaip B ir C. Tuomet nutraukiamas 
CO  2 tiekimas ir per CLD ar HCLD leidžiamos tik patikros 
dujos NO, o NO vert ė užregistruojama kaip D. Aušinimas 
(proc.) apskai čiuojamas taip:  
E CO2 ¼ Ï 
1 Ä Í C Ü A 
ðD Ü AÞ Ä ðD Ü BÞ Î B 
Ü 100 ▼B
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 227  
čia: 
A yra neskiesto CO  2 koncentracija, išmatuota naudojant NDIR 
[%]; 
B yra praskiesto CO  2 koncentracija, išmatuota naudojant NDIR 
[%]; 
C yra praskiesto NO koncentracija, išmatuota naudojant CLD ar 
HCLD [ppm];  
D yra neskiesto NO koncentracija, išmatuota naudojant CLD ar 
HCLD [ppm].  
Leidžiama naudoti pakaitinius CO  2 ir NO patikros duj ų skiedimo 
ir jų verčių apskaičiavimo metodus, pvz., dinamin į maišymą / 
kompaundavim ą, jeigu gaunamas patvirtinimo institucijos prita ­
rimas.  
ii) Aušinimo vandeniu patikra  
Ši patikra atliekama matuojant tik dr ėgnų dujų koncentracij ą. 
Apskaičiuojant aušinim ą vandeniu, atsižvelgiama į patikros duj ų 
NO skiedim ą vandens garais ir į vandens gar ų koncentracijos duj ų 
mišinyje perskai čiavimą pagal koncentracijos vertes, kurias tiki ­
masi gauti atliekant išmetam ųjų teršalų kiekio nustatymo 
bandymą. Patikros dujos NO, kuri ų koncentracija yra nuo 80 iki 
100 proc. visos įprasto veikimo intervalo skal ės, turi b ūti 
leidžiamos per CLD arba HCLD; NO vert ė užregistruojama kaip  
D. Tada patikros dujos NO leidžiamos per kambario temperat ūros 
vandenį ir leidžiamos per CLD arba HCLD; NO vert ė užregist­
ruojama kaip  C. Turi būti nustatytas absoliutusis analizatoriaus 
darbinis sl ėgis ir vandens temperat ūra ir atitinkamai užregistruoti 
kaip E ir F. Turi b ūti nustatytas mišinio so čiųjų garų slėgis, atitin ­
kantis barboterio vandens temperat ūrą F, ir užregistruotas kaip  G. 
Vandens gar ų koncentracija  H [%] dujų mišinyje apskai čiuojama 
taip: 
▼C2 
H ¼ G 
E Ü 100 
▼B 
Numatoma praskiest ų NO ir vandens gar ų patikros duj ų koncent­
racija turi b ūti užregistruojama kaip  D e , apskaičiavus ją taip:  
D e ¼ D Ü Ê 
1 Ä H 
100 Ì 
Atliekant dyzelini ų variklių išmetam ų teršalų kiekio nustatymo 
bandymą, didžiausia tik ėtina vandens gar ų išmetamosiose dujose 
koncentracija (proc.) užregistruojama kaip  H m po to, kai, padarius 
prielaidą, kad degal ų H/C santykis yra 1,8 / 1, ji apskai čiuojama 
pagal didžiausi ą CO  2 koncentracij ą A išmetamosiose dujose:  
H m ¼ 0,9 Ü A 
Aušinimo vandeniu procentas apskai čiuojamas taip:  
E H2O ¼ Í Ê D e Ä C 
D e Ì 
Ü Ê H m 
H Ì Î 
Ü 100 
čia: 
D e yra numatytoji skiesto NO koncentracija [ppm];  ▼B
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 228  
C yra išmatuotoji praskiesto NO koncentracija [ppm];  
H m yra didžiausia vandens gar ų koncentracija [%];  
H yra faktin ė vandens gar ų koncentracija [%].  
iii) Didžiausiasis leidžiamas aušinimas  
Kombinuotas aušinimas CO  2 ir vandeniu neturi viršyti 2 proc. 
visos skal ės vertės. 
d) Nedisperguojan čių infraraudonosios spinduliuot ės analizatori ų (NDIR) 
aušinimo patikra  
Angliavandeniliai ir vanduo gali sukelti teigiamus NDIR analizatoriaus 
trukdžius ir atsak ą, panašų į NO  X . NDIR analizatoriaus gamintojas turi 
taikyti ši ą patikros proced ūrą, siekdamas nustatyti, ar aušinimo 
poveikis yra ribotas:  
i) analizatorius ir aušintuvas nustatomi laikantis gamintojo nurodyt ų 
eksploatavimo nurodym ų; jie turėtų būti sureguliuoti, kad b ūtų 
parinktos tinkamiausios analizatoriaus ir aušintuvo veikimo 
charakteristikos;  
ii) atliekamas analizatoriaus nulinio atsako kalibravimas ir matavimo 
intervalo atsako kalibravimas taikant koncentracijos vertes, kurios 
tikėtinos per išmetam ųjų teršalų kiekio nustatymo bandym ą; 
iii) pasirenkamos NO  2 kalibravimo dujos, kurios kuo labiau atitikt ų 
atliekant išmetam ųjų teršalų kiekio nustatymo bandym ą tikėtiną 
didžiausią NO  2 koncentracij ą; 
iv) NO  2 kalibravimo dujos per duj ų ėminių ėmimo sistemos ėmiklį 
turi tekėti tol, kol bus stabilizuotas analizatoriaus NO  X atsakas;  
v) apskai čiuojama vidutin ė stabilizuoto NO  X koncentracija per 30 
sekundžių ir užregistruojama kaip NO  Xref ; 
vi) kalibravimo duj ų NO  2 tiekimas nutraukiamas ir ėminių ėmimo 
sistema prisotinama j ą pripildant rasos taško generatoriaus 
išėjimo srautu, nusta čius 50 °C temperat ūros rasos tašk ą. Ne 
trumpiau negu 10 minu čių iš rasos taško generatoriaus iš ėjimo 
srauto ėminių ėmimo sistema ir aušintuvu imami ėminiai, kol, 
kaip tikimasi, aušintuvas ims šalinti pastov ų vandens kiek į; 
vii) užbaigus iv punkte nurodytus veiksmus, į ėminių ėmimo sistem ą 
vėl pradedamos tiekti NO  X,ref nustatyti naudotos kalibravimo 
dujos NO  2 ir tiekiamos tol, kol stabilizuojamas bendrasis NO  X 
atsakas;  
viii) apskai čiuojama vidutin ė stabilizuoto NO  X koncentracija per 30 
sekundžių ir užregistruojama kaip NO  X,m ; 
ix) NO  X,m pakoreguojama pagal NO  X,dry , atsižvelgiant į vandens 
garų likutį, pratekėjusį pro aušintuv ą jo išleidimo temperat ūros 
ir slėgio sąlygomis;  
Apskaičiuotasis NO  X,dry turi sudaryti ne mažiau negu 95 proc. NO  X,ref . ▼B
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 229  
e) Ėminio džiovintuvas  
Naudojant ėminių džiovintuv ą šalinamas vanduo, kuris antraip daryt ų 
įtaką NO  X matavimui. Jei tai sausieji CLD analizatoriai, turi b ūti 
įrodoma, kad esant aukš čiausiai tik ėtinai vandens gar ų koncentracijai  
H m ėminių džiovintuvas CLD analizatoriuje išlaiko dr ėgnio vertę, kuri 
yra ≤ 5 g vandens / kg sauso oro (arba apytikriai 0,8 proc. H  2 O), 
atitinkančią 100 proc. santykinio dr ėgnio vertę 3,9 °C temperat ūros ir 
101,3 kPa sl ėgio sąlygomis arba maždaug 25 proc. santykin į drėgnį 
25 °C temperat ūros ir 101,3 kPa sl ėgio sąlygomis. Atitikt į galima 
įrodyti matuojant temperat ūrą šiluminio ėminio džiovintuvo iš ėjimo 
angoje arba matuojant dr ėgnį prieš pat CLD. CLD išleidimo srauto 
drėgnį taip pat galima matuoti, jeigu vienintelis į CLD tekantis srautas 
– tai srautas iš džiovintuvo.  
f) NO  2 pratekėjimas per ėminio džiovintuv ą 
Netinkamai suprojektuotame ėminio džiovintuve lik ęs skystas vanduo 
gali iš ėminio pašalinti NO  2 . Jeigu ėminio džiovintuvas naudojamas su 
NDUV analizatoriumi, už kurio n ėra NO  2 / NO konverterio, prieš 
atliekant NO  X matavimą vanduo vis d ėlto gali pašalinti NO  2 iš ėminio. 
Ėminio džiovintuvas turi b ūti toks, kad b ūtų įmanoma išmatuoti bent 
95 proc. bendro NO  2 kiekio vandens gar ų prisotintose dujose, kai NO  2 
koncentracijos vert ė atitinka didžiausi ą tikėtiną koncentracij ą atliekant 
transporto priemon ės išmetam ųjų teršalų kiekio nustatymo bandym ą. 
4.4. Analiz ės sistemos atsako trukm ės patikra  
Atliekant atsako trukm ės patikrą, analizės sistemos nustatymai turi b ūti 
tokie patys kaip atliekant transporto priemon ės išmetam ųjų teršalų kiekio 
nustatymo bandym ą (t. y. slėgis, srautai, analizatoriaus filtro nustatymai ir 
visi kiti atsako trukmei galintys tur ėti įtakos parametrai). Atsako trukm ė 
nustatoma dujoms pasikei čiant tiesiog ėminių ėmimo zondo įleidimo 
angoje. Dujos turi pasikeisti grei čiau nei per 0,1 sekund ės dalį. Bandymui 
naudojamos dujos koncentracijos vert ę turi pakeisti bent 60 proc. visos 
analizatoriaus skal ės vertės. 
Nubraižomos vis ų dujinių komponent ų koncentracijos kreiv ės. Delsos 
trukmė – laikas nuo duj ų pakeitimo ( t 0 ) iki tos akimirkos, kai atsakas 
pasiekia 10 proc. ( t 10 ) galutinio rodmens vert ės. Kilimo trukm ė apibrė­ 
žiama kaip laiko atkarpa nuo 10 proc. iki 90 proc. galutinio rodmens 
atsako (t  90 – t  10 ). Sistemos atsako trukm ė (t 90 ) susideda iš matavimo 
detektoriaus delsos trukm ės ir detektoriaus signalo kilimo trukm ės. 
Vienodinant analizatoriaus ir išmetam ųjų dujų srauto signalus pagal laik ą, 
transformacijos trukm ė apibrėžiama kaip laikas nuo poky čio (t 0 ) iki tol, 
kol atsakas pasieks 50 proc. galutinio rodmens vert ės (t 50 ). 
Visų komponent ų ir naudojam ų intervalų atveju sistemos atsako trukm ė 
turi būti ≤ 12 s, kai kilimo trukm ė yra ≤ 3 s. Jeigu angliavandeniliai be 
metano (NMC) matuojami naudojant angliavandenili ų be metano skyrikl į, 
sistemos atsako trukm ė gali būti ilgesnė negu 12 sekundži ų. 
5. DUJOS  
▼M3 
5.1. RDE bandymams skirtos kalibravimo ir patikros dujos  
5.1.1.  Bendroji informacija  
Turi būti atsižvelgiama į kalibravimo duj ų ir patikros duj ų laikymo 
trukmę. Grynos ir maišytos kalibravimo ir patikros dujos turi atitikti šio 
reglamento XXI priedo 5 papildomo priede nurodytas specifikacijas.  ▼B
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 230  
5.1.2.  Kalibravimo dujos NO  2 
Taip pat leidžiama naudoti kalibravimo dujas NO  2 . Kalibravimo duj ų 
NO  2 koncentracija deklaruot ąją koncentracijos vert ę turi atitikti 2 proc. 
tikslumu. Kalibravimo dujose esan čio NO kiekis neturi viršyti 5 proc. 
NO  2 kiekio.  
5.1.3.  Sudėtiniai mišiniai  
Turi būti naudojami tik tokie sud ėtiniai mišiniai, kurie atitinka 5.1.1 
punkte nustatytus reikalavimus. Šie mišiniai gali b ūti sudaryti iš dviej ų 
ar daugiau sudedam ųjų dalių. Sudėtiniams mišiniams, kuri ų sudėtyje yra 
ir NO, ir NO  2 , netaikomas 5.1.1 ir 5.1.2 punktuose nustatytas reikala ­
vimas dėl NO  2 priemaišų. 
▼B 
5.2. Dujų dozatoriai  
Kalibravimo duj ų ir patikros duj ų galima pasiruošti duj ų dozatoriais, t. y. 
tiksliais maišymo įrenginiais, kuriuos naudojant skiedžiama N  2 ar sinte­
tiniu oru. Duj ų dozatoriaus tikslumas turi b ūti toks, kad praskiest ų kali­
bravimo duj ų koncentracij ą galima b ūtų nustatyti ± 2 proc. tikslumu. 
Kiekvienas kalibravimas, kuriam naudojamas duj ų dozatorius, tikrinamas 
nuo 15 proc. iki 50 proc. visos skal ės vertės. Jeigu pirmoji patikra nes ėk­
minga, gali b ūti atliekama papildoma patikra naudojant kitas kalibravimo 
dujas.  
Pasirinktinai d ųjų dozatorius gali b ūti tikrinamas tiesiniu pagal savo 
pobūdį prietaisu, pvz., su CLD naudojant NO dujas. Prietaiso intervalas 
reguliuojamas patikros dujomis, tiesiogiai tekan čiomis iki prietaiso. Duj ų 
dozatorius tikrinamas pagal naudojamus nustatymus, o vardin ė vertė turi 
būti lyginama su prietaisu išmatuota koncentracija. Šis skirtumas kiekvie ­
name taške turi b ūti ne didesnis negu ± 1 proc. vardin ės koncentracijos 
vertės. 
5.3. Deguonies trukdži ų patikros dujos  
Deguonies trukdži ų patikros dujos yra propano, deguonies ir azoto 
mišinys, jame turi b ūti propano, kurio koncentracija yra 350 ± 75 
ppmC  1 . Koncentracija nustatoma gravimetriniais metodais, taikant dina ­
minį kompandauvim ą arba atliekant bendro angliavandenili ų kiekio ir 
priemaišų chromatografin ę analizę. Deguonies trukdži ų patikros dujose 
deguonies koncentracija turi atitikti 3 lentel ėje išdėstytus reikalavimus; 
likusias deguonies trukdži ų patikros dujas sudaro išgrynintas azotas.  
3 lentelė 
Deguonies trukdži ų patikros dujos  
Variklio tipas  
Slėginio uždegimo  Kibirkštinio uždegimo  
O 2 koncentracija  21 ± 1 %  10 ± 1 %  
10 ± 1 %  5 ± 1 %  
5 ± 1 %  0,5 ± 0,5 %  
▼M1 
6. IŠMETAM ŲJŲ (KIETŲJŲ) DALELI Ų KIEKIO MATAVIMO ANALI ­
ZATORIAI  
▼B 
Šiame skirsnyje bus apibr ėžti būsimi išmetam ųjų kietųjų dalelių kiekio 
matavimo analizatori ų reikalavimai, kai matavimas taps privalomas.  ▼M3
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 231  
6.1. Bendrosios pastabos  
KDK analizatori ų sudaro išankstinio kondicionavimo blokas ir kiet ųjų 
dalelių detektorius, kurio našumas skai čiuojant maždaug 23 nm ir 
didesnio dydžio kiet ąsias daleles yra 50 %. Kiet ųjų dalelių detektori ų 
taip pat leidžiama naudoti išankstiniam aerozolio kondicionavimui. Anali ­
zatorių jautrumas sm ūgiams, vibracijai, sen ėjimui, temperat ūros ir oro 
slėgio pokyčiams bei elektromagnetiniams trukdžiams ir kitam su trans ­
porto priemone ir analizatoriaus veikimu susijusiam poveikiui turi b ūti 
kuo labiau sumažintas ir įrangos gamintojas turi aiškiai j į nustatyti savo 
pagalbinėje medžiagoje. KDK analizatorius turi b ūti naudojamas griežtai 
laikantis gamintojo deklaruot ų veikimo parametr ų. 
1 pav.  
KDK analizatoriaus konfig ūracijos pavyzdys Taškin ėmis linijomis 
pažymėtos neprivalomos dalys. EFM = išmetam ųjų dujų masės 
srauto matuoklis, d = vidinis skersmuo, PND = kiet ųjų dalelių 
skiedimo įtaisas.
  
KDK analizatorius su ėminių ėmimo vieta sujungiamas per ėminių ėmiklį, 
kurį naudojant imamas ėminys išmetimo vamzdžio viduryje. Kaip nusta ­
tyta 1 pried ėlio 3.5 punkte, jeigu dalel ės nėra skiedžiamos išmetimo 
vamzdyje, ėminių ėmimo linija turi b ūti kaitinama iki ne žemesn ės 
negu 373 K (100 °C) temperat ūros iki KDK analizatoriaus pirmojo skie ­
dimo vietos arba analizatoriaus kiet ųjų dalelių detektoriaus. Ėminys 
ėminių ėmimo linijoje turi b ūti trumpiau negu 3 sekundes.  
Visų su išmetamosiomis dujomis, kuri ų ėminiai imami, besilie čiančių 
dalių temperat ūra turi būti nuolat palaikoma tokio lygio, kuriame b ūtų 
galima išvengti bet kokio junginio kondensavimosi įrenginyje. Tai galima 
pasiekti, pavyzdžiui, kaitinant aukštesn ėje temperat ūroje ir skiedžiant 
ėminį arba oksiduojant (pusiau) laki ų rūšių kietąsias daleles.  
KDK analizatoriuje turi b ūti įrengta kaitinama dalis, kurios sieneli ų 
temperatūra yra ne žemesn ė negu 573 K. Šis blokas turi leisti kaitinimo 
etapais užtikrinti pastovi ą vardinę veikimo temperat ūrą su ± 10 K 
paklaida ir nurodyti, ar kaitinimo etapais veikimo temperat ūra atitinka 
nustatytąją. Temperat ūra gali b ūti žemesn ė, jeigu laki ų kietųjų dalelių 
šalinimo našumas atitinka 6.4 punkte pateiktus nurodymus.  ▼M1
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 232  
Ar prietaiso veikimas yra tinkamas, stebima naudojant sl ėgio, tempera ­
tūros ir kitus jutiklius, kurie trikties atveju turi perduoti atitinkam ą įspė­
jimą |arba pranešim ą. 
KDK analizatoriaus delsos trukm ė turi būti ≤ 5 s. 
KDK analizatoriaus (ir (arba) kiet ųjų dalelių detektoriaus) kilimo trukm ė 
turi būti ≤ 3,5 s.  
Užregistruojamos išmatuotos kiet ųjų dalelių koncentracijos vert ės turi būti 
perskaičiuotos 273 K temperat ūrai ir 101,3 kPa sl ėgiui. Jeigu b ūtina 
kietųjų dalelių koncentracijos perskai čiavimo tikslais, ties detektoriaus 
įleidimo anga turi b ūti išmatuotas sl ėgis ir (arba) temperat ūra, o jų 
duomenys turi b ūti užregistruoti.  
KD sistemos, atitinkan čios JT EEK taisykl ėje Nr. 83 ar Nr. 49 arba 
Bendrajame techniniame reglamente Nr. 15 nustatytus kalibravimo reika ­
lavimus, automatiškai atitinka šiame priede nustatytus kalibravimo reika ­
lavimus.  
6.2. Našumo reikalavimai  
Visa KDK analizatoriaus sistema, įskaitant ėminių ėmimo linij ą, turi 
atitikti 3a lentel ėje nustatytus našumo reikalavimus.  
3a lentelė 
Kietųjų dalelių kiekio analizatoriaus ( įskaitant ėminių ėmimo linij ą) sistemos našumo reikalavimai  
d p [nm]  Iki 23  23  30  50  70  100  200  
E(d  p ) KDK analizatorius  Bus nustatyta 
vėliau 0,2–0,6  0,3–1,2  0,6–1,3  0,7–1,3  0,7–1,3  0,5–2,0  
Našumas E(d  p ) apibrėžiamas kaip KDK analizatoriaus sistemos rodmen ų 
ir etaloninio kondensacinio daleli ų skaitiklio (d  50 % = 10 nm arba 
mažesnis, patikrinto d ėl atitikties tiesiškumo reikalavimams ir kalibruoto 
naudojant elektrin į skaitiklį) rodmens arba elektrinio skaitiklio nustatytos 
kietųjų dalelių kiekio koncentracijos, matuojamos naudojant panaš ų 
monodispersin į aerozolį, kurio kiet ųjų dalelių mobilumo skersmuo yra 
d p , ir perskai čiuotos tokioms pat temperat ūros ir sl ėgio sąlygoms, 
santykis.  
Siekiant užtikrinti, kad KDK analizatori ų našumas ir toliau atitikt ų KDK 
paklaidą, našumo reikalavimus reik ės atitinkamai keisti. Tur ėtų būti 
naudojama į suodžius panaši termiškai pastovi medžiaga (pvz., kibirkš ­
tiniu išlydžiu paveiktas grafitas arba iš anksto termiškai apdoroti iš difu ­
zinės liepsnos surinkti suodžiai). Jeigu nubraižoma našumo kreiv ė, kai 
atliekant matavimus naudotas kitoks aerozolis (pvz., NaCl), tos kreiv ės 
ir našumo kreiv ės, kuri buvo nubraižyta matavimams naudojant į suodžius 
panašios medžiagos aerozol į, koreliacija turi b ūti parodyta diagramoje, 
kurioje palyginamas naudojant abu bandymo aerozolius pasiektas 
našumas. Į skaičiavimo našumo ver čių skirtumus turi b ūti atsižvelgta 
nustatytas našumo vertes tikslinant pagal pateiktos diagramos duomenis 
skaičiavimo našumo vert ėms, kai matavimams naudotas į suodžius pana ­ 
šios medžiagos aerozolis, nustatyti. D ėl daugiakr ūvių dalelių turėtų būti 
taikoma ir pagr įsta dokumentais pataisa, kuri neturi viršyti 10 %. Šios 
našumo vert ės taikomos KDK analizatoriams su ėminių ėmimo linija. 
KDK analizatorius taip pat gali b ūti kalibruojamas dalimis (t. y. išanks ­
tinio kondicionavimo blokas ir kiet ųjų dalelių detektorius atskirai), jeigu 
įrodyta, kad KDK analizatorius ir ėminių ėmimo linija kartu atitinka 3a 
lentelėje nustatytus reikalavimus. Išmatuotas detektoriaus signalas turi b ūti 
dukart didesnis už aptikimo rib ą (šiuo atveju apibr ėžiamą kaip nulinis 
lygis + 3 standartiniai nuokrypiai).  ▼M1
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 233  
6.3. Tiesiškumo reikalavimai  
KDK analizatorius, įskaitant ėminių ėmimo linij ą, turi atitikti 2 pried ėlio 
3.2 punkte nustatytus tiesiškumo reikalavimus, kai naudojamos monodis ­
persinės arba polidispersin ės į suodžius panašios dalel ės. Dalelių dydis 
(mobilumo skersmuo arba apskai čiuotas vidutinis skersmuo) tur ėtų būti 
didesnis nei 45 nm. Kaip etaloninis matavimo prietaisas turi b ūti naudo­
jamas elektrinis skaitiklis arba kondensacinis daleli ų skaitiklis (CPC), 
kurio d  50 = 10 nm arba mažesnis, patikrinti d ėl atitikties tiesiškumo reika ­
lavimams. Arba gali b ūti naudojama kiet ųjų dalelių ėminių ėmimo 
sistema, atitinkanti JT EEK taisykl ę Nr. 83.  
Be to, KDK analizatoriaus ir etaloninio matavimo prietaiso rodmen ų 
skirtumai tikrinant visas vertes (išskyrus nulin ės vertės tašką) nuo jų 
atitinkamos vidutin ės vertės neturi skirtis daugiau negu 15 %. Turi b ūti 
patikrinti mažiausiai 5 vienodai paskirstyti taškai (ir nulin ės vertės taškas). 
Didžiausia tikrinama koncentracijos vert ė turi būti didžiausia leidžiamoji 
KDK analizatoriaus koncentracijos vert ė. 
Jeigu KDK analizatorius kalibruojamas dalimis, galima tikrinti tik KDK 
analizatoriaus atitikt į tiesiškumo reikalavimams, ta čiau į likusių dalių ir 
ėminių ėmimo linijos našumo vertes turi b ūti atsižvelgta apskai čiuojant 
nuolydį. 
6.4. Lakių kietųjų dalelių šalinimo našumas  
Sistemoje turi b ūti užtikrinamas daugiau kaip 99 % ≥ 30 nm kiet ųjų 
tetrakontano (CH  3 (CH  2 ) 38 CH  3 ) dalelių pašalinimas esant ne mažesnei 
nei 10 000 daleli ų viename kubiniame centimetre koncentracijai ties įlei­
dimo anga, kai taikomas mažiausias skiedimo lygis.  
Sistemoje taip pat turi b ūti užtikrinamas didesnis nei 99 % polidispersinio 
alkano (dekano arba daugiau anglies atom ų turinčio alkano) arba medžia ­
goje „emery oil“ esan čių dalelių, kurių skaičiuojamas vidutinis skersmuo 
yra didesnis nei 50 nm, o mas ė – didesn ė nei 1 mg/m  3 , šalinimo našumas.  
Prietaisų šeimos našum ą šalinant lakias kiet ąsias daleles naudojant tetra ­
kontaną ir (arba) polidispersin į alkaną arba alyv ą reikia įrodyti tik kart ą. 
Tačiau prietaiso gamintojas turi nurodyti technin ės priežiūros arba pakei ­
timo interval ą, kurio laikantis užtikrinama, kad laki ų kietųjų dalelių šali­
nimo našumas nesumaž ėtų tiek, kad nebeatitikt ų techninių reikalavim ų. 
Jeigu tokia informacija neteikiama, kiekvieno prietaiso laki ų kietųjų 
dalelių šalinimo našumas turi b ūti tikrinamas kart ą per metus.  
▼B 
7. IŠMETAM ŲJŲ DUJŲ SRAUTO MATUOKLIAI  
7.1. Bendrosios nuostatos  
Išmetamųjų dujų srauto matavimo matuokli ų, jutiklių arba signal ų mata­
vimo intervalas ir atsako trukm ė turi būti tokie, kad b ūtų galima reikiamu 
tikslumu išmatuoti išmetam ųjų dujų srautą pereinamosios ir nusistov ėju­
sios būklės sąlygomis. Matuokli ų, jutiklių ir signalų jautrumas sm ūgiams, 
vibracijai, sen ėjimui, temperat ūros ir oro sl ėgio poky čiams, elektromag ­
netiniams trukdžiams ir kitam su transporto priemone ir matuoklio 
veikimu susijusiam poveikiui turi b ūti tokio lygio, kad b ūtų kuo mažiau 
papildom ų klaidų. 
7.2. Matuokli ų specifikacijos  
Išmetamųjų dujų masės srautas nustatomas vienu iš ši ų matuokli ų taikant 
tiesioginio matavimo metod ą: 
a) Pito principu veikian čiais srauto įtaisais;  
b) prietaisais, kuriais matuojamas sl ėgio skirtumas, pvz., srauto matavimo 
tūta (žr. standart ą ISO 5167);  
c) ultragarsiniu srauto matuokliu;  
d) sūkuriniu srauto matuokliu.  ▼M1
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 234  
Kiekvienas išmetam ųjų dujų srauto matuoklis turi atitikti 3 punkte nusta ­
tytus tiesiškumo reikalavimus. Be to, matuoklio gamintojas turi įrodyti 
kiekvieno išmetam ųjų dujų masės srauto matuoklio tipo atitikt į 
7.2.3–7.2.9 punktuose išd ėstytoms specifikacijoms.  
Išmetamųjų dujų masės srautą leidžiama apskai čiuoti remiantis oro srautu 
ir degalų srauto matavimais, gautais iš susietin ų sukalibruot ų jutiklių, 
jeigu jie atitinka 3 punkto tiesiškumo reikalavimus, 8 punkto tikslumo 
reikalavimus ir jeigu nustatytas išmetam ųjų dujų masės srautas patvirti ­
namas pagal 3 pried ėlio 4 punkt ą. 
Be to, leidžiama naudoti kitus metodus, kuriais išmetam ųjų dujų masės 
srautas nustatomas remiantis tiesiogiai nesusietinais matuokliais ir signa ­
lais, pvz., supaprastintus išmetam ųjų dujų masės srauto matuoklius ar 
ECU signalus, jeigu išmatuotas išmetam ųjų dujų masės srautas atitinka 
3 punkte išd ėstytus tiesiškumo reikalavimus ir patvirtinamas pagal 3 prie ­
dėlio 4 punkt ą. 
7.2.1.  Kalibravimo ir tikrinimo standartai  
Išmetamųjų dujų masės srauto matuokli ų matavimo charakteristikos turi 
būti tikrinamos naudojant or ą arba išmetam ąsias dujas pagal susietin ą 
standartą, pvz., kalibruot ą išmetam ųjų dujų masės srauto matuokl į arba 
viso srauto skiedimo tunel į. 
7.2.2.  Tikrinimo dažnumas  
Išmetamųjų dujų masės srauto matuokli ų atitiktis 7.2.3 ir 7.2.9 punkt ų 
reikalavimams tikrinama iki faktinio bandymo atlikimo pradžios likus ne 
ilgesniam negu vieneri ų metų laikotarpiui.  
▼M3 
7.2.3.  Tikslumas  
EFFM tikslumas, apibr ėžiamas kaip EFM rodmens nuokrypis nuo 
atskaitos srauto vert ės, neturi viršyti ± 3 proc. visos skal ės, 0,5 proc. 
rodmens arba ± 1,0 proc. didžiausiojo srauto, atsižvelgiant į kurį buvo 
sukalibruotas EFM (nelygu, kuri vert ė yra didesn ė). 
▼B 
7.2.4.  Glaudumas  
Glaudumas, apibr ėžtas kaip 2,5 karto padaugintas 10 pakartotini ų atsakų į 
apytikriai kalibravimo intervalo viduryje naudojam ą vardinį srautą stan­
dartinis nuokrypis, neturi b ūti didesnis negu ± 1 proc. didžiausio srauto, 
atsižvelgiant į kurį buvo sukalibruotas EFM.  
▼M3 
7.2.5.  Triukšmas  
Triukšmas neturi viršyti 2 proc. didžiausiojo kalibruotojo srauto vert ės. Į 
kiekvieną iš dešimties matavimo tarpsni ų turi būti įterpiama 30 sekundži ų 
atkarpa, per kuri ą EFM yra veikiamas didžiausiuoju kalibruotuoju srautu.  
▼B 
7.2.6.  Nulinio atsako poslinkis  
Nulinio atsako poslinkis apibr ėžiamas kaip vidutinis atsakas į nulio 
signalą per ne trumpesn į negu 30 sekundži ų tarpsnį. Nulinio atsako 
poslinkį galima patikrinti remiantis į ataskaitą įtrauktais pirminiais signa ­
lais, pvz., sl ėgio. Pirmini ų signalų poslinkis per 4 valand ų tarpsnį turi būti 
mažesnis nei ± 2 proc. didžiausios pirminio signalo vert ės, užregistruotos 
esant srautui, atsižvelgiant į kurį sukalibruotas EFM.  ▼B
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 235  
7.2.7.  Atsako į patikros dujas poslinkis  
Atsako į patikros dujas poslinkis apibr ėžiamas kaip vidutinis atsakas į 
patikros duj ų signalą per ne trumpesn į negu 30 sekundži ų tarpsnį. Atsako 
į patikros dujas poslink į galima patikrinti remiantis į ataskaitą įtrauktais 
pirminiais signalais, pvz., sl ėgio. Pirmini ų signalų poslinkis per 4 valand ų 
tarpsnį turi būti mažesnis nei ± 2 proc. didžiausios pirminio signalo 
vertės, užregistruotos esant srautui, atsižvelgiant į kurį sukalibruotas EFM.  
7.2.8.  Signalo kilimo trukm ė 
Išmetamųjų dujų srauto matuokli ų kilimo trukm ė ir metodai turi kuo 
labiau atitikti 4.2.7 punkte nurodyt ą dujų analizatori ų kilimo trukm ę, 
bet negali viršyti 1 sekund ės. 
7.2.9.  Atsako trukm ės patikra  
Išmetamųjų dujų srauto matuokli ų atsako trukm ė nustatoma taikant pana ­ 
šius parametrus kaip atliekant išmetam ųjų teršalų kiekio nustatymo 
bandymą (t. y. sl ėgį, srautus, filtro nustatymus ir visus kitus atsako 
trukmei galin čius turėti įtakos parametrus). Atsako trukm ė nustatoma 
dujoms pasikei čiant tiesiog išmetam ųjų dujų srauto matuoklio įleidimo 
angoje. Duj ų srauto pakeitimas turi b ūti atliekamas kuo grei čiau, tačiau 
primygtinai rekomenduojama, kad b ūtų greičiau nei per 0,1 sekund ės. 
Bandymui naudojama duj ų srauto vert ė turi pakeisti bent 60 proc. visos 
išmetamųjų dujų srauto matuoklio skal ės vertės. Dujų srautas turi b ūti 
užregistruojamas. Delsos trukm ė apibrėžiama kaip laikas nuo duj ų pakei­
timo (t  0 ) iki tos akimirkos, kai atsakas pasiekia 10 proc. (t  10 ) galutinio 
rodmens vert ės. Kilimo trukm ė, apibrėžiama kaip laiko atkarpa nuo 
10 proc. iki 90 proc. galutinio rodmens atsako (t  90 – t 10 ). Atsako trukm ė 
(t 90 ) – delsos trukm ės ir kilimo trukm ės suma. Išmetam ųjų dujų masės 
srauto matuokli ų atsako trukm ė (t 90 ) turi būti ≤ 3 sekund ės, kai pagal 
7.2.8 punkt ą kilimo trukm ė (t 90 – t 10 ) ≤ yra 1 sekund ė. 
8. JUTIKLIAI IR PAGALBIN Ė ĮRANGA  
Bet koks jutiklis ir pagalbin ė įranga, naudojami nustatyti, pvz., tempera ­
tūrą, atmosferos sl ėgį, aplinkos oro dr ėgnį, transporto priemon ės greitį, 
degalų srautą ar įsiurbiamo oro sraut ą, neturi pakeisti ar neleistinai 
paveikti transporto priemon ės variklio ir papildomo išmetam ųjų dujų 
apdorojimo sistemos veikimo. Jutikli ų ir pagalbin ės įrangos tikslumas 
turi atitikti 4 lentel ės reikalavimus. Atitiktis 4 lentel ės reikalavimams 
turi būti įrodoma matuoklio gamintojo nustatytais intervalais, kaip nuro ­
dyta vidaus audito proced ūrose arba pagal standart ą ISO 9000.  
4 lentelė 
Matavimo parametrams taikomi tikslumo reikalavimai  
Matavimo parametras  Tikslumas  
Degalų srautas (  1 ) ± 1 % rodmens (  3 ) 
Oro srautas (  1 ) ± 2 % rodmens vert ės 
Transporto priemon ės greitis (  2 ) ± 1,0 km/h absoliu čios vertės 
Temperat ūros ≤ 600 K  ± 2 K absoliu čios vertės ▼B
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 236  
Matavimo parametras  Tikslumas  
Temperat ūros > 600 K  ± 0,4 proc. rodmens (kelvinais)  
Aplinkos sl ėgis ± 0,2 kPa absoliu čios vertės 
Santykinis dr ėgnis ± 5 proc. absoliu čios vertės 
Absoliutusis dr ėgnis ± 10 proc. rodmens arba 1 gH  2 O/kg 
sauso oro, nelygu, kuri vert ė didesnė 
( 1 ) Neprivalomas nustatant išmetam ųjų dujų masės srautą. 
( 2 ) Reikalavimas taikomas tik grei čio jutikliui; jeigu transporto priemon ės greitis 
naudojamas nustatyti tokiems parametrams kaip pagreitis, grei čio ir teigiamojo 
pagreičio sandauga (arba RPA), grei čio signalo tikslumas turi b ūti 0,1 proc. virš 
3 km/h, o ėminių ėmimo dažnis – 1 Hz. Š į tikslumo reikalavim ą paprastai 
atitinka rat ų sukimosi grei čio jutiklio signalas. 
( 3 ) Tikslumas turi b ūti 0,02 proc. rodmens, jeigu reikia apskai čiuoti oro ir išmeta ­ 
mųjų dujų masės srautą pagal degal ų srautą vadovaujantis 4 pried ėlio 10 punktu.  ▼B
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 237  
3 priedėlis 
PEMS ir nesusietinais matuokliais nustatyto išmetam ųjų dujų masės srauto 
patvirtinimas  
1. ĮVADAS  
Šiame pried ėlyje aprašyti sumontuotos PEMS veikimo patvirtinimo perei ­
namosios b ūklės sąlygomis reikalavimai ir nesusietinais išmetam ųjų dujų 
masės srauto matuokliais nustatyto arba naudojant ECU signalus apskai ­ 
čiuoto išmetam ųjų dujų masės srauto tikslumo reikalavimai.  
2. SIMBOLIAI, PARAMETRAI IR VIENETAI  
% — procentas  
#/km — skai čius kilometrui  
a 0 — regresijos linijos atkarpa y ašyje  
a 1 — regresijos linijos nuolydis  
g/km — gramai kilometrui  
Hz — hercas  
km — kilometras  
m — metras  
mg/km — miligramai kilometrui  
r 2 — determinacijos koeficientas  
x — faktin ė atskaitos signalo vert ė 
y — faktin ė tvirtinamo signalo vert ė 
3. PEMS TVIRTINIMO PROCED ŪRA 
3.1. PEMS tvirtinimo dažnumas  
Kiekvieną kartą prieš išmetam ųjų teršalų kiekio bandym ą arba jį užbaigus 
tam skirtoje transporto priemon ėje sumontuotos PEMS tinkamum ą reko­
menduojama patvirtinti.  
3.2. PEMS tvirtinimo proced ūra 
3.2.1.  PEMS montavimas  
PEMS turi b ūti sumontuota ir parengta vadovaujantis 1 pried ėlio reikala ­
vimais. Nuo tvirtinimo iki RDE bandymo pradžios PEMS įranga negali 
būti keičiama.  
▼M3 
3.2.2.  Bandymo s ąlygos  
Tinkamumo bandymas turi b ūti atliekamas naudojant važiuokl ės dinamo ­
metrą ir kuo labiau laikantis tipo patvirtinimo s ąlygų, atsižvelgiant į 
reikalavimus, išd ėstytus šio reglamento XXI priede. Per tinkamumo 
bandymą PEMS išsiurbt ą išmetam ųjų dujų srautą rekomenduojama 
perduoti atgal į pastoviojo t ūrio ėminio ėmiklį. Jeigu tai ne įmanoma, 
pastoviojo t ūrio ėminio ėmiklio rezultatams turi b ūti taikoma išsiurbto 
išmetamųjų dujų masės pataisa. Jeigu išmetam ųjų dujų masės srautas 
tvirtinamas išmetam ųjų dujų srauto matuokliu, išmetam ųjų dujų masės 
srauto matavimus rekomenduojama sutikrinti su iš jutiklio ar ECU gautais 
duomenimis.  ▼B
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 238  
3.2.3.  Duomen ų analizė 
Visas laboratorijos įranga išmatuotas su atstumu susij ęs išmetam ųjų 
teršalų kiekis [g/km] apskai čiuojamas pagal XXI priedo 7 papildom ą 
priedą. Pagal 4 pried ėlio 9 punkt ą ir naudojant PEMS išmatuotas išme ­
tamųjų teršalų kiekis susumuojamas, kad b ūtų gauta bendroji išmetam ųjų 
teršalų masė [g], o paskui padalinamas iš bandomojo važiavimo atstumo 
[km], nustatyto naudojant važiuokl ės dinamometr ą. Naudojant PEMS ir 
etaloninę laboratorijos įrangą nustatyta su visu važiavimo atstumu susijusi 
išmetamųjų teršalų masė [g/km] vertinama pagal 3.3 punkte nurodytus 
reikalavimus. Tvirtinant išmetamo NOX kiekio matavimus, pagal šio 
reglamento XXI priedo 7 papildom ą priedą taikomos dr ėgnio koeficiento 
pataisos.  
▼B 
3.3. Leidžiamieji nuokrypiai tvirtinant PEMS  
PEMS patvirtinimo rezultatai turi atitikti 1 lentel ėje išdėstytus reikala ­
vimus. Jeigu bent vieno leidžiamojo nuokrypio vert ės nėra laikomasi, 
turi būti imamasi taisom ųjų veiksmų ir kartojamas PEMS tinkamumo 
patvirtinimas.  
▼M1 
1 lentelė 
Leidžiamieji nuokrypiai  
Parametras [Vienetas]  Leidžiamieji absoliutieji nuokrypiai  
Atstumas [km] (  1 ) 250 m (palyginti su laboratorijos atskaitos 
verte)  
THC (  2 ) [mg/km]  15 mg/km arba 15 % laboratorijos atskaitos 
vertės (nelygu, kuri vert ė didesnė) 
CH  4 ( 2 ) [mg/km]  15 mg/km arba 15 % laboratorijos atskaitos 
vertės (nelygu, kuri vert ė didesnė) 
NMHC (  2 ) [mg/km]  20 mg/km arba 20 % laboratorijos atskaitos 
vertės (nelygu, kuri vert ė didesnė) 
KDK (  2 ) [#/km]  1 10  11 p/km arba 50 % laboratorijos 
atskaitos vert ės ( 3 ), nelygu, kuri vert ė 
didesnė) 
CO (  2 ) [mg/km]  150 mg/km arba 15 % laboratorijos atskaitos 
vertės (nelygu, kuri vert ė didesnė) 
CO  2 [g/km]  10 g/km arba 10 % laboratorijos atskaitos 
vertės (nelygu, kuri vert ė didesnė) 
NO  x ( 2 ) [mg/km]  15 mg/km arba 15 % laboratorijos atskaitos 
vertės (nelygu, kuri vert ė didesnė) 
( 1 ) Taikoma tik tuo atveju, jeigu transporto priemon ės greitis nustatomas naudojant 
ECU; kad b ūtų laikomasi leidžiam ųjų nuokrypi ų, remiantis tinkamumo 
bandymo rezultatais galima tikslinti transporto priemon ės greičio matavimus, 
padarytus naudojant ECU. 
( 2 ) Parametras privalomas tik jei matavim ą atlikti reikalaujama pagal šio priedo 2.1 
punktą. 
( 3 ) Kietųjų dalelių matavimo programos sistema.  ▼M3
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 239  
4. NESUSIETINAIS MATUOKLIAIS IR JUTIKLIAIS NUSTATYTO 
IŠMETAM ŲJŲ DUJŲ MASĖS SRAUTO TVIRTINIMO PROCED ŪRA 
▼M3 
4.1. Tinkamumo patvirtinimo dažnumas  
Nesusietini išmetam ųjų dujų masės srauto matuokliai arba išmetam ųjų 
dujų masės srautas, apskai čiuotas pagal nesusietin ų jutiklių arba ECU 
signalus, turi atitikti 2 pried ėlio 3 punkte išd ėstytus tiesiškumo reikala ­
vimus nusistov ėjusios būklės sąlygomis. Be to, j ų tiesiškumas pereinamo ­
sios būklės sąlygomis kiekvienai bandomai transporto priemonei turi b ūti 
patvirtintas naudojant kalibruot ą išmetam ųjų dujų masės srauto matuokl į 
ar CVS.  
4.2. Tinkamumo patvirtinimo proced ūra 
Tinkamumo patvirtinimas turi b ūti atliekamas naudojant važiuokl ės dina­
mometrą ir kuo labiau laikantis tipo patvirtinimo s ąlygų. Kaip etalonas 
naudojamas susietinas sukalibruotas srauto matuoklis. Aplinkos tempera ­
tūros vertė gali būti bet kokia, ta čiau turi atitikti šio priedo 5.2 punkte 
nurodytą intervalą. Montuojant išmetam ųjų dujų masės srauto matuokl į ir 
atliekant bandym ą turi būti laikomasi šio priedo 1 pried ėlio 3.4.3 punkte 
išdėstytų reikalavim ų. 
▼B 
4.3. Reikalavimai  
Turi būti laikomasi 2 lentel ėje nustatyt ų tiesiškumo reikalavim ų; jeigu 
bent vieno leidžiamojo nuokrypio n ėra laikomasi, imamasi taisom ųjų 
veiksmų ir kartojama tvirtinimo proced ūra. 
2 lentelė 
Apskaičiuotam ir išmatuotam išmetam ųjų dujų masės srautui taikomi tiesiškumo reikalavimai  
Matavimo parametras / sistema  a  0 Nuolydis a  1 Standartin ė paklaida 
SEE Determinacijos 
koeficientas 
r 2 
Išmetamųjų dujų masės 
srautas  0,0 ± 3,0 kg/h  1,00 ± 0,075  ne daugiau ≤ 
10 proc.  ≥ 0,90  ▼B
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 240  
4 priedėlis 
Išmetamųjų teršalų kiekio nustatymas  
▼M3 
1. ĮVADAS  
Šiame pried ėlyje aprašoma momentin ės masės ir išmetamo kiet ųjų dalelių 
kiekio [g/s; vnt./s] nustatymo proced ūra, taikytina tolesniam RDE marš ­
ruto vertinimui ir galutiniam išmetam ųjų teršalų kiekio rezultatui apskai ­ 
čiuoti, kaip aprašyta 6 pried ėlyje. 
▼B 
2. SIMBOLIAI, PARAMETRAI IR VIENETAI  
% — proc.  
< — mažesnis negu  
#/s — skai čius per sekund ę 
α — molinis vandenilio santykis (H/C)  
β — molinis anglies santykis (C/C)  
γ — molinis sieros santykis (S/C)  
δ — molinis azoto santykis (N/C)  
Δt t,i — analizatoriaus transformacijos trukm ė t [s]  
Δt t,m — išmetam ųjų dujų masės srauto matuoklio transforma ­
cijos trukm ė t [s]  
ε — molinis deguonies santykis (O/C)  
ρ e — išmetam ųjų dujų tankis  
ρ gas — išmetam ųjų dujų „dujinio“ komponento tankis  
λ — oro pertekliaus santykis  
λ i — akimirkinis oro pertekliaus santykis  
A/F  st — stechiometrinis oro ir degal ų santykis [kg/kg]  
°C — Celsijaus skal ės laipsniai  
c CH4 — metano koncentracija  
c CO — sauso CO koncentracija [%]  
c CO2 — sauso CO  2 koncentracija [%]  
c dry — sausojo teršalo koncentracija (ppm arba t ūrio procen ­
tais) 
c gas,i — akimirkin ė išmetam ųjų dujų dujinio komponento 
koncentracija [ppm]  
c HCw — drėgnų HC koncentracija [ppm]  
c HC(w/NMC)  — HC koncentracija su CH  4 arba C  2 H 6 , kai teka per 
angliavandenili ų be metano skyrikl į (NMC) [ppmC  1 ] ▼B
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 241  
c HC(w/oNMC)  — — HC koncentracija su CH  4 arba C  2 H 6 , kai teka ne 
per angliavandenili ų be metano skyrikl į (NMC) 
[ppmC  1 ] 
c i,c — atsižvelgiant į laiką pataisyta i komponento koncent ­
racija  i [ppm]  
c i,r — i komponento koncentracija [ppm] išmetamosiose 
dujose  
c NMHC  — angliavandenili ų be metano koncentracija  
c wet — drėgno teršalo koncentracija (ppm) arba t ūrio procen ­
tais 
E E — veiksmingumas pagal etan ą 
E M — veiksmingumas pagal metan ą 
g — gramas  
g/s — gramai per sekund ę 
H a — įsiurbiamo oro dr ėgnis [g vandens kilograme sauso 
oro] 
i — matavimo numeris  
kg — kilogramas  
kg/h — kilogramai per valand ą 
kg/s — kilogramai per sekund ę 
k w — drėgnio pataisos koeficientas  
m — metras  
m gas,i — išmetam ųjų dujų „dujinio“ komponento mas ė [g/s]  
q maw,i — akimirkinis įsiurbiamo oro mas ės srautas [kg/s]  
q m,c — atsižvelgiant į laiką pataisytas išmetam ųjų dujų masės 
srautas [kg/s]  
q mew,i — akimirkinis išmetam ųjų dujų masės srautas [kg/s]  
q mf,i — akimirkinis degal ų masės srautas [kg/s]  
q m,r — neskiest ų išmetam ųjų dujų masės srautas [kg/s]  
r — abipus ės koreliacijos koeficientas  
r 2 — determinacijos koeficientas  
r h — angliavandenili ų atsako koeficientas  
rpm — s ūkių skaičius per minut ę 
s — sekund ė 
u gas — išmetam ųjų dujų „dujinio“ komponento u vert ė ▼B
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 242  
3. PARAMETR Ų PATAISA ATSIŽVELGIANT Į LAIKĄ 
Norint teisingai apskai čiuoti su atstumu susijus į išmetamųjų teršalų kiekį, 
užregistruotoms komponent ų koncentracijos ver čių, išmetam ųjų dujų 
masės srauto, transporto priemon ės greičio ir kitų transporto priemon ės 
duomenų kreivėms turi b ūti taikoma pataisa atsižvelgiant į laiką. Siekiant 
palengvinti pataisos atsižvelgiant į laiką taikymą, duomenys, kuriems 
taikomas derinimas pagal laik ą, turi būti užregistruoti vienu duomen ų 
registravimo įtaisu arba naudojant sinchronizuot ą laiko žym ą pagal 1 
priedėlio 5.1 punkt ą. Pataisa atsižvelgiant į laiką taikoma ir parametr ų 
derinimas atliekamas laikantis 3.1–3.3 punktuose aprašytos sekos.  
3.1. Pataisos atsižvelgiant į laiką taikymas komponent ų koncentracijos 
vertėms 
Naudojant vis ų komponent ų koncentracijos vertes nubr ėžtoms kreiv ėms 
turi būti taikoma pataisa atsižvelgiant į laiką; šiuo tikslu naudojamas 
atvirkštinis keitimas, atsižvelgiant į atitinkamo analizatoriaus transforma ­
cijos trukm ę. Analizatori ų transformacijos trukm ė nustatoma pagal 2 prie ­
dėlio 4.4 punkt ą: 
c i;c ðt Ä Δt t;i Þ ¼ c i;r ðtÞ 
čia: 
c i,c i komponento koncentracija, kuriai taikyta pataisa atsižvelgiant į 
laiką, kaip laiko  t funkcija;  
c i,r neskiesto i komponento koncentracija kaip laiko  t funkcija;  
Δt t,i i komponent ą išmatavusio analizatoriaus transformacijos trukm ė t. 
3.2. Išmetam ųjų dujų masės srauto pataisa atsižvelgiant į laiką 
▼M3 
Išmetamųjų dujų masės srauto matuokliu išmatuotas išmetam ųjų dujų 
masės srautas pakoreguojamas atsižvelgiant į laiką, šiuo tikslu atliekant 
atvirkštin į keitimą, atsižvelgiant į išmetam ųjų dujų masės srauto matuo ­
klio transformacijos trukm ę. Masės srauto matuoklio transformacijos 
trukmė nustatoma pagal 2 pried ėlio 4.4 punkt ą: 
▼B 
q m;c ðt Ä Δt t;m Þ ¼ q m;r ðtÞ 
čia: 
q m,c išmetamųjų dujų masės srautas, kuriam taikyta pataisa atsižvelgiant 
į laiką, kaip laiko t funkcija;  
q m,r nepraskiest ų išmetam ųjų dujų masės srautas kaip laiko t funkcija;  
Δt t,m išmetamųjų dujų masės srauto matuoklio transformacijos trukm ė t. 
Jeigu išmetam ųjų dujų masės srautas nustatomas naudojant ECU 
duomenis arba jutikl į, turi būti atsižvelgiama į papildom ą transformacijos 
trukmę, nustatyt ą taikant apskai čiuoto išmetam ųjų dujų masės srauto ir 
pagal 3 pried ėlio 4 punkt ą išmatuoto išmetam ųjų dujų masės srauto 
abipusę koreliacij ą. 
3.3. Transporto priemon ės duomen ų gavimo derinimas laiko atžvilgiu  
Iš jutiklio arba ECU gauti kiti duomenys derinami atsižvelgiant į laiką, ir 
šiuo tikslu naudojama abipus ė koreliacija su tinkamais išmetam ųjų teršalų 
duomenimis (pvz., komponento koncentracijos vert ėmis). ▼B
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 243  
3.3.1.  Iš skirting ų šaltinių gauti transporto priemon ės greičio rodmenys  
Norint transporto priemon ės greitį laiko atžvilgiu suderinti su išmetam ųjų 
dujų masės srautu, pirmiausia b ūtina nubr ėžti patvirtint ą greičio kreivę. 
Jeigu transporto priemon ės greičio rodmenys gaunami iš keli ų šaltinių 
(pvz., GPS, jutiklio ar ECU), grei čio vertės suderinamos taikant abipus ę 
koreliacij ą. 
3.3.2.  Transporto priemon ės greitis su išmetam ųjų dujų masės srautu  
Transporto priemon ės greitis laiko atžvilgiu derinamas su išmetam ųjų 
dujų masės srautu ir naudojama išmetam ųjų dujų masės srauto bei trans ­
porto priemon ės greičio ir teigiamo pagrei čio sandaugos abipus ė korelia­
cija. 
3.3.3.  Kiti signalai  
Derinimo laiko atžvilgiu leidžiama netaikyti tiems signalams, kuri ų vertės 
kinta iš lėto ir nedideliu vert ės intervalu, pvz., aplinkos oro temperat ūros. 
▼M3 
4. ŠALTASIS PALEIDIMAS  
Atliekant RDE bandymus, šaltasis paleidimas yra tarpsnis nuo bandymo 
pradžios iki momento, kai praeina 5 minut ės nuo transporto priemon ės 
važiavimo pradžios. Jeigu nustatoma aušinamojo skys čio temperat ūra, 
šaltojo paleidimo tarpsnis baigiasi, kai aušinamojo skys čio temperat ūra 
pirmą kartą pakyla iki 70 °C, ta čiau ne vėliau nei po 5 minu čių nuo 
bandymo pradžios.  
▼M1 
5. IŠMETAM ŲJŲ TERŠAL Ų KIEKIO MATAVIMAI VIDAUS DEGIMO 
VARIKLIO STABDYMO METU  
Visi išjungus vidaus degimo varikl į išmatuoti akimirkiniai išmetam ųjų 
teršalų arba išmetam ųjų dujų kiekiai užregistruojami. Užregistruotos 
vertės vėliau atskirai apdorojant duomenis prilyginamos nuliui. Vidaus 
degimo variklis laikomas išjungtu, jeigu taikomi šie du kriterijai: užre ­
gistruotas variklio s ūkių skaičius yra < 50 rpm; išmatuotoji išmetam ųjų 
dujų masės srauto vert ė yra < 3 kg/h; išmatuotoji išmetam ųjų dujų masės 
srauto vert ė, varikliui veikiant tuš čiąja eiga, sumaž ėja iki 15 % tipin ės 
nuostoviosios b ūsenos išmetam ųjų dujų masės srauto.  
▼B 
6. TRANSPORTO PRIEMON ĖS ALTITUD ĖS NUOSEKLUMO 
PATIKRA  
Jeigu kyla pagr įstų abejonių, kad transporto priemon ės maršruto altitud ės 
vertė viršija nustatyt ąją šio priedo 5.2 punkte, ir jeigu altitud ė matuojama 
naudojant tik GPS, GPS altitud ės duomen ų nuoseklumas tikrinamas ir, 
jeigu reikia, pataisomas. Duomen ų nuoseklumas tikrinamas naudojant 
GPS gautus ilgumos, platumos ir altitud ės duomenis, kurie palyginami 
su skaitmeniniame vietov ės modelyje ar tinkamo mastelio topografiniame 
žemėlapyje nurodyta altitude. Matavimai, kurie nuo topografiniame žem ė­
lapyje nurodytos altitud ės vertės skiriasi daugiau negu 40 m, ištaisomi 
rankiniu b ūdu ir pažymimi.  
7. NAUDOJANT GPS NUSTATYTOS TRANSPORTO PRIEMON ĖS 
GREIČIO VERT ĖS NUOSEKLUMO PATIKRA  
Naudojant GPS nustatytos transporto priemon ės greičio vertės nuose­
klumas tikrinamas apskai čiuojant vis ą maršruto ilg į ir jį lyginant su 
atskaitos matavimais, naudojant jutikl į, patvirtint ą ECU arba skaitmeninio 
kelių tinklo arba topografin į žemėlapį. Privaloma ištaisyti akivaizdžias 
GPS duomen ų paklaidas, pvz., prieš nuoseklumo patikros pradži ą taikyti  ▼B
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 244  
maršruto apskai čiavimo jutikl į. Turi būti išsaugoma pradini ų ir netaisyt ų 
duomenų rinkmena ir pažymimi visi taisyti duomenys. Ištaisyt ų duomenų 
nepertraukiamoji trukm ė neturi būti ilgesnė negu 120 sek., o visa trukm ė 
– ilgesnė negu 300 sek. Visas maršruto ilgis, apskai čiuotas naudojant 
ištaisytus GPS duomenis, nuo atskaitinio ilgio neturi skirtis daugiau 
negu 4 proc. Jeigu GPS duomenys min ėtų reikalavim ų neatitinka ir 
jeigu nėra kito patikimo transporto priemon ės greičio šaltinio, bandymo 
rezultatai laikomi negaliojan čiais. 
8. IŠMETAM ŲJŲ TERŠAL Ų KIEKIO PATAISA  
8.1. Drėgnio pataisa  
Jeigu matuojami sausosios b ūsenos išmetamieji teršalai, išmatuotos 
koncentracijos vert ės turi būti perskai čiuojamos dr ėgnoms dujoms:  
čia: 
c wet ¼ k w Ü c dry 
c wet drėgno teršalo koncentracija (ppm) arba t ūrio procentais;  
c dry sausojo teršalo koncentracija (ppm) arba t ūrio procentais;  
k w drėgnio pataisos koeficientas.  
Apskaičiuojant  k w turi būti taikoma ši lygtis:  
k w ¼ Í 1 
1 þ α Ü 0,005 Ü ðc co 2 þ c co Þ Ä k w1 Î 
Ü 1,008  
čia: 
k w1 ¼ 1,608 Ü H a 
1 000 þ ð1,608 Ü H a Þ 
čia: 
H a įsiurbiamo oro dr ėgnis [g vandens kilograme sauso oro];  
c CO2 sauso CO  2 koncentracija [%];  
c CO sauso CO koncentracija [%]  
α molinis vandenilio santykis.  
8.2. NOx taikoma aplinkos oro dr ėgnio ir temperat ūros pataisa  
Išmetamam NO  x kiekiui aplinkos oro dr ėgnio ir temperat ūros pataisa n ėra 
taikoma.  
▼M3 
8.3. Neigiam ų išmetam ųjų teršalų kiekio rezultat ų koregavimas  
Neigiami tarpiniai išmetam ųjų teršalų kiekio rezultatai nekoreguojami. 
Neigiami galutiniai rezultatai pakei čiami nuliais.  
8.4. Koregavimas atsižvelgiant į išplėstinį diapazon ą 
Pagal šį priedėlį apskaičiuoti kas sekund ę išmetami teršal ų kiekiai gali 
būti padalijami iš 1,6 tik 9.5 ir 9.6 punktuose nustatytais atvejais.  
Korekcinis koeficientas 1,6 gali b ūti taikomas tik kart ą. Korekcinis koefi ­
cientas 1,6 taikomas išmetamiesiems teršalams, bet ne CO  2 . 
▼B 
9. AKIMIRKINI Ų DUJINI Ų TERŠAL Ų KOMPONENT Ų KIEKI Ų 
NUSTATYMAS  
9.1. Įvadas  
Nepraskiest ų išmetam ųjų dujų komponentai matuojami ir j ų ėminiai 
imami naudojant 2 pried ėlyje aprašytus matavimo ir ėminių ėmimo anali ­
zatorius. Atitinkam ų neskiest ų komponent ų koncentracijos matuojamos 
pagal 1 pried ėlio nuostatas. Duomenys pataisomi ir suderinami atsižvel ­
giant į laiką pagal 3 punkto nuostatas.  ▼B
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 245  
9.2. NMHC ir CH  4 koncentracijos apskai čiavimas  
Matuojant metano kiek į, kai naudojamas angliavandenili ų be metano 
skyriklis su liepsnin ės jonizacijos detektoriumi (NMC FID), NMHC 
apskaičiavimas priklauso nuo kalibravimo duj ų / metodo, pasirinkto atlie ­
kant nulio / matavimo intervalo nustatym ą / kalibravim ą. Jeigu matuojant 
THC FID yra naudojamas be NMC, FID turi b ūti kalibruojamas įprastu 
būdu naudojant propan ą / orą arba propan ą / N  2 . Kalibruojant FID, 
kuriuose yra NMC, leidžiama taikyti šiuos metodus:  
a) iš propano / oro sudarytos kalibravimo dujos aplenkia NMC;  
b) iš metano / oro sudarytos kalibravimo dujos teka per NMC.  
Primygtinai rekomenduojama metano FID kalibruoti naudojant metano / 
oro mišin į, kuris teka per NMC.  
Jeigu pasirenkamas a metodas, CH  4 koncentracija ir NMHC koncentracija 
apskaičiuojamos taip:  
c CH  4 ¼ c HCðw=oNMCÞ Ü ð1 Ä E M Þ Ä c HCðw=NMCÞ 
ðE E Ä E M Þ 
c NMHC ¼ c HCðw=NMCÞ Ä c HCðw=oNMCÞ Ü ð1 Ä E E Þ 
r h Ü ðE E Ä E M Þ 
Jeigu pasirenkamas b metodas, CH  4 koncentracija ir NMHC koncentracija 
apskaičiuojamos taip:  
c CH  4 ¼ c HCðw=NMCÞ Ü r h Ü ð1 Ä E M Þ Ä c HCðw=oNMCÞ Ü ð1 Ä E E Þ 
r h ÜðE E Ä E M Þ 
c NMHC ¼ c HCðw=oNMCÞ Ü ð1 Ä E M Þ Ä c HCðw=NMCÞ Ü r h Ü ð1 Ä E M Þ 
ðE E Ä E M Þ 
čia: 
c HC(w/oNMC)  yra HC koncentracija, kai CH  4 arba C  2 H 6 teka ne per 
NMC [ppmC  1 ]; 
c HC(w/NMC)  yra HC koncentracija, kai CH  4 arba C  2 H 6 teka per NMC 
[ppmC  1 ]; 
r h 2 priedėlio 4.3.3 punkto b papunktyje apibr ėžtas anglia ­
vandenilių atsako koeficientas;  
E M 2 priedėlio 4.3.4 punkto a papunktyje apibr ėžtas veiksmin ­
gumas pagal metan ą; 
E E 2 priedėlio 4.3.4 punkto b papunktyje apibr ėžtas veiks ­
mingumas pagal etan ą. 
Jeigu metano FID kalibruojamas naudojant skyrikl į (b metodas), 2 prie ­
dėlio 4.3.4 punkto a papunktyje apibr ėžta metano konversijos veiksmin ­
gumo vert ė turi būti nulinė. Tankio vert ė, pasirenkama apskai čiuojant 
NMHC mas ę, turi atitikti bendro angliavandenili ų kiekio tank į esant 
273,15 K temperat ūrai ir 101,325 kPa sl ėgiui ir priklauso nuo degal ų tipo.  
10. IŠMETAM ŲJŲ DUJŲ MASĖS SRAUTO NUSTATYMAS  
10.1.  Įvadas  
Norint pagal 11 ir 12 punkt ų nuostatas apskai čiuoti akimirkin į išmetamųjų 
teršalų kiekį būtina nustatyti išmetam ųjų dujų masės srautą. Išmetam ųjų ▼B
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 246  
dujų masės srautas nustatomas taikant vien ą iš 2 pried ėlio 7.2 punkte 
nurodytų tiesioginio matavimo metod ų. Išmetam ųjų dujų masės srautą 
leidžiama apskai čiuoti ir pagal 10.2–10.4 punkt ų nuostatas.  
10.2.  Apskai čiavimo metodas naudojant oro mas ės srautą ir degal ų masės 
srautą 
Akimirkin į išmetam ųjų dujų masės srautą, naudojant oro mas ės srautą ir 
degalų masės srautą, galima apskai čiuoti taip:  
q mew ;i ¼ q maw ;i þ q mf;i 
čia: 
q mew,i akimirkinis išmetam ųjų dujų masės srautas [kg/s];  
q maw,i akimirkinis įsiurbiamo oro mas ės srautas [kg/s];  
q mf,i akimirkinis degal ų masės srautas [kg/s].  
Jeigu oro mas ės srautas ir degal ų masės srautas arba išmetam ųjų dujų 
masės srautas nustatomi remiantis ECU rodmenimis, apskai čiuotas 
akimirkinis išmetam ųjų dujų masės srautas turi atitikti 2 pried ėlio 3 
punkte išd ėstytus išmetam ųjų dujų masės srautui taikomus tiesiškumo 
reikalavimus ir 3 pried ėlio 4.3 punkte nurodytus patvirtinimo reikala ­
vimus.  
10.3.  Apskai čiavimo metodas naudojant oro mas ės srautą ir oro srauto bei 
degalų santykį 
Akimirkin į išmetam ųjų dujų masės srautą, naudojant oro mas ės srautą ir 
oro srauto bei degal ų santykį, galima apskai čiuoti taip:  
q mew ;i ¼ q maw ;i Ü Í 
1 þ 1 
A=F st · λ i Î 
čia: 
A=F st ¼ 138,0 Ü Ê 
1 þ α 
4 Ä ε 
2 þ γ Ì 
12,011 þ 1,008 Ü α þ 15,9994 Ü ε þ 14,0067 Ü δ þ 32,0675 Ü γ 
λ i ¼ Ê 
100 Ä c CO Ü10 Ä4 
2 Ä c HCw Ü 10 Ä4 Ì 
þ A 
α 
4 Ü 1 Ä 2Üc CO Ü10 Ä4 
3,5Üc CO2 
1 þ c CO Ü10 Ä4 
3,5Üc CO2 Ä ε 
2 Ä δ 
2 ! 
Ü ðc CO2 þ c CO Ü 10 Ä4 Þ 
4,764 Ü Ê 
1 þ α 
4 Ä ε 
2 þ γ Ì 
Ü ðc CO2 þ c CO Ü 10 Ä4 þ c HCw Ü 10 Ä4 Þ 
čia: 
q maw,i akimirkinis įsiurbiamo oro mas ės srautas [kg/s];  
A/F  st stechiometrinis oro srauto ir degal ų srauto santykis [kg/kg];  
λ i akimirkinio perteklinio oro koeficientas;  
c CO2 sauso CO  2 koncentracija [%];  
c CO sauso CO koncentracija [%];  
c HCw drėgnų HC koncentracija [ppm];  
α molinis vandenilio santykis (H/C);  ▼B
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 247  
β molinis anglies santykis (C/C);  
γ molinis sieros santykis (S/C);  
δ molinis azoto santykis (N/C);  
ε molinis deguonies santykis (O/C).  
Koeficientai žymi degalus C  β H α O ε N δ S γ , kai anglies turin čio kuro 
degalų atveju β = 1. Išmetam ų HC koncentracija paprastai b ūna žema, 
todėl į ją galima neatsižvelgti, kai apskai čiuojama  λ. 
Jeigu oro mas ės srautas ir oro bei degal ų santykis nustatomas remiantis 
ECU rodmenimis, apskai čiuotas akimirkinis išmetam ųjų dujų masės 
srautas turi atitikti 2 pried ėlio 3 punkte išd ėstytus išmetam ųjų dujų 
masės srautui taikomus tiesiškumo reikalavimus ir 3 pried ėlio 4.3 punkte 
nurodytus patvirtinimo reikalavimus.  
10.4.  Apskai čiavimo metodas naudojant degal ų masės srautą ir oro srauto 
su degalais santyk į 
Akimirkin į išmetamųjų dujų masės srautą, naudojant degal ų masės srautą 
ir oro srauto bei degal ų santykį (apskaičiuotą su A/F  st ir λ pagal 10.3 
punkto nuostatas), galima apskai čiuoti taip:  
q mew ;i ¼ q mf;i Ü ð1 þ A=F st Ü λ i Þ 
Apskaičiuotas akimirkinis išmetam ųjų dujų masės srautas turi atitikti 2 
priedėlio 3 punkte išd ėstytus išmetam ųjų dujų masės srautui taikomus 
tiesiškumo reikalavimus ir 3 pried ėlio 4.3 punkte nurodytus patvirtinimo 
reikalavimus.  
11. AKIMIRKIN ĖS IŠMETAM ŲJŲ DUJINIŲ TERŠAL Ų KOMPONENT Ų 
MASĖS APSKAI ČIAVIMAS  
Akimirkin ė išmetam ųjų teršalų masė [g/s] nustatoma atitinkamo teršalo 
akimirkin ę koncentracij ą [ppm] dauginant iš akimirkinio išmetam ųjų dujų 
masės srauto [kg/s], abi vertes pataisant ir suvienodinant, atsižvelgiant į 
transformacijos trukm ę bei į 1 lentelėje nurodyt ą atitinkam ą u vertę. Jeigu 
matuojamos sausosios b ūsenos dujos, prieš atliekant bet kokius kitus 
apskaičiavimus akimirkin ėms komponento koncentracijos vert ėms 
taikoma dr ėgnio pataisa pagal 8.1 punkt ą. Jeigu pasitaiko, neigiamos 
akimirkinio išmetam ųjų teršalų kiekio vert ės įtraukiamos atliekant v ėles­
nius duomen ų vertinimus. Analizatoriumi, srauto matuokliu, jutikliu arba 
ECU nustatytos parametro vert ės naudojamos apskai čiuojant akimirkin į 
išmetamųjų teršalų kiekį [g/s]. Taikoma ši lygtis:  
čia: 
m gas;i ¼ u gas · c gas;i · q mew ;i 
m gas,i išmetamųjų dujų „dujinio“ komponento mas ė [g/s];  
u gas išmetamųjų dujų „dujinio“ komponento tankio santykis su 1 
lentelėje nurodytu bendruoju išmetam ųjų dujų tankiu;  
c gas,i išmatuota išmetam ųjų dujų „dujinio“ komponento koncentracija 
išmetamosiose dujose [ppm];  
q mew,i išmatuotas išmetam ųjų dujų masės srautas [kg/s];  
dujinis  atitinkamas komponentas;  
i matavimo numeris.  ▼B
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 248  
1 lentelė 
Nepraskiest ų išmetam ųjų dujų u vertės, apibūdinančios išmetam ųjų dujų komponento arba i teršalo 
[kg/m  3 ] tankių santykį su išmetam ųjų dujų tankiu [kg/m  3 ] ( 6 ) 
Degalai  ρ[kg/m  3 Komponentas ar teršalas i  
NO  x CO HC  CO  2 O 2 CH  4 
ρ gas [kg/m  3 ] 
2,053  1,250  (  1 ) 1,9636  1,4277  0,716  
u gas ( 2 ), ( 6 ) 
Dyzelinas (B7)  1,2943  0,001586  0,000966  0,000482  0,001517  0,001103  0,000553  
Etanolis (ED95)  1,2768  0,001609  0,000980  0,000780  0,001539  0,001119  0,000561  
SGD (  3 ) 1,2661  0,001621  0,000987  0,000528 (  4 ) 0,001551  0,001128  0,000565  
Propanas  1,2805  0,001603  0,000976  0,000512  0,001533  0,001115  0,000559  
Butanas  1,2832  0,001600  0,000974  0,000505  0,001530  0,001113  0,000558  
SND (  5 ) 1,2811  0,001602  0,000976  0,000510  0,001533  0,001115  0,000559  
Benzinas (E10)  1,2931  0,001587  0,000966  0,000499  0,001518  0,001104  0,000553  
Etanolis (E85)  1,2797  0,001604  0,000977  0,000730  0,001534  0,001116  0,000559  
( 1 ) Priklauso nuo degal ų. 
( 2 ) Kai  λ= 2, oras yra sausas, esant 273 K bei 101,3 kPa. 
( 3 ) u paklaida yra 0,2 proc., jeigu mas ės sudėtis: C=66–76 %; H=22–25 %; N=0–12 %. 
( 4 ) NMHC remiantis CH  2,93 (THC kiekiui taikomas CH  4 u gas koeficientas). 
( 5 ) u paklaida 0,2 proc., jeigu mas ės sudėtis: C  3 =70–90 %; C  4 =10–30 %. 
( 6 ) u  gas yra bematis parametras; u  gas vertės apima perskai čiavimą kitais vienetais siekiant užtikrinti, kad akimirkinis išmetam ųjų 
teršalų kiekis būtų nustatomas nurodytais fiziniais vienetais, t. y. g/s.  
▼M1 
12. AKIMIRKINIO IŠMETAM Ų KIETŲJŲ DALELI Ų KIEKIO APSKAI ­ 
ČIAVIMAS  
Akimirkinis išmetam ų kietųjų dalelių kiekis [dalel ės/s] turi b ūti nusta­
tomas atitinkamo teršalo akimirkin ę koncentracij ą [dalelės/cm  3 ] dauginant 
iš akimirkinio išmetam ųjų dujų masės srauto [kg/s]; abi vert ės taisomos ir 
derinamos atsižvelgiant į transformacijos trukm ę. Jeigu taikoma, neigia ­
mosios akimirkini ų išmetamųjų teršalų kiekio vert ės turi būti įtraukiamos 
atliekant visus v ėlesnius duomen ų vertinimus. Apskai čiuojant akimirkin į 
išmetamųjų teršalų kiekį, turi būti naudojami visi reikšminiai tarpini ų 
rezultatų skaitmenys. Turi b ūti naudojama ši lygtis:  
PN; i ¼ c PN;i q mew;i=ρ e 
čia: 
PN,i kietųjų dalelių kiekio srautas [dalel ės/s] 
c PN,i išmatuota kiet ųjų dalelių kiekio koncentracija [#/m  3 ], perskai ­ 
čiuota 0 °C temperat ūrai 
q mew,i išmatuotas išmetam ųjų dujų masės srautas [kg/s]  
ρ e išmetamųjų dujų tankis [kg/m  3 ] esant 0 °C temperat ūrai (1 
lentelė) ▼B
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 249  
13. DUOMEN Ų PATEIKIMAS IR J Ų MAINAI  
Naudojant 8 pried ėlio 2 punkte nurodyt ą standartin ę ataskaitos rinkmen ą, 
duomenų mainai turi vykti tarp matavimo sistem ų ir programin ės 
duomenų vertinimo įrangos. Bet koks išankstinis duomen ų apdorojimas 
(pvz., pataisos laiko atžvilgiu taikymas pagal 3 punkto nuostatas arba 
naudojant GPS nustatyto transporto priemon ės greičio signalo pataisa 
pagal 7 punkt ą) turi būti atliekamas naudojant matavim ų sistemų progra­
minę valdymo įrangą ir užbaigiamas prieš ataskaitos rinkmenos paren ­
gimą. Jeigu duomenys taisomi ar apdorojami dar prieš juos įtraukiant į 
duomenų ataskaitos rinkmen ą, pirminiai neapdoroti duomenys saugomi 
kokybės užtikrinimo ir kontrol ės tikslais. Tarpini ų verčių apvalinti nelei ­
džiama.  ▼B
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 250  
5 priedėlis 
Bendrosios važiavimo dinamikos patikra taikant slankiojo vidurkinimo 
intervalo metod ą 
1. Įvadas  
Slankiojo vidurkinimo intervalo metodas taikomas bendrajai važiavimo 
dinamikai patikrinti. Bandymas suskirstomas į poskirsnius (intervalus), 
ir, atliekant tolesn ę analizę, siekiama nustatyti, ar maršrutas yra tinkamas 
RDE bandymams. Interval ų atitiktis reikalavimams nustatoma jiems 
būdingą su nuvažiuotu atstumu susijus į išmetam ą CO  2 kiekį lyginant su 
standartine kreive, nubr ėžta remiantis transporto priemon ės išmetamu CO  2 
kiekiu, išmatuotu pagal WLTP proced ūrą. 
2. Ženklai, parametrai ir vienetai  
Žymuo i rodo laiko tarpsn į. 
Žymuo j rodo interval ą. 
Žymuo  k rodo kategorij ą (t – bendras, u – važiuojant mieste, r – važiuo ­
jant užmiestyje, m – važiuojant greitkeliu) arba b ūdingąją CO  2 kreivę cc). 
Δ – skirtumas  
≥ – daugiau arba lygu  
vnt. – skai čius 
% – proc.  
≤ – mažiau arba lygu  
a 1 , b 1 – būdingosios CO  2 kreivės koeficientai  
a 2 , b 2 – būdingosios CO  2 kreivės koeficientai  
M CO  2 – CO  2 masė [g] 
M CO  2;j – CO  2 masė per j interval ą, [g] 
t i – bendra i tarpsnio trukm ė [s] 
t t – bandymo trukm ė [s] 
v i – tikrasis transporto priemon ės greitis i laiko tarpsniu 
[km/h]  
v j – vidutinis transporto priemon ės greitis per j interval ą 
[km/h]  
tol 1H – viršutinis leidžiamasis transporto priemon ės būdingosios 
CO  2 kreivės nuokrypis [%]  
tol 1L – apatinis leidžiamasis transporto priemon ės būdingosios 
CO  2 kreivės nuokrypis [%]  
3. Slankiojo vidurkinimo intervalai  
3.1. Vidurkinimo interval ų nustatymas  
Pagal 4 pried ėlio nuostatas apskai čiuotas akimirkinis išmetam ųjų teršalų 
kiekis integruojamas naudojant etalonine CO  2 mase pagr įstą slankiojo 
vidurkinimo interval ą. ▼M3
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 251  
Apskaičiuojama pagal š į principą: su atstumu, nuvažiuotu atliekant RDE 
bandymą, susijusi išmetamo CO  2 masė apskaičiuojama ne d ėl viso 
duomenų rinkinio, o pagal viso duomen ų rinkinio poskirsnius, j ų ilgį 
nustatant taip, kad visada b ūtų užtikrinama atitiktis tokiai pat per 
WLTP cikl ą transporto priemon ės išmesto CO  2 masės daliai. Slankieji 
intervalai apskai čiuojami naudojant laiko poslink į Δt, atitinkant į duomenų 
ėmimo dažnum ą. Šie poskirsniai, naudojami transporto priemon ės kelyje 
išmetamiems CO  2 kiekiams ir transporto priemon ės vidutiniam grei čiui 
apskaičiuoti, tolesniuose skirsniuose vadinami vidurkinimo intervalais.  
Šiame punkte aprašytas apskai čiavimas atliekamas pradedant nuo pirmojo 
duomenų taško (važiuojant į priekį). 
Apskaičiuojant su vidurkinimo intervalais susijusi ą CO  2 masę, atstumą ir 
transporto priemon ės vidutin į greitį, neatsižvelgiama į šiuos duomenis:  
— prietais ų periodini ų patikrų duomenis ir (arba) duomenis, gautus po 
nulinio atsako poslinkio patikr ų; 
— transporto priemon ės antžemin į greitį, mažesnį kaip 1 km/h.  
Skaičiavimai pradedami, kai transporto priemon ė pasiekia 1 km/h ar 
didesnį antžemin į greitį, ir apima važiavimo tarpsnius, kuriais yra išme ­
tamas CO  2 , o transporto priemon ės antžeminis greitis yra 1 km/h arba 
didesnis.  
Išmetamųjų teršalų masės M  CO  2;j nustatomos integruojant akimirkinius 
išmetamųjų teršalų kiekius (g/s), apskai čiuotus pagal šio priedo 4 prie ­
dėlio nuostatas.  
1 pav  
Transporto priemon ės greičio kitimas laiko atžvilgiu. Vidutinio 
transporto priemon ės išmetamo teršal ų kiekio kitimas laiko 
atžvilgiu, pradedant skai čiuoti nuo pirmojo vidurkinimo intervalo
  ▼M3
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 252  
2 pav  
CO  2 masės nustatymas remiantis vidurkinimo intervalais
  
j vidurkinimo intervalo trukm ė (t 2,j – t 1,j ) nustatoma taip:  
M CO  2 ðt 2;j Þ Ä M CO  2 ðt 1;j Þ ã M CO  2;ref 
Čia: 
M CO  2 ðt i;j Þ CO  2 masė, išmatuota nuo bandymo pradžios iki laiko 
momento  t i,j [g]; 
M CO  2;ref pusė CO  2 masės, kurią transporto priemon ė išmeta per WLTP 
bandymą, atliekam ą pagal šio reglamento XXI priedo 6 papildom ą priedą. 
Tipo patvirtinimo metu kaip CO  2 atskaitos vert ė naudojama vert ė, gauta 
pagal WLTP, atlikt ą per atskiros transporto priemon ės tipo patvirtinimo 
bandymus.  
Atliekant eksploatuojam ų transporto priemoni ų atitikties bandymus, etalo ­
ninė CO  2 masė paimama II priedo 5 pried ėlyje nustatyto 1 skaidrumo 
aprašo 12 punkto, taikant interpoliacij ą tarp transporto priemoni ų H ir L 
(jei reikia), kaip nustatyta XXI priedo 7 papildomame priede, naudojant 
bandomosios mas ės ir kelio apkrovos koeficientus (f0, f1 ir f2), paimtus 
iš atskiros transporto priemon ės atitikties sertifikato, kaip apibr ėžta IX 
priede. OVC-HEV transporto priemon ėms turi b ūti naudojama vert ė, 
gauta atlikus WLTP bandym ą įkrovos palaikymo režimo s ąlygomis.  
t 2,j pasirenkama kaip:  
M CO  2 ðt 2;j Ä ΔtÞ Ä M CO  2 ðt 1;j Þ< M CO  2;ref Ï M CO  2 ðt 2;j Þ Ä M CO  2 ðt 1;j Þ 
Čia Δt yra duomen ų ėmimo laikotarpis.  
Per intervalus išmetamo CO  2 masės M CO  2;j apskaičiuojamos integruojant 
akimirkinius išmetam ųjų teršalų kiekius, apskai čiuotus pagal šio priedo 4 
priedėlyje išdėstytas nuostatas.  
3.2. Interval ų parametr ų apskaičiavimas  
Pagal 3.1 punkto nuostatas kiekvieno intervalo atveju apskai čiuojama:  ▼M3
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 253  
— su atstumu susij ę išmetamo CO  2 kiekiai  M CO  2;d;j ; 
— vidutinis transporto priemon ės greitis  v j . 
4. Interval ų vertinimas  
4.1. Įvadas  
Bandomosios transporto priemon ės pamatin ės kintančios sąlygos nusta ­
tomos remiantis transporto priemon ės išmetamais CO  2 kiekiais atsižvel ­
giant į vidutinį greitį, išmatuotais atliekant tipo patvirtinimo 1 tipo 
bandymą, ir yra vadinamos b ūdingąja transporto priemon ės išmetamo 
CO  2 kiekio kreive. Siekiant nustatyti su nuvažiuotu atstumu susijus į išme­
tamą CO  2 kiekį, transporto priemon ė pagal šio reglamento XXI pried ą 
išbandoma taikant WLTP cikl ą. 
4.2. Būdingosios CO  2 kreivės atskaitos taškai  
Su atstumu susij ęs išmetamas CO  2 kiekis, kuriuo turi b ūti remiamasi 
pagal šį punktą brėžiant standartin ę kreivę, paimamas iš II priedo 5 prie ­
dėlyje nustatyto 1 skaidrumo aprašo 12 punkto, taikant interpoliacij ą tarp 
transporto priemoni ų H ir L (jei reikia), kaip nustatyta XXI priedo 7 
papildomame priede, naudojant bandomosios mas ės ir kelio apkrovos 
koeficientus (f0, f1 ir f2), paimtus iš atskiros transporto priemon ės atitik­
ties sertifikato, kaip apibr ėžta IX priede. OVC-HEV transporto priemo ­
nėms turi b ūti naudojama vert ė, gauta atlikus WLTP bandym ą įkrovos 
palaikymo režimo s ąlygomis.  
Tipo patvirtinimo metu turi b ūti naudojamos vert ės, gautos pagal WLTP, 
atliktą per atskiros transporto priemon ės tipo patvirtinimo bandymus.  
Atskaitos taškai  P 1 , P 2 ir P 3 , reikalingi transporto priemon ės būdingajai 
CO  2 kreivei nubr ėžti, nustatomi taip:  
4.2.1.  Taškas  P 1 
v P1 = 18,882  km/h  (vidutinis greitis WLTC ciklo mažo grei čio fazės 
metu)  
M CO  2;d;P 1 = WLTC ciklo mažo grei čio fazės metu transporto priemon ės 
išmetamas CO  2 kiekis [g/km]  
4.2.2.  Taškas  P 2 
v P2 = 56,664  km/h  (vidutinis greitis WLTC ciklo didelio grei čio fazės 
metu)  
M CO  2;d;P 2 = WLTC ciklo didelio grei čio fazės metu transporto priemon ės 
išmetamas CO  2 kiekis [g/km]  
4.2.3.  Taškas  P 3 
v P3 = 91,997  km/h  (vidutinis greitis WLTC ciklo labai didelio grei čio 
fazės metu)  
M CO  2;d;P 3 = WLTC ciklo labai didelio grei čio fazės metu transporto 
priemonės išmetamas CO  2 kiekis [g/km]  
4.3. Būdingosios CO  2 kreivės brėžimas  
Naudojant 4.2 punkte nustatytus atskaitos taškus, b ūdingoji išmetamo 
CO  2 kiekio kreiv ė apskaičiuojama kaip vidutinio grei čio funkcija, taikant 
dvi tiesines atkarpas ( P 1 , P 2 ) ir ( P 2 , P 3 ). Atkarpos ( P 2 , P 3 ) vertė neviršija 
145 km/h transporto priemon ės greičio ašyje. B ūdingoji kreiv ė apibrė­ 
žiama šiomis lygtimis:  ▼M3
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 254  
atkarpos ( P 1 , P 2 ): 
M CO  2;d;CC ðvÞ ¼ a 1 v þ b 1 
kai: a 1 ¼ ðM CO  2;d;P 2 Ä M CO  2;d;P 1 Þ=ðv P2 Ä v P1 Þ 
ir: b 1 ¼ M CO  2;d;P 1 Ä a 1 v P1 
atkarpos ( P 2 , P 3 ): 
M CO  2;d;CC ðvÞ ¼ a 2 v þ b 2 
kai: a 2 ¼ ðM CO  2;d;P 3 Ä M CO  2;d;P 2 Þ=ðv P3 Ä v P2 Þ 
ir: b 2 ¼ M CO  2;d;P 2 Ä a 2 v P2 
3 pav  
ICE ir NOVC-HEV transporto priemoni ų būdingoji CO  2 kreivė ir leidžiamieji nuokrypiai
  
4 pav  
OVC-HEV transporto priemoni ų būdingoji CO  2 kreivė ir leidžiamieji nuokrypiai
  ▼M3
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 255  
4.4. Važiavimo mieste, užmiestyje ir greitkeliu intervalai  
4.4.1.  Važiavimo mieste intervalai  
Miesto intervalams b ūdingas mažesnis nei 45 km/h vidutinis transporto 
priemonės greitis  v j . 
4.4.2.  Važiavimo užmiestyje intervalai  
Užmiesčio intervalams b ūdingas ne mažesnis kaip 45 km/h, bet mažesnis 
kaip 80 km/h vidutinis transporto priemon ės greitis  v j . 
N2 kategorijos transporto priemoni ų, kuriose pagal Direktyv ą 92/6/EEB 
įrengtas transporto priemon ės greitį iki 90 km/h ribojantis įtaisas, 
užmiesčio intervalams b ūdingas mažesnis kaip 70 km/h vidutinis trans ­
porto priemon ės greitis  v j . 
4.4.3.  Važiavimo greitkeliu intervalai  
Greitkelio intervalams b ūdingas ne mažesnis kaip 80 km/h, bet mažesnis 
kaip 145 km/h vidutinis transporto priemon ės greitis  v j . 
N2 kategorijos transporto priemoni ų, kuriose pagal Direktyv ą 92/6/EEB 
įrengtas transporto priemon ės greitį iki 90 km/h ribojantis įtaisas, greit ­
kelio intervalams b ūdingas ne mažesnis kaip 70 km/h, bet mažesnis kaip 
90 km/h vidutinis transporto priemon ės greitis  v j . 
5 pav  
Transporto priemon ės būdingoji CO  2 kreivė: kreivių, susijusi ų su 
važiavimu mieste, užmiestyje ir greitkeliu, br ėžimas (pavyzdyje 
pateikta ICE ir NOVC-HEV transporto priemon ėms būdinga 
kreivė), išskyrus kreives, susijusias su N2 kategorijos transporto 
priemonėmis, kuriose pagal Direktyv ą 92/6/EEB įrengtas transporto 
priemonės greitį iki 90 km/h ribojantis įtaisas
  ▼M3
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 256  
6 pav  
Transporto priemon ės būdingoji CO  2 kreivė: kreivių, susijusi ų su 
važiavimu mieste, užmiestyje ir greitkeliu, br ėžimas (pavyzdyje 
pateikta OVC-HEV transporto priemon ėms būdinga kreiv ė), 
išskyrus kreives, susijusias su N2 kategorijos transporto 
priemonėmis, kuriose pagal Direktyv ą 92/6/EEB įrengtas transporto 
priemonės greitį iki 90 km/h ribojantis įtaisas
  
4.5. Maršruto tinkamumo patikra  
4.5.1.  Transporto priemon ės būdingosios CO  2 kreivės leidžiamieji nuokry ­
piai 
Transporto priemon ės būdingosios CO  2 kreivės viršutinis leidžiamasis 
nuokrypis, kai važiuojama mieste, yra  tol  1H = 45 %, o kai važiuojama 
užmiestyje ar greitkeliu, –  tol  1H = 40 %.  
ICE ir NOVC-HEV transporto priemoni ų būdingosios CO  2 kreivės 
apatinis leidžiamasis nuokrypis yra  tol  1L = 25 %, OVC-HEV transporto 
priemonių – tol  1L = 100 %.  
4.5.2.  Bandymo atitikties reikalavimams patikra  
Bandymas atitinka reikalavimus, jei ne mažiau kaip 50 % j į sudarančių 
važiavimo mieste, užmiestyje ir greitkeliu interval ų yra nustatyt ųjų būdin­
gosios CO  2 kreivės leidžiam ųjų nuokrypi ų ribose.  
Jei NOVC-HEV ir OVC-HEV transporto priemon ėms nustatytas mažiau ­
siasis reikalavimas d ėl 50 % interval ų buvimo ribose nuo tol  1H iki tol  1L 
neįvykdomas, viršutin ę teigiamojo leidžiamojo nuokrypio tol  1H vertę 
galima didinti po 1 proc. punkt ą, kol pasiekiama 50 % tikslin ė vertė. Jei 
taikomas šis metodas, tol  1H vertė jokiais atvejais neturi viršyti 50 %.  ▼M3
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 257  
6 priedėlis 
Galutinio realiomis važiavimo s ąlygomis išmetamo teršal ų kiekio 
apskaičiavimas  
1. Ženklai, parametrai ir vienetai  
Žymuo  k rodo kategorij ą (t = bendras, u = važiuojant mieste, 1–2 = 
pirmosios dvi WLTP ciklo faz ės) 
IC k RDE maršrutu naudojant vidaus degimo varikl į OCV- 
HEV transporto priemon ės nuvažiuoto atstumo dalis  
d ICE,k RDE maršrutu naudojant vidaus degimo varikl į OCV- 
HEV transporto priemon ės nuvažiuotas atstumas [km]  
d EV,k RDE maršrutu išjungus vidaus degimo varikl į OCV-HEV 
transporto priemon ės nuvažiuotas atstumas [km]  
M RDE,k  galutinė su atstumu, nuvažiuotu atliekant RDE bandym ą, 
susijusi dujini ų teršalų masė [mg/km] arba kiet ųjų dalelių 
kiekis [vnt./km]  
m RDE,k  su atstumu susijusi visame RDE maršrute išmesto dujinio 
teršalo mas ė [mg/km] arba išmestas kiet ųjų dalelių kiekis 
[vnt./km], prieš atliekant koki ą nors šiame pried ėlyje 
nustatytą pataisą 
M CO  2 RDE ;k su atstumu susijusi visame RDE maršrute išmesto CO  2 
masė [g/km]  
M CO  2 WLTC ;k su atstumu susijusi per WLTC cikl ą išmesto CO  2 masė 
[g/km]  
M CO  2 WLTC  C S;k su atstumu susijusi per WLTC cikl ą įkrovos palaikymo 
režimo sąlygomis bandomos OVC-HEV transporto prie ­
monės išmesto CO  2 masė [g/km]  
r k per RDE bandym ą ir per WLTP bandym ą išmatuot ų išme­
tamųjų CO  2 kiekių santykis  
RF k RDE maršrutui apskai čiuotas rezultat ų vertinimo faktorius  
RF L1 pirmasis rezultat ų vertinimo faktoriaus apskai čiavimo 
funkcijos parametras  
RF L2 antrasis rezultat ų vertinimo faktoriaus apskai čiavimo funk ­
cijos parametras  ▼M3
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 258  
2. Galutinio realiomis važiavimo s ąlygomis išmetamo teršal ų kiekio 
apskaičiavimas  
2.1. Įvadas  
Maršruto tinkamumas tikrinamas pagal IIIA priedo 9.2 punkt ą. Reikala­
vimus atitinkan čiuose maršrutuose gauti galutiniai ICE, NOVC-HEV ir 
OVC-HEV transporto priemoni ų RDE bandym ų rezultatai apskai čiuojami 
toliau nustatyta tvarka.  
Visas RDE maršrutas ir RDE maršruto dalis, nuvažiuojama miesto s ąly­
gomis (k = t = bendras, k = u = važiuojant mieste):  
M RDE,k  = m RDE,k  · RF  k 
Rezultatų vertinimo faktoriaus apskai čiavimo funkcijos parametro  RF  L1 ir 
RF L2 funkcijos vert ės yra šios:  
— gamintojo prašymu ir tik patvirtinim ų, suteiktų iki 2020 m. sausio 1 d., 
atveju,  
RF L1 = 1,20 ir  RF  L2 = 1,25;  
visais kitais atvejais:  
RF L1 = 1,30 ir  RF  L2 = 1,50;  
RDE bandym ų rezultatų vertinimo faktoriai  RF  k (k = t = bendras, k = 
u = važiuojant mieste) gaunami ICE ir NOVC-HEV transporto prie ­
monėms naudojant 2.2 punkte nustatytas funkcijas, OCV-HEV trans ­
porto priemon ėms – 2.3 punkte nustatytas funkcijas. Komisija perži ūri 
šiuos vertinimo faktorius ir, atsižvelgdama į technikos pažang ą, juos 
atnaujina. Toliau pateiktame App 6.1 paveiksle pateikta šio metodo 
grafinė iliustracija, o matematin ės formulės pateiktos App 6.1 lente ­
lėje: 
App 6.1 pav  
Rezultatų vertinimo faktoriaus apskai čiavimo funkcija
  ▼M3
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 259  
App 6.1 lentel ė 
Rezultatų vertinimo faktori ų apskaičiavimas  
Kai: Rezultat ų vertinimo faktorius  RF  k yra: Čia: 
r k ≤ RF  L1 RF k = 1 
RF L1 < r  k ≤ RF  L2 RF k = a  1 r k + b  1 a 1 ¼ RF L2 Ä 1 
½RF L2 ðRF L1 Ä RF  L2 Þâ 
b 1 = 1 – a  1 RF L1 
r k > RF  L2 RF k ¼ 1 
r k 
2.2. RDE bandym ų rezultatų vertinimo faktorius, taikomas ICE ir NOVC-HEV 
transporto priemon ėms 
RDE bandym ų rezultatų vertinimo faktorius priklauso nuo su atstumu 
susijusio išmetamo CO  2 kiekio, išmatuoto atliekant RDE bandym ą, ir 
su atstumu susijusio išmesto CO  2 kiekio, transporto priemon ės išmesto 
per WLTP bandym ą, atliktą pagal šio reglamento XXI priedo 6 papil ­
domą priedą, paimto iš II priedo 5 pried ėlyje nustatyto 1 skaidrumo 
aprašo 12 punkto, santykio  r k , taikant interpoliacij ą tarp transporto prie ­
monių H ir L (jei reikia), kaip nustatyta XXI priedo 7 papildomame 
priede, naudojant bandomosios mas ės ir kelio apkrovos koeficientus 
(F0, F1 ir F2), paimtus iš atskiros transporto priemon ės atitikties sertifi ­
kato, kaip apibr ėžta IX priede. Skai čiuojant mieste išmetam ą teršalų kiekį, 
remiamasi šiomis WLTP važiavimo ciklo faz ėmis: 
a) ICE transporto priemoni ų atveju – dviem pirmosiomis WLTP faz ėmis, 
t. y. mažo ir vidutinio grei čio fazėmis; 
b) NOVC-HEV transporto priemoni ų atveju – visu WLTP važiavimo 
ciklu.  
r k ¼ M CO  2;RDE ;k 
M CO  2;WLTP ;k 
2.3. RDE bandym ų rezultatų vertinimo faktorius, taikomas OVC-HEV trans ­
porto priemon ėms 
RDE bandym ų rezultatų vertinimo faktorius priklauso nuo su atstumu 
susijusio išmetamo CO  2 kiekio, išmatuoto atliekant RDE bandym ą, ir 
su atstumu susijusio išmesto CO  2 kiekio, transporto priemon ės išmesto 
per WLTP bandym ą, įkrovos palaikymo režimo s ąlygomis atlikt ą pagal 
šio reglamento XXI priedo 6 papildom ą priedą, paimto iš II priedo 5 
priedėlyje nustatyto 1 skaidrumo aprašo 12 punkto, santykio  r k , taikant 
interpoliacij ą tarp transporto priemoni ų H ir L (jei reikia), kaip nustatyta 
XXI priedo 7 papildomame priede, naudojant bandomosios mas ės ir kelio 
apkrovos koeficientus (F0, F1 ir F2), paimtus iš atskiros transporto prie ­
monės atitikties sertifikato, kaip apibr ėžta IX priede. Šis santykis  r k pako­
reguojamas santykiu, rodan čiu atitinkam ą vidaus degimo variklio naudo ­
jimą važiuojant RDE maršrutu ir atliekant WLTP bandym ą įkrovos palai ­
kymo režimo s ąlygomis. Komisija perži ūri toliau pateikt ą formulę ir, 
atsižvelgdama į technikos pažang ą, ją atnaujina.  ▼M3
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 260  
Važiuojant mieste arba visu maršrutu:  
r k ¼ M CO  2;RDE ;k 
M CO  2;WLTP ;k Ä CS;t · 0,85 
IC k 
Čia IC  k yra naudojant vidaus degimo varikl į mieste arba visu maršrutu 
nuvažiuotas atstumas, padalytas iš mieste nuvažiuoto atstumo arba viso 
maršruto ilgio:  
IC k ¼ d ICE;k 
d ICE;k þ d EV;k 
Vidaus degimo variklio veikimas nustatomas pagal 4 pried ėlio 5 punkt ą. ▼M3
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 261  
7 priedėlis 
Transporto priemoni ų parinkimas PEMS bandymui, kai suteikiamas 
pradinis tipo patvirtinimas  
▼M3 
1. ĮVADAS  
Atsižvelgiant į ypatingas PEMS bandym ų charakteristikas, j ų nepriva­
loma atlikti su kiekvieno tipo transporto priemone, atsižvelgiant į jos 
išmetamą teršalų kiekį ir remonto bei prieži ūros informacij ą, kaip 
apibrėžta 2 straipsnio 1 dalyje (toliau – transporto priemon ės tipas, 
atsižvelgiant į išmetam ųjų teršalų kiekį). Pagal 3 dalies reikalavimus 
transporto priemon ės gamintojas gali sujungti keli ų tipų, atsižvelgiant į 
išmetamųjų teršalų kiekį, transporto priemones ir kelias transporto prie ­
mones, d ėl kurių pagal Direktyvos 2007/46/EB IX priedo I dal į yra 
deklaruotos skirtingos didžiausiosios RDE vert ės, į PEMS bandym ų 
šeimą, kuri patvirtinama laikantis 4 dalies reikalavim ų. 
▼B 
2. SIMBOLIAI, PARAMETRAI IR VIENETAI  
N — transporto priemoni ų tipų pagal išmetamuosius teršalus 
skaičius 
NT — mažiausias transporto priemoni ų tipų pagal išmetamuo ­
sius teršalus skai čius 
PMR  H — didžiausias vis ų PEMS bandymo grupei priklausan čių 
transporto priemoni ų galios ir mas ės santykis  
PMR  L — mažiausias vis ų PEMS bandymo grupei priklausan čių 
transporto priemoni ų galios ir mas ės santykis  
V_eng_max — didžiausias vis ų PEMS bandymo grupei priklausan čių 
transporto priemoni ų variklių darbinis t ūris 
▼M1 
3. PEMS BANDYMO GRUP ĖS KŪRIMAS  
Į PEMS bandymo grup ę įtraukiamos baigtos gaminti panaši ų teršalų 
išmetimo charakteristik ų transporto priemon ės. Transporto priemoni ų 
tipai atsižvelgiant į išmetamus teršalus į PEMS bandymo grup ę gali 
būti įtraukti tol, kol PEMS bandymo grup ėje esančios baigtos gaminti 
transporto priemon ės yra tapa čios 3.1 ir 3.2 punktuose išd ėstytų charak­
teristikų atžvilgiu.  
3.1. Administravimo kriterijai  
3.1.1. Tipo patvirtinimo institucija, pagal Reglament ą (EB) Nr. 715/2007 
išduodanti tipo patvirtinim ą atsižvelgiant į išmetamuosius teršalus (toliau 
– institucija).  
3.1.2. gamintojas, kuriam pagal Reglament ą (EB) Nr. 715/2007 išduotas tipo 
patvirtinimas atsižvelgiant į išmetamuosius teršalus.  
▼B 
3.2. Techniniai kriterijai  
3.2.1. Varymo sistemos tipas (pvz., vidaus degimo variklis (ICE), hibridin ė 
elektrinė transporto priemon ė (HEV), į lizdą jungiamas hibridinis elek ­
trinis automobilis (PHEV).  
3.2.2. Degal ų rūšis (-ys) (pvz., benzinas, dyzelinas, suskystintos naftos dujos, 
gamtinės dujos, …). Dvejop ų arba mišri ų degalų transporto priemones 
leidžiama grupuoti su kitomis transporto priemon ėmis, jei joms bendra 
kuri nors turi viena degal ų rūšis. 
3.2.3. Degimo procesas (pvz., dviej ų taktų, keturių taktų). ▼B
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 262  
3.2.4. Cilindr ų skaičius. 
3.2.5. Cilindr ų bloko konfig ūracija (pvz., linijin ė, V formos, spindulin ė, hori­
zontalioji priešin ė). 
3.2.6. Variklio t ūris 
Transporto priemon ės gamintojas turi nurodyti vert ę V_eng_max ( į 
PEMS bandymo grup ę įtrauktų visų transporto priemoni ų didžiausias 
variklių tūris). Į PEMS bandymo grup ę įtrauktų transporto priemoni ų 
variklių tūrio vertė neturi skirtis daugiau nei – 22 proc. nuo V_eng_max, 
jeigu V_eng_max ≥1 500 ccm, ir daugiau nei – 32 proc. nuo 
V_eng_max., jeigu V_eng_max <1 500 ccm.  
3.2.7. Degal ų tiekimo į variklį metodas (pvz., netiesioginis ar tiesioginis arba 
kombinuotasis įpurškimas).  
3.2.8. Aušinimo sistemos tipas (pvz., aušinama oru, vandeniu, alyva).  
3.2.9. Oro įsiurbimo metodas, pvz., nat ūralus įsiurbimas, sl ėginis tiekimas, 
pripūtimo kompresoriaus tipas (pvz., varomas išor ės šaltinio, sudarytas 
iš vieno ar keli ų turbokompresori ų, kintamosios geometrijos ir pan.).  
3.2.10. Išmetam ųjų dujų papildomo apdorojimo komponent ų tipai ir išd ėstymo 
seka (pvz., trejopo veikimo katalizinis keitiklis, oksidacinis katalizato ­
rius, mažo NOx kiekio gaudykl ė, selektyvioji katalizin ė redukcija, mažo 
NOx kiekio katalizatorius, kiet ųjų dalelių gaudyklė). 
3.2.11. Išmetam ųjų dujų recirkuliacija (yra / n ėra, vidaus / išor ės, aušinama / 
neaušinama, žemo / aukšto sl ėgio). 
3.3. PEMS bandymo grup ės išplėtimas  
PEMS bandymo grup ę galima išpl ėsti ir, atsižvelgiant į išmetamuosius 
teršalus, į ją įtraukti naujus transporto priemoni ų tipus. Išpl ėsta PEMS 
bandymo grup ė ir jos patvirtinimas taip pat turi atitikti 3 ir 4 dali ų 
reikalavimus. Šiuo tikslu pirmiausia su papildomomis transporto prie ­
monėmis gali tekti atlikti PEMS bandym ą, kad išpl ėsta PEMS bandymo 
grupė būtų patvirtinta pagal 4 dal į. 
3.4. Pakaitin ė PEMS bandymo grup ė 
Užuot taik ęs 3.1–3.2 punkt ų nuostatas, transporto priemon ės gamin­
tojas, atsižvelgdamas į išmetamuosius teršalus, gali nustatyti PEMS 
bandymo grup ę, kuri būtų tapati vienam transporto priemoni ų tipui. 
Minėtu atveju patvirtinant PEMS bandymo grup ę 4.1.2 punkto reikala ­
vimas nėra taikomas.  
4. PEMS BANDYMO GRUP ĖS TINKAMUMO PATVIRTINIMAS  
4.1. Bendrieji PEMS bandymo grup ės tinkamumo patvirtinimo reikala ­
vimai  
4.1.1. Transporto priemon ės gamintojas institucijai pateikia tipin ę PEMS 
bandymo grupei priklausan čią transporto priemon ę. Su transporto prie ­
mone technin ė tarnyba atlieka PEMS bandym ą, kad būtų įrodyta tipin ės 
transporto priemon ės atitiktis šio priedo reikalavimams.  
4.1.2. Institucija pagal šio pried ėlio 4.2 punkto nuostatas pasirenka papildomas 
transporto priemones, su kuriomis technin ė tarnyba atlieka PEMS 
bandymą, kad būtų įrodyta pasirinkt ų transporto priemoni ų atitiktis šio 
priedo reikalavimams. Papildomos transporto priemon ės pasirinkimo 
pagal šio pried ėlio 4.2 punkt ą techniniai kriterijai užregistruojami su 
bandymo rezultatais.  ▼B
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 263  
4.1.3. Gavus institucijos sutikim ą, PEMS bandym ą taip pat gali atlikti kitas 
techninės tarnybos nurodytas operatorius, jeigu bent šio pried ėlio 4.2.6 
ir 4.2.6 punktuose nustatytus transporto priemoni ų bandymus ir bent 
50 proc. vis ų šiame pried ėlyje nustatyt ų PEMS bandym ų, kurių tikslas 
–patvirtinti PEMS bandymo grup ės tinkamum ą, atlieka technin ė 
tarnyba. Šiuo atveju technin ė tarnyba lieka atsakinga už tinkam ą visų 
PEMS bandym ų atlikimą pagal šio priedo reikalavimus.  
4.1.4. Konkre čios transporto priemon ės PEMS bandymo rezultatus galima 
naudoti pagal šio pried ėlio reikalavimus tvirtinant skirting ų PEMS 
bandymų grupių tinkamum ą, jeigu laikomasi ši ų sąlygų: 
— į visas tvirtinamas PEMS bandym ų grupes įtrauktas transporto prie ­
mones patvirtina viena institucija pagal Reglamento (EB) 
Nr. 715/2007 reikalavimus ir ši institucija sutinka naudoti tam tikros 
transporto priemon ės PEMS bandym ų rezultatus, kai siekiama tvir ­
tinti skirting ų PEMS bandym ų grupių tinkamum ą; 
— kiekviena tvirtintina PEMS bandym ų grupė apima transporto prie ­
monės tipą pagal išmetamuosius teršalus, kuriam priskiriama 
konkreti transporto priemon ė. 
Tvirtinant kiekvienos grup ės tinkamum ą daroma prielaida, kad atitin ­
kamos grup ės transporto priemoni ų gamintojas nustatytus įpareigojimus 
turi vykdyti neatsižvelgdamas į tai, ar dalyvavo atliekant PEMS 
bandymą su tam tikro tipo pagal išmetamuosius teršalus transporto prie ­
mone.  
4.2. Transporto priemoni ų parinkimas PEMS bandymui tvirtinant 
PEMS bandymo grup ės tinkamum ą 
Iš PEMS bandym ų grupės renkantis transporto priemones, tur ėtų būti 
užtikrinama, kad į PEMS bandymo apr ėptį būtų įtrauktos toliau nuro ­
dytos su išmetamaisiais teršalais susijusios technin ės charakteristikos. 
Viena pasirinkta transporto priemon ė gali būti tipinė transporto prie ­
monė, kuriai b ūdingos skirtingos technin ės charakteristikos. Siekiant 
patvirtinti PEMS bandymo grup ės tinkamum ą, transporto priemon ės, 
su kuriomis ketinama atlikti PEMS bandym ą, parenkamos toliau nusta ­
tyta tvarka.  
4.2.1. Kiekvieno degal ų (pvz., benzino ir suskystint ų naftos duj ų, benzino ir 
gamtinių dujų, tik benzino), kuriuos naudojant galima eksploatuoti kai 
kurias PEMS bandymo grup ės transporto priemones, derinio atveju 
PEMS bandymui turi b ūti parenkama bent viena transporto priemon ė, 
kurią galima eksploatuoti naudojant min ėtą degalų derinį. 
4.2.2. Gamintojas turi nurodyti PMR  H vertę (į PEMS bandym ų grupę įtrauktų 
visų transporto priemoni ų didžiausi ą galios ir mas ės santykį) ir PMR  L 
vertę (į PEMS bandym ų grupę įtrauktų visų transporto priemoni ų 
mažiausią galios ir mas ės santykį). Šiuo atveju galios ir mas ės santykis 
atitinka šio reglamento I priedo 3 pried ėlio 3.2.1.8 punkte nurodytos 
vidaus degimo variklio didžiausios grynosios galios ir Reglamento 
(EB) Nr. 715/2007 3 straipsnio 3 dalyje apibr ėžtos etalonin ės masės 
santykį. Bandymui iš PEMS bandym ų grupės parenkama bent viena 
transporto priemon ė, kurios konfig ūracija atitinka nurodyt ąją PMR  H ir 
viena transporto priemon ė, kurios konfig ūracija atitinka nurodyt ąją 
PMR  L . Jeigu transporto priemon ės galios ir mas ės santykis nuo nusta ­
tytųjų PMR  H ar PMR  L verčių nukrypsta ne daugiau negu 5 proc., trans ­
porto priemon ė turėtų būti laikoma atitinkan čia minėtas vertes.  
4.2.3. Iš PEMS bandym ų grupės bandymui parenkama bent po vien ą trans­
porto priemon ę su kiekvieno tipo pavar ų dėže (pvz., rankine, automatine, 
su dviguba sankaba).  ▼B
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 264  
4.2.4. Atliekamam bandymui parenkama bent viena keturi ų varomųjų ratų 
(4 × 4) transporto priemon ė, jeigu šios transporto priemon ės yra 
įtrauktos į PEMS bandym ų grupę. 
4.2.5. Jeigu PEMS bandym ų grupei priklauso transporto priemon ės, kuriose 
sumontuoti skirtingo t ūrio varikliai, išbandoma bent po vien ą tokią tipinę 
transporto priemon ę. 
▼M3 _______  
▼M1 
4.2.7. Bent su viena į PEMS grup ę įtraukta transporto priemone turi b ūti 
atliekamas bandymas įšilusio variklio paleidimo s ąlygomis.  
4.2.8. Nepaisant 4.2.1–4.2.6 punkt ų nuostatų, bandymui turi b ūti parenkamas 
bent toliau nurodytas tam tikros PEMS bandymo grup ės transporto prie ­
monių tipų, atsižvelgiant į išmetamus teršalus, skai čius: 
PEMS bandymo grup ės transporto 
priemonių tipų, atsižvelgiant į 
išmetamus teršalus, skai čius N  Mažiausias PEMS bandymui šaltojo variklio 
paleidimo s ąlygomis parinkt ų transporto priemoni ų 
tipų, atsižvelgiant į išmetamus teršalus, skai čius 
NT Mažiausias PEMS bandymui 
įšilusio variklio paleidimo 
sąlygomis parinkt ų transporto 
priemonių tipų, atsižvelgiant į 
išmetamus teršalus, skai čius NT  
1 1  1 (  2 ) 
Nuo 2 iki 4  2  1  
nuo 5 iki 7  3  1  
nuo 8 iki 10  4  1  
nuo 11 iki 49  NT = 3 + 0,1 × N (  1 ) 2  
daugiau negu 49  NT = 0,15 × N (  1 ) 3  
( 1 ) NT (mažiausias transporto priemoni ų tipų, atsižvelgiant į išmetamuosius teršalus, skai čius) turi b ūti apvalinamas iki kito 
didesnio sveikojo skai čiaus. 
( 2 ) ►M3 jeigu PEMS bandym ų šeimoje yra tik vienas transporto priemoni ų tipas, atsižvelgiant į išmetamųjų teršalų kiekį, tipo 
patvirtinimo institucija nusprendžia, ar transporto priemon ė turi būti bandoma įšilusio variklio, ar šaltojo paleidimo 
sąlygomis. ◄ 
▼B 
5. ATASKAIT Ų TEIKIMAS  
5.1. Transporto priemon ės gamintojas parengia išsam ų PEMS bandym ų 
grupės aprašym ą, į kurį visų pirma įtraukia 3.2 punkte išd ėstytus tech ­
ninius kriterijus, ir pateikia j į institucijai.  
5.2. Gamintojas PEMS bandym ų grupei suteikia  MS-OEM-X-Y  formos unika ­
lųjį tapatybės nustatymo numer į ir praneša j į institucijai. Šiuo atveju MS 
– EB tipo patvirtinim ą suteikian čios valstyb ės narės skiriamasis 
numeris (  1 ), OEM – trys gamintoj ą žymintys simboliai, X – eil ės 
numeris, žymintis originali ą PEMS bandym ų grupę, o Y – išpl ėtimų 
skaičių žymintis simbolis (nuo 0, žymin čio kol kas neišpl ėstą PEMS 
bandymų grupę). 
▼M3 
5.3. Institucija ir transporto priemon ės gamintojas sudaro į tam tikrą PEMS 
bandymo grup ę įtrauktų transporto priemon ės tipų, atsižvelgiant į išme­
tamųjų teršalų kiekį, sąrašą, į kurį yra įrašyti tipo patvirtinimo, atsižvel ­
giant į išmetam ųjų teršalų kiekį, numeriai. Taip pat turi b ūti nurodomi 
visų atitinkam ų transporto priemon ės tipo patvirtinimo, atsižvelgiant į 
kiekvieną išmetam ųjų teršalų tipą, numerių, tipų, variantų ir versij ų 
numeriai, kaip apibr ėžta transporto priemon ės EB atitikties sertifikato 
0.2 skirsnyje.  ▼B 
( 1 ) 1 – Vokietija; 2 – Pranc ūzija; 3 – Italija; 4 – Nyderlandai; 5 – Švedija; 6 – Belgija; 7 – 
Vengrija; 8 – Čekija; 9 – Ispanija; 11 – Jungtin ė Karalyst ė; 12 – Austrija; 13 – Liuk ­
semburgas; 17 – Suomija; 18 – Danija; 19 – Rumunija; 20 – Lenkija; 21 – Portugalija; 
23 – Graikija; 24 – Airija; 25 – Kroatija; 26 – Slov ėnija; 27 – Slovakija; 29 –Estija; 32 – 
Latvija; 34 – Bulgarija; 36 – Lietuva; 49 – Kipras; 50 – Malta.
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 265  
5.4. Institucija ir transporto priemon ės gamintojas sudaro PEMS bandymui 
parinktų transporto priemon ės išmetam ų teršalų tipų sąrašą, kad pagal 4 
punktą būtų galima patvirtinti PEMS bandym ų grupę, ir šiame s ąraše 
taip pat pateikia reikiam ą informacij ą apie 4.2 punkte išd ėstytų parink­
ties kriterij ų taikymą. Minėtame sąraše taip pat nurodoma, ar, atliekant 
tam tikrą PEMS bandym ą, buvo taikomos 4.13 punkto nuostatos.  ▼B
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 266  
7a priedėlis 
Važiavimo dinamikos patikra  
1. ĮVADAS  
Šiame pried ėlyje aprašytos važiavimo dinamikai patikrinti skirtos skai ­ 
čiavimo proced ūros, pagal kurias nustatomas važiavimo dinamikos 
perteklius arba nepakankamumas važiavimo mieste, užmiestyje ir greit ­
keliu etapais.  
▼B 
2. SIMBOLIAI, PARAMETRAI IR VIENETAI  
RPA santykinis teigiamas pagreitis;  
Δ — skirtumas;  
> — didesnis;  
≥ — didesnis arba lygus;  
% — procentas;  
< — mažesnis;  
≤ — mažesnis arba lygus;  
a — pagreitis (m/s  2 ); 
a i — pagreitis [m/s  2 ] per laiko tarpsn į i; 
a pos — didesnis kaip 0,1 m/s  2 teigiamas pagreitis [m/s  2 ]; 
a pos,i,k  — didesnis kaip 0,1 m/s  2 teigiamas pagreitis per laiko 
tarpsnį i, atsižvelgiant į tai, kokią dalį sudaro važia ­
vimo mieste, užmiestyje ir greitkeliu atkarpos 
[m/s  2 ]; 
a res — pagrei čio skyra (m/s  2 ); 
d i — per laiko tarpsn į i nuvažiuotas atstumas [m];  
d i,k — per laiko tarpsn į i nuvažiuotas atstumas [m], atsiž ­
velgiant į važiavimo mieste, užmiestyje ir greitkeliu 
atkarpas;  
Indeksas (i) — atskiras laiko tarpsnis;  
Indeksas (j) — teigiamo pagrei čio duomen ų rinkinių atskiras laiko 
tarpsnis žr. http://eur-lex.europa.eu/legal-content/E ­
N/ALL/?uri=CELEX%3A32016R0646;  
Indeksas (k) — rodo atitinkam ą kategorij ą (t=bendras, u=miesto, 
r=užmiesčio, m=greitkelio);  
M k — imčių skaičius važiavimo mieste, užmiestyje ir 
greitkeliu atkarpose, kai teigiamo pagrei čio vertė 
didesnė kaip 0,1 m/s  2 ; 
N k — bendras im čių skaičius važiavimo mieste, užmies ­
tyje ir greitkeliu atkarpose ir visame maršrute;  ▼M3
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 267  
RPA  k — santykinis teigiamas pagreitis važiavimo mieste, 
užmiestyje ir greitkeliu atkarpose [m/s  2 arba 
kWs/(kg*km)];  
t k — važiavimo mieste, užmiestyje ir greitkeliu atkarp ų 
ir viso maršruto trukm ė [s]; 
T4253H — sud ėtinių duomenų glodinimo filtras;  
ν — transporto priemon ės greitis [km/h];  
ν i — tikrasis transporto priemon ės greitis i laiko tarpsniu 
[km/h];  
ν i,k — tikrasis transporto priemon ės greitis i laiko 
tarpsniu, atsižvelgiant į važiavimo mieste, užmies ­
tyje ir greitkeliu atkarpas [km/h];  
ðν · aÞ i — tikrojo transporto priemon ės greičio ir pagrei čio per 
laiko tarpsn į i sandauga [m  2 /s 3 arba W/kg]; 
ðν · a pos Þ j;k — tikrojo transporto priemon ės greičio ir teigiamo 
didesnio kaip 0,1 m/s  2 pagreičio per laiko tarpsn į 
j sandauga, atsižvelgiant į važiavimo mieste, 
užmiestyje ir greitkeliu atkarpas [m  2 /s 3 arba W/kg]; 
ðν · a pos Þ k Ä ½95â — transporto priemon ės greičio ir teigiamo didesnio 
kaip 0,1 m/s  2 pagreičio važiavimo mieste, užmies ­
tyje ir greitkeliu atkarpose sandaugos 95-oji 
procentilė [m  2 /s 3 arba W/kg];  
ν k — vidutinis transporto priemon ės greitis važiavimo 
mieste, užmiestyje ir greitkeliu atkarpose [km/h].  
3. MARŠRUTO RODIKLIAI  
3.1. Apskai čiavimas  
▼M3 
3.1.1. Išankstinis duomen ų apdorojimas  
Dinaminiai parametrai, pvz., pagreitis (v · a pos ) ar RPA, nustatomi 
naudojant grei čio signalą, kurio tikslumas ne mažesnis kaip 0,1 %, kai 
bet kokia grei čio vertė yra didesn ė kaip 3 km/h, o dažnis – 1 Hz. 
Paprastai š į tikslumo reikalavim ą atitinka iš rat ų (sukimosi) grei čio 
jutiklio gauti pagal atstum ą kalibruotieji signalai. Priešingu atveju 
pagreitis nustatomas ne mažesniu kaip 0,01 m/s  2 tikslumu ir 1 Hz 
dažniu. Tokiu atveju atskirojo grei čio signalo, (v · a pos ), tikslumas turi 
būti ne mažesnis kaip 0,1 km/h.  
Turint tinkam ą greičio charakteristik ą atliekami 3.1.2 ir 3.1.3 punktuose 
aprašyti skai čiavimai ir grupavimas.  
▼B 
3.1.2.  Atstumo, pagrei čio ir ν · a apskaičiavimas  
Toliau nurodyti apskai čiavimai atliekami naudojant vis ą greičio laikinę 
charakteristik ą (1 Hz skyra) nuo pirmos sekund ės iki t t (paskutinės 
sekundės). 
Su kiekviena duomen ų imtimi siejamas atstumo prieaugis apskai čiuo­
jamas taip:  
▼C2 
d i ¼ v i 
3,6; i ¼ 1iki N  t ▼B
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 268  
čia: 
d i per laiko tarpsn į i nuvažiuotas atstumas [m];  
ν i faktinis transporto priemon ės greitis laiko tarpsniu i [km/h];  
N t bendras im čių skaičius. 
Pagreitis apskai čiuojamas taip:  
a i ¼ ðv iþ1 Ä v iÄ1 Þ=ð2 · 3,6Þ; i ¼ 1 iki N  t 
čia: 
a i pagreitis per laiko tarpsn į i [m/s  2 ]. esant  i = 1:  v iÄ1 ¼ 0, esant  
i ¼ N t : v iþ1 ¼ 0. 
Transporto priemon ės greičio ir pagrei čio sandauga apskai čiuojama taip: 
ðv · aÞ i ¼ v i · a i=3,6; i ¼ 1 iki N  t 
čia: 
ðν · aÞ i faktinio transporto priemon ės greičio ir pagrei čio per laiko 
tarpsnį i sandauga [m  2 /s 3 arba W/kg].  
▼M3 
3.1.3. Rezultat ų grupavimas  
Apskaičiavus a  i ir (v · a) i , vertės v  i , d i , a i ir (v · a) i išrikiuojamos 
transporto priemon ės greičio didėjimo tvarka.  
Visi duomen ų rinkiniai, kuriuose v  i ≤ 60 km/h, priskiriami miesto 
greičio intervalui, visi duomen ų rinkiniai, kuriuose 60 km/h < v  i ≤ 
90 km/h, priskiriami užmies čio greičio intervalui, o visi duomen ų rinki­
niai, kuriuose v  i > 90 km/h, priskiriami greitkelio grei čio intervalui.  
Jei tai N2 kategorijos transporto priemon ės, kuriose yra įrengtas trans ­
porto priemon ės greitį iki 90 km/h ribojantis įtaisas, visi duomen ų rinki­
niai, kuriuose v  i ≤ 60 km/h, priskiriami miesto grei čio intervalui, visi 
duomenų rinkiniai, kuriuose 60 km/h < v  i ≤ 80 km/h, priskiriami 
užmiesčio greičio intervalui, o visi duomen ų rinkiniai, kuriuose v  i > 
80 km/h, priskiriami greitkelio grei čio intervalui.  
Kiekviename grei čio intervale turi b ūti 100 arba daugiau duomen ų 
rinkinių, kuriuose pagrei čio vertės a i > 0,1 m/s  2 . 
Apskaičiuojamas vidutinis transporto priemon ės greitis  v k kiekviename 
greičio intervale:  
v k ¼ ð P 
i v i;k Þ=N k , i = 1 to N  k , k = u, r, m  
Čia: 
N k bendras im čių skaičius važiavimo mieste, užmiestyje ir greitkeliu 
atkarpose.  
▼B 
3.1.4.  Greičio intervalo  v · a posÄ ½95â apskaičiavimas  
v · a pos verčių 95-oji procentil ė apskaičiuojama taip:  
Kiekviename grei čio intervale duomen ų rinkini ų, kuriuose  
a i;k> 0,1m =s 2 a i;k ã 0,1m =s 2 , ðv · aÞ i;k vertės išrikiuojamos did ėjimo 
tvarka ir nustatomas bendras ši ų imčių skaičius M k . ▼B
02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 269  
Tada dydžiams, kuri ų a i;k ã 0,1m =s 2 ðv · a pos Þ i;k , priskiriamos procen ­
tilės vertės: 
Mažiausiajai  v · a pos vertei priskiriama procentil ė 1/M k , pagal mažum ą 
antrajai –2/M  k , pagal mažum ą trečiajai –3/M  k , o didžiausiajai –  
M k=M k ¼ 100% 
ðv · a pos Þ k Ä ½95â yra ðv · a pos Þ j;k vertė, kurios  j=M k ¼ 95% . Jeigu  
j=M k ¼ 95% : vertės nėra, ðv · a pos Þ k Ä ½95â apskaičiuojamas tiesiškai 
interpoliuojant dvi gretimas imtis j ir j+1, kuri ų j=M k< 95%  ir 
ðj þ 1Þ=M k> 95% . 
Kiekvieno grei čio intervalo santykinis teigiamas pagreitis apskaič iuo­
jamas taip:  
RPA  k ¼ X  
j ðΔt · ðv · a pos Þ j;k Þ= X  
i d i;k; j ¼ 1 to M  k; i ¼ 1 to N  k; k ¼ u; r; m 
čia: 
RPA  k santykinis teigiamas pagreitis važiavimo mieste, užmiestyje ir 
greitkeliu atkarpose [m/s  2 arba kWs/(kg*km)];  
Δ t laiko skirtumas, lygus 1 sekundei;  
M k imčių, kuriuose pagreitis teigiamas, skai čius važiavimo mieste, 
užmiestyje ir greitkeliu atkarpose;  
N k bendras im čių skaič ius važiavimo mieste, užmiestyje ir greitkeliu 
atkarpose.  
4. MAR ŠRUTO DUOMEN Ų GALIOJIMO PATIKRA  
4.1.1. Greič io intervalo  v Ü a  posÄ ½95â patikra (v [km/h])  
Jei v k Ï 74,6 km =h 
taip pat 
ðv · a pos Þ kÄ ½95â> ð0,136 · v k þ 14,44Þ 
, maršruto duomenys negalioja.  
Jei v k> 74,6 km =h ir ðv · a pos Þ k Ä ½95â> ð0,0742 · v k þ 18,966Þ, marš­
ruto duomenys negalioja.  
▼M3 
Gamintojo prašymu ir tik t ų N1 ir N2 kategorij ų transporto priemoni ų, 
kurių transporto priemon ės galios mas ės vienetui indeksas yra ne 
didesnis kaip 44 W/kg, atveju:  
Jei v k Ï 74,6 km =h 
ir 
ðv · a pos Þ k _½95â> ð0,136 · v k þ 14,44Þ; 
maršruto duomenys negalioja.  
Jei v k> 74,6 km =h ▼B
02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 270  
ir 
ðv · a pos Þ k _½95â> ðÄ 0,097 · v k þ 31,635Þ; 
maršruto duomenys negalioja.  
Galios masė s vienetui indeksui apskai čiuoti naudojamos šios vert ės: 
— masė , atitinkanti faktinę transporto priemon ės bandom ąją masę , 
įskaitant vairuotojų ir PEMS įrangos masę (kg);  
— gamintojo nurodytoji didžiausioji vardinė variklio galia (W).  
4.1.2. Greič io intervalo RPA patikra  
Jei v k Ï 94,05 km =h ir RPA  k< ðÄ 0,0016 · v k þ 0,1755Þ , maršruto 
duomenys negalioja.  
Jei v k> 94,05 km =h ir RPA  k < 0,025, maršruto duomenys negalioja.  ▼M3
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 271  
7b priedėlis 
PEMS maršruto suminio teigiamo aukš čio padidėjimo nustatymo proced ūra 
1. ĮVADAS  
Šiame pried ėlyje aprašoma proced ūra, pagal kuri ą nustatomas suminis 
PEMS maršruto teigiamas aukš čio padidėjimas.  
2. SIMBOLIAI, PARAMETRAI IR VIENETAI  
d(0) — atstumas maršruto pradžioje [m];  
d — suminis atstumas, nuvažiuotas iki nagrin ėjamo 
pavienio maršruto taško [m];  
d 0 — suminis atstumas, nuvažiuotas iki matavimo taško 
prieš pat atitinkam ą maršruto tašk ą d [m];  
d 1 — suminis atstumas, nuvažiuotas iki matavimo taško 
iškart po atitinkamo maršruto taško d [m];  
d a — atskaitos kelias esant  d(0)  [m] 
d e — suminis atstumas, nuvažiuotas iki paskutinio pavienio 
maršruto taško [m];  
d i — akimirkinis atstumas [m];  
d tot — visas per bandym ą nuvažiuotas atstumas [m];  
h(0) — transporto priemon ės altitudė atlikus atrank ą ir iš 
esmės įvertinus duomen ų kokybę maršruto pradžioje 
[m virš jūros lygio];  
h(t) — transporto priemon ės altitudė atlikus atrank ą ir iš 
esmės įvertinus duomen ų kokybę taške t [m virš 
jūros lygio];  
h(d) — transporto priemon ės altitudė maršruto taške d [m 
virš jūros lygio];  
h(t-1)  — transporto priemon ės altitudė atlikus atrank ą ir iš 
esmės įvertinus duomen ų kokybę taške t-1 [m virš 
jūros lygio];  
h corr (0) — pataisyta altitud ė prieš pat atitinkam ą maršruto tašk ą 
d [m virš j ūros lygio];  
h corr (1) — pataisyta altitud ė iškart po atitinkamo maršruto taško 
d [m virš j ūros lygio];  
h corr (t) — su duomen ų tašku t siejama pataisyta transporto prie ­
monės akimirkin ė altitudė [m virš j ūros lygio];  ▼B
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 272  
h corr (t-1) — su duomen ų tašku t -1 siejama pataisyta akimirkin ė 
transporto priemon ės altitudė [m virš j ūros lygio];  
h GPS, i — transporto priemon ės akimirkin ė altitudė, išmatuota 
naudojant GPS [m virš j ūros lygio];  
h GPS (t) — su duomen ų tašku t siejama transporto priemon ės 
altitudė, išmatuota naudojant GPS [m virš j ūros 
lygio];  
h int (d) — interpoliuota altitud ė pavieniame nagrin ėjamame 
maršruto taške d [m virš j ūros lygio];  
h int,sm,1  (d) — interpoliuota glodinta altitud ė po pirmojo glodinimo 
etapo pavieniame nagrin ėjamame maršruto taške 
d [m virš j ūros lygio];  
h map (t) — su duomen ų tašku t siejama transporto priemon ės 
altitudė pagal topografin į žemėlapį [m virš j ūros 
lygio];  
Hz — hercas;  
km/h — kilometrai per valand ą; 
m — metrai;  
road  grade,1  (d) — glodintas kelio nuolydis nagrin ėjamame pavieniame 
maršruto taške d po pirmojo glodinimo etapo [m/m];  
road  grade,2  (d) — glodintas kelio nuolydis nagrin ėjamame pavieniame 
maršruto taške d po antrojo glodinimo etapo [m/m];  
sin — trigonometrin ė sinuso funkcija;  
t — nuo bandymo pradžios pra ėjęs laikas [s];  
t 0 — laikas, pra ėjęs būnant matavimo taške prieš pat atitin ­
kamą maršruto tašk ą d [s];  
v i — akimirkinis transporto priemon ės greitis [km/h];  
v(t) — su duomen ų tašku t siejamas transporto priemon ės 
greitis [km/h].  
3. BENDRIEJI REIKALAVIMAI  
Suminis teigiamas aukš čio padidėjimas RDE maršrute nustatomas pagal 
tris parametrus: naudojant GPS išmatuot ą akimirkin ę transporto priemon ės 
altitudę h GPS,i [m virš jūros lygio], akimirkin į transporto priemon ės greitį 
v i [km/h], fiksuojam ą 1 Hz dažniu, ir atitinkam ą nuo bandymo pradžios 
praėjusį laiką t [s].  
4. SUMINIO TEIGIAMO AUKŠ ČIO PADID ĖJIMO APSKAI ČIAVIMAS  
4.1. Bendrosios pastabos  
Suminis teigiamas aukš čio padidėjimas RDE maršrute apskai čiuojamas 
pagal trijų etapų procedūrą, kurią sudaro: i) atranka ir principin ė duomenų 
kokybės patikra, ii) akimirkin ės transporto priemon ės altitudės duomen ų 
koregavimas ir iii) suminio teigiamo aukš čio padidėjimo apskai čiavimas.  ▼B
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 273  
4.2. Atranka ir principin ė duomen ų kokybės patikra  
Patikrinamas akimirkini ų transporto priemon ės greičio duomen ų išsa­
mumas. Turi b ūti leidžiama įvesti trūkstamus duomenis, jeigu tr ūkiai 
atitinka 4 pried ėlio 7 punkte nustatytus reikalavimus, antraip bandymo 
rezultatai panaikinami. Patikrinamas akimirkini ų altitudės duomen ų išsa­
mumas. Duomen ų trūkiai užpildomi interpoliuojant duomenis. Interpo ­
liuojamų duomenų teisingumas patikrinamas pagal topografin į žemėlapį. 
Interpoliuotus duomenis rekomenduojama pataisyti, jeigu galioja ši 
sąlyga: 
jh GPS ðtÞ Ä h map ðtÞj> 40m 
Altitudė pataisoma taip, kad:  
hðtÞ ¼ h map ðtÞ 
čia: 
h(t) — su duomen ų tašku t siejama transporto priemon ės altitudė po 
atrankos ir principin ės duomen ų kokybės patikros [m virš 
jūros lygio];  
h GPS (t) — naudojant GPS išmatuota su duomen ų tašku t siejama trans ­
porto priemon ės altitudė [m virš j ūros lygio];  
h map (t) — su duomen ų tašku t siejama transporto priemon ės altitudė 
pagal topografin į žemėlapį [m virš j ūros lygio].  
4.3. Akimirkin ės transporto priemon ės altitudės duomen ų koregavimas  
Altitudė h(0) maršruto pradžioje ties  d(0)  nustatoma naudojant GPS ir 
patikrinama lyginant su topografinio žem ėlapio informacija. Nuokrypis 
neturi būti didesnis kaip 40 m. Visi akimirkiniai altitud ės duomenys  h(t) 
turi būti koreguojami, jeigu galioja ši s ąlyga: 
jhðtÞ Ä hðt Ä 1Þj> ðvðtÞ=3,6 Ü sin45°Þ 
Altitudė pataisoma taip, kad:  
h corr ðtÞ ¼ h corr ðt Ä 1Þ 
čia: 
h(t) — su duomen ų tašku t siejama transporto priemon ės altitudė 
po atrankos ir principin ės duomen ų kokybės patikros [m 
virš jūros lygio];  
h(t-1)  — su duomen ų tašku t-1 siejama transporto priemon ės alti­
tudė po atrankos ir principin ės duomen ų kokybės patikros 
[m virš jūros lygio];  
v(t) — su duomen ų tašku t siejamas transporto priemon ės greitis 
[km/h];  
h corr (t) — su duomen ų tašku t siejama pataisyta transporto priemon ės 
akimirkin ė altitudė [m virš j ūros lygio];  
h corr (t-1) — su duomen ų tašku t-1 siejama pataisyta transporto prie ­
monės akimirkin ė altitudė [m virš j ūros lygio];  ▼B
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 274  
Užbaigus koregavimo proced ūrą gaunamas galiojantis altitud ės duomen ų 
rinkinys. Šis duomen ų rinkinys naudojamas atliekant 13.4 punkte aprašyt ą 
suminio teigiamo aukš čio padidėjimo apskai čiavimą. 
4.4. Galutinis suminio teigiamo aukš čio padidėjimo apskai čiavimas  
4.4.1.  Tolygiosios erdvin ės skyros nustatymas  
Visas nuvažiuotas maršruto atstumas  d visas [m] nustatomas sud ėjus visus 
akimirkinius atstumus  d i . Akimirkinis atstumas  d i nustatomas taip:  
d i ¼ v i 
3,6 
čia: 
d i — akimirkinis atstumas [m];  
v i — akimirkinis transporto priemon ės greitis [km/h];  
Suminis aukš čio padidėjimas apskai čiuojamas naudojant tolygios 1 m 
erdvinės skyros duomenis, pradedant nuo pirmojo matavimo maršruto 
pradžioje  d(0) . Naudojant 1 m skyr ą nustatyti pavieniai duomen ų taškai 
laikomi maršruto taškais, išreiškiamais konkre čia atstumo verte d (pvz., 0, 
1, 2, 3 m…) ir atitinkama altitude  h(d)  [m virš j ūros lygio].  
Kiekvieno pavienio maršruto taško d altitud ė apskaičiuojama interpoliuo ­
jant akimirkin ę altitudę h corr (t): 
h int ðdÞ ¼ h corr ð0Þ þ h corr ð1Þ Ä h corr ð0Þ 
d 1 Ä d 0 Ü ðd Ä d 0 Þ 
čia: 
h int (d) — interpoliuota altitud ė pavieniame nagrin ėjamame maršruto 
taške d [m virš j ūros lygio];  
h corr (0) — pataisyta altitud ė prieš pat atitinkam ą maršruto tašk ą d [m 
virš jūros lygio];  
h corr (1) — pataisyta altitud ė iškart po atitinkamo maršruto taško d [m 
virš jūros lygio];  
d — suminis atstumas, nuvažiuotas iki pavienio nagrin ėjamo 
maršruto taško d [m];  
d 0 — suminis atstumas, nuvažiuotas iki matavimo taško prieš pat 
atitinkam ą maršruto tašk ą d [m];  
d 1 — suminis atstumas, nuvažiuotas iki matavimo taško iškart po 
atitinkamo maršruto taško d [m].  
4.4.2.  Papildomas duomen ų glodinimas  
Kiekvieno pavienio maršruto taško altitud ės duomenys glodinami taikant 
dviejų etapų procedūrą; d  a ir d  e atitinkamai žymi pirm ą ir paskutin į 
duomenų tašką (1 pav.). Pirmasis glodinimo etapas atliekamas taip:  
road  grade ;1 ðdÞ ¼ h int ðd þ 200mÞ Ä h int ðd a Þ 
ðd þ 200mÞ for d Ï 200m ▼B
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 275  
road  grade ;1 ðdÞ ¼ h int ðd þ 200mÞ Ä h int ðd Ä 200mÞ 
ðd þ 200mÞ Ä ðd Ä 200mÞ for 200m < d< ðd e Ä 200mÞ 
road  grade ;1 ðdÞ ¼ h int ðd e Þ Ä h int ðd Ä 200mÞ 
d e Ä ðd Ä 200mÞ for d ã ðd e Ä 200mÞ 
h int;sm;1 ðdÞ ¼ h int;sm;1 ðd Ä 1mÞ þ road  grade ;1 ðdÞ; d ¼ d a þ 1 to d  e 
h int;sm;1 ðd a Þ ¼ h int ðd a Þ þ road  grade ;1 ðd a Þ 
čia: 
road  grade,1  (d) — glodintas kelio nuolydis pavieniame nagrin ėjamame 
maršruto taške d po pirmojo glodinimo etapo [m/m];  
h int (d) — interpoliuota altitud ė pavieniame nagrin ėjamame 
maršruto taške d [m virš j ūros lygio];  
h int,sm,1  (d) — interpoliuota glodinta altitud ė po pirmojo glodinimo 
etapo pavieniame nagrin ėjamame maršruto taške d 
[m virš jūros lygio];  
d — suminis atstumas, nuvažiuotas iki nagrin ėjamo 
pavienio maršruto taško [m];  
d a — maršruto atskaitos taškas nuliniu atstumu [m];  
d e — suminis atstumas, nuvažiuotas iki paskutinio pavienio 
maršruto taško [m].  
Antrasis glodinimo etapas atliekamas taip:  
road  grade ;2 ðdÞ ¼ h int;sm;1 ðd þ 200mÞ Ä h int;sm;1 ðd a Þ 
ðd þ 200mÞ for d Ï 200m 
road  grade ;2 ðdÞ ¼ h int;sm;1 ðd þ 200mÞ Ä h int;sm;1 ðd Ä 200mÞ 
ðd þ 200mÞ Ä ðd Ä 200mÞ for 200m < d< ðd e Ä 200mÞ 
road  grade ;2 ðdÞ ¼ h int;sm;1 ðd e Þ Ä h int;sm;1 ðd Ä 200mÞ 
d e Ä ðd Ä 200mÞ for d ã ðd e Ä 200mÞ 
čia: 
road  grade,2  (d) — glodintas kelio nuolydis pavieniame nagrin ėjamame 
maršruto taške d po antrojo glodinimo etapo [m/m];  
h int,sm,1  (d) — interpoliuota glodinta altitud ė po pirmojo glodinimo 
etapo pavieniame nagrin ėjamame maršruto taške d 
[m virš jūros lygio];  ▼B
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 276  
d — suminis atstumas, nuvažiuotas iki nagrin ėjamo 
pavienio maršruto taško [m];  
d a — maršruto atskaitos taškas nuliniu atstumu [m];  
d e — suminis atstumas, nuvažiuotas iki paskutinio pavienio 
maršruto taško [m].  
1 pav.  
Interpoliuot ų altitudės signalų glodinimo proced ūra
 
▼M3 
4.4.3.  Galutinio rezultato apskai čiavimas  
Teigiamas suminis aukš čio padidėjimas visame maršrute apskai čiuojamas 
integruojant visas teigiamas interpoliuotas ir glodintas kelio nuolydžio 
vertes, t. y.  road  grade,2  (d). Rezultatas tur ėtų būti normalizuojamas pagal 
visą per bandym ą nuvažiuot ą atstumą d tot ir išreiškiamas suminiu aukš čio 
padidėjimu metrais vienam šimtui kilometr ų nuvažiuoto atstumo.  
Paskui, remiantis transporto priemon ės greičiu kiekviename atskirame 
maršruto taške, apskai čiuojamas teigiamas suminis aukš čio padidėjimas 
važiavimo mieste atkarpoje:  
v w = 1 / (t  w,i – t w,i – 1  ) · 60  2 / 1 000  
Čia: 
v w – transporto priemon ės greitis maršruto taške [km/h]  
Visi duomen ų rinkiniai, kuriuose v  w =< 60 km/h, priskiriami važiavimo 
mieste atkarpai.  
Integruojamos visos teigiamos interpoliuotosios ir glodintosios kelio 
nuolydžio vert ės, priskiriamos važiavimo mieste duomen ų rinkiniams.  
Integruojamas 1 m maršruto tašk ų skaičius, susijęs su važiavimo mieste 
duomenų bazėmis, ir padalinamas iš 1 000; taip apskai čiuojamas per 
bandymą mieste nuvažiuotas atstumas d  urban [km].  ▼B
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 277  
Paskui, aukš čio padidėjimą važiavimo mieste atkarpoje padalijus iš per 
bandymą mieste nuvažiuoto atstumo, apskai čiuojamas važiavimo mieste 
teigiamas suminis aukš čio padid ėjimas važiavimo mieste atkarpoje, 
išreikštas metrais vienam šimtui kilometr ų nuvažiuoto atstumo.  
▼B 
5. SKAITINIS PAVYZDYS  
1 ir 2 lentel ėse parodytas teigiamo aukš čio padidėjimo apskai čiavimas 
remiantis duomenimis, užregistruotais atliekant transporto priemon ės 
išmetamųjų teršalų kiekio nustatymo bandym ą su PEMS. Siekiant glaus ­
tumo pateikiama 800 m atkarpa ir 160 s intervalas.  
5.1. Atranka ir principin ė duomen ų kokybės patikra  
Atranka ir principin ė duomenų kokybės patikra atliekama dviem etapais. 
Pirma, patikrinamas transporto priemon ės greičio duomen ų išsamumas. 
Pateiktoje duomen ų imtyje (žr. 1 lentel ę) transporto priemon ės greičio 
duomenų trūkių nenustatyta. Antra, patikrinamas altitud ės duomen ų išsa­
mumas; duomen ų imtyje tr ūksta su 2 ir 3 sekund ėmis susijusi ų altitudės 
duomenų. Trūkiai užpildomi interpoliuojant GPS signal ą. Be to, pagal 
topografin į žemėlapį patikrinama GPS altitud ė; ši patikra apima maršruto 
pradžios altitud ę h(0) . Su 112–114 sekund ėmis susiję altitudės duomenys 
pataisomi pagal topografin į žemėlapį, kad būtų laikomasi šios s ąlygos:  
h GPS ðtÞ Ä h map ðtÞ< Ä40m 
Atlikus duomen ų patikrą gaunami penktosios skilties  h(t) duomenys.  
5.2. Akimirkin ės transporto priemon ės altitudės duomen ų koregavimas  
Kitame etape 1–4, 111–112 ir 159–160 sekundži ų altitudės duomenys  h(t) 
atitinkamai koreguojami pagal 0, 110 ir 158 sekundži ų altitudės vertes, 
nes altitud ės duomenims šiais laiko tarpsniais galioja ši s ąlyga: 
jhðtÞ Ä hðt Ä 1Þj> ðvðtÞ=3,6 Ü sin45°Þ 
Pataisius duomenis gaunami šeštosios skilties  h corr (t) duomenys. Altitud ės 
duomenų patikros ir koregavimo etap ų rezultatas pateiktas 2 paveiksle.  
5.3. Suminio teigiamo aukš čio padidėjimo apskai čiavimas  
5.3.1.  Tolygiosios erdvin ės skyros nustatymas  
Akimirkinis atstumas d  i apskaičiuojamas išmatuot ą transporto priemon ės 
akimirkin į greitį (km/h) dalijant iš 3,6 (1 lentel ės 7 skiltis). Siekiant 
užtikrinti tolygi ą 1 m erdvin ę skyrą, perskaičiavus altitud ės duomenis, 
nustatomi pavieniai maršruto taškai d (2 lentel ės 1 skiltis) ir juos atitin ­
kančios altitud ės vertės h int (d) (2 lentel ės 7 skiltis). Kiekvieno pavienio 
maršuto taško d altitud ė apskaičiuojama interpoliuojant išmatuot ąsias 
akimirkin ės altitudės h corr vertes:  
h int ð0Þ ¼ 120,3 þ 120,3 Ä 120,3 
0,1 Ä 0,0 Ü ð0 Ä 0Þ ¼ 120,3000  
h int ð520Þ ¼ 132,5 þ 132,6 Ä 132,5 
523,6 Ä 519,9 Ü ð520 Ä 519,9Þ ¼ 132,5027  ▼M3
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 278  
5.3.2.  Papildomas duomen ų glodinimas  
2 lentelėje pirmasis ir paskutinysis pavieniai maršruto taškai yra atitin ­
kamai d  a =0 m ir d  e =799 m. Kiekvieno pavienio maršruto taško altitud ės 
duomenys glodinami taikant dviej ų etapų procedūrą. Pirmą glodinimo 
etapą sudaro:  
road  grade ;1 ð0Þ ¼ h int ð200mÞ Ä h int ð0Þ 
ð0 þ 200mÞ ¼ 120,9682 Ä 120,3000 
200 ¼ 0,0033  
pasirinkta parodyti glodinima, kai d ≤ 200m 
road  grade ;1 ð320Þ ¼ h int ð520Þ Ä h int ð120Þ 
ð520Þ Ä ð120Þ ¼ 132,5027 Ä 121,0 
400 ¼ 0,0288  
pasirinkta parodyti glodinima, kai 200m < d < (599m) 
road  grade ;1 ð720Þ ¼ h int ð799Þ Ä h int ð520Þ 
799 Ä ð520Þ ¼ 121,2000 Ä 132,5027 
279 ¼ Ä0,0405  
pasirinkta parodyti glodinima, kai d ≥ (599m)  
Glodinta ir interpoliuota altitud ė apskaičiuojama taip:  
h int;sm;1 ð0Þ ¼ h int ð0Þ þ road  grade ;1 ð0Þ ¼ 120,3 þ 0,0033 Ô 120,3033 m 
h int;sm;1 ð799Þ ¼ h int;sm;1 ð798Þ þ road  grade ;1 ð799Þ ¼ 121,2550 Ä 0,0220 ¼ 121,2330 m 
Antras glodinimo etapas:  
road  grade ;2 ð0Þ ¼ h int;sm;1 ð200Þ Ä h int;sm;1 ð0Þ 
ð200Þ ¼ 119,9618 Ä 120,3033 
ð200Þ ¼ Ä0,0017  
pasirinkta parodyti glodinima, kai d ≤ 200m 
road  grade ;2 ð320Þ ¼ h int;sm;1 ð520Þ Ä h int;sm;1 ð120Þ 
ð520Þ Ä ð120Þ ¼ 123,6809 Ä 120,1843 
400 ¼ 0,0087  
pasirinkta parodyti glodinima, kai 200m < d < (599) 
road  grade ;2 ð720Þ ¼ h int;sm;1 ð799Þ Ä h int;sm;1 ð520Þ 
799 Ä ð520Þ ¼ 121,2330 Ä 123,6809 
279 ¼ Ä0,0088  
pasirinkta parodyti glodinima, kai d ≥ (599m)  ▼B
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 279  
5.3.3.  Galutinio rezultato apskai čiavimas  
Teigiamas suminis aukš čio padidėjimas maršrute apskai čiuojamas inte ­
gruojant visas teigiamas interpoliuotas ir glodintas kelio nuolydžio vertes, 
t. y. skilties  road  grade,2  (d) vertes 2 lentel ėje. Viso duomen ų rinkinio 
bendras atstumas buvo  d tot ¼ 139,7km , o visi teigiami interpoliuojami 
ir glodinti keli ų nuolydžiai – 516 m. Tod ėl suminis teigiamas aukš čio 
pokytis pasiek ė 516 * 100/139,7 = 370 m/100 km.  
1 lentelė 
Transporto priemon ės akimirkin ės altitudės duomen ų koregavimas  
Laikas 
t [s] v(t) 
[km/h]  h GPS (t) 
[m] h map (t) 
[m] h(t) 
[m] h corr (t) 
[m] d 
[m] Sum. d 
[m] 
0 0,00  122,7  129,0  122,7  122,7  0,0  0,0  
1 0,00  122,8  129,0  122,8  122,7  0,0  0,0  
2 0,00  —  129,1  123,6  122,7  0,0  0,0  
3 0,00  —  129,2  124,3  122,7  0,0  0,0  
4 0,00  125,1  129,0  125,1  122,7  0,0  0,0  
… …  …  …  …  …  …  …  
18 0,00  120,2  129,4  120,2  120,2  0,0  0,0  
19 0,32  120,2  129,4  120,2  120,2  0,1  0,1  
… …  …  …  …  …  …  …  
37 24,31  120,9  132,7  120,9  120,9  6,8  117,9  
38 28,18  121,2  133,0  121,2  121,2  7,8  125,7  
… …  …  …  …  …  …  …  
46 13,52  121,4  131,9  121,4  121,4  3,8  193,4  
47 38,48  120,7  131,5  120,7  120,7  10,7  204,1  
… …  …  …  …  …  …  …  
56 42,67  119,8  125,2  119,8  119,8  11,9  308,4  
57 41,70  119,7  124,8  119,7  119,7  11,6  320,0  
… …  …  …  …  …  …  …  
110 10,95  125,2  132,2  125,2  125,2  3,0  509,0  
111 11,75  100,8  132,3  100,8  125,2  3,3  512,2  
112 13,52  0,0  132,4  132,4  125,2  3,8  516,0  
113 14,01  0,0  132,5  132,5  132,5  3,9  519,9  
114 13,36  24,30  132,6  132,6  132,6  3,7  523,6  
… …  …  …  …  …  …  
149 39,93  123,6  129,6  123,6  123,6  11,1  719,2  
150 39,61  123,4  129,5  123,4  123,4  11,0  730,2  
… …  …  …  …  …  …  
157 14,81  121,3  126,1  121,3  121,3  4,1  792,1  
158 14,19  121,2  126,2  121,2  121,2  3,9  796,1  
159 10,00  128,5  126,1  128,5  121,2  2,8  798,8  
160 4,10  130,6  126,0  130,6  121,2  1,2  800,0  
— žymi duomen ų trūkius ▼B
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 280  
2 lentelė 
Kelio nuolyd žio apskai čiavimas  
d 
[m] t 0 
[s] d 0 
[m] d 1 
[m] h 0 
[m] h 1 
[m] h int (d) 
[m] road  grade,1  (d) 
[m/m] h int,sm,1  (d) 
[m] road  grade,2  (d) 
[m/m]  
0 18 0,0 0,1 120,3 120,4 120,3 0,0035 120,3 – 0,0015 
… …  …  …  …  …  …  …  …  …  
120 37 117,9 125,7 120,9 121,2 121,0 – 0,0019 120,2 0,0035 
… …  …  …  …  …  …  …  …  …  
200 46 193,4 204,1 121,4 120,7 121,0 – 0,0040 120,0 0,0051 
… …  …  …  …  …  …  …  …  …  
320 56 308,4 320,0 119,8 119,7 119,7 0,0288 121,4 0,0088 
… …  …  …  …  …  …  …  …  …  
520 113 519,9 523,6 132,5 132,6 132,5 0,0097 123,7 0,0037 
… …  …  …  …  …  …  …  …  …  
720 149 719,2 730,2 123,6 123,4 123,6 – 0,0405 122,9 – 0,0086 
… …  …  …  …  …  …  …  …  …  
798 158 796,1  798,8 121,2 121,2 121,2 – 0,0219 121,3 – 0,0151 
799 159 798,8 800,0 121,2 121,2 121,2 – 0,0220 121,3 – 0,0152 
2 pav. 
Duomenų patikros ir koregavimo poveikis. Naudojant GPS išmatuotas altitud ės 
profilis h  GPS (t), pagal topografin į žemėlapį nustatytas altitud ės profilis h  map (t), 
atlikus duomen ų atrank ą ir principin ę jų kokybės patikrą parengtas altitud ės 
profilis h(t) ir pataisyti duomenys h  corr (t), nurodyti 1 lentel ėje
 ▼B
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 281  
3 pav. 
Pataisyto altitud ės profilio h  corr (t) ir glodintos bei interpoliuotos altitud ės h int,sm,1  
palyginimas
  
2 lentelė 
Teigiamo auk ščio padidėjimo apskai čiavimas  
d 
[m] t 0 
[s] d 0 
[m] d 1 
[m] h 0 
[m] h 1 
[m] h int (d) 
[m] road  grade,1  (d) 
[m/m] h int,sm,1  (d) 
[m] road  grade,2  (d) 
[m/m]  
0 18 0,0 0,1 120,3 120,4 120,3 0,0035 120,3 – 0,0015 
… …  …  …  …  …  …  …  …  …  
120 37 117,9 125,7 120,9 121,2 121,0 – 0,0019 120,2 0,0035 
… …  …  …  …  …  …  …  …  …  
200 46 193,4 204,1 121,4 120,7 121,0 – 0,0040 120,0 0,0051 
… …  …  …  …  …  …  …  …  …  
320 56 308,4 320,0 119,8 119,7 119,7 0,0288 121,4 0,0088 
… …  …  …  …  …  …  …  …  …  
520 113 519,9 523,6 132,5 132,6 132,5 0,0097 123,7 0,0037 
… …  …  …  …  …  …  …  …  …  
720 149 719,2 730,2 123,6 123,4 123,6 – 0,0405 122,9 – 0,0086 
… …  …  …  …  …  …  …  …  …  
798 158 796,1  798,8 121,2 121,2 121,2 – 0,0219 121,3 – 0,0151 
799 159 798,8 800,0 121,2 121,2 121,2 – 0,0220 121,3 – 0,0152  ▼B
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 282  
_______  
▼B 
8 priedėlis 
Duomenų mainų ir pranešim ų teikimo reikalavimai  
▼M3 
1. ĮVADAS  
Šiame pried ėlyje aprašyti duomen ų mainų tarp matavimo sistem ų ir 
programin ės duomen ų vertinimo įrangos bei tarpini ų ir galutini ų RDE 
bandymų rezultatų pateikimo, užbaigus vertinti duomenis, reikalavimai.  
Užtikrinant privalom ųjų ir pasirenkam ųjų parametr ų mainus ir teikiant ši ų 
parametrų duomenis, turi b ūti laikomasi 1 pried ėlio 3.2 punkto reikala ­
vimų. Technin ę ataskaitą sudaro 5 elementai:  
i) 4.1 punkte aprašyta duomen ų mainų rinkmena;  
ii) 4.2.1 punkte aprašyta ataskaitos rinkmena Nr. 1;  
iii) 4.2.2 punkte aprašyta ataskaitos rinkmena Nr. 2;  
iv) 4.3 punkte nustatytas transporto priemon ės ir variklio aprašas;  
v) 4.4 punkte aprašyta vaizdin ė pagalbin ė PEMS įrengimo medžiaga.  
2. ŽENKLAI, PARAMETRAI IR VIENETAI  
a 1 būdingosios CO  2 kreivės koeficientas  
b 1 būdingosios CO  2 kreivės koeficientas  
a 2 būdingosios CO  2 kreivės koeficientas  
b 2 būdingosios CO  2 kreivės koeficientas  
tol 1- pirminis apatinis leidžiamasis nuokrypis  
tol 1+ pirminis viršutinis leidžiamasis nuokrypis  
(v . a  pos )95  k transporto priemon ės greičio ir teigiamo didesnio 
kaip 0,1 m/s  2 pagreičio važiuojant mieste, užmies ­
tyje ir greitkeliu sandaugos 95-oji procentil ė [m  2 /s 3 
arba W/kg]  
RPA  k santykinis teigiamas pagreitis važiavimo mieste, 
užmiestyje ir greitkeliu atkarpose [m/s  2 arba 
kWs/(kg*km)]  
IC k RDE maršrutu naudojant vidaus degimo varikl į 
OCV-HEV transporto priemon ės nuvažiuoto atstumo 
dalis  
d ICE,k RDE maršrutu naudojant vidaus degimo varikl į 
OCV-HEV transporto priemon ės nuvažiuotas 
atstumas [km]  
d EV,k RDE maršrutu išjungus vidaus degimo varikl į OCV- 
HEV transporto priemon ės nuvažiuotas atstumas 
[km] ▼M3
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 283  
M CO  2;RDE ;k su atstumu susijusi visame RDE maršrute išmesto 
CO  2 masė [g/km]  
M CO  2;WLTP ;k su atstumu susijusi per WLTP išmesto CO  2 masė 
[g/km]  
M CO  2;WLTP  C S;k su atstumu susijusi per WLTP įkrovos palaikymo 
režimo sąlygomis bandomos OVC-HEV transporto 
priemonės išmesto CO  2 masė [g/km]  
r k per RDE bandym ą ir per WLTP bandym ą išmatuot ų 
išmetamųjų CO  2 kiekių santykis  
RF k RDE maršrutui apskai čiuotas rezultat ų vertinimo 
faktorius  
RF L1 pirmasis rezultat ų vertinimo faktoriaus apskai čia­
vimo funkcijos parametras  
RF L2 antrasis rezultat ų vertinimo faktoriaus apskai čiavimo 
funkcijos parametras  
▼B 
3. DUOMEN Ų MAINŲ IR ATASKAIT Ų TEIKIMO FORMA  
▼M3 
3.1. Bendroji informacija  
Nurodant išmetam ųjų teršalų kiekius ir bet kokius kitus susijusius para ­
metrus ir vykdant j ų mainus, naudojama CSV formato duomen ų rink­
mena. Parametr ų vertės skiriamos kableliu, ASCII kodas – #h2C. Para ­
metrų papunkčių vertės skiriamos dvitaškiu, ASCII kodas – #h3B. Skai ­
tinės vertės dešimtain ės trupmenos skiriamasis ženklas yra taškas, ASCII 
kodas – #h2E. Eilut ės gale naudojamas gr įžimo į eilutės pradžią ženklas, 
ASCII kodas – #h0D #h0A. T ūkstantųjų dalių skiriamasis ženklas nenau ­
dojamas.  
▼B 
3.2. Duomen ų mainai  
Duomenų mainai turi vykti tarp matavimo sistem ų ir programin ės 
duomenų vertinimo įrangos šiuo tikslu naudojant standartines ataskait ų 
rinkmenas, kuriose pateikiamas b ūtinasis privalom ųjų ir pasirenkam ųjų 
parametrų rinkinys. Turi b ūti naudojama toliau pateikiama duomen ų 
mainų rinkmenos strukt ūra. Pirmosios 195 eilut ės skiriamos antraštei, 
kurioje nurodoma speciali informacija, pvz., bandymo s ąlygos, PEMS 
įrangos (1 lentel ė) tapatumas ir kalibravimas. 198–200 eilut ėse pateikiami 
parametrų žymenys ir vienetai. 201 ir visose tolesn ėse duomen ų eilutėse 
pateikiama duomen ų mainų rinkmena ir atskaitos parametr ų vertės (2 
lentelė). Į duomenų mainų rinkmen ą įtraukiama bent jau tiek duomen ų 
eilučių, kiek sekundži ų trunka bandymas, padauginus iš registravimo 
dažnio (Hz).  
▼M3 
3.3. Tarpiniai ir galutiniai rezultatai  
Tarpinių rezultatų parametr ų santrauka užregistruojama ir pateikiama 
tokios strukt ūros, kaip nurodyta 3 lentel ėje. 3 lentel ėje pateikiama infor ­
macija turi b ūti gauta prieš pradedant taikyti 5 ir 6 pried ėliuose nustatytus 
duomenų vertinimo ir išmetam ųjų teršalų kiekio apskai čiavimo metodus.  ▼M3
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 284  
Transporto priemon ės gamintojas turimus duomen ų vertinimo skirtingais 
metodais rezultatus registruoja skirtingose laikmenose. Apie duomen ų 
vertinimo pagal 5 pried ėlyje aprašyt ą metodą ir išmetam ųjų teršalų kiekio 
apskaičiavimo pagal 6 pried ėlį rezultatus pranešama pagal 4, 5 ir 6 
lenteles. Duomen ų ataskaitos rinkmenos antrašt ė turi būti sudaryta iš 
trijų dalių. Pirmosios 95 eilut ės skiriamos konkre čiai informacijai apie 
duomenų vertinimo metodo s ąlygas. 101–195 eilut ėse pateikiami 
duomenų vertinimo metodo rezultatai. 201–490 eilut ės skiriamos galutini ų 
išmetamųjų teršalų kiekio rezultat ų pranešimui. 501 ir visos tolesn ės 
duomenų eilutės yra pagrindin ė duomen ų ataskaitos rinkmenos dalis, 
joje pateikiami išsam ūs duomen ų vertinimo rezultatai.  
▼B 
4. TECHNIN ĖS ATASKAITOS LENTEL ĖS 
▼M3 
4.1. Duomen ų mainai:  
1 lentelės kairėje skiltyje nurodytas parametras, apie kur į turi būti 
pranešta (taikomas nustatytas formatas ir turinys). 1 lentel ės vidurin ėje 
skiltyje pateiktas aprašymas ir (arba) mato vienetas (taikomas nustatytas 
formatas ir turinys). Jei parametr ą galima apib ūdinti vidurin ėje skiltyje 
pateikto iš anksto nustatyto s ąrašo elementu, parametras apib ūdinamas 
naudojant iš anksto nustatyt ą nomenklat ūrą (pvz., duomen ų mainų rink­
menos 19-oje eilut ėje transporto priemon ė su mechanine pavar ų dėže 
turėtų būti apibūdinta žodžiu „manual“ (mechanin ė), o ne raid ėmis 
„MT“ ar „Man“ arba naudojant koki ą nors kitą nomenklat ūrą). 1 lentel ės 
dešinė skiltis yra skirta faktiniams duomenims pateikti. Norint parodyti, 
kaip tinkamai užpildyti pateiktinus laukelius, lentel ėse pateikti fiktyv ūs 
duomenys. Turi b ūti laikomasi nustatytos skil čių ir eilučių (įskaitant 
tuščias) išdėstymo tvarkos.  
1 lentelė 
Duomenų mainų rinkmenos antrašt ė 
BANDYMO IDENTIFIKAVIMO 
NUMERIS  [kodas]  TEST_01_Veh01  
Bandymo data  [mmmm-mmm-dd]  2016 10 13  
Bandymą prižiūrinti organizacija  [organizacijos pavadinimas]  Fiktyv ūs duomenys  
Bandymo vieta  [miestas (šalis)]  Ispra (Italija)  
Organizacija, pavedusi atlikti 
bandymą [organizacijos pavadinimas]  Fiktyv ūs duomenys  
Transporto priemon ės 
vairuotojas  [techninė tarnyba / laboratorija / gamintojas]  VELA lab  
Transporto priemon ės tipas  [transporto priemon ės komercinis 
pavadinimas]  Komercinis pavadinimas  
Transporto priemon ės 
gamintojas  [pavadinimas]  Fiktyv ūs duomenys  
Transporto priemon ės modelio 
metai  [metai]  2017  
Transporto priemon ės 
identifikatorius  [VIN kodas pagal ISO 3779:2009]  ZA1JRC2U912345678  ▼M3
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 285  
BANDYMO IDENTIFIKAVIMO 
NUMERIS  [kodas]  TEST_01_Veh01  
Odometro rodmens vert ė prade­
dant bandym ą [km]  5 252  
Odometro rodmens vert ė 
bandymo pabaigoje  [km]  5 341  
Transporto priemon ės kategorija  [Direktyvos 70/156/EEB II priede apibr ėžta 
kategorija]  M1 
Tipo patvirtinimo išmetam ųjų 
teršalų ribinė vertė [Euro X]  Euro 6c  
Uždegimo tipas  [PI / CI]  PI  
Variklio vardin ė galia  [kW]  85  
Didžiausia sukimo momento 
vertė [Nm]  190  
Variklio darbinis t ūris [cm  3 ] 1 197  
Pavarų dėžė [mechanin ė / automatin ė / CVT]  CVT  
Priekinės važiavimo eigos 
pavarų skaičius [vnt.]  6  
Degalų rūšis. Jei tai mišri ų 
degalų transporto priemon ė, 
nurodyti per bandym ą naudotus 
degalus  [benzinas / dyzelinas / SND / GD / biome ­
tanas / etanolis / biodyzelinas]  Dyzelinas  
Tepalas  [produkto etiket ė] 5W30  
Priekinių ir galini ų padang ų 
dydis  [plotis.aukštis.ratlankio skersmuo / ploti ­
s.aukštis.ratlankio skersmuo]  195.55.20 / 195.55.20  
Priekinės ir galinės ašių padangų 
slėgis [bar / bar]  2,5 / 2,6  
Kelio apkrovos parametrai  [F  0 /F 1 /F 2 ] 60,1 / 0,704 / 0,03122  
Tipo patvirtinimo bandymo 
ciklas  [NEDC / WLTC]  WLTC  
Tipo patvirtinimo metu išme ­
tamas CO  2 kiekis  [g/km]  139,1  
Per WLTC mažo grei čio etapą 
išmestas CO  2 kiekis  [g/km]  155,1  
Per WLTC vidutinio grei čio 
etapą išmestas CO  2 kiekis  [g/km]  124,5  
Per WLTC didelio grei čio etapą 
išmestas CO  2 kiekis  [g/km]  133,8  
Per WLTC labai didelio grei čio 
etapą išmestas CO  2 kiekis  [g/km]  146,2  ▼M3
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 286  
BANDYMO IDENTIFIKAVIMO 
NUMERIS  [kodas]  TEST_01_Veh01  
Bandomosios transporto prie ­
monės masė ( 1 ) [kg] 1 743,1  
PEMS gamintojas  [pavadinimas]  MANUF 01  
PEMS tipas  [PEMS komercinis pavadinimas]  PEMS X56  
PEMS serijos numeris  [numeris]  C9658  
PEMS maitinimas  [baterijos tipas: Li-ion /Ni-Fe / Mg-ion]  Li-ion  
Dujų analizatoriaus gamintojas  [pavadinimas]  MANUF 22  
Dujų analizatoriaus tipas  [tipas]  IR  
Dujų analizatoriaus serijos 
numeris  [numeris]  556  
Rūšis pagal varymo sistem ą [ICE / NOVC-HEV / OVC-HEV]  ICE  
Elektros variklio galia  [kW; jei transporto priemon ė varoma tik 
vidaus degimo varikliu – 0]  0 
Variklio b ūklė pradedant 
bandymą [šaltas / įšilęs] Šaltas  
Ratų pavaros režimas  [dviej ų ratų pavara / keturi ų ratų pavara]  Dviej ų ratų pavara  
Dirbtinė naudingoji apkrova  [proc. nuokrypis nuo naudingosios apkrovos]  28  
Naudojami degalai  [etaloniniai / parduodami rinkoje / EN228]  Parduodami rinkoje  
Padangos protektoriaus gylis  [mm]  5  
Transporto priemon ės eksploata ­
vimo trukm ė [mėnesių skaičius] 26  
Degalų tiekimo sistema  [tiesioginis įpurškimas / netiesioginis įpurš­
kimas / tiesioginis ir netiesioginis 
įpurškimas]  Tiesioginis įpurškimas  
Kėbulo tipas  [sedanas / he čbekas / universalas / dvivietis / 
kabrioletas / pikapas / furgonas]  Sedanas  
Įkrovos palaikymo režimo s ąly­
gomis išmetamas CO  2 kiekis 
(OVC-HEV)  [g/km]  —  
EFM gamintojas (  3 ) [pavadinimas]  EFMman 2  
EFM jutiklio tipas (  3 ) [veikimo principas]  Pitot  
EFM serijos numeris (  3 ) [numeris]  556  
Išmetamųjų dujų masės srauto 
šaltinis  [EFM / ECU / jutiklis]  EFM  ▼M3
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 287  
BANDYMO IDENTIFIKAVIMO 
NUMERIS  [kodas]  TEST_01_Veh01  
Oro slėgio jutiklis  [tipas / gamintojas]  Pjezoresistorius / AAA  
Bandymo data  [mmmm-mmm-dd]  2016 10 13  
Prieš bandym ą taikomos proce ­
dūros pradžios laikas  [val.: min.]  15:25  
Važiavimo maršrutu pradžios 
laikas  [val.: min.]  15:42  
Užbaigus bandym ą taikomos 
procedūros pradžios laikas  [val.: min.]  17:28  
Prieš bandym ą taikomos proce ­
dūros pabaigos laikas  [val.: min.]  15:32  
Važiavimo maršrutu pabaigos 
laikas  [val.: min.]  17:25  
Užbaigus bandym ą taikomos 
procedūros pabaigos laikas  [val.: min.]  17:38  
Aukščiausia stabilizavimo 
temperatūra [K] 291,2  
Žemiausia stabilizavimo 
temperatūra [K] 290,7  
Stabilizavimas visa apimtimi 
arba iš dalies atliktas išpl ėsti­
nėmis aplinkos temperat ūros 
sąlygomis  [taip / ne]  Ne  
ICE vairavimo režimas  [ įprastinis / sportinis /ekonominis]  Ekonominis  
PHEV vairavimo režimas  [ įkrovos palaikymo režimas / įkrovos naudo ­
jimo režimas / baterijos įkrovos režimas / 
ramus važiavimas]  
Ar, atliekant bandym ą, buvo 
išjungtos kokios nors aktyvios 
saugos sistemos?  [Ne / ESP / ABS / AEB]  Ne  
Ar buvo įjungta „start-stop“ 
sistema  [taip / ne / „start-stop“ sistemos n ėra] „Start-stop“ sistemos n ėra 
Oro kondicionavimas  [išjungtas / įjungtas]  Išjungtas  
Laiko pataisa. THC poslinkis  [s]  
Laiko pataisa. CH  4 poslinkis  [s]  
Laiko pataisa. NMHC poslinkis  [s]  
Laiko pataisa. O  2 poslinkis  [s]  – 2  ▼M3
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 288  
BANDYMO IDENTIFIKAVIMO 
NUMERIS  [kodas]  TEST_01_Veh01  
Laiko pataisa. KDK poslinkis  [s]  3,1  
Laiko pataisa. CO poslinkis  [s]  2,1  
Laiko pataisa. CO  2 poslinkis  [s]  2,1  
Laiko pataisa. NO poslinkis  [s]  – 1,1  
Laiko pataisa. NO  2 poslinkis  [s]  – 1,1  
Laiko pataisa. Išmetam ųjų dujų 
masės srautas  [s] 3,2  
THC matavimo intervalo 
atskaitos vert ė [ppm]  
CH  4 matavimo intervalo 
atskaitos vert ė [ppm]  
NMHC matavimo intervalo 
atskaitos vert ė [ppm]  
O 2 matavimo intervalo atskaitos 
vertė [%] 
KDK matavimo intervalo 
atskaitos vert ė [vnt.]  
CO matavimo intervalo atskaitos 
vertė [ppm]  18 000  
CO  2 matavimo intervalo 
atskaitos vert ė [%] 15  
NO matavimo intervalo 
atskaitos vert ė [ppm]  4 000  
NO  2 matavimo intervalo 
atskaitos vert ė [ppm]  550  
( 4 ) 
( 4 ) 
THC nulinis atsakas prieš 
bandymą [ppm]  ▼M3
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 289  
BANDYMO IDENTIFIKAVIMO 
NUMERIS  [kodas]  TEST_01_Veh01  
CH  4 nulinis atsakas prieš 
bandymą [ppm]  
NMHC nulinis atsakas prieš 
bandymą [ppm]  
O 2 nulinis atsakas prieš 
bandymą [%] 
KDK nulinis atsakas prieš 
bandymą [vnt.]  
CO nulinis atsakas prieš 
bandymą [ppm]  0  
CO  2 nulinis atsakas prieš 
bandymą [%] 0  
NO nulinis atsakas prieš 
bandymą [ppm]  0,03  
NO  2 nulinis atsakas prieš 
bandymą [ppm]  – 0,06  
THC atsakas į patikros dujas 
prieš bandym ą [ppm]  
CH  4 atsakas į patikros dujas 
prieš bandym ą [ppm]  
NMHC atsakas į patikros dujas 
prieš bandym ą [ppm]  
O 2 atsakas į patikros dujas prieš 
bandymą [%] 
KDK atsakas į patikros dujas 
prieš bandym ą [vnt.]  
CO atsakas į patikros dujas prieš 
bandymą [ppm]  18 008  
CO  2 atsakas į patikros dujas 
prieš bandym ą [%] 14,8  
NO atsakas į patikros dujas 
prieš bandym ą [ppm]  4 000  
NO  2 atsakas į patikros dujas 
prieš bandym ą [ppm]  549  ▼M3
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 290  
BANDYMO IDENTIFIKAVIMO 
NUMERIS  [kodas]  TEST_01_Veh01  
THC nulinis atsakas po 
bandymo  [ppm]  
CH  4 nulinis atsakas po bandymo  [ppm]  
NMHC nulinis atsakas po 
bandymo  [ppm]  
O 2 nulinis atsakas po bandymo  [%]  
KDK nulinis atsakas po 
bandymo  [vnt.]  
CO nulinis atsakas po bandymo  [ppm]  0  
CO  2 nulinis atsakas po bandymo  [%]  0  
NO nulinis atsakas po bandymo  [ppm]  0,11  
NO  2 nulinis atsakas po 
bandymo  [ppm]  0,12  
THC atsakas į patikros dujas po 
bandymo  [ppm]  
CH  4 atsakas į patikros dujas po 
bandymo  [ppm]  
NMHC atsakas į patikros dujas 
po bandymo  [ppm]  
O 2 atsakas į patikros dujas po 
bandymo  [%] 
KDK atsakas į patikros dujas po 
bandymo  [vnt.]  
CO atsakas į patikros dujas po 
bandymo  [ppm]  18 010  
CO  2 atsakas į patikros dujas po 
bandymo  [%] 14,55  
NO atsakas į patikros dujas po 
bandymo  [ppm]  4 505  
NO  2 atsakas į patikros dujas po 
bandymo  [ppm]  544  ▼M3
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 291  
BANDYMO IDENTIFIKAVIMO 
NUMERIS  [kodas]  TEST_01_Veh01  
PEMS tinkamumo patvirtinimas. 
THC rezultatai  [mg/km]  
PEMS tinkamumo patvirtinimas. 
CH  4 rezultatai  [mg/km]  
PEMS tinkamumo patvirtinimas. 
NMHC rezultatai  [mg/km]  
PEMS tinkamumo patvirtinimas. 
KDK rezultatai  [vnt./km]  
PEMS tinkamumo patvirtinimas. 
CO rezultatai  [mg/km]  56,0  
PEMS tinkamumo patvirtinimas. 
CO  2 rezultatai  [g/km]  2,2  
PEMS tinkamumo patvirtinimas. 
NO  x rezultatai  [mg/km]  11,5  
PEMS tinkamumo patvirtinimas. 
THC rezultatai  [proc., palyginti su laboratorijos atskaitos 
verte]  
PEMS tinkamumo patvirtinimas. 
CH  4 rezultatai  [proc., palyginti su laboratorijos atskaitos 
verte]  
PEMS tinkamumo patvirtinimas. 
NMHC rezultatai  [proc., palyginti su laboratorijos atskaitos 
verte]  
PEMS tinkamumo patvirtinimas. 
KDK rezultatai  [proc., palyginti su kiet ųjų dalelių kiekio 
matavimo (PMP) sistema]  
PEMS tinkamumo patvirtinimas. 
CO rezultatai  [proc., palyginti su laboratorijos atskaitos 
verte]  2,0 
PEMS tinkamumo patvirtinimas. 
CO  2 rezultatai  [proc., palyginti su laboratorijos atskaitos 
verte]  3,5 
PEMS tinkamumo patvirtinimas. 
NO  x rezultatai  [proc., palyginti su laboratorijos atskaitos 
verte]  4,2 
PEMS tinkamumo patvirtinimas. 
NO rezultatai  [mg/km]  
PEMS tinkamumo patvirtinimas. 
NO  2 rezultatai  [mg/km]  
PEMS tinkamumo patvirtinimas. 
NO rezultatai  [proc., palyginti su laboratorijos atskaitos 
verte]  
PEMS tinkamumo patvirtinimas. 
NO  2 rezultatai  [proc., palyginti su laboratorijos atskaitos 
verte]  
NO  x ribinė vertė [vert ė] 0,43  
KDK ribin ė vertė [vert ė] 0,5  ▼M3
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 292  
BANDYMO IDENTIFIKAVIMO 
NUMERIS  [kodas]  TEST_01_Veh01  
CO ribinė vertė [vert ė] 
Taikytas K  i [netaikyta / pridedamasis / dauginamasis]  Netaikyta  
K i koeficientas/ K  i užskaita  [vert ė] 
( 5 ) 
( 1 ) Transporto priemon ės masė atliekant važiavimo keliu bandym ą, įskaitant vairuotojo ir vis ų PEMS komponent ų masę bei bet 
kokią dirbtinę naudingąją apkrovą. 
( 2 ) Rezervuota vieta papildomai informacijai apie analizatoriaus gamintoj ą ir serijiniam numeriui, jeigu naudojami keli anali ­ 
zatoriai. 
( 3 ) Privaloma, jeigu išmetam ųjų dujų masės srautas nustatomas naudojant EFM. 
( 4 ) Jeigu reikia, galima įtraukti papildomos informacijos. 
( 5 ) Siekiant apib ūdinti ir pažym ėti bandym ą, leidžiama įterpti papildom ų parametr ų. 
Pagrindin ę duomenų mainų rinkmenos dal į sudaro trij ų eilučių antraštė, 
atitinkanti 198, 199 ir 200 eilutes (2 lentel ė, perkelta), ir faktin ės vertės, 
užregistruotos važiuojant konkre čiu maršrutu, įtrauktinos į 201 ir visas 
kitas duomen ų eilutes. 2 lentel ės kairė skiltis atitinka duomen ų mainų 
rinkmenos 198 eilut ę (taikomas nustatytas formatas). 2 lentel ės vidurinė 
skiltis atitinka duomen ų mainų rinkmenos 199 eilut ę (taikomas nustatytas 
formatas). 2 lentel ės dešinė skiltis atitinka duomen ų mainų rinkmenos 200 
eilutę (taikomas nustatytas formatas).  
2 lentelė 
Pagrindin ė duomen ų mainų rinkmenos dalis; šios lentel ės eilutės ir skiltys perkeliamos į pagrindin ę 
duomenų mainų rinkmenos dal į 
Laikas  maršrutas  [s]  
Transporto priemon ės greitis (  1 ) Jutiklis  [km/h]  
Transporto priemon ės greitis (  1 ) GPS  [km/h]  
Transporto priemon ės greitis (  1 ) ECU  [km/h]  
Platuma  GPS  [laips.:min.:sek.]  
Ilguma  GPS  [laips.:min.:sek.]  
Altitudė ( 1 ) GPS  [m]  
Altitudė ( 1 ) Jutiklis  [m]  
Aplinkos sl ėgis Jutiklis  [kPa]  
Aplinkos temperat ūra Jutiklis  [K]  
Aplinkos oro dr ėgnis Jutiklis  [g/kg]  
THC koncentracija  Analizatorius  [ppm]  
CH  4 koncentracija  Analizatorius  [ppm]  
NMHC koncentracija  Analizatorius  [ppm]  
CO koncentracija  Analizatorius  [ppm]  ▼M3
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 293  
CO  2 koncentracija  Analizatorius  [ppm]  
NO  x koncentracija  Analizatorius  [ppm]  
NO koncentracija  Analizatorius  [ppm]  
NO  2 koncentracija  Analizatorius  [ppm]  
O 2 koncentracija  Analizatorius  [ppm]  
KD koncentracija  Analizatorius  [vnt./m  3 ] 
Išmetamųjų dujų masės srautas  EFM  [kg/s]  
Išmetamųjų dujų temperat ūra EFM  EFM  [K]  
Išmetamųjų dujų masės srautas  Jutiklis  [kg/s]  
Išmetamųjų dujų masės srautas  ECU  [kg/s]  
THC mas ė Analizatorius  [g/s]  
CH  4 masė Analizatorius  [g/s]  
NMHC mas ė Analizatorius  [g/s]  
CO masė Analizatorius  [g/s]  
CO  2 masė Analizatorius  [g/s]  
NO  x masė Analizatorius  [g/s]  
NO masė Analizatorius  [g/s]  
NO  2 masė Analizatorius  [g/s]  
O 2 masė Analizatorius  [g/s]  
KDK  Analizatorius  [vnt./s]  
Dujų matavimo prietaisas įjungtas  PEMS  [ įjungtas (1); išjungtas (0); paklaida 
(> 1)]  
Variklio s ūkių skaičius ECU  [min  –1 ] 
Variklio sukimo momentas  ECU  [Nm]  
Varomosios ašies sukimo momentas  Jutiklis  [Nm]  
Ratų sukimosi greitis  Jutiklis  [rad/s]  
Degalų srautas  ECU  [g/s]  
Variklio degal ų srautas  ECU  [g/s]  
Variklio įsiurbiamo oro srautas  ECU  [g/s]  
Variklio aušinamojo skys čio temperat ūra ECU  [K]  ▼M3
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 294  
Variklio alyvos temperat ūra ECU  [K]  
Regeneravimo b ūsena ECU  —  
Pedalo pad ėtis ECU  [%]  
Transporto priemon ės būsena ECU  [paklaida (1); įprasta (0)]  
Procentin ė sukimo momento dalis  ECU  [%]  
Procentin ė trinties j ėgos momento dalis  ECU  [%]  
Įkrovos būsena ECU  [%]  
Santykinis aplinkos oro dr ėgnis Jutiklis  [%]  
( 2 ) 
( 1 ) Turi būti nustatoma naudojant bent vien ą metodą. 
( 2 ) Galima įtraukti transporto priemon ę ir bandymo s ąlygas apib ūdinančių papildom ų parametr ų. 
3 lentelės kairėje skiltyje nurodytas parametras, apie kur į turi būti 
pranešta (taikomas nustatytas formatas). 3 lentel ės vidurin ėje skiltyje 
pateiktas aprašymas ir (arba) mato vienetas (taikomas nustatytas 
formatas). Jei parametr ą galima apib ūdinti vidurin ėje skiltyje pateikto iš 
anksto nustatyto s ąrašo elementu, parametras apib ūdinamas naudojant iš 
anksto nustatyt ą nomenklat ūrą. 3 lentel ės dešinė skiltis yra skirta fakti ­
niams duomenims pateikti. Norint parodyti, kaip tinkamai užpildyti 
pateiktinus laukelius, lentel ėje pateikti fiktyv ūs duomenys. Turi b ūti laiko­
masi nustatytos skil čių ir eilučių išdėstymo tvarkos.  
4.2. Tarpiniai ir galutiniai rezultatai  
4.2.1.  Tarpiniai rezultatai  
3 lentelė 
Ataskaitos rinkmena Nr. 1. Bendrieji tarpini ų rezultatų parametrai  
Visas maršruto ilgis  [km]  90,9  
Visa maršruto trukm ė [val.:min:s]  01:37:03  
Visa stov ėjimo trukm ė [min.:sek.]  09:02  
Vidutinis važiavimo maršrutu greitis  [km/h]  56,2  
Didžiausias važiavimo maršrutu greitis  [km/h]  142,8  
Vidutinis išmetamas THC kiekis  [ppm]  
Vidutinis išmetamas CH  4 kiekis  [ppm]  
Vidutinis išmetamas NMHC kiekis  [ppm]  
Vidutinis išmetamas CO kiekis  [ppm]  15,6  
Vidutinis išmetamas CO  2 kiekis  [ppm]  119 969,1  
Vidutinis išmetamas NO  x kiekis  [ppm]  6,3  ▼M3
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 295  
Vidutinis išmetamas KDK  [vnt./m  3 ] 
Vidutinis išmetam ųjų dujų masės srautas  [kg/s]  0,010  
Vidutinė išmetam ųjų dujų temperat ūra [K]  368,6  
Aukščiausia išmetam ųjų dujų temperat ūra [K]  486,7  
Suminė THC mas ė [g]  
Suminė CH  4 masė [g]  
Suminė NMHC mas ė [g]  
Suminė CO mas ė [g]  0,69  
Suminė CO  2 masė [g]  12 029,53  
Suminė NO  x masė [g]  0,71  
Suminis KDK  [vnt.]  
Nuvažiavus vis ą maršrutą išmestas THC kiekis  [mg/km]  
Nuvažiavus vis ą maršrutą išmestas CH  4 kiekis  [mg/km]  
Nuvažiavus vis ą maršrutą išmestas NMHC kiekis  [mg/km]  
Nuvažiavus vis ą maršrutą išmestas CO kiekis  [mg/km]  7,68  
Nuvažiavus vis ą maršrutą išmestas CO  2 kiekis  [g/km]  132,39  
Nuvažiavus vis ą maršrutą išmestas NO  x kiekis  [mg/km]  7,98  
Nuvažiavus vis ą maršrutą išmestas KDK  [vnt./km]  
Važiavimo mieste atkarpos ilgis  [km]  34,7  
Važiavimo mieste trukm ė [val.:min:s]  01:01:42  
Stovėjimo važiuojant mieste trukm ė [min.:sek.]  09:02  
Vidutinis važiavimo mieste greitis  [km/h]  33,8  
Didžiausias važiavimo mieste greitis  [km/h]  59,9  
Vidutinė važiavimo mieste atkarpos THC koncentracija  [ppm]  
Vidutinė važiavimo mieste atkarpos CH  4 koncentracija  [ppm]  ▼M3
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 296  
Vidutinė važiavimo mieste atkarpos NMHC koncentracija  [ppm]  
Vidutinė važiavimo mieste atkarpos CO koncentracija  [ppm]  23,8  
Vidutinė važiavimo mieste atkarpos CO  2 koncentracija  [ppm]  115 968,4  
Vidutinė važiavimo mieste atkarpos NO  x koncentracija  [ppm]  7,5  
Vidutinė važiavimo mieste atkarpos KD koncentracija  [vnt./m  3 ] 
Vidutinis važiavimo mieste atkarpos išmetam ųjų dujų masės 
srautas  [kg/s]  0,007  
Vidutinė važiavimo mieste atkarpos išmetam ųjų dujų 
temperatūra [K] 348,6  
Aukščiausia važiavimo mieste atkarpos išmetam ųjų dujų 
temperatūra [K] 435,4  
Suminė važiavimo mieste atkarpos THC mas ė [g]  
Suminė važiavimo mieste atkarpos CH  4 masė [g]  
Suminė važiavimo mieste atkarpos NMHC mas ė [g]  
Suminė važiavimo mieste atkarpos CO mas ė [g]  0,64  
Suminė važiavimo mieste atkarpos CO  2 masė [g]  5 241,29  
Suminė važiavimo mieste atkarpos NO  x masė [g]  0,45  
Suminis važiavimo mieste atkarpos KDK  [vnt.]  
Važiuojant mieste išmestas THC kiekis  [mg/km]  
Važiuojant mieste išmestas CH  4 kiekis  [mg/km]  
Važiuojant mieste išmestas NMHC kiekis  [mg/km]  
Važiuojant mieste išmestas CO kiekis  [mg/km]  18,54  
Važiuojant mieste išmestas CO  2 kiekis  [g/km]  150,64  
Vidutinis išmetamas NO  x kiekis  [mg/km]  13,18  
Važiuojant mieste išmestas KDK  [vnt./km]  
Važiavimo užmiestyje atkarpos ilgis  [km]  30,0  ▼M3
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 297  
Važiavimo užmiestyje trukm ė [val.:min:s]  00:22:28  
Stovėjimo važiuojant užmiestyje trukm ė [min.:sek.]  00:00  
Vidutinis važiavimo užmiestyje greitis  [km/h]  80,2  
Didžiausias važiavimo užmiestyje greitis  [km/h]  89,8  
Vidutinė važiavimo užmiestyje atkarpos THC koncentracija  [ppm]  
Vidutinė važiavimo užmiestyje atkarpos CH  4 koncentracija  [ppm]  
Vidutinė važiavimo užmiestyje atkarpos NMHC koncentracija  [ppm]  
Vidutinė važiavimo užmiestyje atkarpos CO koncentracija  [ppm]  0,8  
Vidutinė važiavimo užmiestyje atkarpos CO  2 koncentracija  [ppm]  126 868,9  
Vidutinė važiavimo užmiestyje atkarpos NO  x koncentracija  [ppm]  4,8  
Vidutinė važiavimo užmiestyje atkarpos KD koncentracija  [vnt./m  3 ] 
Vidutinis važiavimo užmiestyje atkarpos išmetam ųjų dujų 
masės srautas  [kg/s]  0,013  
Vidutinė važiavimo užmiestyje atkarpos išmetam ųjų dujų 
temperatūra [K] 383,8  
Aukščiausia važiavimo užmiestyje atkarpos išmetam ųjų dujų 
temperatūra [K] 450,2  
Suminė važiavimo užmiestyje atkarpos THC mas ė [g]  
Suminė važiavimo užmiestyje atkarpos CH  4 masė [g]  
Suminė važiavimo užmiestyje atkarpos NMHC mas ė [g]  
Suminė važiavimo užmiestyje atkarpos CO mas ė [g]  0,01  
Suminė važiavimo užmiestyje atkarpos CO  2 masė [g]  3 500,77  
Suminė važiavimo užmiestyje atkarpos NO  x masė [g]  0,17  ▼M3
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 298  
Suminis važiavimo užmiestyje atkarpos KDK  [vnt.]  
Važiuojant užmiestyje išmetamas THC kiekis  [mg/km]  
Važiuojant užmiestyje išmestas CH  4 kiekis  [mg/km]  
Važiuojant užmiestyje išmetamas NMHC kiekis  [mg/km]  
Važiuojant užmiestyje išmetamas CO kiekis  [mg/km]  0,25  
Važiuojant užmiestyje išmetamas CO  2 kiekis  [g/km]  116,44  
Važiuojant užmiestyje išmestas NO  x kiekis  [mg/km]  5,78  
Važiuojant užmiestyje išmetamas KDK  [vnt./km]  
Važiavimo greitkeliu atkarpos ilgis  [km]  26,1  
Važiavimo greitkeliu trukm ė [val.:min:s]  00:12:53  
Stovėjimo važiuojant greitkeliu trukm ė [min.:sek.]  00:00  
Vidutinis važiavimo greitkeliu greitis  [km/h]  121,3  
Didžiausias važiavimo greitkeliu greitis  [km/h]  142,8  
Vidutinė važiavimo greitkeliu atkarpos THC koncentracija  [ppm]  
Vidutinė važiavimo greitkeliu atkarpos CH  4 koncentracija  [ppm]  
Vidutinė važiavimo greitkeliu atkarpos NMHC koncentracija  [ppm]  
Vidutinė važiavimo greitkeliu atkarpos CO koncentracija  [ppm]  2,45  
Vidutinė važiavimo greitkeliu atkarpos CO  2 koncentracija  [ppm]  127 096,5  
Vidutinė važiavimo greitkeliu atkarpos NO  x koncentracija  [ppm]  2,48  
Vidutinė važiavimo greitkeliu atkarpos KD koncentracija  [vnt./m  3 ] 
Vidutinis važiavimo greitkeliu atkarpos išmetam ųjų dujų 
masės srautas  [kg/s]  0,022  
Vidutinė važiavimo greitkeliu atkarpos išmetam ųjų dujų 
temperatūra [K] 437,9  
Aukščiausioji važiavimo greitkeliu atkarpos išmetam ųjų dujų 
temperatūra [K] 486,7  ▼M3
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 299  
Suminė važiavimo greitkeliu atkarpos THC mas ė [g]  
Suminė važiavimo greitkeliu atkarpos CH  4 masė [g]  
Suminė važiavimo greitkeliu atkarpos NMHC mas ė [g]  
Suminė važiavimo greitkeliu atkarpos CO mas ė [g]  0,04  
Suminė važiavimo greitkeliu atkarpos CO  2 masė [g]  3 287,47  
Suminė važiavimo greitkeliu atkarpos NO  x masė [g]  0,09  
Suminis važiavimo greitkeliu atkarpos KDK  [vnt.]  
Važiuojant greitkeliu išmestas KDK  [mg/km]  
Važiuojant greitkeliu išmestas CH  4 kiekis  [mg/km]  
Važiuojant greitkeliu išmestas NMHC kiekis  [mg/km]  
Važiuojant greitkeliu išmestas CO kiekis  [mg/km]  1,76  
Važiuojant greitkeliu išmestas CO  2 kiekis  [g/km]  126,20  
Važiuojant greitkeliu išmestas NO  x kiekis  [mg/km]  3,29  
Važiuojant greitkeliu išmestas KDK  [vnt./km]  
Altitudė maršruto pradžioje  [m virš j ūros lygio]  123,0  
Altitudė maršruto pabaigoje  [m virš j ūros lygio]  154,1  
Suminis pakilimas per važiavim ą [m/100 km]  834,1  
Suminis važiavimo mieste pakilimas  [m/100 km]  760,9  
Važiavimo mieste duomen ų rinkiniai, kuriuose pagrei čio 
vertės didesnės kaip 0,1 m/s  2 [skaičius] 845  
(v.a  pos )95urban  [m  2 /s 3 ] 9,03  
RPA mieste  [m/s  2 ] 0,18  
Važiavimo užmiestyje duomen ų rinkiniai, kuriuose pagrei čio 
vertės didesnės kaip 0,1 m/s  2 [skaičius] 543  ▼M3
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 300  
(v.a  pos )95rural  [m  2 /s 3 ] 9,60  
RPA užmiestyje  [m/s  2 ] 0,07  
Važiavimo greitkeliu duomen ų rinkiniai, kuriuose pagrei čio 
vertės didesnės kaip 0,1 m/s  2 [skaičius] 268  
(v.a  pos )95motorway  [m  2 /s 3 ] 5,32  
RPA greitkelyje  [m/s  2 ] 0,03  
Atstumas, nuvažiuotas šaltojo paleidimo tarpsniu  [km]  2,3  
Šaltojo paleidimo tarpsnio trukm ė [val.:min:s]  00:05:00  
Šaltojo paleidimo tarpsnio pabaigos laikas  [min.:sek.]  60  
Vidutinis greitis šaltojo paleidimo tarpsniu  [km/h]  28,5  
Didžiausias greitis šaltojo paleidimo tarpsniu  [km/h]  55,0  
Įjungtu vidaus degimo varikliu mieste nuvažiuotas atstumas  [km]  34,8  
Naudotas grei čio signalas  [GPS / ECU / jutiklis]  GPS  
Ar naudotas T4253H filtras?  [taip / ne]  ne  
Ilgiausio sustojimo laikotarpio trukm ė [s]  54  
Ilgesnių kaip 10 sek. sustojim ų mieste skai čius [skai čius] 12  
Variklio veikimo tuš čiąją eiga laikas po pirmojo užvedimo  [s]  7  
Dalis, kai greitkeliu važiuota didesniu kaip 145 km/h grei čiu [%]  0,1  
Didžiausia maršruto altitud ė [m]  215  
Aukščiausia aplinkos temperat ūra [K]  293,2  
Žemiausia aplinkos temperat ūra [K]  285,7  
Visas maršrutas arba jo dalis nuvažiuota išpl ėstinėmis alti­
tudės sąlygomis  [taip / ne]  ne  
Visas maršrutas arba jo dalis nuvažiuota išpl ėstinėmis 
aplinkos temperat ūros sąlygomis  [taip / ne]  ne  
Vidutinis išmetamas NO kiekis  [ppm]  3,2  
Vidutinis išmetamas NO  2 kiekis  [ppm]  2,1  
Suminė NO mas ė [g]  0,23  
Suminė NO  2 masė [g]  0,09  
Nuvažiavus vis ą maršrutą išmestas NO kiekis  [mg/km]  5,90  
Nuvažiavus vis ą maršrutą išmestas NO  2 kiekis  [mg/km]  2,01  
Vidutinė važiavimo mieste atkarpos NO koncentracija  [ppm]  7,6  ▼M3
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 301  
Vidutinė važiavimo mieste atkarpos NO  2 koncentracija  [ppm]  1,2  
Suminė važiavimo mieste atkarpos NO mas ė [g]  0,33  
Suminė važiavimo mieste atkarpos NO  2 masė [g]  0,12  
Važiuojant mieste išmestas NO kiekis  [mg/km]  11,12  
Važiuojant mieste išmestas NO  2 kiekis  [mg/km]  2,12  
Vidutinė važiavimo užmiestyje atkarpos NO koncentracija  [ppm]  3,8  
Vidutinė važiavimo užmiestyje atkarpos NO  2 koncentracija  [ppm]  1,8  
Suminė važiavimo užmiestyje atkarpos NO mas ė [g]  0,33  
Suminė važiavimo užmiestyje atkarpos NO  2 masė [g]  0,12  
Važiuojant užmiestyje išmestas NO kiekis  [mg/km]  11,12  
Važiuojant užmiestyje išmestas NO  2 kiekis  [mg/km]  2,12  
Vidutinė važiavimo greitkeliu atkarpos NO koncentracija  [ppm]  2,2  
Vidutinė važiavimo greitkeliu atkarpos NO  2 koncentracija  [ppm]  0,4  
Suminė važiavimo greitkeliu atkarpos NO mas ė [g]  0,33  
Suminė važiavimo greitkeliu atkarpos NO  2 masė [g]  0,12  
Važiuojant greitkeliu išmestas NO kiekis  [mg/km]  11,12  
Važiuojant greitkeliu išmestas NO  2 kiekis  [mg/km]  2,21  
BANDYMO IDENTIFIKAVIMO NUMERIS  [kodas]  TEST_01_Veh01  
Bandymo data  [mmmm-mmm-dd]  2016 10 13  
Bandymą prižiūrinti organizacija  [organizacijos 
pavadinimas]  Fiktyvūs duomenys  
( 1 ) 
( 1 ) Galima įtraukti ir kitus parametrus, apib ūdinančius papildomus maršruto elementus.  
4.2.2.  Duomen ų vertinimo rezultatai  
4 lentelės 1–497 eilu čių kairėje skiltyje nurodytas parametras, apie kur į 
turi būti pranešta (taikomas nustatytas formatas), vidurin ėje skiltyje 
pateiktas aprašymas ir vienetas (taikomas nustatytas formatas), o dešin ėje 
skiltis yra skirta faktiniams duomenims pateikti. Norint parodyti, kaip 
tinkamai užpildyti pateiktinus laukelius, lentel ėje pateikti fiktyv ūs 
duomenys. Turi b ūti laikomasi nustatytos skil čių ir eilučių išdėstymo 
tvarkos.  ▼M3
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 302  
4 lentelė 
Ataskaitos rinkmenos Nr. 2 antrašt ė. 5 ir 6 pried ėliuose aprašyto duomen ų vertinimo metodo skai čiavimo 
parametrai  
Etaloninė CO  2 masė [g]  1 529,48  
Būdingosios CO  2 kreivės 
koeficientas a  1 — – 1,99  
Būdingosios CO  1 kreivės 
koeficientas b  1 — 238,07  
Būdingosios CO  2 kreivės 
koeficientas a  2 — 0,49  
Būdingosios CO  2 kreivės 
koeficientas b  2 — 97,02  
[rezervuota]  —  
[rezervuota]  —  
[rezervuota]  —  
[rezervuota]  —  
[rezervuota]  —  
Apskaičiavimo programin ė 
įranga ir versija  — EMROAD V.5.90 
B5 
Pirminis viršutinis leidžia ­
masis nuokrypis, tol  1+ [%][% mieste/ % užmiestyje / % greitkelyje]  45 / 40 / 40  
Pirminis apatinis leidžia ­
masis nuokrypis, tol  1- [%] 25  
IC(t)  [važiavimo naudojant vidaus degimo varikl į dalis visame 
maršrute]  1 
dICE(t)  [naudojant vidaus degimo varikl į nuvažiuotas atstumas 
visame maršrute, km]  88 
dEV(t)  [elektrin ė rida visame maršrute, km]  0  
mCO  2 _WLTP_CS(t)  [per WLTP įkrovos palaikymo režimo s ąlygomis 
bandomos OVC-HEV transporto priemon ės išmesto CO  2 
masė, kg]  
MCO2_WLTP(t)  [su atstumu susijusi per WLTP išmesto CO  2 masė, g/km]  154  
MCO2_WLTP_CS(t)  [su atstumu susijusi per WLTP įkrovos palaikymo režimo 
sąlygomis bandomos OVC-HEV transporto priemon ės 
išmesto CO  2 masė, g/km]  
MCO2_RDE(t)  [su atstumu susijusi visame RDE maršrute išmesto CO  2 
masė, g/km]  122,4  ▼M3
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 303  
MCO2_RDE(u)  [su atstumu susijusi važiavimo mieste RDE atkarpoje 
išmesto CO  2 masė, g/km]  135,8  
r(t) [per RDE bandym ą ir per WLTP bandym ą išmatuotų išme­
tamųjų CO  2 kiekių santykis]  1,15 
r OVC-HEV  (t) [per vis ą RDE bandym ą ir per vis ą WLTP bandym ą išma­
tuotų OVC-HEV transporto priemoni ų išmetam ų CO  2 
kiekių santykis]  
RF(t)  [visam RDE maršrutui apskai čiuotas rezultat ų vertinimo 
faktorius]  1 
RFL1  [pirmasis rezultat ų vertinimo faktoriaus apskai čiavimo 
funkcijos parametras]  1,2 
RFL2  [antrasis rezultat ų vertinimo faktoriaus apskai čiavimo funk ­
cijos parametras]  1,25 
IC(u)  [vidaus degimo variklio naudojimo važiavimo mieste 
atkarpoje dalis]  1 
dICE(u)  [važiavimo mieste atkarpoje naudojant vidaus degimo 
variklį nuvažiuotas atstumas, km]  25 
dEV(u)  [elektrin ė rida važiavimo mieste atkarpoje, km]  0  
r(u) [per RDE bandym ą važiuojant mieste ir per WLTP 
bandymo 1 ir 2 fazes išmatuot ų išmetam ųjų CO  2 kiekių 
santykis]  1,26 
r OVC-HEV  (u) [per RDE bandym ą važiuojant mieste ir per vis ą WLTP 
bandymą išmatuot ų OVC-HEV transporto priemoni ų išme­
tamų CO  2 kiekių santykis]  
RF(u)  [RDE maršruto važiavimo mieste atkarpai apskai čiuotas 
rezultatų vertinimo faktorius]  0,793651  
BANDYMO IDENTIFIKA ­
VIMO NUMERIS  [kodas]  TEST_01_Veh01  
Bandymo data  [mmmm-mmm-dd]  2016 10 13  
Bandymą priži ūrinti 
organizacija  [organizacijos pavadinimas]  Fiktyv ūs duomenys  
( 1 ) 
( 1 ) Siekiant apib ūdinti papildomus apskai čiavimo parametrus, iki 95 eilut ės leidžiama įterpti papildom ų parametr ų. 
5a lentel ė prasideda nuo duomen ų ataskaitos rinkmenos Nr. non 
eilutės. Kairėje skiltyje nurodytas parametras, apie kur į turi būti pranešta 
(taikomas nustatytas formatas), vidurin ėje skiltyje pateiktas aprašymas ir 
vienetas (taikomas nustatytas formatas), o dešin ėje skiltis yra skirta fakti ­
niams duomenims pateikti. Norint parodyti, kaip tinkamai užpildyti 
pateiktinus laukelius, lentel ėje pateikti fiktyv ūs duomenys. Turi b ūti laiko­
masi nustatytos skil čių ir eilučių išdėstymo tvarkos.  ▼M3
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 304  
5a lentelė 
Ataskaitos rinkmenos Nr. 2 antrašt ė. 5 pried ėlyje aprašyto duomen ų vertinimo metodo rezultatai  
Intervalų skaičius —  4 265  
Važiavimo mieste interval ų skaičius —  1 551  
Važiavimo užmiestyje interval ų skaičius —  1 803  
Važiavimo greitkeliu interval ų skaičius —  910  
[rezervuota]  —  —  
[rezervuota]  —  —  
[rezervuota]  —  —  
[rezervuota]  —  —  
[rezervuota]  —  —  
[rezervuota]  —  —  
Intervalų, kuriuose neviršyta tol  1 vertė, skaičius —  4 219  
Važiavimo mieste interval ų, kuriuose neviršyta tol  1 vertė, 
skaičius — 1 535  
Važiavimo užmiestyje interval ų, kuriuose neviršyta tol  1 vertė, 
skaičius — 1 774  
Važiavimo greitkeliu interval ų, kuriuose neviršyta tol  1 vertė, 
skaičius — 910  
[rezervuota]  —  —  
[rezervuota]  —  —  
[rezervuota]  —  —  
[rezervuota]  —  —  
Važiavimo mieste interval ų, kuriuose neviršyta tol  1 vertė, 
dalis  [%] 99,0  
Važiavimo užmiestyje interval ų, kuriuose neviršyta tol  1 vertė, 
dalis  [%] 98,4  
Važiavimo greitkeliu interval ų, kuriuose neviršyta tol  1 vertė, 
dalis  [%] 100,0  
Važiavimo mieste interval ų, kuriuose neviršyta tol  1 vertė, 
dalis didesn ė kaip 50 %  [1 = Taip; 0 = Ne]  1  
Važiavimo užmiestyje interval ų, kuriuose neviršyta tol  1 vertė, 
dalis didesn ė kaip 50 %  [1 = Taip; 0 = Ne]  1  
Važiavimo greitkeliu interval ų, kuriuose neviršyta tol  1 vertė, 
dalis didesn ė kaip 50 %  [1 = Taip; 0 = Ne]  1  ▼M3
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 305  
[rezervuota]  —  —  
[rezervuota]  —  —  
[rezervuota]  —  —  
[rezervuota]  —  —  
[rezervuota]  —  —  
[rezervuota]  —  —  
[rezervuota]  —  —  
[rezervuota]  —  —  
[rezervuota]  —  —  
[rezervuota]  —  —  
[rezervuota]  —  —  
[rezervuota]  —  —  
[rezervuota]  —  —  
[rezervuota]  —  —  
[rezervuota]  —  —  
[rezervuota]  —  —  
[rezervuota]  —  —  
[rezervuota]  —  —  
[rezervuota]  —  —  
[rezervuota]  —  —  
[rezervuota]  —  —  
[rezervuota]  —  —  
[rezervuota]  —  —  
[rezervuota]  —  —  
[rezervuota]  —  —  
[rezervuota]  —  —  
[rezervuota]  —  —  
[rezervuota]  —  —  
( 1 ) 
( 1 ) Iki 195 eilut ės leidžiama įterpti papildom ų parametr ų 
5b lentel ė prasideda nuo duomen ų ataskaitos rinkmenos Nr. 2 201 
eilutės. Kairėje skiltyje nurodytas parametras, apie kur į turi būti pranešta 
(taikomas nustatytas formatas), vidurin ėje skiltyje pateiktas aprašymas ir 
vienetas (taikomas nustatytas formatas), o dešin ėje skiltis yra skirta fakti ­
niams duomenims pateikti. Norint parodyti, kaip tinkamai užpildyti 
pateiktinus laukelius, lentel ėje pateikti fiktyv ūs duomenys. Turi b ūti laiko­
masi nustatytos skil čių ir eilučių išdėstymo tvarkos.  ▼M3
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 306  
5b lentelė 
Ataskaitos rinkmenos Nr. 2 antrašt ė. Galutiniai išmetam ųjų teršalų kiekio rezultatai pagal 6 pried ėlį 
Nuvažiavus vis ą maršrutą išmestas THC kiekis  [mg/km]  
Nuvažiavus vis ą maršrutą išmestas CH  4 kiekis  [mg/km]  
Nuvažiavus vis ą maršrutą išmestas NMHC kiekis  [mg/km]  
Bendras nuvažiavus maršrut ą išmestas CO kiekis  [mg/km]  
Bendras nuvažiavus maršrut ą išmestas NO  x kiekis  [mg/km]  6,73  
Nuvažiavus vis ą maršrutą išmestas KDK  [vnt./km]  1,15 × 10  11 
Nuvažiavus vis ą maršrutą išmestas CO  2 kiekis  [g/km]  
Nuvažiavus vis ą maršrutą išmestas NO kiekis  [mg/km]  4,73  
Nuvažiavus vis ą maršrutą išmestas NO  2 kiekis  [mg/km]  2  
Važiavimo mieste atkarpoje išmestas THC kiekis  [mg/km]  
Važiavimo mieste atkarpoje išmestas CH  4 kiekis  [mg/km]  
Važiavimo mieste atkarpoje išmestas NMHC kiekis  [mg/km]  
Važiavimo mieste atkarpoje išmestas CO kiekis  [mg/km]  
Važiavimo mieste atkarpoje išmestas NO  x kiekis  [mg/km]  8,13  
Važiavimo mieste atkarpoje išmestas KDK  [vnt./km]  0,85 × 10  11 
Važiavimo mieste atkarpoje išmestas CO  2 kiekis  [g/km]  
Važiavimo mieste atkarpoje išmestas NO kiekis  [mg/km]  6,41  
Važiavimo mieste atkarpoje išmestas NO  2 kiekis  [mg/km]  2,5  
( 1 ) 
( 1 ) Leidžiama įterpti papildom ų parametr ų; 
Pagrindin ę ataskaitos rinkmenos Nr. 2 dal į sudaro trij ų eilučių antraštė, 
atitinkanti 498, 499 ir 500 eilutes (6 lentel ė, perkelta), ir pagal 5 pried ėlį 
apskaičiuotos faktin ės vertės, apibūdinančios slankiojo vidurkinimo inter ­
valus, įtraukiamos į 501 ir visas kitas duomen ų eilutes. 6 lentel ės kairė 
skiltis atitinka ataskaitos rinkmenos Nr. 2 498 eilut ę (taikomas nustatytas 
formatas). 6 lentel ės vidurinė skiltis atitinka ataskaitos rinkmenos Nr. 2 
499 eilutę (taikomas nustatytas formatas). 6 lentel ės dešinė skiltis atitinka 
ataskaitos rinkmenos Nr. 2 500 eilut ę (taikomas nustatytas formatas).  
6 lentelė 
Pagrindin ė ataskaitos rinkmenos Nr. 2 dalis. Išsam ūs 5 pried ėlyje aprašyto duomen ų vertinimo metodo 
rezultatai; šios lentel ės eilutės ir skiltys perkeliamos į pagrindin ę duomen ų ataskaitos rinkmenos dal į 
Intervalo pradžios laikas  [s]  
Intervalo pabaigos laikas  [s]  
Intervalo trukm ė [s]  
Intervalo ilgis  Šaltinis (1 = GPS; 2 
= ECU; 3 = jutiklis)  [km]  
[rezervuota]  —  —  
[rezervuota]  —  —  ▼M3
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 307  
[rezervuota]  —  —  
[rezervuota]  —  —  
Per interval ą išmestas CO  2 kiekis  [g]  
[rezervuota]  —  —  
[rezervuota]  —  —  
[rezervuota]  —  —  
[rezervuota]  —  —  
[rezervuota]  —  —  
[rezervuota]  —  —  
[rezervuota]  —  —  
[rezervuota]  —  —  
[rezervuota]  —  —  
Per interval ą išmestas CO  2 kiekis  [g/km]  
[rezervuota]  —  —  
[rezervuota]  —  —  
[rezervuota]  —  —  
[rezervuota]  —  —  
[rezervuota]  —  —  
Intervalo ilgis, atsižvelgiant į būdingąją CO  2 kreivę h_j [%]  
[rezervuota]  [–]  
Vidutinis transporto priemon ės greitis per interval ą Šaltinis (1 = GPS; 2 
= ECU; 3 = jutiklis)  [km/h]  
( 1 ) 
( 1 ) Galima įtraukti ir kit ų parametr ų, apibūdinančių intervalo charakteristikas.  
▼B 
4.3. Transporto priemon ės ir variklio aprašymas  
Gamintojas pateikia transporto priemon ės ir variklio aprašym ą pagal I 
priedo 4 pried ėlį. 
▼M3 
4.4. Vaizdin ė pagalbin ė PEMS įrengimo medžiaga  
Būtina parengti PEMS įrengimo kiekvienoje transporto priemon ėje vaiz­
dinę medžiagą (nuotraukas ir (arba) vaizdo įrašus). Vaizd ų turi būti tiek ir 
jie turi b ūti tokios kokyb ės, kad b ūtų galima identifikuoti transporto 
priemonę ir įvertinti, ar pagrindinis PEMS įtaisas, EFM, GPS antena ir 
orų stotelė įrengti pagal ši ų prietaisų gamintojo rekomendacijas ir ger ąją 
PEMS bandym ų praktiką. ▼M3
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 308  
9 priedėlis 
Gamintojo parengtas atitikties sertifikatas  
Gamintojo parengtas atitikties sertifikatas su įprastomis važiavimo 
sąlygomis išmetamo teršal ų kiekio reikalavimais  
(Gamintojas):  
(Gamintojo adresas):  
patvirtina, kad:  
šio sertifikato priede nurodyti transporto priemon ės tipai atitinka Reglamento 
(EB) Nr. 2017/1151 IIIA priedo 2.1 punkte nustatytus reikalavimus, susijusius 
su visais galimais RDE bandymais realiomis važiavimo s ąlygomis, kurie dera su 
šio priedo reikalavimais.  
Parengta [........................ (Vieta)]  
[ ....................... (Data)]  
..........................................................  
(Gamintojo atstovo antspaudas ir parašas)  
Priedas  
— Transporto priemoni ų tipų, kuriems taikomas šis sertifikatas, s ąrašas.  
— Dėl kiekvieno transporto priemoni ų tipo deklaruot ų didžiausi ųjų RDE ver čių, 
atitinkamai išreikšt ų mg/km arba daleli ų skaičiumi, tenkan čiu vienam kilo ­
metrui, ne įtraukiant IIIA priedo 2.1.1 punkte nurodytos ribin ės vertės, sąrašas.  ▼M3
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 309  
IV PRIEDAS  
TIPUI PATVIRTINTI, ATSIŽVELGIANT Į TINKAMUM Ą 
EKSPLOATUOTI KELIUOSE, B ŪTINI DUOMENYS APIE 
IŠMETAM ŲJŲ TERŠAL Ų KIEKĮ ▼B
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 310  
1 priedėlis 
VARIKLIUI VEIKIANT TUŠ ČIĄJA EIGA IŠMETAMO ANGLIES 
MONOKSIDO KIEKIO MATAVIMAS  
(2 TIPO BANDYMAS)  
1. ĮVADAS  
1.1. Šiame pried ėlyje aprašoma 2 tipo bandymo proced ūra, kurią taikant matuo ­
jamas varikliui veikiant tuš čiąja eiga išmetamas anglies monoksido kiekis 
(įprastu ir dideliu sukimosi grei čiu). 
2. BENDRIEJI REIKALAVIMAI  
2.1. Bendrieji reikalavimai yra nustatyti JT EEK taisykl ės Nr. 83 5.3.2, 
5.3.7.1–5.3.7.6 punktuose, o j ų išimtis nustatyta 2.2 punkte.  
2.2. JT EEK taisykl ės Nr. 83 5.3.7.5 punkte nurodyta lentel ė naudojama kaip 
šio reglamento I priedo 4 pried ėlio papildymo 2.1 punkte nurodytam 2 tipo 
bandymui skirta lentel ė. 
3. TECHNINIAI REIKALAVIMAI  
3.1. Techniniai reikalavimai yra nustatyti JT EEK taisykl ės Nr. 83 5 priede, o j ų 
išimtys nustatytos 3.2 ir 3.3 punktuose.  
3.2. JT EEK taisykl ės Nr. 83 5 priedo 2.1 punkte nurodyti etaloniniai degalai 
turi būti suprantami kaip degalai, atitinkantys šio reglamento IX priede 
pateiktas tinkam ų etalonini ų degalų specifikacijas.  
3.3. JT EEK taisykl ės Nr. 83 5 priedo 2.2.1 punkto nuoroda į I tipo bandym ą 
turi būti suprantama kaip šio reglamento XXI priedo nuoroda į 1 tipo 
bandymą. ▼B
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 311  
2 priedėlis 
DŪMŲ NESKAIDRUMO MATAVIMAS  
1. ĮVADAS  
1.1. Šiame pried ėlyje aprašomi išmetam ųjų teršalų neskaidrumo matavimo 
reikalavimai.  
2. PATAISYTOJO ABSORBCIJOS KOEFICIENTO ŽENKLAS  
2.1. Prie kiekvienos transporto priemon ės, atitinkan čios transporto priemon ės, 
kuriai taikomas šis bandymas, tip ą, pritvirtinamas pataisytojo absorbcijos 
koeficiento ženklas. Šis ženklas – tai sta čiakampis, kuriame įrašytas skai ­ 
čius, rodantis m  –1 išreikštą pataisyt ąjį absorbcijos koeficient ą, gautą 
patvirtinimo metu atlikus bandym ą greitėjimo be apkrovos režimu. 
Bandymo metodas aprašytas 4 punkte.  
2.2. Ženklas turi b ūti aiškiai įskaitomas ir nenutrinamas. Jis tvirtinamas I 
priedo 4 pried ėlyje pateikto tipo patvirtinimo sertifikato papildyme nuro ­
dytoje gerai matomoje ir lengvai pasiekiamoje vietoje.  
2.3. IV.2.1 paveiksle pateiktas ženklo pavyzdys.  
IV.2.1 pav.
  
Pirmiau pateiktas ženklas rodo, kad pataisytasis absorbcijos koeficientas 
yra 1,30 m  –1 . 
3. SPECIFIKACIJOS IR BANDYMAI  
3.1. Specifikacijos ir bandymai yra nustatyti JT EEK taisykl ės Nr. 24 (  1 ) III 
dalies 24 punkte, o ši ų procedūrų išimtis nustatyta 3.2 punkte.  
3.2. JT EEK taisykl ės Nr. 2424.1 punkto nuoroda į 2 priedą turi būti supran­
tama kaip nuoroda į šio reglamento I priedo 4 pried ėlį. 
4. TECHNINIAI REIKALAVIMAI  
4.1. Techniniai reikalavimai yra nustatyti JT EEK taisykl ės Nr. 244, 5, 7, 8, 9 
ir 10 prieduose, o j ų išimtys nustatytos 4.2, 4.3 ir 4.4 punktuose.  
4.2. Bandymas pastovaus variklio sukimosi dažnio per vis ą visumin ės 
apkrovos kreiv ę režimu  
4.2.1. JT EEK taisykl ės Nr. 244 priedo 3.1 punkto nuoroda į 1 priedą turi būti 
suprantama kaip nuoroda į šio reglamento I priedo 3 pried ėlį. 
4.2.2. JT EEK taisykl ės Nr. 244 priedo 3.2 punkto nuoroda į etaloninius degalus 
turi būti suprantama kaip šio reglamento IX priedo nuoroda į etaloninius 
degalus, atitinkan čius išmetam ųjų teršalų kiekio ribas, į kurias atsižvel ­
giant patvirtinamas transporto priemon ės tipas.  ▼B 
( 1 ) OL L 326, 2006 11 24.
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 312  
4.3. Bandymas greit ėjimo be apkrovos režimu  
4.3.1. JT EEK taisykl ės Nr. 245 priedo 2.2 punkto nuorodos į 2 priedo 2 lentel ę 
turi būti suprantamos kaip nuorodos į šio reglamento I priedo 4 pried ėlio 
2.4.2.1 punkte pateikt ą lentelę. 
4.3.2. JT EEK taisykl ės Nr. 245 priedo 2.3 punkto nuorodos į 1 priedo 7.3 
punktą turi būti suprantamos kaip nuorodos į šio reglamento I priedo 3 
priedėlį. 
4.4. EEK metodas SU varikli ų naudingajai galiai matuoti  
4.4.1. JT EEK taisykl ės Nr. 2410 priedo 7 punkto nuoroda į „šio priedo prie ­
dėlį“ ir JT EEK taisykl ės Nr. 2410 priedo 7 ir 8 punkt ų nuorodos į 1 
priedą turi būti suprantamos kaip nuorodos į šio reglamento I priedo 3 
priedėlį. ▼B
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 313  
V PRIEDAS  
KARTERIO IŠMETAM ŲJŲ DUJŲ KIEKIO PATIKRA  
(3 TIPO BANDYMAS)  
1. ĮVADAS  
1.1. Šiame priede aprašoma 3 tipo bandymo proced ūra, kurią taikant tikrinamas 
karterio išmetam ųjų dujų kiekis, kaip aprašyta JT EEK taisykl ės Nr. 835.3.3 
punkte.  
2. BENDRIEJI REIKALAVIMAI  
2.1. 3 tipo bandymo techniniai reikalavimai ir specifikacijos yra nustatyti JT 
EEK taisykl ės Nr. 836 priedo 1 ir 2 punktuose, o j ų išimtys nustatytos 
2.2 ir 2.3 punktuose.  
2.2. JT EEK taisykl ės Nr. 836 priedo 2.1 punkto nuoroda į I tipo bandym ą turi 
būti suprantama kaip šio reglamento XXI priedo nuoroda į 1 tipo bandym ą. 
▼M3 
2.3. Naudojami mažai CO  2 išmetančiai transporto priemonei (VL) taikomi kelio 
apkrovos koeficientai. Jei VL n ėra, taikoma VH nustatyta kelio apkrova. 
VL ir VH yra apibr ėžtos XXI priedo 4 papildomo priedo 4.2.1.1.2 punkte. 
Kaip alternatyv ą gamintojas gali pasirinkti taikyti keli ų apkrovos vertes, 
kurios pagal JT EEK taisykl ės Nr. 83 4a priedo 7 pried ėlio nuostatas 
buvo nustatytos transporto priemonei, įtrauktai į interpoliacijos šeim ą. 
▼B 
3. TECHNINIAI REIKALAVIMAI  
3.1. Techniniai reikalavimai yra nustatyti JT EEK taisykl ės Nr. 836 priedo 3–6 
punktuose, o j ų išimtis nustatyta 3.2 punkte.  
3.2. JT EEK taisykl ės Nr. 836 priedo 3.2 punkto nuoroda į I tipo bandym ą turi 
būti suprantama kaip šio reglamento XXI priedo nuoroda į 1 tipo bandym ą. ▼B
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 314  
VI PRIEDAS  
DEGALŲ GARAVIMO IŠLAK Ų KIEKIO NUSTATYMAS  
(4 TIPO BANDYMAS)  
1. Įvadas  
Šiame priede nustatomas degal ų garavimo išlak ų iš lengv ųjų transporto 
priemonių lygių nustatymo pakartojamu ir atkuriamu b ūdu, atitinkan čiu 
transporto priemoni ų eksploatavim ą realiomis s ąlygomis, metodas.  
2. Rezervuota  
3. Apibr ėžtys 
Šiame priede vartojam ų terminų apibrėžtys:  
3.1. Bandym ų įranga  
3.1.1.  Tikslumas  – išmatuotos ir nacionaliniame standarte nustatytos atskaitos 
vertės skirtumas, kuriuo apib ūdinamas rezultato teisingumas.  
3.1.2.  Kalibravimas  – matavimo sistemos atsako nustatymas, kuriuo siekiama, 
kad išvesties signalas patekt ų į atskaitos signal ų intervalą. 
3.2. Hibridin ės elektra varomos transporto priemon ės 
3.2.1.  Darbinis įkrovos naudojimo režimas  – darbinis režimas, kai įkraunamo ­
sios energijos kaupimo sistemoje ( ĮEKS) sukauptos energijos kiekis gali 
svyruoti, bet transporto priemonei važiuojant vidutiniškai maž ėja, kol 
pereinama į įkrovos palaikymo režim ą. 
3.2.2.  Darbinis įkrovos palaikymo režimas  – darbinis režimas, kai ĮEKS 
sukauptos energijos kiekis gali svyruoti, bet transporto priemonei važiuo ­
jant apskritai išlaikomas neutralus įkrovos balanso lygis.  
3.2.3.  Iš vidaus įkraunama hibridin ė elektra varoma transporto priemon ė 
(NOVC-HEV) – hibridin ė elektra varoma transporto priemon ė, kurios 
negalima įkrauti iš išorinio šaltinio.  
3.2.4.  Iš išor ės įkraunama hibridin ė elektra varoma transporto priemon ė 
(OVC-HEV) – hibridin ė elektra varoma transporto priemon ė, kurią 
galima įkrauti iš išorinio šaltinio.  
3.2.5.  Hibridin ė elektra varoma transporto priemon ė (HEV) – hibridin ė trans­
porto priemon ė, kurioje vienas iš varomosios energijos keitikli ų yra elek­
tros mašina.  
3.2.6.  Hibridin ė transporto priemon ė (HV) – transporto priemon ė, kurioje 
sumontuota galios pavara, apimanti bent du skirting ų kategorij ų varomo­
sios energijos keitiklius ir bent dvi skirting ų kategorij ų varomosios ener ­
gijos kaupimo sistemas.  ▼M3
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 315  
3.3. Degal ų garavimo išlakos  
3.3.1.  Degalų bako sistema  – degalams laikyti naudojama įranga, sudaryta iš 
degalų bako, degal ų pripildymo angos, šios angos dangtelio ir degal ų 
siurblio, įrengto degal ų bake arba ant jo.  
3.3.2.  Degalų sistema  – komponentai, kuriais transporto priemon ėje laikomi 
arba perduodami degalai, apimantys degal ų bako sistem ą, visas degal ų 
tiekimo ir garavimo linijas, ne bake įrengtus degal ų siurblius ir aktyvin ­
tosios anglies filtr ą. 
3.3.3.  Butano sugerties geba  (BSG) – butano mas ė, kurią gali sugerti filtras.  
3.3.4.  BSG300  – butano sugerties geba po 300 degal ų sendinimo cikl ų. 
3.3.5.  Pralaidumo faktorius  (PF) – faktorius, nustatomas pagal angliavandenili ų 
nuostolius per tam tikr ą laikotarp į ir naudojamas galutiniam garavimo 
išlakų kiekiui nustatyti.  
3.3.6.  Vienasluoksnis nemetalinis bakas  – degalų bakas, pagamintas iš vieno 
nemetalin ės medžiagos, įskaitant fluorintas ir (arba) sulfonintas 
medžiagas, sluoksnio.  
3.3.7.  Daugiasluoksnis bakas  – degalų bakas, pagamintas iš ne mažiau kaip 
dviejų skirtingų medžiag ų sluoksni ų, iš kurių vienas yra nepralaidus 
angliavandeniliams.  
3.3.8.  Sandari degal ų bako sistema  – degalų bako sistema, iš kurios, transporto 
priemonei stovint, per 24 val. paros cikl ą, nustatyt ą JT EEK taisykl ės 
Nr. 83 7 priedo 2 pried ėlyje ir atliekam ą naudojant šio reglamento IX 
priedo A.1 skirsnyje nustatytus etaloninius degalus, neišgaruoja degal ų. 
3.3.9.  Degalų garavimo išlakos  – šiame reglamente tai transporto priemonei 
stovint ir prieš pat degal ų pylimą į sandarią bako sistem ą iš jos išgaruo ­
jantys angliavandeniliai.  
3.3.10.  Vieneriop ų degalų dujinė transporto priemon ė – vienos r ūšies degalus 
naudojanti transporto priemon ė, pirmiausia varoma suskystintomis naftos 
dujomis, gamtin ėmis dujomis ar biometanu arba vandeniliu, bet galinti 
turėti ir benzino sistem ą, skirtą naudoti tik avariniais atvejais arba trans ­
porto priemon ės, kurios benzino bake telpa ne daugiau kaip 15 litr ų 
benzino, varikliui paleisti.  
3.3.11.  Degalų garavimo nuostoliai mažinant sl ėgį – mažinant sl ėgį iš sandarios 
bako sistemos per apsaugin į vožtuvą ir tik per sistemos leidžiam ą per 
garų talpyklą išgaruojantis angliavandenili ų kiekis.  
3.3.12.  Degalų garų nuotėkis mažinant sl ėgį – mažinant sl ėgį per garų talpyklą 
išgaruojantys angliavandeniliai.  ▼M3
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 316  
3.3.13.  Degalų bako apsauginio vožtuvo atidarymo sl ėgis – mažiausioji sl ėgio 
vertė, kurią pasiekus sandari bako sistema, reaguodama tik į bake susi ­
dariusį slėgį, pradeda išleisti garus.  
3.3.14.  Papildomas filtras  – filtras, skirtas degal ų garų nuotėkiui mažinant sl ėgį 
matuoti.  
3.3.15.  Dviejų gramų proveržio taškas  – reiškinys, kai bendras iš iš aktyvinto ­
sios anglies filtro išmestas angliavandenili ų kiekis pasiekia 2 gramus.  
4. Santrumpos  
Bendrosios santrumpos 
BSG  Butano sugerties geba  
PF Pralaidumo faktorius  
PPF Priskirtasis pralaidumo faktorius  
OVC-HEV  Iš išor ės įkraunama hibridin ė elektra varoma trans ­
porto priemon ė 
NOVC-HEV  Iš vidaus įkraunama hibridin ė elektra varoma trans ­
porto priemon ė 
WLTC  Pasaulinis suderintas lengv ųjų transporto priemoni ų 
bandymų ciklas  
ĮEKS  Įkraunamoji elektros energijos kaupimo sistema  
5. Bendrieji reikalavimai  
5.1. Transporto priemon ė ir jos komponentai, galintys daryti poveik į degalų 
garavimo išlak ų kiekiui, turi b ūti taip suprojektuoti, pagaminti ir surinkti, 
kad įprastai naudojama transporto priemon ė įprastomis s ąlygomis, 
tokiomis kaip dr ėgnis, lietus, sniegas, karštis, šaltis, sm ėlis, purvas, vibra ­
cija, nusid ėvėjimas ir pan., viso jos naudingo eksploatavimo metu atitikt ų 
šio reglamento nuostatas.  
5.1.1. Tai taip pat taikoma vis ų degalų garavimo išlak ų kontrolės sistemose 
naudojam ų žarnelių, jungčių ir sujungim ų saugumui.  
5.1.2. Jei transporto priemon ėje įrengiama sandari bako sistema, taip pat turi 
būti įrengta sistema, kuri tik per gar ų talpyklą, skirtą tik degal ų garams 
kaupti, prieš pat degal ų pylimą sumažint ų slėgį bake. Tai turi b ūti vienin­
telis garų išleidimo b ūdas, taikomas sl ėgiui bake viršijus saug ų darbinį 
slėgį. 
5.2. Bandomoji transporto priemon ė parenkama pagal 5.5.2 punkt ą. 
5.3. Transporto priemon ės bandymo s ąlygos  
5.3.1. Išmetam ųjų teršalų bandymui naudojam ų tepalų ir aušinamojo skys čio 
tipas ir kiekis turi atitikti gamintojo nustatyt ą tipą ir kiekį, įprastai naudo ­
jamus transporto priemonei.  
5.3.2. Bandymams naudojam ų degalų tipas turi b ūti toks, kaip nurodyta IX 
priedo A.1 skirsnyje.  ▼M3
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 317  
5.3.3. Visos degal ų garavimo išlak ų kontrolės sistemos turi b ūti parengtos 
eksploatacijai.  
5.3.4. Pagal Reglamento (EB) Nr. 715/2007 5 straipsnio 2 dalies nuostatas 
draudžiama naudoti bet kok į išderinimo įtaisą. 
5.4. Elektronin ės sistemos saugos nuostatos  
5.4.1. Taikomos I priedo 2.3 punkte nustatytos elektronini ų sistemų saugumo 
nuostatos.  
5.5. Degal ų garavimo išlak ų šeima  
5.5.1. Tai pa čiai degalų garavimo išlak ų šeimai gali priklausyti tik tokios trans ­
porto priemon ės, kurios yra identiškos a, c ir d punktuose nurodyt ų 
savybių atžvilgiu, techniškai lygiavert ės b punkte nurodyt ų savybių 
atžvilgiu ir panašios e ir f punktuose nurodyt ų savybių atžvilgiu arba, 
jei taikoma, neviršijan čios tų savybių atžvilgiu nustatyt ų leidžiam ųjų 
nuokrypių: 
a) degalų bako sistemos medžiaga ir konstrukcija;  
b) degalų garams skirtos žarnel ės medžiaga, degal ų tiekimo linijos 
medžiaga ir sujungimo b ūdas; 
c) sandari ar nesandari bako sistema;  
d) degalų bako apsauginio vožtuvo reguliavimas (oro įleidimas ir išlei ­
dimas);  
e) filtro butano sugerties geba (BSG300) nuo didžiausiosios vert ės 
skiriasi ne daugiau kaip 10 proc. (jei filtruose naudojama tokios pat 
rūšies anglis, anglies t ūris turi nesiskirti daugiau kaip 10 proc. nuo 
tūrio, pagal kur į buvo nustatyta BSG300;  
f) prapūtimo kontrol ės sistema (pvz., vožtuvo tipas, prap ūtimo kontrol ės 
strategija).  
5.5.2. Transporto priemon ė laikoma išmetan čia daugiausia degal ų garavimo 
išlakų ir naudojama bandymams, jei jos degal ų bako talpos ir filtro 
butano sugerties gebos santykis yra didžiausias šeimoje. Su tipo patvirti ­
nimo institucija turi b ūti iš anksto susitariama d ėl transporto priemoni ų 
parinkimo.  
5.5.3. Jei transporto priemon ėje taikoma novatoriškas sistemos kalibravimas, 
konfigūravimas arba aparatin ė įranga, susijusi su degal ų garavimo išlak ų 
kontrole, transporto priemon ė priskiriama kitai šeimai.  
5.5.4. Degal ų garavimo išlak ų šeimos identifikatorius  
Kiekvienai 5.5.1 punkte apibr ėžtai degal ų garavimo išlak ų šeimai turi 
būti priskirtas tokio formato unikalus identifikatorius:  
EV-nnnnnnnnnnnnnnn-WMI-x  
Čia: 
nnnnnnnnnnnnnnn yra ne ilgesn ė kaip 15-os ženkl ų eilutė, kuri gali b ūti 
sudaroma naudojant tik skaitmenis nuo 0–9, raides nuo A iki Z ir 
pabraukimo simbol į (_). ▼M3
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 318  
WMI (pasaulinis gamintojo identifikatorius) yra kodas, pagal ISO 
3780:2009 išskirtinai identifikuojantis gamintoj ą. 
x – 1 arba 0, atsižvelgiant į šias nuostatas:  
a) tipo patvirtinimo institucijai ir WMI savininkui sutikus, vienetas (1) 
rašomas, jei transporto priemoni ų šeima apibr ėžta siekiant įtraukti 
tokias transporto priemones:  
i) vieno gamintojo, turin čio vieną WMI kod ą; 
ii) gamintojo, turin čio kelis WMI kodus, bet tik tais atvejais, kai 
numatoma naudoti tik vien ą WMI kod ą; 
iii) daugiau kaip vieno gamintojo, bet tik tais atvejais, kai numatoma 
naudoti tik vien ą WMI kod ą. 
i, ii ir iii atvejais šeimos identifikavimo kod ą sudaro viena unikali n 
ženklų eilutė ir vienas unikalus WMI kodas bei vienetas (1).  
b) Tipo patvirtinimo institucijai sutikus, nulis (0) rašomas, jei transporto 
priemonių šeima apibr ėžta pagal tokius pat kriterijus kaip ir atitin ­
kama transporto priemoni ų šeima, apibr ėžta pagal a punkt ą, tačiau 
gamintojas nusprendžia naudoti kitok į WMI. Tokiu atveju šeimos 
identifikavimo kod ą sudaro tokia pat n ženkl ų eilutė kaip ir nustatyta 
pagal a punkt ą apibrėžtai transporto priemoni ų šeimai, ir unikalus 
WMI kodas, kuris turi skirtis nuo kit ų WMI kod ų, susijusi ų su a 
punkte aprašytu atveju, bei nulis (0).  
5.6. Patvirtinimo institucija nesuteikia tipo patvirtinimo, jei pateiktos informa ­
cijos nepakanka įrodyti, kad įprastomis transporto priemon ės eksploata ­
vimo sąlygomis veiksmingai ribojamas degal ų garavimo išlak ų kiekis.  
6. Veiksmingumo reikalavimai  
6.1. Ribin ės vertės 
Taikoma Reglamento (EB) Nr. 715/2007 I priedo 3 lentel ėje nurodyta 
ribinė vertė. ▼M3
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 319  
1 priedėlis 
4 tipo bandymo proced ūros ir sąlygos  
1. Įvadas  
Šiame priede pateikiama 4 tipo bandymo proced ūra, kurią taikant 
nustatomas transporto priemoni ų degalų garavimo išlak ų kiekis.  
2. Techniniai reikalavimai  
2.1. Ši proced ūra apima degal ų garavimo išlak ų kiekio bandym ą ir du 
papildomus bandymus – šio pried ėlio 5.1 punkte aprašyt ą anglies 
filtrų sendinim ą ir šio pried ėlio 5.2 punkte aprašyt ą degalų bako 
sistemos pralaidumo bandym ą. Degal ų garavimo bandymu 
(VI.4 pav.), nustatomas angliavandenili ų garų, išleidžiam ų dėl 
temperatūros svyravim ų per parą ir dėl kaitrinio degal ų garavimo 
transporto priemonei stovint, kiekis.  
2.2. Jei sistemoje yra daugiau kaip vienas anglies filtras, visais atvejais, 
kai šiame priede vartojamas terminas „filtras“, jis taikomas kiek ­
vienam filtrui.  
3. Transporto priemon ė 
Transporto priemon ės mechanin ė būklė turi būti gera, prieš bandym ą 
transporto priemon ė turi būti įvažinėta ir ja turi b ūti nuvažiuota bent 
3 000 km. Siekiant nustatyti degal ų garavimo išlak ų kiekį, visose 
atitinkamose bandym ų ataskaitose nurodoma sertifikavimo bandy ­
mams naudojamos transporto priemon ės rida ir eksploatavimo 
trukmė. Įvažinėjimo laikotarpiu degal ų garavimo išlak ų kontrolės 
sistema turi b ūti prijungta ir tinkamai veikti. Turi b ūti naudojamas 
pagal šio pried ėlio 5.1 punkte aprašyt ą procedūrą pasendintas anglies 
filtras.  
4. Bandym ų įranga  
4.1. Važiuokl ės dinamometras  
Važiuoklės dinamometras turi atitikti XXI priedo 5 papildomo priedo 
2 punkto reikalavimus.  
4.2. Degal ų garavimo išlak ų matuokli ų gaubtas  
Degalų garavimo išlak ų matuokli ų gaubtas turi atitikti JT EEK taisy ­
klės Nr. 83 7 priedo 4.2 punkto reikalavimus.  
4.3. Analiz ės sistemos  
Analizės sistemos turi atitikti JT EEK taisykl ės Nr. 83 7 priedo 4.3 
punkto reikalavimus. Nuolat matuoti angliavandenili ų kiekio nepri ­
valoma, išskyrus atvejus, kai naudojamas nustatyto t ūrio gaubtas.  
4.4. Temperat ūros registravimo sistema  
Temperat ūros registravimas turi atitikti JT EEK taisykl ės Nr. 83 7 
priedo 4.5 punkto reikalavimus.  ▼M3
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 320  
4.5. Sl ėgio registravimo sistema  
Slėgio registravimas turi atitikti JT EEK taisykl ės Nr. 83 7 priedo 
4.6 punkto reikalavimus, išskyrus tai, kad JT EEK taisykl ės Nr. 83 7 
priedo 4.6 punkte nustatytas sl ėgio registravimo sistemos tikslumas ir 
skyra turi b ūti tokie:  
a) tikslumas: ± 0,3 kPa;  
b) skyra: 0,025 kPa.  
4.6. Ventiliatoriai  
Ventiliatoriai turi atitikti JT EEK taisykl ės Nr. 83 7 priedo 4.7 
punkto reikalavimus, išskyrus tai, kad p ūstuvų galia turi b ūti 
0,1–0,5 m  3 /sek., o ne 0,1–0,5 m  3 /min.  
4.7. Kalibravimo dujos  
Dujos turi atitikti JT EEK taisykl ės Nr. 83 7 priedo 4.8 punkto 
reikalavimus.  
4.8. Papildoma įranga  
Papildoma įranga turi atitikti JT EEK taisykl ės Nr. 83 7 priedo 4.9 
punkto reikalavimus.  
4.9. Papildomas filtras  
Papildomas filtras tur ėtų būti toks pats kaip pagrindinis filtras, bet 
nebūtinai sendintas. Transporto priemon ės filtro jungiamasis vamzdis 
turi būti kuo trumpesnis. Prieš pildym ą pagalbinis filtras labai gerai 
prapučiamas sausu oru.  
4.10. Filtro matavimo skal ė 
Filtro matavimo skal ės tikslumas turi b ūti ± 0,02 g.  
5. Stendinio filtro sendinimo ir PF nustatymo proced ūra 
5.1. Stendinis filtro sendinimas  
Prieš nustatant kaitrinio degal ų garavimo nuostolius ir paros nuosto ­
lius, filtras turi b ūti sendinamas pagal VI.1 paveiksle parodyt ą proce­
dūrą. ▼M3
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 321  
VI.1 pav  
Stendinio filtro sendinimo proced ūra
 
5.1.1. Sendinimas temperat ūros ciklais  
Specialioje temperat ūros kameroje filtras kondicionuojamas tempera ­
tūros nuo – 15 °C iki 60 °C ciklais, taikant 30 min. trukm ės stabili­
zavimą, esant – 15 °C temperat ūrai ir 60 °C temperat ūrai. Kiekvienas 
ciklas trunka 210 minu čių (žr. VI.2 pav.).  
Temperat ūros skirtumas turi b ūti kuo artimesnis 1 °C/min. Filtre 
neturėtų būti priverstin ės oro traukos.  
Ciklas kartojamas 50 kart ų iš eilės. Iš viso ši proced ūra trunka 175 
valandas.  
VI.2 pav  
Kondicionavimo nustatytos temperat ūros sąlygomis ciklas
  ▼M3
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 322  
5.1.2. Sendinimas vibracija  
Atlikus temperat ūrinio sendinimo proced ūrą, filtras įrengiamas tokia 
pat kryptimi kaip transporto priemon ėje ir vertikaliai kratomas 
30 ± 10 Hz dažniu, užtikrinant didesn ę kaip 1,5 m/sek.  2 bendrąją 
Grms vert ę. Bandymas turi t ęstis 12 valand ų. 
5.1.3. Sendinimas degal ų garais ir BSG300 vert ės nustatymas  
5.1.3.1. Sendinimas atliekamas filtr ą pakartotinai užpildant degal ų garais ir 
prapučiant laboratorijos oru.  
5.1.3.1.1. Baigus sendinim ą temperat ūra ir vibracija, filtras toliau sendinamas 
rinkoje parduodam ų šio pried ėlio 5.1.3.1.1.1 punkte nurodyt ų degalų 
ir azoto arba oro mišiniu, kuriame degal ų garų tūris yra 50 ± 15 proc. 
Degalų garavimo sparta turi b ūti 60 ± 20 g/h.  
Filtras užpildomas iki 2 gram ų proveržio taško. Filtras taip pat gali 
būti laikomas užpildytu, kai angliavandenili ų koncentracija vožtuvo 
išleidžiamojoje angoje pasieka 3 000 ppm.  
5.1.3.1.1.1. Šiam bandymui atlikti naudojami rinkoje parduodami degalai turi 
atitikti etaloniniams degalams keliamus reikalavimus d ėl: 
a) tankio esant 15 °C temperat ūrai; 
b) garų slėgio; 
c) distiliacijos (70 °C, 100 °C, 150 °C);  
d) angliavandenili ų analizės (tik alken ų, aromatini ų medžiag ų, 
benzeno);  
e) deguonies kiekio;  
f) etanolio kiekio.  
5.1.3.1.2. Nuo 5 iki 60 minut ės po užpildymo filtras 25 ± 5 litr ų per minut ę 
sparta prapu čiamas išmetam ųjų teršalų kiekį nustatan čios laborato ­
rijos oru, kol jo t ūris 300 kart ų viršija filtruojan čiojo sluoksnio t ūrį. 
5.1.3.1.3. Šio pried ėlio 5.1.3.1.1 ir 5.1.3.1.2. punktuose nustatytos proced ūros 
pakartojamos 300 kart ų, tai atlikus filtras laikomas stabilizuotu.  
5.1.3.1.4. Butano sugerties gebos (BSG), susijusios su 5.5 punkte nustatyta 
degalų garavimo išlak ų šeima, matavimo proced ūrą sudaro toliau 
nurodyti veiksmai.  
a) Stabilizuotas filtras užpildomas iki 2 gram ų proveržio taško ir 
paskui ne mažiau kaip 5 kartus prapu čiamas. Pildoma 40 g 
butano per valand ą sparta, naudojant mišin į, kurio 50 proc. 
tūrio sudaro butanas ir 50 proc. – azotas.  
b) Prapūtimas atliekamas pagal šio pried ėlio 5.1.3.1.2 punkt ą. 
c) Po kiekvieno užpildymo BSG įtraukiama į visas atitinkamas 
bandymų ataskaitas.  ▼M3
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 323  
d) BSG300 vert ė apskaičiuojama kaip paskutini ųjų penkių BSG 
verčių vidurkis.  
5.1.3.2. Jeigu sendint ą filtrą pateikia tiek ėjas, gamintojas tipo patvirtinimo 
institucijai iš anksto praneša apie sendinimo proced ūrą, kad ji gal ėtų 
dalyvauti bet kuriame tos sendinimo proced ūros etape tiek ėjo patal­
pose.  
5.1.3.3. Gamintojas pateikia tipo patvirtinimo institucijai bandym ų ataskaitą, 
į kurią turi būti įtraukta bent ši informacija:  
a) aktyvintosios anglies r ūšis; 
b) užpildymo norma;  
c) degalų specifikacijos.  
5.2. Degal ų bako sistemos PF nustatymas (žr. VI.3 pav.)  
VI.3 pav  
PF nustatymas
  ▼M3
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 324  
5.2.1. Atrenkama ir prie įrenginio panašioje pad ėtyje kaip ir transporto 
priemonėje pritvirtinama tipin ė tam tikros šeimos degal ų bako 
sistema. 40 ± 2 proc. bako vardin ės talpos pripildoma etalonini ų 
degalų, kurių temperat ūra yra 18 °C ± 2 °C. Tada įrenginys su 
degalų bako sistema 3 savaites laikomi patalpoje, kurioje temperat ūra 
siekia 40 ± 2 °C ir yra kontroliuojama.  
5.2.2. Pasibaigus tre čiajai savaitei, bakas ištuštinamas ir 40 ± 2 proc. 
vardinės jos talpos v ėl pripildoma etalonini ų degalų, kurių tempera­
tūra yra 18 ± 2 °C.  
6–36 valandomis įrenginys su degal ų sistema įdedami į gaubtą. 
Paskutinėmis šešiomis šio laikotarpio valandomis palaikoma 
20 °C ± 2 °C aplinkos temperat ūra. Gaubte atliekama paros proce ­
dūra, atitinkanti šio pried ėlio 6.5.9 punkte aprašyt ą pirmuoju 24 
valandų laikotarpiu taikom ą procedūrą. Bake susikaup ę degalų 
garai išleidžiami iš gaubto, kad išlakos iš bako neb ūtų priskaičiuotos 
prie prasiskverbusi ų išlakų. Išmatuojamas angliavandenili ų kiekis, 
išmatuota vert ė įrašoma į visas atitinkamas bandym ų ataskaitas 
kaip HC  3W . 
5.2.3. Įrenginys su degal ų bako sistema likusias 17 savai čių vėl laikomas 
patalpoje, kurioje temperat ūra siekia 40 ± 2 °C ir yra kontroliuojama.  
5.2.4. Pasibaigus 17 savaitei, bakas ištuštinamas ir 40 ± 2 proc. jo vardin ės 
talpos vėl pripildoma etalonini ų degalų, kurių temperat ūra yra 
18 ± 2 °C.  
6–36 valandomis įrenginys su degal ų sistema įdedami į gaubtą. 
Paskutinėmis šešiomis šio laikotarpio valandomis palaikoma 
20 °C ± 2 °C aplinkos temperat ūra. Gaubte atliekama paros proce ­
dūra, atitinkanti šio pried ėlio 6.5.9 punkte aprašyt ą pirmuoju 24 
valandų laikotarpiu taikom ą procedūrą. Degalų bako sistema sujun ­
giama su išleidimo iš gaubto į išorę anga, kad išlakos iš bako neb ūtų 
priskaičiuotos prie prasiskverbusi ų išlakų. Išmatuojamas angliavan ­
denilių kiekis, išmatuota vert ė šiuo atveju įrašoma į visas atitinkamas 
bandymų ataskaitas kaip HC  20W . 
5.2.5. PF yra HC  20W ir HC  3W skirtumas (g/24 val.), trij ų reikšmini ų skait­
menų tikslumu apskai čiuotas pagal ši ą formulę: 
PF = HC  20w – HC  3W 
5.2.6. Jeigu PF nurodo tiek ėjas, transporto priemon ės gamintojas tipo 
patvirtinimo institucijai iš anksto praneša apie jo nustatym ą, kad ji 
galėtų dalyvauti bandymuose tiek ėjo patalpose.  
5.2.7. Gamintojas pateikia tipo patvirtinimo institucijoms bandym ų atas­
kaitą, į kurią turi būti įtraukta bent ši informacija:  
a) išsamus išbandytos degal ų bako sistemos aprašas, įskaitant infor ­
maciją apie išbandyto bako r ūšį, ar bakas yra metalinis, vienas ­
luoksnis nemetalinis, ar daugiasluoksnis, iš koki ų medžiagų paga­
mintas bakas ir kitos degal ų bako sistemos sudedamosios dalys;  ▼M3
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 325  
b) vidutin ė savaitė temperat ūra, kuriai esant vyko sendinimo proce ­
dūros; 
c) angliavandenili ų kiekis, išmatuotas tre čiąją savaitę (HC  3W ); 
d) angliavandenili ų kiekis, išmatuotas dvidešimt ąją savaitę (HC  20W ); 
e) nustatytasis pralaidumo faktorius (PF).  
5.2.8. Užuot taik ęs šio pried ėlio 5.2.1–5.2.7 punktus, daugiasluoksnius arba 
metalinius bakus naudojantis gamintojas gali nuspr ęsti taikyti priskir ­
tąjį pralaidumo faktori ų (PPF), o ne atlikti vis ą pirmiau nurodyt ą 
matavimo proced ūrą: 
daugiasluoksnio / metalinio bako PPF = 120 mg/24 val.  
Jei gamintojas nusprendžia taikyti PPF, jis tipo patvirtinimo institu ­
cijai aiškiai nurodo bako r ūšį ir naudotas medžiagas.  
6. Kaitrinio degal ų garavimo nuostoli ų ir paros nuostoli ų matavimo 
bandymų procedūra 
6.1. Transporto priemon ės parengimas  
Transporto priemon ė parengiama pagal JT EEK taisykl ės Nr. 83 7 
priedo 5.1.1 ir 5.1.2 punktus. Gamintojui paprašius ir gavus tipo 
patvirtinimo institucijos pritarim ą, prieš bandym ą galima sumažinti 
foninių teršalų (nedegal ų) šaltinių (pvz., daž ų, klijų, plastiko, degal ų 
tiekimo / garavimo linij ų, padangų ir kitų guminių arba polimerini ų 
komponent ų) poveikį (pvz., atitinkam ą laikotarp į 50 °C arba aukš ­
tesnėje temperat ūroje kaitinant padangas, transporto priemon ę, paša­
linant plovimo skyst į). 
Jei degalų bako sistema yra sandari, transporto priemon ės filtrai turi 
būti įrengiami taip, kad juos b ūtų galima pasiekti ir lengvai prijungti 
arba atjungti.  
6.2. Režimo pasirinkimas ir pavar ų perjungimo nuostatos  
6.2.1. Transporto priemon ėms su mechanin ėmis pavar ų dėžėmis taikoma 
XXI priedo 2 papildomame priede nustatyta pavar ų perjungimo 
tvarka.  
6.2.2. ICE transporto priemon ėms taikytinas režimas parenkamas pagal 
XXI priedo 6 papildom ą priedą. 
6.2.3. NOVC-HEV ar OVC-HEV transporto priemon ėms taikytinas 
režimas parenkamas pagal XXI priedo 8 papildomo priedo 6 pried ėlį. 
6.2.4. Tipo patvirtinimo institucijai paprašius, gali b ūti parenkamas ne šio 
priedo 6.2.2 ir 6.2.3 punktuose nustatytas režimas.  ▼M3
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 326  
6.3. Bandymo s ąlygos  
Šiame priede nurodyti bandymai atliekami bandymo s ąlygomis, 
nustatytomis interpoliacijos šeimos transporto priemonei H, kurios 
ciklo energijos poreikis yra didžiausias iš vis ų interpoliacijos 
šeimų, įtrauktų į nagrinėjamą degalų garavimo išlak ų šeimą. 
Užuot laikiusis šio reikalavimo, tipo patvirtinimo institucijos 
prašymu bandymas gali b ūti atliekamas su bet kuria ciklo energijos 
požiūriu tipine šeimai priklausan čia transporto priemone.  
6.4. Bandym ų procedūros eiga  
Turi būti taikoma nesandarioms ir sandarioms bako sistemoms nusta ­
tyta bandymo proced ūra, kaip nurodyta VI.4 paveiksle pateiktoje 
struktūrinėje schemoje.  
Sandari bako sistema bandoma vienu iš 2 galim ų būdų. Vienas b ūdas 
– bandyti transporto priemon ę atliekant vien ą nepertraukiam ą proce­
dūrą. Kitas b ūdas, vadinamas atskira proced ūra, yra bandyti trans ­
porto priemon ę atliekant dvi atskiras proced ūras, suteikian čias gali­
mybę pakartoti dinamometro bandym ą ir paros bandymus, nekarto ­
jant degal ų garavimo nuostoli ų nuotėkio mažinant sl ėgį bake 
bandymo ir degal ų garavimo nuostoli ų mažinant sl ėgį bandymo.  ▼M3
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 327  
VI.4 pav  
Bandymo proced ūrų struktūrinės schemos
  ▼M3
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 328  
6.5. Nuolatin ė nesandari ų degalų bako sistem ų bandymo proced ūra 
6.5.1. Degal ų išleidimas ir įpylimas  
Transporto priemon ės degalų bakas ištuštinamas. Degalai išpilami 
taip, kad transporto priemon ėje įrengti sistemos degal ų garų kont­
rolės įtaisai neįprastu būdu nebūtų prapūsti oru arba apkrauti. Kad to 
reikalavimo b ūtų laikomasi, paprastai pakanka atsukti degal ų bako 
dangtelį. 40 ± 2 proc. vardin ės bako talpos v ėl pripildoma etalonini ų 
degalų, kurių temperat ūra yra 18 ± 2 °C.  
6.5.2. Kondicionavimas  
Per 5 minutes nuo degal ų išleidimo ir pakartotinio įpylimo transporto 
priemonė ne trumpiau kaip šešioms, bet ne ilgiau kaip 36-ioms 
valandoms paliekama stov ėti 23 °C ± 3 °C temperat ūroje. 
6.5.3. Važiavimas kondicionavimo prieš bandym ą (pirminio kondiciona ­
vimo) etapu  
Transporto priemon ė pastatoma ant važiuokl ės dinamometro ir 
važiuoja tokiomis XXI priedo 1 papildomame priede nustatytomis 
ciklo fazėmis: 
a) 1 klas ės transporto priemon ės: mažo, vidutinio, mažo, mažo, 
vidutinio ir mažo grei čio; 
b) 2 ir 3 klasi ų transporto priemon ės: mažo, vidutinio, didelio ir 
vidutinio grei čio. 
OVC-HEV transporto priemon ės važiavimo kondicionavimo prieš 
bandymą etapu važiuoja įkrovos palaikymo režimu, kaip nustatyta 
XXI priedo 3.3.6 punkte. Tipo patvirtinimo institucijos prašymu gali 
būti taikomas bet kuris kitas režimas.  
6.5.4. Degal ų išleidimas ir įpylimas  
Per vieną valandą nuo važiavimo kondicionavimo prieš bandym ą 
etapu pabaigos transporto priemon ės degalų bakas ištušti ­
namas. Degalai išpilami taip, kad transporto priemon ėje įrengti 
sistemos degal ų garų kontrolės įtaisai neįprastu būdu nebūtų prapūsti 
oru arba apkrauti. Kad to reikalavimo b ūtų laikomasi, paprastai 
pakanka atsukti degal ų bako dangtel į. 40 ± 2 proc. vardin ės bako 
talpos vėl pripildoma bandom ųjų degalų, kurių temperat ūra yra 
18 ± 2 °C.  
6.5.5. Kondicionavimas  
Per penkias minutes nuo degal ų išleidimo ir pakartotinio įpylimo 
transporto priemon ė ne trumpiau kaip 12-ai, bet ne ilgiau kaip 36- 
ioms valandoms paliekama stov ėti 23 °C ± 3 °C temperat ūroje. 
Kondicionavimo laikotarpiu gali b ūti atliekamos 6.5.5.1 ir 6.5.5.2 
punktuose nustatytos proced ūros, pirma atliekant 6.5.5.1 punkte 
aprašytą procedūrą, o paskui – 6.5.5.2 punkte aprašyt ą procedūrą, 
arba atvirkš čiai. 6.5.5.1 ir 6.5.5.2 punktuose aprašytos proced ūros 
gali būti atliekamos ir vienu metu.  
6.5.5.1. ĮEKS įkrovimas  
OVC-HEV transporto priemoni ų ĮEKS visiškai įkraunama pagal XXI 
priedo 8 papildomo priedo 4 pried ėlio 2.2.3 punkte aprašytus įkrovos 
reikalavimus.  ▼M3
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 329  
6.5.5.2. Filtro užpildymas  
Šio pried ėlio 5.1 punkte aprašyta tvarka pasendintas filtras pagal 
JT EEK taisykl ės Nr. 83 7 priedo 5.1.4 punkte nustatyt ą procedūrą 
užpildomas iki 2 gram ų proveržio taško.  
6.5.6. Dinamometro bandymas  
Bandomoji transporto priemon ė užstumiama ant dinamometro ir 
važiuoja šio pried ėlio 6.5.3 punkto a arba b papunk čiuose aprašytais 
ciklais. OVC-HEV transporto priemon ės važiuoja įkrovos naudojimo 
režimu. Paskui išjungiamas variklis. Šio proceso metu imami išme ­
tamųjų teršalų ėminiai, o rezultatai gali b ūti naudojami tipui patvir ­
tinti atsižvelgiant į išmetamųjų teršalų kiekį arba degal ų sąnaudas, jei 
šis procesas atitinka XXI priedo 6 arba 8 papildomo priede aprašyt ą 
reikalavim ą. 
6.5.7. Kaitrinio degal ų garavimo bandymas  
Per 7 minutes nuo dinamometro bandymo ir per 2 minutes nuo 
variklio išjungimo pradedamas kaitrinio degal ų garavimo bandymas 
pagal JT EEK taisykl ės Nr. 83 7 priedo 5.5 punkt ą. Kaitrinio degal ų 
garavimo nuostoliai apskai čiuojami pagal šio pried ėlio 7.1 punkt ą ir 
įrašomi į visas atitinkamas bandym ų ataskaitas kaip M  HS . 
6.5.8. Kondicionavimas  
Baigus kaitrinio degal ų garavimo bandym ą, laikotarpiu nuo kaitrinio 
degalų garavimo bandymo pabaigos iki paros išlak ų kiekio bandymo 
pradžios bandomoji transporto priemon ė kondicionuojama ne trum ­
piau kaip šešias, bet ne ilgiau kaip 36 valandas. Ne trumpiau kaip 
šešias paskutini ąsias šio laikotarpio valandas transporto priemon ė 
kondicionuojama 20 ± 2 °C temperat ūroje. 
6.5.9. Paros bandymai  
6.5.9.1. Bandomajai transporto priemonei taikomi du aplinkos temperat ūros 
ciklai, laikantis JT EEK taisykl ės Nr. 83 7 priedo 3 pried ėlyje paros 
išlakų kiekio bandymui nustatyto intervalo, bet kuriuo metu užtikri ­
nant ne didesn į kaip ± 2 °C nuokryp į. Vidutinis temperat ūros 
nuokrypis nuo min ėto intervalo, apskai čiuotas taikant absoliu čiąsias 
kiekvieno išmatuoto nuokrypio vertes, neturi viršyti ± 1 °C. Aplinkos 
temperatūra matuojama ne re čiau kaip kas minut ę ir nurodoma 
visuose atitinkamuose bandym ų lapuose. Temperat ūros ciklas prasi ­
deda, kai laikas T  start = 0, kaip nurodyta šio pried ėlio 6.5.9.6 punkte.  
6.5.9.2. Prieš pat bandymo pradži ą gaubtas kelet ą minučių prapučiamas oru, 
kol jame nusistov ės pastovi fonin ė aplinka. Tuo pat metu taip pat 
įjungiamas (-i) kameros oro maišymo ventiliatorius (-iai).  
6.5.9.3. Išjungus bandomosios transporto priemon ės variklį, atidarius jos 
langus ir bagažin ę (-es), transporto priemon ė perkeliama į matavimo 
kamerą. Oro maišymo ventiliatorius (-iai) sureguliuojamas (-i) taip, 
kad po bandomosios transporto priemon ės degalų baku būtų sukurtas 
ne silpnesnis kaip 8 km/h oro srautas.  ▼M3
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 330  
6.5.9.4. Prieš pat bandymo pradži ą nustatoma angliavandenili ų analizatoriaus 
nulinė vertė ir matavimo apr ėptis. 
6.5.9.5. Gaubto durys uždaromos ir patikimai užsandarinamos.  
6.5.9.6. Per 10 minu čių nuo dur ų uždarymo ir užsandarinimo išmatuojama 
angliavandenili ų koncentracija, temperat ūra ir barometrinis sl ėgis, 
kad būtų nustatyti pirminiai angliavandenili ų koncentracijos gaubte 
C HCi , barometrinio sl ėgio P  i ir aplinkos temperat ūros kameroje T  i 
rodmenys paros bandymams. Tai yra momentas, kai laikas T  start = 0. 
6.5.9.7. Prieš pat kiekvieno ėminių ėmimo laikotarpio pabaig ą nustatoma 
angliavandenili ų analizatoriaus nulin ė vertė ir matavimo apr ėptis. 
6.5.9.8. Pirmojo ir antrojo išmetam ųjų teršalų ėminių ėmimo laikotarpiai 
atitinkamai baigiasi po 24 valand ų ± 6 min. ir po 48 valand ų 
± 6 min. nuo šio pried ėlio 6.5.9.6 punkte nurodytos ėminių ėmimo 
pradžios. Sugaištas laikas įtraukiamas į visas atitinkamas bandym ų 
ataskaitas.  
Kiekvieno išmetam ųjų teršalų ėminių ėmimo laikotarpio pabaigoje 
išmatuojama angliavandenili ų koncentracija, temperat ūra ir baromet ­
rinis slėgis ir šios išmatuotosios vert ės naudojamos paros bandymo 
rezultatams apskai čiuoti pagal šio pried ėlio 7.1 punkte nurodyt ą 
lygtį. Per pirm ąsias 24 valandas gautas rezultatas įrašomas į visas 
atitinkamas bandym ų ataskaitas kaip M  D1 . Per antr ąsias 24 valandas 
gautas rezultatas įrašomas į visas atitinkamas bandym ų ataskaitas 
kaip M  D2 . 
6.6. Nuolatin ė sandarių degalų bako sistem ų bandymo proced ūra 
6.6.1. Kai degal ų bako apsauginio vožtuvo atidarymo sl ėgis yra 30 kPa 
arba didesnis.  
6.6.1.1. Bandymas atliekamas šio pried ėlio 6.5.1–6.5.3 punktuose aprašyta 
tvarka.  
6.6.1.2. Degal ų išleidimas ir įpylimas  
Per vieną valandą nuo važiavimo kondicionavimo prieš bandym ą 
etapu pabaigos transporto priemon ės degalų bakas ištušti ­
namas. Degalai išpilami taip, kad transporto priemon ėje įrengti 
sistemos degal ų garų kontrolės įtaisai neįprastu būdu nebūtų prapūsti 
oru arba apkrauti. Kad to reikalavimo b ūtų laikomasi, paprastai 
pakanka atsukti degal ų bako dangtel į; jei to nepakanka, atjungiamas 
filtras. 15 ± 2 proc. vardin ės bako talpos v ėl pripildoma etalonini ų 
degalų, kurių temperat ūra yra 18 ± 2 °C.  
6.6.1.3. Kondicionavimas  
Per 5 minutes nuo degal ų išleidimo ir pakartotinio įpylimo transporto 
priemonė pradedama 6–36 valandas kondicionuoti 20 °C ± 2 °C 
aplinkos temperat ūroje. 
6.6.1.4. Sl ėgio sumažinimas degal ų bake  
Paskui sumažinamas sl ėgis degal ų bake, kad jis nepakilt ų iki 
neįprasto lygio. Tai gali b ūti atliekama atidarant transporto prie ­
monės degalų bako dangtel į. Nepaisant sl ėgio sumažinimo b ūdo, 
per 1 minut ę turi būti atkuriama pradin ė transporto priemon ės 
būsena. ▼M3
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 331  
6.6.1.5. Filtro užpildymas ir prap ūtimas  
Šio pried ėlio 5.1 punkte aprašyta tvarka pasendintas filtras pagal 
JT EEK taisykl ės Nr. 83 7 priedo 5.1.6 punkte nustatyt ą procedūrą 
užpildomas iki 2 gram ų proveržio taško ir paskui 25 ± 5 litr ų per 
minutę sparta prapu čiamas išmetam ųjų teršalų kiekį nustatan čios 
laboratorijos oru. Prapu čiamojo oro t ūris neturi viršyti 6.6.1.5.1 
punkte nustatyto t ūrio. Pildymas ir prap ūtimas gali b ūti atliekami 
a) naudojant transporto priemon ėje įrengtą filtrą, kurio temperat ūra 
20 °C arba (pasirinktinai) 23 °C, arba b) atjungiant filtr ą. Abiem 
atvejais neleidžiama daugiau mažinti sl ėgio bake.  
6.6.1.5.1. Didžiausiojo prapu čiamojo oro t ūrio nustatymas  
Didžiausiasis prapu čiamojo oro kiekis Vol  max nustatomas pagal 
toliau nurodyt ą lygtį. OVC-HEV transporto priemon ės turi važiuoti 
įkrovos palaikymo režimu. Kiekis taip pat gali nustatomas atskiru 
bandymu arba važiavimo kondicionavimo prieš bandym ą etapu. 
Vol max ¼ Vol Pcycle Ü Vol tank Ü 0,85 Ü 100 
FC Pcycle 
Dist Pcycle  
Čia: 
Vol  Pcycle  yra suminis prapu čiamojo oro t ūris, suapvalintas 0,1 litro 
tikslumu, šaltojo paleidimo s ąlygomis atlikto šio pried ėlio 
6.5.3 punkte aprašyto važiavimo kondicionavimo prieš 
bandymą etapu išmatuotas naudojant tinkam ą prietaisą 
(pvz., prie anglies filtro išleidžiamosios angos prijungt ą 
srautmatį arba lygiavert į prietaisą), l; 
Vol  tank yra gamintojo nurodyta vardin ė degalų bako talpa, l;  
FC Pcycle  yra degal ų sąnaudos vieno prap ūtimo ciklo, aprašyto šio 
priedėlio 6.5.3 punkte, metu; jos gali b ūti matuojamos 
įšilusio variklio arba šaltojo paleidimo s ąlygomis; 
l/100 km. OVC-HEV ir NOVC-HEV transporto priemoni ų 
degalų sąnaudos apskai čiuojamos pagal XXI priedo 
8 papildomo priedo 4.2.1 punkt ą; 
Dist  Pcycle  yra teorinis atstumas iki šio pried ėlio 6.5.3 punkte aprašyto 
pavienio prap ūtimo ciklo artimiausi ųjų 0,1 km, km.  
6.6.1.6. Pasirengimas filtro užpildymui degal ų garavimo nuostoliais mažinant 
slėgį 
Baigus filtro užpildymo ir prap ūtimo proced ūrą, bandomoji transporto 
priemonė perkeliama į gaubtą – SHED arba atitinkam ą klimato 
kamerą. Įrodoma, kad sistema yra sandari ir sl ėgio sumažinimas atlie ­
kamas įprastu būdu bandymo metu arba atskiru bandymu (pvz., 
naudojant transporto priemon ėje įrengtą slėgio jutiklį). Paskui bando ­
majai transporto priemonei taikomas JT EEK taisykl ės Nr. 83 7 priedo 
2 priedėlyje nustatyto paros išlak ų kiekio bandymo pirm ųjų 11-os 
valandų aplinkos temperat ūros intervalas, bet kuriuo metu užtikrinant  ▼M3
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 332  
ne didesn į kaip ± 2 °C nuokryp į. Vidutinis temperat ūros nuokrypis 
nuo minėto intervalo, apskai čiuotas taikant absoliu čiąsias kiekvieno 
išmatuoto nuokrypio vertes, neturi b ūti didesnis kaip ± 1 °C. Aplinkos 
temperatūra matuojama ne re čiau kaip kas kas 10 minu čių ir nuro­
doma visuose atitinkamuose bandym ų lapuose.  
6.6.1.7. Filtro užpildymas degal ų garavimo nuostoliais  
6.6.1.7.1. Sl ėgio sumažinimas degal ų bake prieš pripilant degal ų 
Gamintojas užtikrina, kad degal ų nebūtų pradedama pilti, kol sl ėgis 
sandarioje bako sistemoje nebus baigtas mažinti iki sl ėgio, mažiau 
kaip 2,5 kPa už didesnio aplinkos sl ėgį, susidarant į įprastomis trans ­
porto priemon ės eksploatavimo ir naudojimo s ąlygomis. Tipo patvir ­
tinimo institucijos prašymu gamintojas pateikia išsami ą informacij ą 
apie šią operaciją arba įrodo, kad ši operacija buvo atlikta (pvz., 
remdamasis transporto priemon ėje įrengtu slėgio jutikliu). Gali b ūti 
leidžiama taikyti bet kok į kitą techninį sprendim ą, jei juo užtikri ­
namas saugus degal ų pylimas ir tai, kad prieš prijungiant degal ų 
pildymo įtaisą prie transporto priemon ės į atmosfer ą nepatekt ų 
pernelyg daug teršal ų. 
6.6.1.7.2. Per 15 minu čių nuo momento, kai aplinkos temperat ūra pasiekia 
35 °C, atidaromas bako apsauginis vožtuvas, kad b ūtų užpildytas 
filtras. Užpildymo proced ūra gali b ūti atliekama gaubte arba jo 
išorėje. Pagal š į punktą užpildytas filtras atjungiamas ir laikomas 
kondicionavimo zonoje. Atliekant šio pried ėlio 6.6.1.9–6.6.1.12 
punktuose nustatyt ą procedūrą, transporto priemon ėje įrengiamas 
netikras filtras.  
6.6.1.8. Degal ų garavimo nuostoli ų nuotėkio mažinant sl ėgį matavimas  
6.6.1.8.1. Bet koks mažinant sl ėgį susidarantis degal ų garavimo nuostoli ų 
nuotėkis iš transporto priemon ės filtro matuojamas naudojant papil ­
domą anglies filtr ą, tiesiogiai prijungt ą prie transporto priemon ės 
garų talpyklos išleidžiamosios angos. Prieš šio pried ėlio 6.6.1.7 
punkte aprašyt ą procedūrą ir po jos papildomas anglies filtras pasve ­
riamas.  
6.6.1.8.2. Mažinant sl ėgį susidarantis degal ų garavimo nuostoli ų nuotėkis iš 
transporto priemon ės filtro taip pat gali b ūti matuojamas naudojant 
SHED.  
Per 15 minu čių nuo momento, kai aplinkos temperat ūra pasiekia 
35 °C, kaip aprašyta šio pried ėlio 6.6.1.6 punkte, kamera užsandari ­
nama ir pradedama matavimo proced ūra. 
Nustačius angliavandenili ų analizatoriaus nulin ę vertę ir matavimo 
aprėptį, matuojama angliavandenili ų koncentracija, temperat ūra ir 
barometrinis sl ėgis, siekiant gauti pradinius C  HCi , P i ir T  i rodmenis, 
pagal kuriuos bus nustatomas degal ų garavimo nuostoli ų nuotėkis 
mažinant sl ėgį sandariame bake.  
Matavimo proced ūros metu aplinkos temperat ūra T gaubte turi b ūti 
ne žemesn ė kaip 25 °C.  ▼M3
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 333  
Baigus šio pried ėlio 6.6.1.7.2 punkte aprašyt ą procedūrą, po 60 ± 5 
sekundžių išmatuojama angliavandenili ų koncentracija kameroje. 
Taip pat išmatuojama temperat ūra ir barometrinis sl ėgis. Tai galuti ­
niai C  HCf , P f ir T  f rodmenys, pagal kuriuos bus nustatomas degal ų 
garavimo nuostoli ų nuotėkis mažinant sl ėgį sandariame bake.  
Degalų garavimo nuostoli ų nuotėkis mažinant sl ėgį sandariame bake 
apskaičiuojamas pagal šio pried ėlio 7.1 punkt ą ir įrašomas į visas 
atitinkamas bandym ų ataskaitas.  
6.6.1.8.3. Papildomo filtro svoris arba SHED matavimo rezultatas neturi pasi ­
keisti daugiau kaip ± 0,5 gramo.  
6.6.1.9. Kondicionavimas  
Baigus užpildym ą degalų garavimo nuostoliais, transporto priemon ė 
6–36 valandas kondicionuojama 23 ± 2 °C temperat ūroje, siekiant 
stabilizuoti transporto priemon ės temperat ūrą. 
6.6.1.9.1. ĮEKS įkrovimas  
Šio pried ėlio 6.6.1.9 punkte aprašyto kondicionavimo metu OVC- 
HEV transporto priemoni ų ĮEKS visiškai įkraunama pagal XXI 
priedo 8 papildomo priedo 4 pried ėlio 2.2.3 punkte aprašytus įkrovos 
reikalavimus.  
6.6.1.10. Degal ų išleidimas ir įpylimas  
Transporto priemon ės degalų bakas ištuštinamas ir 40 ± 2 proc. 
vardinės bako talpos v ėl pripildoma bandom ųjų degalų, kurių tempe­
ratūra yra 18 ± 2 °C.  
6.6.1.11. Kondicionavimas  
Paskui transporto priemon ė ne trumpiau kaip šešias, bet ne ilgiau 
kaip 36 valandas kondicionavimo vietoje laikoma 23 °C ± 3 °C 
temperatūroje, kad stabilizuot ųsi degalų temperat ūra. 
6.6.1.12. Sl ėgio sumažinimas degal ų bake  
Paskui sumažinamas sl ėgis degal ų bake, kad jis nepakilt ų iki 
neįprasto lygio. Tai gali b ūti atliekama atidarant transporto prie ­
monės degalų bako dangtel į. Nepaisant sl ėgio sumažinimo b ūdo, 
per 1 minut ę turi būti atkuriama pradin ė transporto priemon ės 
būsena. Atlikus š į veiksmą, garų talpykla v ėl prijungiama.  
6.6.1.13. Atliekamos šio pried ėlio 6.5.6–6.5.9.8 punktuose nustatytos proce ­
dūros. 
6.6.2. Kai degal ų bako apsauginio vožtuvo atidarymo sl ėgis yra mažesnis 
kaip 30 kPa  
Bandymas atliekamas šio pried ėlio 6.6.1.1–6.6.1.13 punktuose apra ­ 
šyta tvarka. Ta čiau šio pried ėlio 6.5.9.1 punkte aprašyta aplinkos 
temperatūra šiuo atveju pakei čiama intervalu, šiame pried ėlyje 
pateiktoje VI.1 lentel ėje nustatytu paros išlak ų kiekio bandymui.  ▼M3
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 334  
VI.1 lentel ė 
Alternatyvi aplinkos temperat ūrų seka, taikoma sandariai bako 
sistemai  
Laikas (val.)  Temperat ūra (°C)  
0/24 20,0  
1 20,4  
2 20,8  
3 21,7  
4 23,9  
5 26,1  
6 28,5  
7 31,4  
8 33,8  
9 35,6  
10 37,1  
11 38,0  
12 37,7  
13 36,4  
14 34,2  
15 31,9  
16 29,9  
17 28,2  
18 26,2  
19 24,7  
20 23,5  
21 22,3  
22 21,0  
23 20,2  
6.7. Atskira sandari ų degalų bako sistem ų bandymo proced ūra 
6.7.1 Degal ų garavimo nuostoli ų užpildo mas ės mažinant sl ėgį matavimas  
6.7.1.1. Atliekamos šio pried ėlio 6.6.1.1–6.6.1.7.2 punktuose nustatytos 
procedūros. Degal ų garavimo nuostoli ų užpildo mas ė mažinant 
slėgį apibrėžiama kaip transporto priemon ės filtro svorio prieš taikant 
šio pried ėlio 6.6.1.6 punkt ą ir transporto priemon ės filtro svorio 
pritaikius šio pried ėlio 6.6.1.7.2 punkt ą skirtumas.  
6.7.1.2. Mažinant sl ėgį susidarantis degal ų garavimo nuostoli ų nuotėkis iš 
transporto priemon ės filtro matuojamas pagal šio pried ėlio 
6.6.1.8.1–6.6.1.8.2 punktus ir turi atitikti šio pried ėlio 6.6.1.8.3 
punkto reikalavimus.  ▼M3
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 335  
6.7.2. Kaitrinio degal ų garavimo ir paros degal ų garavimo išlak ų kiekio 
bandymas  
6.7.2.1. Kai degal ų bako apsauginio vožtuvo atidarymo sl ėgis yra 30 kPa 
arba didesnis  
6.7.2.1.1. Bandymas atliekamas šio pried ėlio 6.5.1–6.5.3 ir 6.6.1.9–6.6.1.9.1 
punktuose aprašyta tvarka.  
6.7.2.1.2. Filtras pasendinamas šio pried ėlio 5.1 punkte aprašyta tvarka ir 
užpildomas bei prapu čiamas šio pried ėlio 6.6.1.5 punkte aprašyta 
tvarka.  
6.7.2.1.3. Paskui pasendintas filtras užpildomas JT EEK taisykl ės Nr. 83 7 
priedo 5.1.6 punkte aprašyta tvarka, išskyrus nuostat ą dėl užpildo 
masės. Bendra užpildo mas ė nustatoma pagal šio pried ėlio 6.7.1.1 
punktą. Gamintojo prašymu gali b ūti naudojamas ne butanas, o 
etaloniniai degalai. Filtras atjungiamas.  
6.7.2.1.4. Atliekamos šio pried ėlio 6.6.1.10–6.6.1.13 punktuose nustatytos 
procedūros. 
6.7.2.2. Kai degal ų bako apsauginio vožtuvo atidarymo sl ėgis yra mažesnis 
kaip 30 kPa  
Bandymas atliekamas šio pried ėlio 6.7.2.1.1–6.7.2.1.4 punktuose 
aprašyta tvarka. Ta čiau šio pried ėlio 6.5.9.1 punkte aprašyta aplinkos 
temperatūra šiuo atveju pakei čiama atsižvelgiant į intervalą, šiame 
priedėlyje pateiktoje VI.1 lentel ėje nustatyt ą paros išlak ų kiekio 
bandymui.  
7. Degal ų garavimo išlak ų kiekio bandymo rezultat ų skaičiavimas  
7.1. Atliekant šiame priede aprašytus degal ų garavimo išlak ų kiekio 
bandymus galima apskai čiuoti angliavandenili ų kiekį, išmetam ą per 
degalų garavimo nuostoli ų nuotėkio, paros ir kaitrinio degal ų gara­
vimo bandymus. Per kiekvien ą iš šių bandym ų degalų garavimo 
nuostoliai apskai čiuojami naudojant gaubte išmatuot ą pradinę ir galu­
tinę angliavandenili ų koncentracij ą, temperat ūrą ir slėgį bei gryn ą 
gaubto tūrį. 
Apskaičiuojama pagal ši ą lygtį: 
M HC ¼ k Ü V Ü A 
C HCf Ü P f 
T f Ä C HCi Ü P i 
T i ! 
þ M HC;out Ä M HC;in 
Čia: 
M HC angliavandenili ų masė (gramais);  
M HC,out  iš gaubto išgaruojan čių angliavandenili ų masė (gramais), 
jei atliekant paros išlak ų kiekio bandym ą naudojami 
nustatyto t ūrio gaubtai;  
M HC,in į gaubtą patenkan čių angliavandenili ų masė (gramais), jei 
atliekant paros išlak ų kiekio bandym ą naudojami nusta ­
tyto tūrio gaubtai;  ▼M3
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 336  
C HC gaubte išmatuota angliavandenili ų koncentracija (milijo ­
ninės dalys C  1 ekvivalento);  
V grynasis gaubto t ūris, patikslintas atsižvelgiant į trans­
porto priemon ės tūrį, kai jos langai ir bagažin ė yra atida ­
ryti (m  3 ). Jeigu transporto priemon ės tūris nežinomas, 
atimamas 1,42 m  3 tūris; 
T aplinkos temperat ūra kameroje (K);  
P absoliutusis sl ėgis (kPa);  
H/C vandenilio ir anglies santykis;  
Čia: 
H/C laikoma, kad SHED bandymais ir paros nuostoli ų 
bandymais grindžiamo degal ų garavimo nuostoli ų 
nuotėkio matavimo atveju yra 2,33;  
H/C laikoma, kad kaitrinio degal ų garavimo nuostoli ų 
atveju yra 2,20;  
k yra 1,2 × 10  – 4 × (12 + H/C), išreiškiama (g × K/(m  3 × 
kPa));  
i pradinis rodmuo;  
f galutinis rodmuo;  
7.2. (M  HS + M  D1 + M  D2 + (2 × PF)) rezultatas turi b ūti mažesnis už 6.1 
punkte nustatyt ą ribinę vertę. 
8. Bandym ų ataskaita  
Bandymų ataskaitoje pateikiama bent:  
a) stabilizavimo laikotarpi ų apibūdinimas, nurodant laik ą ir vidutines 
temperatūras; 
b) naudojamo sendinto filtro aprašas ir tiksli sendinimo proced ūros 
ataskaitos nuoroda;  
c) vidutin ė temperat ūra atliekant kaitrinio degal ų garavimo 
bandymą; 
d) atliekant kaitrinio degal ų garavimo bandym ą išmatuota vert ė, 
HSL;  
e) išmatuota pirmoji paros vert ė, DL1 diena;  
f) išmatuota antroji paros vert ė, DL2 diena;  
g) galutinis degal ų garavimo išlak ų kiekio bandymo rezultatas, 
apskaičiuotas pagal šio pried ėlio 7 punkt ą; 
h) dėl sistemos deklaruotas degal ų bako apsauginio vožtuvo atida ­
rymo slėgis (sandari ų bako sistem ų); 
i) užpildymo degal ų garavimo nuostoliais vert ė (kai atliekamas 
atskiras bandymas, aprašytas šio pried ėlio 6.7 punkte).  ▼M3
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 337  
VII PRIEDAS  
TARŠOS KONTROL ĖS ĮTAISŲ PATVARUMO PATIKRA  
(5 TIPO BANDYMAS)  
1. ĮVADAS  
1.1. Šiame priede aprašomi bandymai, kuriuos taikant tikrinamas taršos kont ­
rolės įtaisų patvarumas.  
2. BENDRIEJI REIKALAVIMAI  
2.1. 5 tipo bandymo techniniai reikalavimai ir specifikacijos yra nustatyti JT 
EEK taisykl ės Nr. 83 5.3.6 punkte, o j ų išimtys nustatytos 2.2 ir 2.3 
punktuose.  
2.2. 5.3.6.2 punkte pateikta lentel ė ir JT EEK taisykl ės Nr. 83 5.3.6.4 punkte 
pateiktas tekstas turi b ūti suprantamas taip:  
Variklio kategorija  Priskirtieji nusid ėvėjimo koeficientai  
CO THC  NMHC  NO  x HC + NO  x KD ►M3 PN ◄ 
Kibirkštinio uždegimo  1,5  1,3  1,3  1,6  —  1,0  1,0  
Slėginio uždegimo  Kadangi transporto priemon ėms su slėginio uždegimo varikliais priskirtieji nusi ­
dėvėjimo koeficientai nenustatyti, gamintojai, kad nustatyt ų nusidėvėjimo koefi ­
cientus, taiko visos transporto priemon ės bandym ų arba patvarumo bandym ų ant 
sendinimo stendo tvark ą. 
2.3. JT EEK taisykl ės Nr. 83 5.3.6.5 punkto nuoroda į 5.3.1 ir 8.2 punkt ų 
reikalavimus turi b ūti suprantama kaip nuoroda į šio reglamento I priedo 
XXI priedo ir 4.2 punkto reikalavimus per vis ą transporto priemon ės 
naudojimo laikotarp į. 
2.4. Prieš įvertinant, ar laikomasi JT EEK taisykl ės Nr. 83 5.3.6.5 punkte 
nurodytų reikalavim ų, remiantis išmetam ųjų teršalų kiekio ribomis, nusta ­
tytomis Reglamento (EB) Nr. 715/2007 I priedo 2 lentel ėje, apskai čiuo­
jami ir taikomi nusid ėvėjimo koeficientai, nurodyti XXI priedo 7 papil ­
domo priedo A7/1 lentel ėje ir 8 papildomo priedo A8/5 lentel ėje. 
3. TECHNINIAI REIKALAVIMAI  
3.1. Techniniai reikalavimai ir specifikacijos yra nustatyti JT EEK taisykl ės Nr. 
83 9 priedo 1, 2 ir 3 pried ėlių 1–7 punktuose, o j ų išimtys nustatytos 
3.2–3.10 punktuose.  
3.2. JT EEK taisykl ės Nr. 83 9 priedo 1.5 punkto nuoroda į 2 priedą turi būti 
suprantama kaip nuoroda į šio reglamento I priedo 4 pried ėlį. 
3.3. JT EEK taisykl ės Nr. 83 9 priedo 1.6 punkto nuoroda į 1 lentelėje nuro­
dytas išmetam ųjų teršalų kiekio ribas turi b ūti suprantama kaip nuoroda į 
Reglamento (EB) Nr. 715/2007 I priedo 2 lentel ėje nurodytas išmetam ųjų 
teršalų kiekio ribas.  
3.4. JT EEK taisykl ės Nr. 83 9 priedo 2.3.1.7 punkto nuoroda į I tipo bandym ą 
turi būti suprantama kaip šio reglamento XXI priedo nuoroda į 1 tipo 
bandymą. ▼B
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 338  
3.5. JT EEK taisykl ės Nr. 83 9 priedo 2.3.2.6 punkto nuoroda į I tipo bandym ą 
turi būti suprantama kaip šio reglamento XXI priedo nuoroda į 1 tipo 
bandymą. 
3.6. JT EEK taisykl ės Nr. 83 9 priedo 3.1 punkto nuoroda į I tipo bandym ą 
turi būti suprantama kaip šio reglamento XXI priedo nuoroda į 1 tipo 
bandymą. 
3.7. 3.7. JT EEK taisykl ės Nr. 83 9 priedo 7 punkto pirmosios pastraipos 
nuoroda į 5.3.1.4 punkt ą turi būti suprantama kaip nuoroda į Reglamento 
(EB) Nr. 715/2007 I priedo 2 lentel ę. 
3.8. JT EEK taisykl ės Nr. 83 9 priedo 6.3.1.2 punkto nuoroda į 4a priedo 7 
priedėlyje pateiktus metodus turi b ūti suprantama kaip nuoroda į šio regla ­
mento XXI priedo 4 papildom ą priedą. 
3.9. JT EEK taisykl ės Nr. 83 9 priedo 6.3.1.4 punkto nuoroda į 4a priedą turi 
būti suprantama kaip nuoroda į šio reglamento XXI priedo 4 papildom ą 
priedą. 
▼M3 
3.10. Naudojami mažai CO  2 išmetančiai transporto priemonei (VL) taikomi 
kelio apkrovos koeficientai. Jei VL n ėra arba bendra transporto priemon ės 
(VH) apkrova esant 80 km/h grei čiui yra didesn ė nei bendra VL apkrova 
esant 80 km/h grei čiui + 5 %, naudojami VH taikomi kelio apkrovos 
koeficientai. VL ir VH yra apibr ėžtos XXI priedo 4 papildomo priedo 
4.2.1.1.2 punkte.  ▼B
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 339  
VIII PRIEDAS  
VIDUTINIO TERŠAL Ų KIEKIO, IŠMETAMO ESANT ŽEMAI 
APLINKOS ORO TEMPERAT ŪRAI, PATIKRA  
(6 TIPO BANDYMAS)  
1. ĮVADAS  
1.1. Šiame priede aprašoma 6 tipo bandymui atlikti ir teršal ų kiekiui, išme ­
tamam esant žemai temperat ūrai, patikrinti reikalinga įranga ir taikoma 
metodika.  
2. BENDRIEJI REIKALAVIMAI  
2.1. 6 tipo bandymo techniniai reikalavimai ir specifikacijos yra nustatyti JT 
EEK taisykl ės Nr. 83 5.3.5 punkte, o j ų išimtys nustatytos 2.2 punkte.  
2.2. JT EEK taisykl ės Nr. 83 5.3.5.2 punkte nurodytos ribin ės vertės atitinka 
Reglamento (EB) Nr. 715/2007 1 priedo 4 lentel ėje pateiktas ribines vertes.  
3. TECHNINIAI REIKALAVIMAI  
3.1. Techniniai reikalavimai ir specifikacijos yra nustatyti JT EEK taisykl ės Nr. 
83 8 priedo 2–6 punktuose, o j ų išimtis nustatyta 3.2 punkte.  
3.2. JT EEK taisykl ės Nr. 83 8 priedo 3.4.1 punkto nuoroda į 2 punktą turi būti 
suprantama kaip nuoroda į šio reglamento IX priedo B dal į. 
▼M3 
3.3. Naudojami mažai CO  2 išmetančiai transporto priemonei (VL) taikomi kelio 
apkrovos koeficientai. Jei VL n ėra, taikoma VH nustatyta kelio apkrova. 
VL ir VH yra apibr ėžtos XXI priedo 4 papildomo priedo 4.2.1.1.2 punkte. 
Kaip alternatyv ą gamintojas gali pasirinkti taikyti keli ų apkrovos vertes, 
kurios pagal JT EEK taisykl ės Nr. 83 4a priedo 7 pried ėlio nuostatas 
buvo nustatytos transporto priemonei, įtrauktai į interpoliacijos šeim ą. 
Abiem atvejais dinamometras sureguliuojamas taip, kad b ūtų galima sumo ­
deliuoti transporto priemon ės naudojim ą kelyje, esant – 7 °C temperat ūrai. 
Sureguliavim ą galima atlikti atsižvelgiant į kelio apkrovos j ėgos vertes, 
esant – 7 °C temperat ūrai. Kita galimyb ė – nustatyt ą važiavimo varž ą 
galima sumažinti 10 %, kol transporto priemon ė važiuoja išjungta pavara. 
Techninė tarnyba gali patvirtinti kitus metodus, taikytinus važiavimo varžai 
nustatyti.  ▼B
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 340  
IX PRIEDAS  
ETALONINI Ų DEGAL Ų SPECIFIKACIJOS  
A. ETALONINIAI DEGALAI  
1. Transporto priemoni ų su kibirkštinio uždegimo varikliais bandymams 
skirtų degalų techniniai duomenys  
Tipas: benzinas (E10):  
Parametras  Vienetas  Ribinės vertės ( 1 ) 
Bandymo metodas  
Mažiausioji  Didžiausioji  
Tiriamasis oktaninis skai čius (RON) (  2 ) 95,0  98,0  EN ISO 5164  
Variklinis oktaninis skai čius (MON) (  3 ) 85,0  89,0  EN ISO 5163  
Tankis, esant 15 °C  kg/m  3 743,0  756,0  EN ISO 12185  
Garų slėgis (DVPE)  kPa  56,0  60,0  EN 13016-1  
Vandens kiekis  % v/v  0,05  EN 12937  
Išvaizda, esant –7 °C  Skaidrus ir blizgus  
Distiliavimas:  
— išgarinta esant 70 °C temperat ūrai % v/v  34,0  46,0  EN ISO 3405  
— išgarinta esant 100 °C temperat ūrai % v/v  54,0  62,0  EN ISO 3405  
— išgarinta esant 150 °C temperat ūrai % v/v  86,0  94,0  EN ISO 3405  
— galutin ė virimo temperat ūra °C  170  195  EN ISO 3405  
Liekana  % v/v  —  2,0  EN ISO 3405  
Angliavandenili ų analizė: 
— alkenai  % v/v  6,0  13,0  EN 22854  
— aromatiniai junginiai  % v/v  25,0  32,0  EN 22854  
— benzenas  % v/v  —  1,00  EN 22854 
EN 238  
— prisotintieji angliavandeniliai  % v/v  Nurodyti  EN 22854  
Anglies / vandenilio santykis  Nurodyti  
Anglies / deguonies santykis  Nurodyti  
Indukcijos laikotarpis (  4 ) min.  480  —  EN ISO 7536  
Deguonies kiekis (  5 ) % m/m  3,3  3,7  EN 22854  
Esamų dervų kiekis 
(išvalius tirpikliais)  mg/100 ml  —  4  EN ISO 6246  ▼B
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 341  
Parametras  Vienetas  Ribinės vertės ( 1 ) 
Bandymo metodas  
Mažiausioji  Didžiausioji  
Sieros kiekis (  6 ) mg/kg  —  10  EN ISO 20846 
EN ISO 20884  
Vario korozija (per 3 val., esant 50 °C)  —  1 klas ė EN ISO 2160  
Švino kiekis  mg/l  —  5  EN 237  
Fosforo kiekis (  7 ) mg/l  —  1,3  ASTM D 3231  
Etanolis (  8 ) % v/v  9,0  10,0  EN 22854  
( 1 ) Specifikacijose nurodytos vert ės yra tikrosios vert ės. Nustatant ribines j ų vertes buvo taikytos standarto ISO 4259 „Naftos 
produktai. Bandymo metod ų tikslumo duomen ų nustatymas ir taikymas“ s ąlygos, o mažiausioji vert ė buvo apskai čiuojama 
pagal mažiausi ąjį teigiamą skirtumą 2R; nustatant didžiausi ąją ir mažiausi ąją vertes, mažiausias skirtumas buvo lygus 4R (R – 
atkuriamumas). Nepaisant šio mato, b ūtino techniniais sumetimais, degal ų gamintojas vis d ėlto turi siekti nulin ės vertės, jei 
nustatyta didžiausioji vert ė lygi 2R, ir vidutin ės vertės, jei nurodomos didžiausioji ir mažiausioji ribin ės vertės. Jeigu reik ėtų 
nustatyti, ar degalai atitinka specifikacij ų reikalavimus, tur ėtų būti taikomos standarto ISO 4259 s ąlygos. 
( 2 ) Pagal EN 228:2008 skai čiuojant galutin į rezultatą, atimamas MON ir RON taikomas koregavimo koeficientas 0,2. 
( 3 ) Pagal EN 228:2008 skai čiuojant galutin į rezultatą, MON ir RON taikomas koregavimo koeficientas 0,2. 
( 4 ) Degaluose gali b ūti antioksidacini ų priedų ir metal ų dezaktyvatori ų, kurie paprastai naudojami benzino distiliavimo srautui 
stabilizuoti, bet į degalus neturi b ūti pridėta valymo ir (arba) sklaidymo pried ų ir tirpiklini ų alyvų. 
( 5 ) Etanolis yra vienintelis oksigenatas, kurio galima specialiai d ėti į etaloninius degalus. Naudojamas etanolis turi atitikti standart ą 
EN 15376. 
( 6 ) Nurodomas faktinis sieros kiekis degaluose, naudojamuose 1 tipo bandymui atlikti. 
( 7 ) Į šiuos etaloninius degalus negalima specialiai d ėti jungini ų, kurių sudėtyje yra fosforo, geležies, mangano arba švino. 
( 8 ) Etanolis yra vienintelis oksigenatas, kurio galima specialiai d ėti į etaloninius degalus. Naudojamas etanolis turi atitikti standart ą 
EN 15376.  
( 2 ) Bus priimti lygiaver čiai EN ir (arba) ISO metodai, susij ę su pirmiau 
nurodytomis savyb ėmis, kai tik jie bus parengti.  
Tipas: etanolis (E85)  
Parametras  Vienetas  Ribinės vertės ( 1 ) 
Bandymo metodas (  2 ) 
Mažiausioji  Didžiausioji  
Tiriamasis oktaninis skai čius (RON)  95  —  EN ISO 5164  
Variklinis oktaninis skai čius (MON)  85  —  EN ISO 5163  
Tankis, esant 15 °C  kg/m  3 Nurodyti  ISO 3675  
Garų slėgis kPa  40  60  EN ISO 13016-1 
(DVPE)  
Sieros kiekis (  3 ) ( 4 ) mg/kg  —  10  EN ISO 20846, EN 
ISO 20884  
Atsparumas oksidacijai  min.  360  EN ISO 7536  
Esamų dervų kiekis (išvalius tirpikliais)  mg/100 ml  —  5  EN-ISO 6246  
Išvaizda. Nustatoma esant aplinkos 
temperatūrai arba esant 15 °C tempera ­
tūrai, nelygu, kuri iš j ų aukštesn ė. Švarus ir šviesus, iš paži ūros be 
plaukiojan čių ar nusėdusių 
teršalų Apžiūra 
Etanolis ir aukštesnieji alkoholiai (  5 ) % (V/V)  83  85  EN 1601 
EN 13132 
EN 14517  ▼B
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 342  
Parametras  Vienetas  Ribinės vertės ( 1 ) 
Bandymo metodas (  2 ) 
Mažiausioji  Didžiausioji  
Aukštesnieji alkoholiai (C  3 –C 8 ) % (V/V)  —  2  
Metanolis  % (V/V)  0,5  
Benzinas (  6 ) % (V/V)  Likutis  EN 228  
Fosforas  mg/l  0,3 (  7 ) ASTM D 3231  
Vandens kiekis  % (V/V)  0,3  ASTM E 1064  
Neorganini ų chloridų kiekis  mg/l  1  ISO 6227  
pHe 6,5  9  ASTM D 6423  
Varinės juostelės korozija (3 val. 50 °C 
temperatūroje)  Klasifikavi- 
mas 1 klasė EN ISO 2160  
Rūgštingumas (skai čiuojamas kaip acto 
rūgštis CH  3 COOH)  % (m/m)  —  0,005  ASTM D 1613  
mg/l —  40  
Anglies ir vandenilio santykis  Nurodyti  
Anglies ir deguonies santykis  Nurodyti  
( 1 ) Specifikacijose nurodytos vert ės yra tikrosios vert ės. Nustatant ribines j ų vertes buvo taikytos standarto ISO 4259 „Naftos 
produktai. Bandymo metod ų tikslumo duomen ų nustatymas ir taikymas“ s ąlygos, o mažiausioji vert ė buvo apskai čiuojama 
pagal mažiausi ąjį teigiamą skirtumą 2R; nustatant didžiausi ąją ir mažiausi ąją vertes, mažiausias skirtumas lygus 4R (R – 
atkuriamumas). Nepaisant šio mato, b ūtino techniniais sumetimais, degal ų gamintojas vis d ėlto turi siekti, kad vert ė būtų lygi 
nuliui, jei nustatyta didžiausioji vert ė lygi 2R, ir vidutin ės vertės, jei nurodomos didžiausioji ir mažiausioji ribos. Jeigu reik ėtų 
nustatyti, ar degalai atitinka specifikacij ų reikalavimus, tur ėtų būti taikomos standarto ISO 4259 s ąlygos. 
( 2 ) Kilus gin čams, taikoma EN ISO 4259 aprašyta gin čų sprendimo ir rezultat ų aiškinimo remiantis bandymo metodo rezultat ų 
glaudumu tvarka. 
( 3 ) Kilus nacionalinio masto gin čams dėl sieros kiekio, atsižvelgiant į nuorodą standarto EN 228 nacionaliniame priede, remiamasi 
standartu EN ISO 20846 arba EN ISO 20884. 
( 4 ) Nurodomas faktinis sieros kiekis degaluose, naudojamuose 1 tipo bandymui atlikti. 
( 5 ) Standarto EN 15376 specifikacij ą atitinkantis etanolis yra vienintelis oksigenatas, kurio galima specialiai d ėti į šiuos etaloninius 
degalus. 
( 6 ) Bešvinio benzino kiekis gali b ūti nustatomas iš 100 at ėmus procentais išreikšt ą bendrą vandens ir alkoholi ų kiekį. 
( 7 ) Į šiuos etaloninius degalus negalima specialiai d ėti jungini ų, kurių sudėtyje yra fosforo, geležies, mangano arba švino.  
Tipas: SkND  
Parametras  Vienetas  A degalai  B degalai  Bandymo metodas  
Sudėtis: ISO 7941  
C 3 sudėtis % t ūrio 30 ± 2  85 ± 2  
C 4 sudėtis % t ūrio Likutis  Likutis  
< C  3 , > C  4 % tūrio Ne daugiau 
kaip 2  Ne daugiau 
kaip 2  
Alkenai  % t ūrio Ne daugiau 
kaip 12  Ne daugiau 
kaip 15  
Garavimo liekanos  mg/kg  Ne daugiau 
kaip 50  Ne daugiau 
kaip 50  prEN 15470  
Vanduo, esant 0 °C  N ėra N ėra prEN 15469  
Bendras sieros kiekis  mg/kg  Ne daugiau 
kaip 10  Ne daugiau 
kaip 10  EN 6667  ▼B
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 343  
Parametras  Vienetas  A degalai  B degalai  Bandymo metodas  
Vandenilio sulfidas  N ėra N ėra ISO 8819  
Varinės juostelės korozija  Klasifikavimas  1 klas ė 1 klas ė ISO 6251 (  1 ) 
Kvapas  Specifinis  Specifinis  
Variklio oktaninis skai čius Ne mažesnis 
kaip 89  Ne mažesnis 
kaip 89  EN 589 B priedas  
( 1 ) Jeigu ėminyje yra korozijos inhibitori ų ar kitų cheminių medžiag ų, mažinan čių ėminio korozin į poveikį varinei juostelei, šiuo 
metodu gali nepavykti tiksliai nustatyti, ar yra korozij ą sukelian čių medžiag ų. Todėl draudžiama prid ėti tokių junginių vien 
siekiant paveikti bandymo rezultatus.  
Tipas: GD / biometanas  
Charakteristikos  Vienetai  Pagrindas  Ribinės vertės 
Bandymo metodas  
Mažiausioji  Didžiausioji  
Etaloniniai G20 degalai  
Sudėtis: 
Metanas  % mol.  100  99  100  ISO 6974  
Likutis (  1 ) % mol.  —  —  1  ISO 6974  
N 2 % mol.  ISO 6974  
Sieros kiekis  mg/m  3 ( 2 ) —  —  10  ISO 6326-5  
Vobės skaičius (grynasis)  MJ/m  3 ( 3 ) 48,2  47,2  49,2  
Etaloniniai G25 degalai  
Sudėtis: 
Metanas  % mol.  86  84  88  ISO 6974  
Likutis (  4 ) % mol.  —  —  1  ISO 6974  
N 2 % mol.  14  12  16  ISO 6974  
Sieros kiekis  mg/m  3 ( 5 ) —  —  10  ISO 6326-5  
Vobės skaičius (grynasis)  MJ/m  3 ( 6 ) 39,4  38,2  40,6  
( 1 ) Inertinės dujos (ne N  2 ) + C  2 + C  2+ . 
( 2 ) Vertė nustatoma esant 293,2 K (20 °C) temperat ūrai ir 101,3 kPa sl ėgiui. 
( 3 ) Vertė nustatoma esant 273,2 K (0 °C) temperat ūrai ir 101,3 kPa sl ėgiui. 
( 4 ) Inertinės dujos (ne N  2 ) + C  2 + C  2+ . 
( 5 ) Vertė nustatoma esant 293,2 K (20 °C) temperat ūrai ir 101,3 kPa sl ėgiui. 
( 6 ) Vertė nustatoma esant 273,2 K (0 °C) temperat ūrai ir 101,3 kPa sl ėgiui. 
Tipas: vidaus degimo varikliams skirtas vandenilis  
Charakteristikos  Vienetai  Ribinės vertės 
Bandymo metodas  
Mažiausioji  Didžiausioji  
Vandenilio grynumas  % mol.  98  100  ISO 14687-1  
Visas angliavandenili ų kiekis  μmol/mol  0  100  ISO 14687-1  ▼B
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 344  
Charakteristikos  Vienetai  Ribinės vertės 
Bandymo metodas  
Mažiausioji  Didžiausioji  
Vanduo (  1 ) μmol/mol  0  (  2 ) ISO 14687-1  
Deguonis  μmol/mol  0  (  3 ) ISO 14687-1  
Argonas  μmol/mol  0  (  4 ) ISO 14687-1  
Azotas  μmol/mol  0  (  5 ) ISO 14687-1  
CO μmol/mol  0  1  ISO 14687-1  
Siera  μmol/mol  0  2  ISO 14687-1  
Kietosios dalel ės ( 6 ) ISO 14687-1  
( 1 ) Neturi b ūti kondensuotas. 
( 2 ) Bendras vandens, deguonies, azoto ir argono kiekis: 1,900 μmol/mol. 
( 3 ) Bendras vandens, deguonies, azoto ir argono kiekis: 1,900 μmol/mol. 
( 4 ) Bendras vandens, deguonies, azoto ir argono kiekis: 1,900 μmol/mol. 
( 5 ) Bendras vandens, deguonies, azoto ir argono kiekis: 1,900 μmol/mol. 
( 6 ) Vandenilio sud ėtyje neturi b ūti tiek dulki ų, smėlio, purvo, derv ų, alyvų ar kitų medžiag ų, kad dėl to būtų pažeista šiais degalais 
varomos transporto priemon ės (variklio) degal ų tiekimo sistemos įranga.  
2. Transporto priemoni ų su slėginio uždegimo varikliais bandymams skirt ų 
degalų techniniai duomenys  
Tipas: dyzelinas (B7)  
Parametras  Vienetas  Ribinės vertės ( 1 ) 
Bandymo metodas  
Mažiausiasis  Didžiausiasis  
Cetaninis indeksas  46,0  EN ISO 4264  
Cetaninis skai čius (  2 ) 52,0  56,0  EN ISO 5165  
Tankis, esant 15 °C  kg/m  3 833,0  837,0  EN ISO 12185  
Distiliavimas:  
— 50 % temperat ūra °C  245,0  —  EN ISO 3405  
— 95 % temperat ūra °C  345,0  360,0  EN ISO 3405  
— galutin ė virimo temperat ūra °C  —  370,0  EN ISO 3405  
Pliūpsnio temperat ūra °C  55  —  EN ISO 2719  
Drumstimosi temperat ūra °C  —  – 10  EN 23015  
Klampa esant 40 °C  mm  2 /s 2,30  3,30  EN ISO 3104  
Policikliniai aromatiniai angliavandeniliai  % m/m  2,0  4,0  EN 12916  
Sieros kiekis  mg/kg  —  10,0  EN ISO 20846 
EN ISO 20884  
Vario korozija (per 3 val., esant 50 °C)  —  1 klas ė EN ISO 2160  
Anglies likutis pagal Konradson ą (10 % 
distiliacijos liku čio) % m/m  —  0,20  EN ISO 10370  
Pelenų kiekis  % m/m  —  0,010  EN ISO 6245  ▼B
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 345  
Parametras  Vienetas  Ribinės vertės ( 1 ) 
Bandymo metodas  
Mažiausiasis  Didžiausiasis  
Bendras teršal ų kiekis  mg/kg  —  24  EN 12662  
Vandens kiekis  mg/kg  —  200  EN ISO 12937  
Rūgščių skaičius mg KOH/g  —  0,10  EN ISO 6618  
Tepumas (aukšto dažnio slankiojamojo 
judesio įranga (HFRR) nustatomas dilimo 
žymės skersmuo 60 °C temperat ūroje)  μm —  400  EN ISO 12156  
Atsparumas oksidacijai esant 110 °C (  3 ) h  20,0  EN 15751  
Riebiųjų rūgščių metilo esteris 
(FAME) (  4 ) % v/v  6,0  7,0  EN 14078  
( 1 ) Specifikacijose nurodytos vert ės yra tikrosios vert ės. Nustatant ribines j ų vertes buvo taikytos standarto ISO 4259 „Naftos 
produktai. Bandymo metod ų tikslumo duomen ų nustatymas ir taikymas“ s ąlygos, o mažiausioji vert ė buvo apskai čiuojama 
pagal mažiausi ąjį teigiamą skirtumą 2R; nustatant didžiausi ąją ir mažiausi ąją vertes, mažiausias skirtumas buvo lygus 4R (R – 
atkuriamumas). Nepaisant šio mato, b ūtino techniniais sumetimais, degal ų gamintojas vis d ėlto turi siekti, kad vert ė būtų lygi 
nuliui, jei nustatyta didžiausioji vert ė lygi 2R, ir vidutin ės vertės, jei nurodomos didžiausioji ir mažiausioji ribos. Jeigu reik ėtų 
nustatyti, ar degalai atitinka specifikacij ų reikalavimus, tur ėtų būti taikomos standarto ISO 4259 s ąlygos. 
( 2 ) Cetaninio skai čiaus intervalas neatitinka mažiausio 4R intervalo reikalavim ų. Tačiau, jei tarp degal ų tiekėjo ir vartotojo kyla 
nesutarim ų, tokie gin čai gali būti sprendžiami vadovaujantis standarto ISO 4259 s ąlygomis, jeigu reikiamam tikslumui užtikrinti 
taikomi ne pavieniai nustatymai, o pakankamas kartotini ų matavim ų skaičius. 
( 3 ) Nors atsparumas oksidacijai yra kontroliuojamas, tik ėtina, kad laikymo trukm ė bus ribota. D ėl laikymo s ąlygų ir trukmės reikėtų 
pasitarti su tiek ėju. 
( 4 ) FAME kiekis turi atitikti EN 14214 specifikacij ą. 
▼M3 
3. Vandeniliu varom ų transporto priemoni ų bandymams skirt ų degalų 
techniniai duomenys  
Tipas: kuro elementu varomoms transporto priemon ėms skirtas vandenilis  
Charakteristikos  Vienetai  Ribos  
Bandymo metodas  
mažiausioji  didžiausioji  
Vandenilio degal ų indeksas (  а ) % mol.  99,97  
Bendras nevandenilini ų dujų kiekis  μmol/mol  300  
Didžiausioji atskir ų teršalų koncentracija  
Vanduo (H  2 O) μmol/mol  5  (  e ) 
Bendras angliavandenili ų (metano 
pagrindo) kiekis (  b ) μmol/mol  2  (  e ) 
Deguonis (O  2 ) μmol/mol  5  (  e ) 
Helis (He)  μmol/mol  300  (  e ) 
Bendras azoto (N  2 ) ir argono (Ar) 
kiekis (  b ) μmol/mol  100  (  e ) 
Anglies dioksidas (CO  2 ) μmol/mol  2  (  e ) 
Anglies monoksidas (CO)  μmol/mol  0,2  (  e ) 
Bendras sieros sieros jungini ų (H  2 S 
pagrindo) kiekis (  c ) μmol/mol  0,004  (  e ) 
Formaldehidas (HCHO)  μmol/mol  0,01  (  e ) 
Skruzdžių rūgštis (HCOOH)  μmol/mol  0,2  (  e ) ▼B
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 346  
Charakteristikos  Vienetai  Ribos  
Bandymo metodas  
mažiausioji  didžiausioji  
Amoniakas (NH  3 ) μmol/mol  0,1  (  e ) 
Bendras halogenint ų junginių 
(halogenint ų jonų pagrindo) kiekis (  d ) μmol/mol  0,05  (  e ) 
Pridėtinių sudedam ųjų dalių, pvz., bendro angliavandenili ų kiekio ir bendro sieros jungini ų kiekio, suma turi b ūti ne didesn ė už 
priimtiną ribinę vertę. 
( а ) Vandenilio degal ų indeksas nustatomas iš 100 molio procent ų atimant lentel ėje nurodyt ą bendrą nevandenilini ų dujų kiekį, 
išreikštą molio procentais. 
( b ) Į bendrą angliavandenili ų kiekį įtraukiamos oksiduotos organin ės rūšys. Bendras angliavandenili ų kiekis matuojamas anglies 
pagrindu ( μmolC/mol). Bendras angliavandenili ų kiekis gali viršyti 2 μmol/mol tik d ėl metano buvimo, tokiu atveju bendras 
metano, azoto ir argono kiekis neturi viršyti 100 μmol/mol. 
( c ) Į bendrą sieros jungini ų kiekį įtraukiama bent H2S, COS, CS2 ir merkaptanai, paprastai randami gamtin ėse dujose. 
( d ) Į bendrą halogenint ų junginių kiekį įtraukiamas, pvz., vandenilio bromidas (HBr), vandenilio chloridas (HCl), chloras (Cl2) ir 
organiniai halogenidai (R-X). 
( e ) Bandymo metodas patvirtinamas dokumentais.  
▼B 
B. ETALONINIAI DEGALAI, SKIRTI TERŠAL Ų KIEKIO, IŠMETAMO 
ESANT ŽEMAI APLINKOS TEMPERAT ŪRAI, BANDYMAMS. 6 TIPO 
BANDYMAS  
Tipas: benzinas (E10):  
Parametras  Vienetas  Ribinės vertės ( 1 ) 
Bandymo metodas  
Mažiausioji  Didžiausioji  
Tiriamasis oktaninis skai čius (RON) (  2 ) 95,0  98,0  EN ISO 5164  
Variklinis oktaninis skai čius (MON) (  3 ) 85,0  89,0  EN ISO 5163  
Tankis, esant 15 °C  kg/m  3 743,0  756,0  EN ISO 12185  
Garų slėgis (DVPE)  kPa  56,0  95,0  EN 13016-1  
Vandens kiekis  maks. 0,05 % v/v 
Išvaizda, esant –7 °C: skaidrus 
ir blizgus  EN 12937  
Distiliavimas:  
— išgarinta esant 70 °C temperat ūrai % v/v  34,0  46,0  EN ISO 3405  
— išgarinta esant 100 °C temperat ūrai % v/v  54,0  62,0  EN ISO 3405  
— išgarinta esant 150 °C temperat ūrai % v/v  86,0  94,0  EN ISO 3405  
— galutin ė virimo temperat ūra °C  170  195  EN ISO 3405  
Liekana  % v/v  —  2,0  EN ISO 3405  
Angliavandenili ų analizė: 
— alkenai  % v/v  6,0  13,0  EN 22854  
— aromatiniai junginiai  % v/v  25,0  32,0  EN 22854  
— benzenas  % v/v  —  1,00  EN 22854 
EN 238  
— prisotintieji angliavandeniliai  % v/v  Nurodyti  EN 22854  
Anglies / vandenilio santykis  Nurodyti  
Anglies / deguonies santykis  Nurodyti  
Indukcijos laikotarpis (  4 ) min.  480  —  EN ISO 7536  
Deguonies kiekis (  5 ) % m/m  3,3  3,7  EN 22854  ▼M3
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 347  
Parametras  Vienetas  Ribinės vertės ( 1 ) 
Bandymo metodas  
Mažiausioji  Didžiausioji  
Esamų dervų kiekis 
(išvalius tirpikliais)  mg/100 ml  —  4  EN ISO 6246  
Sieros kiekis (  6 ) mg/kg  —  10  EN ISO 20846 
EN ISO 20884  
Vario korozija (per 3 val., esant 50 °C)  —  1 klas ė EN ISO 2160  
Švino kiekis  mg/l  —  5  EN 237  
Fosforo kiekis (  7 ) mg/l  —  1,3  ASTM D 3231  
Etanolis (  8 ) % v/v  9,0  10,0  EN 22854  
( 1 ) Specifikacijose nurodytos vert ės yra tikrosios vert ės. Nustatant ribines j ų vertes buvo taikytos standarto ISO 4259 „Naftos 
produktai. Bandymo metod ų tikslumo duomen ų nustatymas ir taikymas“ s ąlygos, o mažiausioji vert ė buvo apskai čiuojama 
pagal mažiausi ąjį teigiamą skirtumą 2R; nustatant didžiausi ąją ir mažiausi ąją vertes, mažiausias skirtumas lygus 4R (R – 
atkuriamumas). Nepaisant šio mato, b ūtino techniniais sumetimais, degal ų gamintojas vis d ėlto turi siekti, kad vert ė būtų lygi 
nuliui, jei nustatyta didžiausioji vert ė lygi 2R, ir vidutin ės vertės, jei nurodomos didžiausioji ir mažiausioji ribos. Jeigu reik ėtų 
nustatyti, ar degalai atitinka specifikacij ų reikalavimus, tur ėtų būti taikomos standarto ISO 4259 s ąlygos. 
( 2 ) Pagal EN 228:2008 skai čiuojant galutin į rezultatą, atimamas MON ir RON taikomas koregavimo koeficientas 0,2. 
( 3 ) Pagal EN 228:2008 skai čiuojant galutin į rezultatą, atimamas MON ir RON taikomas koregavimo koeficientas 0,2. 
( 4 ) Degaluose gali b ūti antioksidacini ų priedų ir metal ų dezaktyvatori ų, kurie paprastai naudojami benzino distiliavimo srautui 
stabilizuoti, bet į degalus neturi b ūti pridėta valymo ir (arba) sklaidymo pried ų ir tirpiklini ų alyvų. 
( 5 ) Etanolis yra vienintelis oksigenatas, kurio galima specialiai d ėti į etaloninius degalus. Naudojamas etanolis turi atitikti standart ą 
EN 15376. 
( 6 ) Nurodomas faktinis sieros kiekis degaluose, naudojamuose 6 tipo bandymui atlikti. 
( 7 ) Į šiuos etaloninius degalus negalima specialiai d ėti jungini ų, kurių sudėtyje yra fosforo, geležies, mangano arba švino. 
( 8 ) Etanolis yra vienintelis oksigenatas, kurio galima specialiai d ėti į etaloninius degalus. Naudojamas etanolis turi atitikti standart ą 
EN 15376.  
( 2 ) Bus priimti lygiaver čiai EN ir (arba) ISO metodai, susij ę su pirmiau 
nurodytomis savyb ėmis, kai tik jie bus parengti.  
Tipas: Etanolis (E75)  
Parametras  Vienetas  Ribinės vertės ( 1 ) 
Bandymo metodas (  2 ) 
Mažiausioji  Didžiausioji  
Tiriamasis oktaninis skai čius (RON)  95  —  EN ISO 5164  
Variklinis oktaninis skai čius (MON)  85  —  EN ISO 5163  
Tankis, esant 15 °C  kg/m  3 Nurodyti  EN ISO 12185  
Garų slėgis kPa  50  60  EN ISO 13016-1 
(DVPE)  
Sieros kiekis (  3 ) ( 4 ) mg/kg  —  10  EN ISO 20846 
EN ISO 20884  
Atsparumas oksidacijai  min.  360  —  EN ISO 7536  
Esamų dervų kiekis (išvalius tirpikliais)  mg/100 ml  —  4  EN ISO 6246  ▼B
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 348  
Parametras  Vienetas  Ribinės vertės ( 1 ) 
Bandymo metodas (  2 ) 
Mažiausioji  Didžiausioji  
Nustatoma esant aplinkos temperat ūrai 
arba esant 15 °C temperat ūrai (nelygu, 
kuris iš dydži ų yra didesnis)  Švarus ir šviesus, iš paži ūros be 
plaukiojan čių ar nusėdusių 
teršalų Apžiūra 
Etanolis ir aukštesnieji alkoholiai (  5 ) % (V/V)  70  80  EN 1601 
EN 13132 
EN 14517  
Aukštesnieji alkoholiai (C  3 – C  8 ) % (V/V)  —  2  
Metanolis  —  0,5  
Benzinas (  6 ) % (V/V)  Likutis  EN 228  
Fosforas  mg/l  0,30 (  7 ) EN 15487 
ASTM D 3231  
Vandens kiekis  % (V/V)  —  0,3  ASTM E 1064 
EN 15489  
Neorganini ų chloridų kiekis  mg/l  —  1  ISO 6227, EN 
15492  
pHe 6,50  9  ASTM D 6423 
EN 15490  
Varinės juostelės korozija (3 val. 50 °C 
temperatūroje)  Klasifikavi- 
mas 1 klasė EN ISO 2160  
Rūgštingumas (skai čiuojamas kaip acto 
rūgštis CH  3 COOH)  % (m/m)  0,005  ASTM D1617 
EN 15491  
mg/l 40  
Anglies ir vandenilio santykis  Nurodyti  
Anglies ir deguonies santykis  Nurodyti  
( 1 ) Specifikacijose nurodytos vert ės yra tikrosios vert ės. Nustatant ribines j ų vertes buvo taikytos standarto ISO 4259 „Naftos 
produktai. Bandymo metod ų tikslumo duomen ų nustatymas ir taikymas“ s ąlygos. Nustatant mažiausi ąją vertę buvo skai čiuojama 
pagal mažiausi ą teigiamą skirtumą 2R. Nustatant didžiausi ąją ir mažiausi ąją vertes, mažiausias skirtumas yra 4R (R – atkuria ­ 
mumas). Nepaisant šios proced ūros, būtinos techniniais sumetimais, degal ų gamintojas vis d ėlto turi siekti, kad vert ė būtų lygi 
nuliui, jei nustatyta didžiausioji vert ė lygi 2R, ir vidutinei vertei, jei nurodomos didžiausioji ir mažiausioji ribos. Jei reikia 
nustatyti, ar degalai atitinka specifikacij ų reikalavimus, taikomos standarto ISO 4259 s ąlygos. 
( 2 ) Kilus gin čams, taikoma EN ISO 4259 aprašyta gin čų sprendimo ir rezultat ų aiškinimo remiantis bandymo metodo rezultat ų 
glaudumu tvarka. 
( 3 ) Kilus nacionalinio masto gin čams dėl sieros kiekio, atsižvelgiant į nuorodą standarto EN 228 nacionaliniame priede, remiamasi 
standartu EN ISO 20846 arba EN ISO 20884. 
( 4 ) Nurodomas faktinis sieros kiekis degaluose, naudojamuose 6 tipo bandymui atlikti. 
( 5 ) Standarto EN 15376 specifikacij ą atitinkantis etanolis yra vienintelis oksigenatas, kurio galima specialiai d ėti į šiuos etaloninius 
degalus. 
( 6 ) Bešvinio benzino kiekis gali b ūti nustatomas kaip skai čius, gautas iš 100 at ėmus vandens ir alkoholi ų kiekį. 
( 7 ) Į šiuos etaloninius degalus negalima specialiai d ėti jungini ų, kurių sudėtyje yra fosforo, geležies, mangano arba švino.  ▼B
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 349  
X PRIEDAS  
Rezervuota  ▼B
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 350  
XI PRIEDAS  
MOTORINI Ų TRANSPORTO PRIEMONI Ų VIDINĖS DIAGNOSTIKOS 
(OBD) SISTEMOS  
1. ĮVADAS  
1.1. Šiame priede nustatytos motorini ų transporto priemoni ų išmetamam 
teršalų kiekiui kontroliuoti skirt ų vidinės diagnostikos (toliau – OBD) 
sistemų veikimo savyb ės. 
2. APIBR ĖŽTYS, REIKALAVIMAI IR BANDYMAI  
2.1. Išskyrus šiame priede nustatytas išimtis, šiame priede taikomos JT EEK 
taisyklės Nr. 83 11 priedo 2 ir 3 skirsniuose pateiktos OBD sistem ų 
apibrėžtys, reikalavimai ir bandymai.  
2.1.1. JT EEK taisykl ės Nr. 83 11 priedo 2 punkto įžanginė dalis turi b ūti 
suprantama taip:  
„Tik taikant š į priedą:“ 
2.1.2. JT EEK taisykl ės Nr. 83 11 priedo 2.10 punktas turi b ūti suprantamas 
taip: 
„Važiavimo ciklas  yra sudarytas iš variklio paleidimo, važiavimo režimo, 
kai nustatoma triktis, jeigu tokia b ūtų, ir variklio išjungimo“.  
2.1.3. Be JT EEK taisykl ės Nr. 83 11 priedo 3.2.2 punkte nustatyt ų reikala­
vimų, nusidėvėjimas ar triktys gali b ūti nustatomos ir ne važiavimo ciklo 
metu (pvz., po variklio išjungimo).  
2.1.4. JT EEK taisykl ės Nr. 83 11 priedo 3.3.3.1 punktas turi b ūti suprantamas 
taip: 
„3.3.3.1. katalizinio konverterio veiksmingumo sumaž ėjimą, atsižvelgiant 
tik į išmetam ą NMHC ir NO  x kiekį. Gamintojai gali steb ėti 
priekinį katalizatori ų atskirai arba kartu su toliau esan čiu 
(-iais) katalizatoriumi (-iais). Laikoma, kad kiekvienas stebimas 
katalizatorius arba katalizatori ų derinys yra suged ęs, jei išmeta ­
mųjų teršalų kiekis viršija šio priedo 3.3.2 punkte nustatytas 
NMHC arba NO  x ribines vertes.“  
2.1.5. JT EEK taisykl ės Nr. 83 11 priedo 3.3.3.1 punkto nuoroda į ribines 
vertes turi b ūti suprantama kaip šio priedo 2.3 punkto nuoroda į ribines 
vertes.  
2.1.6. Rezervuota.  
2.1.7. JT EEK taisykl ės Nr. 83 11 priedo 3.3.4.9 ir 3.3.4.10 punktai netaikomi.  
2.1.8. JT EEK taisykl ės Nr. 83 11 priedo 3.3.5–3.3.5.2 punktai turi b ūti supran­
tami taip:  
„3.3.5. Gamintojai tipo patvirtinimo institucijai gali įrodyti, kad tam 
tikrų sudedam ųjų dalių arba sistem ų nebūtina stebėti, jeigu 
joms visiškai sugedus arba jas pašalinus išmetam ųjų teršalų 
kiekis neviršyt ų šio priedo 3.3.2 punkte nurodyt ų OBD 
sistemos ribini ų verčių. 
3.3.5.1. Ta čiau turėtų būti stebima, ar visiškai nesutriko ir nebuvo paša ­
linti šie prietaisai (jeigu juos pašalinus b ūtų viršytos taikomos 
išmetamųjų teršalų ribinės vertės, nustatytos šios taisykl ės 
5.3.1.4 punkte):  ▼M3
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 351  
a) kietųjų dalelių gaudykl ė, įrengta slėginio uždegimo varik ­
liuose kaip atskiras įtaisas arba integruota į sujungtą išme­
tamųjų teršalų kontrolės prietaisą; 
b) NO  x papildomo apdorojimo sistema, įrengta slėginio užde ­
gimo varikliuose kaip atskiras įtaisas arba integruota į 
sujungtą išmetam ųjų teršalų kontrolės prietaisą; 
c) dyzelino oksidacijos katalizatorius, įrengtas sl ėginio užde ­
gimo varikliuose kaip atskiras įtaisas arba integruotas į 
sujungtą išmetam ųjų teršalų kontrolės prietaisą. 
3.3.5.2. Taip pat stebima, ar šio priedo 3.3.5.1 punkte min ėti prietaisai 
nesugedo taip, kad b ūtų viršytos taikomos OBD sistemos 
ribinės vertės“. 
2.1.9. JT EEK taisykl ės Nr. 83 11 priedo 3.8.1 punktas turi b ūti suprantamas 
taip: 
„gedimo kod ą, nuvažiuot ą atstumą ir gedimo metu užregistruot ą variklio 
veikimo informacij ą BDS gali ištrinti, jeigu tas pats kodas v ėl neužre­
gistruojamas bent per 40 variklio įšildymo cikl ų arba per 40 važiavimo 
ciklų, kai transporto priemon ė veikia atitikdama 11 priedo 1 pried ėlio 
7.5.1 punkto a–c papunk čių kriterijus.“  
2.1.10. JT EEK taisykl ės Nr. 83 11 priedo 3.9.3.1 punkto nuoroda į standartą 
ISO DIS 15031 5 turi b ūti suprantama taip:  
„[…] šios taisykl ės 11 priedo 1 pried ėlio 6.5.3.2 punkto a papunktyje 
nurodytame standarte.“  
2.1.11. Be JT EEK taisykl ės Nr. 83 11 priedo 3 punkto reikalavim ų, taikomos 
šios nuostatos:  
„Papildomos nuostatos d ėl transporto priemoni ų, kuriose naudojama 
variklio išsijungimo technologija  
Važiavimo ciklas  
Savarankiškas pakartotinis variklio užvedimas, gavus variklio valdymo 
sistemos nurodym ą po variklio užgesimo, gali b ūti laikomas nauju važia ­
vimo ciklu arba esamo važiavimo ciklo t ęsiniu.“  
2.2. JT EEK taisykl ės Nr. 83 11 priedo 3.1 ir 3.3.1 punktuose nurodytas V 
tipo patvarumo bandymo atstumas ir V tipo patvarumo bandymas atitin ­
kamai turi b ūti suprantami kaip nuoroda į šio reglamento VII priedo 
reikalavimus.  
2.3. JT EEK taisykl ės Nr. 83 11 priedo 3.3.2 punkte nurodytos OBD sistemos 
ribinės vertės turi būti suprantamos kaip nuoroda į šiuose 2.3.1 ir 2.3.2 
punktuose pateiktus reikalavimus:  
2.3.1. OBD sistemos ribin ės vertės, taikomos transporto priemon ėms, kurių 
tipas patvirtintas atsižvelgiant į Reglamento (EB) Nr. 715/2007 I priedo 
2 lentelėje nustatytas „Euro 6“ išmetam ųjų teršalų kiekio ribines vertes 
po trejų metų nuo to Reglamento 10 straipsnio 4 ir 5 dalyse nurodyt ų 
datų, pateikiamos šioje lentel ėje: ▼M3
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 352  
Galutinės „Euro 6“ OBD sistemos ribin ės vertės 
Etaloninė masė 
(EM) (kg)  Anglies monoksido 
masė Angliavandenili ų 
be metano mas ė Azoto oksid ų 
masė Kietųjų dalelių 
masė ( 1 ) Kietųjų dalelių 
skaičius (  2 ) 
Kategor­
ija Klasė (CO) 
(mg/km)  (NMHC) 
(mg/km)  (NO  x ) 
(mg/km)  (KD) 
(mg/km)  (KDK) 
[vnt./km]  
PI CI  PI  CI  PI  CI  CI  PI  CI  PI  
M —  Visos  1 900  1 750  170  290  90  140  12  12  
N 1 I EM ≤ 1 305  1 900  1 750  170  290  90  140  12  12  
II 1 305 < EM 
≤ 1 760  3 400  2 200  225  320  110  180  12  12  
III 1 760 < EM  4 300  2 500  270  350  120  220  12  12  
N 2 — Visos  4 300  2 500  270  350  120  220  12  12  
Paaiškinimas:  PI – kibirkštinis uždegimas, CI – sl ėginis uždegimas. 
( 1 ) Kibirkštinio uždegimo sistemos išmetam ų kietųjų dalelių masės standartai taikomi tik transporto priemon ėms su tiesioginio įpurškimo 
varikliais. 
( 2 ) Kietųjų dalelių kiekio ribin ės vertės gali būti nustatytos v ėliau. 
2.3.2. Gamintojo nuoži ūra, kol nepraeis treji metai nuo Reglamento (EB) 
Nr. 715/2007 10 straipsnio 4 ir 5 dalyse nurodyt ų datų, taikomų atitin­
kamai naujiems patvirtintiems tipams ir naujoms transporto priemon ėms, 
transporto priemon ėms, kurių tipas yra patvirtintas atsižvelgiant į Regla­
mento (EB) Nr. 715/2007 I priedo 2 lentel ėje nustatytas Euro 6 išmeta ­
mųjų teršalų kiekio ribines vertes, taikomos šios OBD sistemos ribin ės 
vertės: 
Laikinosios „Euro 6“ OBD sistemos ribin ės vertės 
Etaloninė masė 
(EM) (kg)  Anglies monoksido 
masė Angliavandenili ų 
be metano mas ė Azoto oksid ų 
masė Kietųjų dalelių 
masė ( 1 ) 
Kategor­
ija Klasė (CO) 
(mg/km)  (NMHC) 
(mg/km)  (NOx) 
(mg/km)  (KD) 
(mg/km)  
PI CI  PI  CI  PI  CI  CI  PI  
M —  Visos  1 900  1 750  170  290  150  180  25  25  
N 1 I EM ≤ 1 305  1 900  1 750  170  290  150  180  25  25  
II 1 305 < EM ≤ 
1 760  3 400  2 200  225  320  190  220  25  25  
III 1 760 < EM  4 300  2 500  270  350  210  280  30  30  
N 2 — Visos  4 300  2 500  270  350  210  280  30  30  
Paaiškinimas : PI – kibirkštinis uždegimas, CI – sl ėginis uždegimas. 
( 1 ) Kibirkštinio uždegimo sistemos daleli ų masės ribinės vertės taikomos tik transporto priemon ėms su tiesioginio 
įpurškimo varikliais.  
2.4. 
2.5. Rezervuota.  ▼M3
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 353  
2.6. JT EEK taisykl ės Nr. 83 11 priedo 3.3.3.2 punkte nurodytas į I tipo 
bandymo ciklas turi b ūti suprantamas kaip 1 tipo ciklas, taikytas bent 
dviejų iš eilės ciklų metu, nusta čius uždegimo pertr ūkių gedimus pagal 
JT EEK taisykl ės Nr. 83 11 priedo 1 pried ėlio 6.3.1.2 punkt ą. 
2.7. JT EEK taisykl ės Nr. 83 11 priedo 3.3.3.7 punkte nuoroda į kietųjų 
dalelių ribines vertes, nustatytas šio priedo 3.3.2 punkte, turi b ūti supran­
tama kaip nuoroda į šio priedo 2.3 punkte nustatytas kiet ųjų dalelių 
ribines vertes.  
2.8. JT EEK taisykl ės Nr. 83 11 priedo 3.3.3.4 punktas turi b ūti suprantamas 
taip: 
„3.3.3.4. Kitas išmetam ų teršalų kiekio kontrol ės sistemos sudedam ąsias 
dalis ar sistemas arba su išmetam ųjų teršalų kiekiu susijusias 
jėgos pavaros sudedam ąsias dalis ar sistemas, kurios yra 
sujungtos su kompiuteriu, veikia su pasirinktais degalais ir 
kurioms sugedus variklio išmetal ų kiekis gal ėtų viršyti šio 
priedo 3.3.2 punkte nustatytas OBD sistemos ribines vertes.“  
2.9. JT EEK taisykl ės Nr. 83 11 priedo 3.3.4.4 punktas turi b ūti suprantamas 
taip: 
„3.3.4.4. Kitas išmetam ų teršalų kiekio kontrol ės sistemos sudedam ąsias 
dalis ar sistemas arba su išmetam ųjų teršalų kiekiu susijusias 
jėgos pavaros sudedam ąsias dalis ar sistemas, kurios yra 
sujungtos su kompiuteriu ir kurioms sugedus išmetam ųjų 
teršalų kiekis gal ėtų viršyti šio priedo 3.3.2 punkte nustatytas 
OBD sistemos ribines vertes. Toki ų sistemų arba sudedam ųjų 
dalių pavyzdžiai – oro mas ės ir tūriniams srautams (ir tempe ­
ratūrai), pripūtimo ir įleidimo kolektoriaus sl ėgiams kontroliuoti 
ir valdyti taikomos sistemos arba sudedamosios dalys (ir atitin ­
kami jutikliai, leidžiantys tas funkcijas vykdyti).“  
3. ADMINISTRACIN ĖS NUOSTATOS D ĖL OBD SISTEM Ų 
TRŪKUMŲ 
3.1. 6 straipsnio 2 dalyje nurodytos administracin ės nuostatos d ėl OBD 
sistemų trūkumų yra pateiktos JT EEK taisykl ės Nr. 83 11 priedo 4 
punkte, išskyrus toliau nurodytas išimtis.  
3.2. JT EEK taisykl ės Nr. 83 11 priedo 4.2.2 punkto nuoroda į OBD sistemos 
ribines vertes turi b ūti suprantama kaip šio priedo 2.3 punkto nuoroda į 
OBD sistemos ribines vertes.  
3.3. JT EEK taisykl ės Nr. 83 11 priedo 4.6 punktas turi b ūti suprantamas taip:  
„Patvirtinimo institucija apie savo sprendim ą patenkinti prašym ą dėl 
trūkumo praneša pagal 6 straipsnio 2 dal į.“ 
4. PRIEIGA PRIE OBD SISTEMOS INFORMACIJOS  
4.1. Reikalavimai d ėl prieigos prie OBD sistemos informacijos yra nustatyti 
JT EEK taisykl ės Nr. 83 11 priedo 5 punkte. Ši ų reikalavim ų išimtys 
aprašytos tolesniuose punktuose.  
4.2. Nuorodos į JT EEK taisykl ės Nr. 83 2 priedo 1 pried ėlį turi būti supran­
tamos kaip nuorodos į šio reglamento I priedo 5 pried ėlį. ▼M3
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 354  
4.3. Nuorodos į JT EEK taisykl ės Nr. 83 1 priedo 3.2.12.2.7.6 punkt ą turi 
būti suprantamos kaip nuorodos į šio reglamento I priedo 3 pried ėlio 
3.2.12.2.7.6 punkt ą. 
4.4. Nuorodos į „susitarian čiąsias šalis“ turi b ūti suprantamos kaip nuorodos į 
„valstybes nares“.  
4.5. Nuorodos į patvirtinim ą, suteiktą pagal Taisykl ę Nr. 83, turi b ūti supran­
tamos kaip nuorodos į tipo patvirtinim ą, suteiktą pagal šį reglament ą ir 
Reglament ą (EB) Nr. 715/2007.  
4.6. JT EEK tipo patvirtinimas turi b ūti suprantamas kaip EB tipo patvirti ­
nimas.  ▼M3
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 355  
1 priedėlis 
VIDINĖS DIAGNOSTIKOS (OBD) SISTEM Ų VEIKIMO ASPEKTAI  
1. ĮVADAS  
1.1. Šiame priede aprašoma šio priedo 2 skirsnyje nustatyto bandymo proce ­
dūra. 
2. TECHNINIAI REIKALAVIMAI  
2.1. Techniniai reikalavimai ir specifikacijos yra nustatyti JT EEK taisykl ės 
Nr. 83 11 priedo 1 pried ėlyje, o jų išimtys ir papildomi reikalavimai 
aprašyti tolesniuose punktuose.  
2.2. JT EEK taisykl ės Nr. 83 11 priedo 1 pried ėlio nuorodos į JT EEK 
taisyklės Nr. 83 11 priedo 3.3.2 punkte nustatytas ribines vertes turi 
būti suprantamos kaip nuorodos į šio priedo 2.3 punkte nustatytas 
OBD sistemos ribines vertes.  
2.3. Gamintojo nuoži ūra kiekvieno demonstruojamo atskiro gedimo atveju 
JT EEK taisykl ės Nr. 83 11 priedo 1 pried ėlio 2.1.3 punkto nuoroda į 
I tipo bandymo cikl ą turi būti suprantama kaip nuoroda į 1 tipo bandym ą 
pagal Reglament ą (EB) Nr. 692/2008 arba šio reglamento XXI pried ą. 
2.4. JT EEK taisykl ės Nr. 83 11 priedo 1 pried ėlio 3.2 punkte nurodyti 
etaloniniai degalai turi b ūti suprantami kaip nuoroda į atitinkamas etalo ­
ninių degalų specifikacijas, pateiktas šio reglamento IX priede.  
2.5. JT EEK taisykl ės Nr. 83 11 priedo 1 pried ėlio 6.4.1.1 punktas turi b ūti 
suprantamas taip:  
„6.4.1.1. Užbaigus pagal šio pried ėlio 6.2 punkt ą atliekam ą transporto 
priemonės kondicionavim ą prieš bandym ą, su bandom ąja trans­
porto priemone atliekamas I tipo bandymas (pirma ir antra 
dalys).  
Vėliausiai iki šio bandymo pabaigos veikimo sutrikimo indika ­
torius turi įsijungti visomis šio pried ėlio 6.4.1.2–6.4.1.5 punk ­
tuose nurodytomis s ąlygomis. Kondicionavimo prieš bandym ą 
metu taip pat gali įsijungti veikimo sutrikimo indikato ­
rius. Technin ė tarnyba gali pakeisti šias s ąlygas kitomis pagal 
šio priedėlio 6.4.1.6 punkt ą. Tačiau siekiant, kad b ūtų suteiktas 
tipo patvirtinimas, neturi b ūti imituoti daugiau kaip keturi (4) 
gedimai.  
Atliekant dvejop ų degalų transporto priemoni ų bandymą, tipo 
patvirtinimo institucijos nuoži ūra abiejų rūšių degalai naudo ­
jami sumodeliuojant daugiausia keturis (4) gedimus.“  
2.6. JT EEK taisykl ės Nr. 83 11 priedo 1 pried ėlio 6.5.1.4 punkto nuoroda į 
11 priedą turi būti suprantama kaip nuoroda į šio reglamento XI pried ą. 
2.7. Be JT EEK taisykl ės Nr. 83 11 priedo 1 pried ėlio 1 skirsnio antros 
pastraipos reikalavim ų, taikomos šios nuostatos:  
„Elektros trik čių (trumpojo sujungimo / atvirosios grandin ės) atveju 
išmetamųjų teršalų kiekis 3.3.2 punkte nurodytas ribines vertes gali 
viršyti daugiau kaip dvidešimt procent ų.“ 
2.8. JT EEK taisykl ės Nr. 83 11 priedo 1 pried ėlio 6.5.3 punktas turi b ūti 
suprantamas taip:  ▼M3
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 356  
„6.5.3. Išmetam ųjų teršalų kontrolės diagnostikos sistema garantuoja 
standartizuot ą ir neribojam ą prieigą ir atitinka toliau nurodytus 
ISO standartus ir (arba) SAE specifikacijas. Jei atitinkama stan ­
dartizavimo organizacija panaikint ų ir pakeist ų kuriuos nors iš 
toliau nurodyt ų standart ų, gali būti naudojamos paskesn ės 
versijos.  
6.5.3.1. Transporto priemon ėje įrengtai arba išorinei ryšio jung čiai 
taikomi šie standartai:  
a) ISO 15765-4:2011 „Keli ų transporto priemon ės. Vietini ų 
tinklų valdiklio diagnostika. 4 dalis. Su išmetamaisiais terša ­
lais susijusi ų sistemų reikalavimai“ (2016 m. balandžio 
mėn.); 
6.5.3.2. OBD poži ūriu svarbios informacijos perdavimo standartai:  
a) ISO 15031-5 „Keli ų transporto priemon ės. Transporto prie ­
monės ir išmetam ųjų teršalų diagnostikos išorin ės įrangos 
ryšys. 5 dalis. Išmetam ųjų teršalų diagnostikos paslaugos“ 
(2015 m. rugpj ūčio mėn.) arba SAE J1979 (2017 m. vasario 
mėn.); 
b) ISO 15031-4 „Keli ų transporto priemon ės. Transporto prie ­
monės ir išmetam ųjų teršalų diagnostikos išorin ės įrangos 
ryšys. 4 dalis. Išmetam ųjų teršalų diagnostikos paslaugos“ 
(2014 m. vasario m ėn.) arba SAE J1979 (2002 m. balan ­
džio 30 d.);  
c) ISO 15031-3 „Keli ų transporto priemon ės. Transporto prie ­
monės ir išmetam ųjų teršalų diagnostikos išorin ės įrangos 
ryšys. 3 dalis. Diagnostin ė jungtis ir susijusios elektros 
grandinės, specifikacija ir naudojimas“ (2016 m. balandžio 
mėn.) arba SAE J1962 (2012 m. liepos 26 d.);  
d) ISO 15031-6 „Keli ų transporto priemon ės. Transporto prie ­
monės ir išmetam ųjų teršalų diagnostikos išorin ės įrangos 
ryšys. 6 dalis. Diagnozuojam ų trikčių kodų apibrėžtys“ 
(2015 m. rugpj ūčio mėn.) arba SAE J2012 (2013 m. 
kovo 7 d.);  
e) ISO 27145 „Keli ų transporto priemon ės. Pasaulin ės sude­
rintos vidin ės diagnostikos (WWH–OBD) sistemos ryšio 
reikalavim ų įgyvendinimas“ (2012 m. rugpj ūčio 15 d.), su 
sąlyga, kad gali b ūti naudojamas tik 6.5.3.1 punkto a 
papunktyje apibr ėžtas duomen ų ryšys;  
f) ISO 14229:2013 „Keli ų transporto priemon ės. Jungtin ės 
diagnostikos paslaugos (JDS)“, su s ąlyga, kad gali b ūti 
naudojamas tik 6.5.3.1 punkto a papunktyje apibr ėžtas 
duomenų ryšys.  
Standartai, nurodyti e ir f papunk čiuose, gali b ūti naudojami 
vietoj a papunktyje nurodyto standarto ne anks čiau kaip nuo 
2019 m. sausio 1 d.  ▼M3
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 357  
6.5.3.3. Ryšiui su OBD sistemomis užtikrinti reikalinga bandym ų 
įranga ir diagnostikos įrankiai turi atitikti šio pried ėlio 6.5.3.2 
punkto b papunktyje nurodyto standarto veikimo specifikacij ą. 
6.5.3.4. Pagrindiniai diagnostikos duomenys (nurodyti 6.5.1 punkte) ir 
dvikryptė valdymo informacija pateikiami naudojant šio prie ­
dėlio 6.5.3.2 punkto a papunktyje nurodytame standarte apra ­ 
šytą formatą ir vienetus, o prieiga prie j ų turi būti užtikrinama 
naudojantis šio pried ėlio 6.5.3.2 punkto b papunktyje nurodyto 
standarto reikalavimus atitinkan čiu diagnostikos prietaisu.  
Transporto priemon ės gamintojas nacionalinei standartizacijos 
įstaigai pateikia informacij ą apie visus su teršal ų išmetimu susi ­
jusius diagnostikos duomenis, pvz., 6.5.3.2 punkto a papunk ­
tyje nurodytame standarte nenurodytus, bet su šia taisykle susi ­
jusius PID, OBD steb ėjimo įtaiso ir bandym ų identifikavimo 
numerius.  
6.5.3.5. Kai užregistruojama triktis, gamintojas turi j ą nustatyti naudo ­
damasis pagal ISO ir (arba) SAE kontroliuojamu tinkamu 
trikčių kodu, nurodytu viename iš šio pried ėlio 6.5.3.2 punkto 
d papunktyje išvardyt ų standartų, reglamentuojan čiu „su teršal ų 
išmetimu susijusios sistemos diagnozuojam ų trikčių kodus“. 
Jeigu tokiu b ūdu jų nustatyti ne įmanoma, gamintojas gali 
naudoti pagal t ą patį standartą gamintojo kontroliuojamus diag ­
nozuojam ų trikčių kodus. Prieiga prie trik čių kodų turi būti 
visiškai užtikrinama šio pried ėlio 6.5.3.3 punkto reikalavimus 
atitinkančia standartine diagnostikos įranga.  
Transporto priemon ės gamintojas nacionalinei standartizacijos 
įstaigai pateikia informacij ą apie visus su teršal ų išmetimu susi ­
jusius diagnostikos duomenis, pvz., šio pried ėlio 6.5.3.2 punkto 
a papunktyje nurodytuose standartuose nenurodytus, bet su šia 
taisykle susijusius PID, OBD steb ėjimo įtaiso ir bandym ų iden­
tifikavimo numerius.  
6.5.3.6. Transporto priemon ės ir diagnostikos tikrintuvo jungties s ąsaja 
turi būti standartizuota ir atitikti visus šio pried ėlio 6.5.3.2 
punkto c papunktyje nurodyto standarto reikalavimus. Su admi ­
nistracijos padaliniu susitariama d ėl įrengimo vietos, kuri įpras­
tomis naudojimo s ąlygomis turi b ūti lengvai prieinama aptar ­
naujantiems darbuotojams, ta čiau apsaugota nuo nekvalifikuot ų 
darbuotoj ų neteisėto keitimo veiksm ų. 
6.5.3.7. Gamintojas taip pat privalo pateikti (prireikus už tam tikr ą 
mokestį) techninės informacijos, kuri reikalinga atliekant moto ­
rinių transporto priemoni ų remonto ar technin ės priežiūros 
darbus, nebent ši informacija saugoma intelektin ės nuosavyb ės 
teisėmis arba ji yra laikoma nustatyta forma identifikuotomis 
esminėmis slaptosiomis technin ėmis žiniomis; šiuo atveju 
reikalingos technin ės informacijos neturi b ūti be reikalo drau ­
džiama skelbti.  
Šia informacija leidžiama naudotis visiems asmenims, komer ­
ciškai atliekantiems einam ąjį transporto priemoni ų remontą ar 
techninę priežiūrą, teikiantiems avarin ę pagalbą, jas tikrinan ­
tiems ar bandantiems arba gaminantiems ar parduodantiems 
atsargines ar modifikuotas atsargines sudedam ąsias dalis, diag ­
nostikos prietaisus ir bandym ų įrangą.“ 
2.9. Be JT EEK taisykl ės Nr. 83 11 priedo 1 pried ėlio 6.1 punkto reikala ­
vimų, taikomos šios nuostatos:  ▼M3
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 358  
„Demonstruojant elektros triktis (trumpojo sujungimo / atvirosios gran ­
dinės) I tipo bandymo atlikti nereikia. Gamintojas gali pademonstruoti 
šiuos trik čių režimus pasirinkdamas vairavimo s ąlygas, kuriomis yra 
naudojama sudedamoji dalis ir susidaro steb ėsenos sąlygos. Šios s ąlygos 
turi būti nurodytos tipo patvirtinimo dokumentuose.“  
2.10. JT EEK taisykl ės Nr. 83 11 priedo 1 pried ėlio 6.2.2 punktas turi b ūti 
suprantamas taip:  
„Gamintojo prašymu gali b ūti taikomi alternatyv ūs ir (arba) papildomi 
transporto priemon ės kondicionavimo prieš bandym ą metodai.“  
2.11. Be JT EEK taisykl ės Nr. 83 11 priedo 1 pried ėlio 6.2 punkto reikala ­
vimų, taikomos šios nuostatos:  
„Taikomi papildomi kondicionavimo prieš bandym ą ciklai arba alterna ­
tyvūs parengiamieji metodai turi b ūti nurodyti tipo patvirtinimo doku ­
mentuose.“  
2.12. JT EEK taisykl ės Nr. 83 11 priedo 1 pried ėlio 6.3.1.5 punktas turi b ūti 
suprantamas taip:  
„Garavimo iš degal ų sistemos elektroninio prap ūtimo kontrol ės įtaiso (jei 
yra sumontuotas ir veikia naudojant pasirinktos r ūšies degalus) atjun ­
gimas nuo elektros grandin ės.“ 
2.13. Rezervuota.  
2.14. JT EEK taisykl ės Nr. 83 11 priedo 1 pried ėlio 6.4.2.1 punktas turi b ūti 
suprantamas taip:  
„Užbaigus pagal šio pried ėlio 6.2 punkt ą atliekam ą transporto priemon ės 
kondicionavim ą prieš bandym ą, su bandom ąja transporto priemone atlie ­
kamas I tipo bandymas (pirma ir antra dalys).  
Vėliausiai iki šio bandymo pabaigos veikimo sutrikimo indikatorius turi 
įsijungti visomis 6.4.2.2–6.4.2.5 punktuose pateiktomis s ąlygomis. Kondi ­
cionavimo prieš bandym ą metu taip pat gali įsijungti veikimo sutrikimo 
indikatorius. Technin ė tarnyba gali pakeisti šias s ąlygas kitomis pagal šio 
priedėlio 6.4.2.5 punkt ą. Tačiau siekiant, kad b ūtų suteiktas tipo patvirti ­
nimas, neturi b ūti sumodeliuota daugiau kaip keturi (4) gedimai.“  
2.15. XXII priedo 3 punkte nurodyta informacija turi b ūti pateikiama signalais, 
perduodamais per nuosekli ąją jungtį, nurodyt ą JT EEK taisykl ės Nr. 83 
11 priedo 1 pried ėlio 6.5.3.2 punkto c papunktyje ir suprantam ą, kaip 
nustatyta šio priedo 1 pried ėlio 2.8 punkte.  
3. EKSPLOATACIN ĖS SAVYB ĖS 
3.1. Bendrieji reikalavimai  
Techniniai reikalavimai ir specifikacijos yra nustatyti JT EEK taisykl ės 
Nr. 83 11 priedo 1 pried ėlyje, o jų išimtys ir papildomi reikalavimai 
aprašyti tolesniuose punktuose.  
3.1.1. JT EEK taisykl ės Nr. 83 11 priedo 1 pried ėlio 7.1.5 punkto reikalavimai 
turi būti suprantami taip, kaip nurodyta toliau.  
Kol nepraeis treji metai nuo dat ų, atitinkamai nurodyt ų Reglamento (EB) 
Nr. 715/2007 10 straipsnio 4 ir 5 dalyse, JT EEK taisykl ės Nr. 83 11 
priedo 3.3.4.7 punkte nustatyto nauj ų tipų patvirtinimo ir nauj ų trans­
porto priemoni ų ESK turi b ūti ne mažesnis kaip 0,1.  
3.1.2. JT EEK taisykl ės Nr. 83 11 priedo 1 pried ėlio 7.1.7 punkto reikalavimai 
turi būti suprantami taip, kaip nurodyta toliau.  ▼M3
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 359  
Ne vėliau kaip per 18 m ėnesių nuo pirmosios nustatyto tipo transporto 
priemonės su ESK, priskiriamos OBD sistemai priklausan čių transporto 
priemonių šeimai, pateikimo rinkai dienos ir v ėliau kas 18 m ėnesių 
gamintojas turi įrodyti patvirtinimo institucijai ir, pateikus prašym ą, 
Komisijai, kad visi rodmenys, kuriuos turi nurodyti OBD sistema, 
pagal Taisykl ės Nr. 83 11 priedo 1 pried ėlio 7.6 punkt ą atitinka min ėtus 
statistinius kriterijus. Nepažeidžiant Taisykl ės Nr. 83 11 priedo 1 prie ­
dėlio 7.1.9 punkto nuostat ų, šiuo tikslu OBD sistemai priklausan čių 
transporto priemoni ų, kurių Sąjungoje užregistruojama daugiau nei 
1 000, šeimoms, kurioms atrankos laikotarpiu turi b ūti taikoma atranka, 
taikoma II priede aprašyta tvarka.  
Be II priede nustatyt ų reikalavim ų ir nepriklausomai nuo to, kokie yra II 
priedo 2 skirsnyje aprašyto audito rezultatai, patvirtinim ą suteikusi insti ­
tucija atlieka eksploatuojam ų transporto priemoni ų ESK atitikties patikr ą, 
kaip aprašyta II priedo 1 pried ėlyje, atsitiktine tvarka atrenkant atitin ­
kamą skaičių atvejų. „Atsitiktine tvarka atrinkdama atitinkam ą skaičių 
atvejų“ reiškia, kad šia priemone siekiama atgrasomojo poveikio, jeigu 
nesilaikoma šio priedo 3 punkto reikalavim ų arba manipuliuojama auditui 
pateikiamais duomenimis, jie yra suklastoti arba nereprezentatyv ūs. Jeigu 
nėra jokių specialių aplinkybi ų ir tipo patvirtinimo institucijos gali tai 
įrodyti, laikoma, kad užtenka atlikti atitikties patikr ą atsitiktin ės atrankos 
būdu ir patikrinti, ar š į reikalavim ą atitinka 5 % OBD sistemos šeimai 
priklausan čių transporto priemoni ų, kurių tipas yra patvirtintas. Šiuo 
tikslu tipo patvirtinimo institucijos gali susitarti su gamintoju, kaip 
išvengti tam tikros OBD sistemos šeimos bandym ų dubliavimo, jeigu 
tik šiuo susitarimu nesumažinamas pa čios tipo patvirtinimo institucijos 
taikomos eksploatuojam ų transporto priemoni ų atitikties patikros atgraso ­
masis poveikis, tikrinant atitikt į šio priedo 3 skirsnio reikalavi ­
mams. Eksploatuojam ų transporto priemoni ų atitikties patikroms galima 
naudoti duomenis, surinktus valstybi ų narių priežiūros bandym ų 
programų metu. Gavusios prašym ą, tipo patvirtinimo institucijos Komi ­
sijai ir kitoms tipo patvirtinimo institucijoms praneša informacij ą apie 
auditą ir atsitiktine tvarka atliktas eksploatuojam ų transporto priemoni ų 
atitikties patikras, įskaitant tiems atvejams, kuriems turi b ūti taikoma 
atsitiktine tvarka atliekama eksploatuojam ų transporto priemoni ų atitikties 
patikra, nustatyti taikom ą metodologij ą. 
3.1.3. Taisykl ės Nr. 83 11 priedo 1 pried ėlio 7.1.6 punkto reikalavim ų, nusta­
tytų atlikus šio pried ėlio 3.1.2 punkte arba Taisykl ės Nr. 83 pried ėlio 11 
priedo 1 pried ėlio 7.1.9 punkte aprašytus tyrimus, nesilaikymas laikomas 
pažeidimu, kur į padarius taikomos Reglamento (EB) Nr. 715/2007 13 
straipsnyje nustatytos sankcijos. Šia nuostata nepažeidžiama teis ė taikyti 
minėtas sankcijas už kit ų Reglamento (EB) Nr. 715/2007 ar šios taisykl ės 
nuostatų, kurios aiškiai nenurodo Reglamento (EB) Nr. 715/2007 13 
straipsnio, pažeidimus.  
3.1.4. JT EEK taisykl ės Nr. 83 11 priedo 1 pried ėlio 7.6.1 punktas pakei čiamas 
taip: 
„7.6.1. Pagal šio pried ėlio 6.5.3.2 punkto a papunktyje nurodyto stan ­
darto specifikacijas OBD sistema turi pateikti uždegimo ciklo 
matuoklio rodmenis ir bendr ąjį vardiklį, taip pat atskirus toliau 
nurodytų stebėjimo įtaisų skaitiklius ir vardiklius, jei šiame 
priede reikalaujama, kad jie b ūtų įrengti transporto priemon ėje: 
a) katalizatori ų (atskirai pateikiama informacija apie kiekvien ą 
bloką); 
b) deguonies ir (arba) išmetam ųjų dujų jutiklių, įskaitant papil ­
domus deguonies jutiklius  
(atskirai pateikiama informacija apie kiekvien ą jutiklį); ▼M3
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 360  
c) garavimo sistemos;  
d) EGR sistemos;  
e) VVT sistemos;  
f) pagalbin ės oro sistemos;  
g) kietųjų dalelių gaudyklės / filtro;  
h) NOx papildomo apdorojimo sistemos (pvz., NOx sug ėriklio, 
NOx reagent ų / katalizatori ų sistemos);  
i) slėgio didinimo kontrol ės sistemos.“  
3.1.5. JT EEK taisykl ės Nr. 83 11 priedo 1 pried ėlio 7.6.2 punktas turi b ūti 
suprantamas taip:  
„7.6.2. Jei tai yra konkre čios sudedamosios dalys arba sistemos, 
kuriose yra keletas kontrolini ų rodmen ų, kuriuos pagal š į 
punktą reikalaujama pateikti (pvz., 1 deguonies jutikli ų blokas 
gali turėti keletą stebėjimo įtaisų, rodančių jutiklių atsaką ir 
kitas jutikli ų charakteristikas), OBD sistema tur ėtų atskirai 
registruoti konkre čių stebėjimo įtaisų skaitiklius ir vardiklius 
ir pateikti tik t ą konkretaus steb ėjimo įtaiso skaitiklio ir 
vardiklio derin į, kurio skaitinis santykis yra mažiausias. Jeigu 
ne mažiau kaip dviej ų specialių rodmenų santykiai yra vienodi, 
pateikiamas su specialiu komponentu susijusio specialaus 
rodmens skaitiklio ir vardiklio derinys, kurio vardiklis yra 
didžiausias.“  
3.1.6. Be JT EEK taisykl ės Nr. 83 11 priedo 1 pried ėlio 7.6.2 punkto reikala ­
vimų, taikomos šios nuostatos:  
„Nereikalaujama pateikti konkre čių komponent ų ar sistem ų stebėjimo 
įtaisų, nuolat stebin čių, ar nėra trumpo sujungimo ar atvirosios grandin ės 
gedimų, skaitiklio ir vardiklio derinio.  
Jeigu vartojama „nuolat“, šiame kontekste tai reiškia, kad steb ėsena 
vyksta nuolatos ir steb ėsenos tikslais naudojamo signal ų diskretizavimo 
dažnis yra ne mažesnis kaip dvi imtys per sekund ę, o su tuo steb ėjimo 
įtaisu susijusios trikties buvimo arba nebuvimo faktas turi b ūti nustatytas 
per 15 sekundži ų. 
Jeigu kontrol ės tikslais kompiuterio įvesties duomen ų imties diskretiza ­
vimo dažnis yra mažesnis, sudedamosios dalies signalas gali b ūti verti­
namas kiekvien ą kartą, kai įvyksta diskretizavimas.  
Nereikalaujama aktyvinti išvesties sudedamosios dalies ir (arba) sistemos 
tik tam, kad b ūtų vykdoma šios sudedamosios dalies ir (arba) sistemos 
stebėsena.“  ▼M3
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 361  
2 priedėlis 
TRANSPORTO PRIEMONI Ų ŠEIMOS PAGRINDIN ĖS CHARAKTERIS ­
TIKOS  
Pagrindin ės transporto priemoni ų šeimos charakteristikos yra nustatytos JT EEK 
taisyklės Nr. 83 11 priedo 2 pried ėlyje. ▼M3
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 362  
XII PRIEDAS  
▼M3 
TRANSPORTO PRIEMONI Ų, KURIOSE ĮDIEGTOS EKOLOGIN ĖS 
NAUJOV ĖS, TIPO PATVIRTINIMAS IR TRANSPORTO PRIEMONI Ų, 
PATEIKT Ų PATVIRTINTI PAGAL PAKOPIN Ę ARBA 
INDIVIDUALAUS TRANSPORTO PRIEMON ĖS TIPO PATVIRTINIMO 
PROCED ŪRĄ, IŠMETAMO CO  2 KIEKIO IR DEGAL Ų SĄNAUDŲ 
NUSTATYMAS  
▼B 
1. TRANSPORTO PRIEMONI Ų, KURIOSE ĮDIEGTOS EKOLOGIN ĖS 
NAUJOV ĖS, TIPO PATVIRTINIMAS  
1.1. Pagal Reglamento (ES) Nr. 725/2011 11 straipsnio 1 dal į M1 kategorijos 
transporto priemoni ų atveju ir pagal Reglamento (ES) Nr. 427/2014 11 
straipsnio 1 dal į N1 kategorijos transporto priemoni ų atveju transporto prie ­
monių gamintojas, siekiantis, kad d ėl transporto priemon ėje įdiegtos vienos 
ar kelių ekologini ų naujovių būtų sumažintas jos vidutinis savitasis išme ­
tamo CO  2 kiekis, patvirtinimo institucijai pateikia prašym ą dėl transporto 
priemonės, kurioje įdiegta ekologin ė naujovė, EB tipo patvirtinimo sertifi ­
kato.  
1.2. Dėl transporto priemon ėje įdiegtos ekologin ės naujovės sumažėjęs išme­
tamo CO  2 kiekis tipo patvirtinimo tikslais M1 kategorijos transporto prie ­
monių atveju nustatomas pagal Reglamento (ES) Nr. 725/2011 10 straipsn į, 
o N1 kategorijos transporto priemoni ų atveju – pagal Reglamento (ES) 
Nr. 427/2014 10 straipsn į, taikant proced ūrą ir bandym ų metodiką, nuro­
dytą Komisijos ekologin ės naujovės patvirtinimo sprendime.  
1.3. Laikoma, kad d ėl ekologini ų naujovių sumažėjusiam išmetamo CO  2 kiekiui 
nustatyti b ūtinų bandym ų atlikimas nepažeidžia įrodytos ekologini ų 
naujovių atitikties techniniams reikalavimams, nustatytiems Direktyvoje 
2007/46/EB, jeigu jie taikomi.  
▼M3 _______  
2. TRANSPORTO PRIEMONI Ų, PATEIKT Ų PATVIRTINTI PAGAL 
PAKOPIN Ę ARBA INDIVIDUALAUS TRANSPORTO PRIEMON ĖS 
TIPO PATVIRTINIMO PROCED ŪRĄ, IŠMETAMO CO  2 KIEKIO IR 
DEGALŲ SĄNAUDŲ NUSTATYMAS  
2.1. Siekiant nustatyti transporto priemon ės, kuriai taikoma Direktyvos 
2007/46/EB 3 straipsnio 7 dalyje nustatyta pakopin ė tipo patvirtinimo 
procedūra, išmetamo CO  2 kiekį ir degalų sąnaudas, taikomos XXI priede 
nustatytos proced ūros. Tačiau, nepaisant didžiausiosios techniškai 
leidžiamos pakrautos transporto priemon ės masės, jei bazin ė transporto 
priemonė nėra sukomplektuota, gamintojo nuoži ūra gali b ūti taikoma 
2.2–2.6 punktuose aprašyta alternatyva.  
2.2. Kelio apkrovos matricos šeima, kaip apibr ėžta XXI priedo 5.8 punkte, 
nustatoma naudojant pagal pakopin ę tipo patvirtinimo proced ūrą patvir­
tintos tipin ės transporto priemon ės parametrus, nurodytus XXI priedo 
4 papildomo priedo 4.2.1.4 punkte.  
2.3. Bazin ės transporto priemon ės gamintojas apskai čiuoja kelio apkrovos 
matricos šeimos transporto priemoni ų H M ir L  M kelio apkrovos koefi ­
cientus, kaip nustatyta XXI priedo 4 papildomo priedo 5 punkte, ir 1 
tipo bandymu nustato abiej ų transporto priemoni ų išmetam ą CO  2 kiekį ir 
degalų sąnaudas. Bazin ės transporto priemon ės gamintojas pateikia skai ­ 
čiuoklę, skirtą nustatyti, remiantis sukomplektuot ų transporto priemoni ų 
parametrais, galutines degal ų sąnaudų ir išmetamo CO  2 kiekio vertes, 
kaip nurodyta XXI priedo 7 papildomame priede.  ▼B
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 363  
2.4. Atskiros pagal pakopin ę tipo patvirtinimo proced ūrą patvirtintos transporto 
priemonės kelio apkrova ir jud ėjimo varža apskai čiuojami pagal XXI priedo 
4 papildomo priedo 5.1 punkt ą. 
2.5. Galutines degal ų sąnaudas ir išmetam ą CO  2 kiekį apskaičiuoja galutin ės 
pakopos gamintojas, remdamasis sukomplektuotos transporto priemon ės 
parametrais, kaip nurodyta XXI priedo 7 papildomo priedo 3.2.4 punkte, 
ir naudodamas bazin ės transporto priemon ės gamintojo suteikt ą priemon ę. 
2.6. Pagal Direktyvos 2007/46/EB IX pried ą sukomplektuotos transporto prie ­
monės gamintojas atitikties sertifikate pateikia informacij ą apie sukomplek ­
tuotas transporto priemones ir įtraukia informacij ą apie bazines transporto 
priemones.  
2.7. Jeigu pagal pakopin ę tipo patvirtinimo proced ūrą patvirtintos transporto 
priemonės pateikiamos patvirtinti pagal individualaus transporto priemon ės 
patvirtinimo proced ūrą, individualaus patvirtinimo sertifikate pateikiama ši 
informacija:  
a) išmetamas CO  2 kiekis, išmatuotas pagal 2.1–2.6 punktuose nustatyt ą 
metodiką; 
b) parengtos eksploatuoti sukomplektuotos transporto priemon ės masė; 
c) identifikacinis kodas, atitinkantis bazin ės transporto priemon ės tipą, 
variantą ir versiją; 
d) bazinės transporto priemon ės tipo patvirtinimo numeris, įskaitant išpl ė­
timo numer į; 
e) bazinės transporto priemon ės gamintojo pavadinimas ir adresas;  
f) parengtos eksploatuoti bazin ės transporto priemon ės masė. 
2.8. Kai suteikiami pakopiniai tipo patvirtinimai arba individualus transporto 
priemonės patvirtinimas ir bazin ė transporto priemon ė yra komplektin ė 
transporto priemon ė, turinti galiojant į atitikties sertifikat ą, galutinės pakopos 
gamintojas pasitaria su bazin ės transporto priemon ės gamintoju, ar nustatyti 
naują CO  2 vertę taikant CO  2 interpoliacij ą ir naudojant atitinkamus sukom ­
plektuotos transporto priemon ės duomenis, ar apskai čiuoti nauj ą CO  2 vertę, 
remiantis sukomplektuotos transporto priemon ės parametrais, nurodytais 
XXI priedo 7 papildomo priedo 3.2.4 punkte, ir naudojant bazin ės trans­
porto priemon ės gamintojo suteikt ą priemon ę, kaip min ėta 2.3 punkte. Jei 
tokios priemon ės nėra arba jei CO  2 interpoliacijos taikyti negalima, tipo 
patvirtinimo institucijai sutikus, naudojama bazin ės daug CO  2 išmetančios 
transporto priemon ės CO  2 vertė. ▼M3
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 364  
XIII PRIEDAS  
PAKAITINI Ų TARŠOS KONTROL ĖS ĮTAISŲ, KAIP ATSKIR Ų 
TECHNINI Ų AGREGAT Ų, EB TIPO PATVIRTINIMAS  
1. ĮVADAS  
1.1. Šiame priede pateikiami papildomi taršos kontrol ės įtaisų, kaip atskir ų 
techninių agregatų, tipo patvirtinimo reikalavimai.  
2. BENDRIEJI REIKALAVIMAI  
2.1. Ženklinimas  
Ant originali ų pakaitini ų taršos kontrol ės įtaisų turi būti bent šie 
identifikaciniai ženklai:  
a) transporto priemon ės gamintojo pavadinimas arba preki ų ženklas;  
b) originalaus taršos kontrol ės įtaiso gamybin ė markė ir identifika ­
cinis sudedamosios dalies numeris, įrašytas pateikiant 2.3 punkte 
nurodytą informacij ą; 
2.2. Dokumentai  
Prie originali ų pakaitini ų taršos kontrol ės įtaisų turi būti pridėta ši 
informacija:  
a) transporto priemon ės gamintojo pavadinimas arba preki ų ženklas;  
b) originalaus taršos kontrol ės įtaiso gamybin ė markė ir identifika ­
cinis sudedamosios dalies numeris, įrašytas pateikiant 2.3 punkte 
nurodytą informacij ą; 
c) transporto priemon ės, kurioms skirtas I priedo 4 pried ėlio papil­
dymo 2.3 punkte nurodyto tipo originalus pakaitinis taršos kont ­
rolės įtaisas, pateikiant, jei tinka, ženklus, pagal kuriuos galima 
nustatyti, ar originalus pakaitinis taršos kontrol ės įtaisas yra 
tinkamas įrengti transporto priemon ėje, kurioje yra įrengta vidin ės 
diagnostikos (OBD) sistema;  
d) prireikus įrengimo instrukcijos.  
Ši informacija pateikiama gamini ų žinyne, kur į transporto priemoni ų 
gamintojas platina prekybos taškuose.  
2.3. Transporto priemon ės gamintojas techninei tarnybai ir (arba) patvirti ­
nimo institucijai turi pateikti elektroniniu b ūdu reikiam ą informacij ą, 
pagal kuri ą atitinkam ų sudedam ųjų dalių numerius b ūtų galima susieti 
su tipo patvirtinimo dokumentais.  
Ši informacija apima:  
a) transporto priemon ės gamybin ę markę (-es) ir tip ą (-us);  
b) originalaus pakaitinio taršos kontrol ės įtaiso gamybin ę markę (-es) 
ir tipą (-us);  
c) originalaus pakaitinio taršos kontrol ės įtaiso sudedam ųjų dalių 
numerį (-ius);  ▼B
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 365  
d) susijusio (-i ų) transporto priemon ės tipo (-ų) patvirtinimo numer į. 
3. EB ATSKIRO TECHNINIO AGREGATO TIPO PATVIRTINIMO 
ŽENKLAS  
3.1. Ant vis ų pakaitini ų taršos kontrol ės įtaisų, kaip atskir ų techninių agre­
gatų, atitinkan čių pagal šį reglament ą patvirtint ą tipą, turi būti EB tipo 
patvirtinimo ženklas.  
3.2. Š į ženklą sudaro sta čiakampis, kuriame įrašyta mažoji raid ė e ir pagal 
Direktyvą 2007/46/EB VII priede nustatyt ą numeravimo sistem ą EB 
tipą patvirtinusios šalies nar ės skiriamasis numeris.  
Be to, EB tipo patvirtinimo ženkle greta sta čiakampio įrašomas 
pagrindinis patvirtinimo numeris, pateiktas Direktyvos 2004/46/EB 
VII priede nurodyto tipo patvirtinimo numerio ketvirtajame segmente, 
o prieš jį – du skaitmenys, rodantys eil ės numerį, priskirtą Reglamento 
(EB) Nr. 715/2007 arba šio reglamento naujausiam ir svarbiausiam 
techniniam pakeitimui, galiojan čiam atskiro techninio agregato EB 
tipo patvirtinimo dien ą. Jei tai šis reglamentas, eil ės numeris yra „00“.  
3.3. EB tipo patvirtinimo ženklas ant pakaitinio taršos kontrol ės įtaiso 
tvirtinamas taip, kad b ūtų aiškiai įskaitomas ir nenutrinamas. Jei 
įmanoma, šis ženklas turi b ūti matomas pakaitin į taršos kontrol ės 
įtaisą įrengus transporto priemon ėje. 
3.4. Šio priedo 3 pried ėlyje pateiktas EB tipo patvirtinimo ženklo 
pavyzdys.  
4. TECHNINIAI REIKALAVIMAI  
4.1. Pakaitini ų taršos kontrol ės įtaisų tipo patvirtinimo reikalavimai yra 
nustatyti JT EEK taisykl ės Nr. 103 5 punkte, o j ų išimtys nustatytos 
4.1.1–4.1.5 punktuose.  
4.1.1. JT EEK taisykl ės Nr. 103 5 punkto nuoroda į „bandym ų ciklą“ turi 
būti suprantama kaip nuoroda į tą patį I tipo / 1 tipo bandym ą ir I tipo 
/ 1 tipo bandymo cikl ą, kurie yra taikomi suteikiant pradin į transporto 
priemonės tipo patvirtinim ą. 
4.1.2. JT EEK taisykl ės Nr. 103 5 punkte vartojamos s ąvokos „katalizinis 
keitiklis“ ir „keitiklis“ turi b ūti suprantamos kaip „taršos kontrol ės 
įtaisas“.  
4.1.3. JT EEK taisykl ės Nr. 103 5.2.3 punkte nurodyti reguliuojami teršalai 
pakeičiami visais teršalais, nurodytais Reglamento (EB) Nr. 715/2007 
1 priedo 2 lentel ėje, jei tai susij ę su pakaitiniais taršos kontrol ės 
įtaisais, skirtais įrengti transporto priemon ėse, kurių tipas patvirtintas 
pagal Reglament ą (EB) Nr. 715/2007.  
4.1.4. Jei tai susij ę su pakaitini ų taršos kontrol ės įtaisų, skirtų įrengti trans ­
porto priemon ėse, kurių tipas patvirtintas pagal Reglament ą (EB) 
Nr. 715/2007, standartais, JT EEK taisykl ės Nr. 103 5 punkte nuro ­
dyti patvarumo reikalavimai ir susij ę nusidėvėjimo koeficientai pakei ­ 
čiami nurodytaisiais šio reglamento VII priede.  ▼B
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 366  
4.1.5. JT EEK taisykl ės Nr. 103 5.5.3 punkto nuoroda į 1 priedėlyje minim ą 
pranešimą apie tipo patvirtinim ą turi būti suprantama kaip nuoroda į 
EB tipo patvirtinimo sertifikato papildym ą dėl transporto priemon ės 
OBD sistemos informacijos (I priedo 5 pried ėlis). 
4.2. Jeigu tai transporto priemon ės su kibirkštinio uždegimo varikliais ir jei 
pagal JT EEK taisykl ės Nr. 103 5.2.1 punkt ą atlikto naujo originalios 
įrangos katalizinio keitiklio parodomojo bandymo metu išmatuotas 
išmetamas NMHC kiekis viršija transporto priemon ės tipo tvirtinimo 
procedūros metu išmatuotas vertes, skirtumas pridedamas prie OBD 
sistemos ribini ų verčių. OBD ribin ės vertės yra nustatytos šio regla ­
mento XI priedo 2.3 punkte.  
4.3. Persvarstytos OBD ribin ės vertės bus taikomos atliekant JT EEK 
taisyklės Nr. 103 5.5–5.5.5 punktuose nustatytus OBD sistemos sude ­
rinamumo bandymus, vis ų pirma tada, kai leidžiama viršyti kiek į, kaip 
nustatyta JT EEK taisykl ės Nr. 83 11 priedo 1 pried ėlio 1 punkte.  
4.4. Pakaitini ų periodiškai regeneruojam ų sistemų reikalavimai  
4.4.1.  Su išmetam ųjų teršalų kiekiu susij ę reikalavimai  
4.4.1.1. Su 11 straipsnio 3 dalyje nurodyta transporto priemone (- ėmis), 
kurioje įrengta prašomo patvirtinti tipo pakaitin ė periodiškai regene ­
ruojama sistema, atliekami JT EEK taisykl ės Nr. 83 13 priedo 3 
punkte aprašyti bandymai, siekiant jos veikimo charakteristikas paly ­
ginti su tos pa čios transporto priemon ės, kurioje įrengta originali 
periodiškai regeneruojama sistema, veikimo charakteristikomis.  
4.4.1.2. JT EEK taisykl ės Nr. 103 13 priedo 3 punkto nuoroda į „I tipo 
bandymą“ ir JT EEK taisykl ės Nr. 103 5 punkto nuoroda į „bandym ų 
ciklą“ turi būti suprantama kaip nuoroda į tą patį I tipo / 1 tipo 
bandymą ir I tipo / 1 tipo bandymo cikl ą, kurie yra taikomi suteikiant 
pradinį transporto priemon ės tipo patvirtinim ą. 
4.4.2.  Pagrindo, kuriuo atliekamas palyginimas, nustatymas  
4.4.2.1. Transporto priemon ėje įrengiama nauja originali periodiškai regene ­
ruojama sistema. Šios sistemos išmetam ų teršalų normos nustatomos 
pagal JT EEK taisykl ės Nr. 83 13 priedo 3 punkte nustatyt ą bandymo 
procedūrą. 
4.4.2.1.1. JT EEK taisykl ės Nr. 103 13 priedo 3 punkto nuoroda į „I tipo 
bandymą“ ir JT EEK taisykl ės Nr. 103 5 punkto nuoroda į „bandym ų 
ciklą“ turi būti suprantama kaip nuoroda į tą patį I tipo / 1 tipo 
bandymą ir I tipo / 1 tipo bandymo cikl ą, kurie yra taikomi suteikiant 
pradinį transporto priemon ės tipo patvirtinim ą. 
4.4.2.2. Pareišk ėjui paprašius patvirtinti pakaitin ę sudedam ąją dalį, patvirti­
nimo institucija, laikydamasi nediskriminavimo principo, pateikia šio 
reglamento I priedo 3 pried ėlyje pateikto informacinio dokumento 
3.2.12.2.1.11.1 ir 3.2.12.2.6.4.1 punktuose nurodyt ą informacij ą apie 
kiekvieną išbandyt ą transporto priemon ę. 
4.4.3.  Išmetam ųjų dujų bandymas naudojant pakaitin ę periodiškai regene ­
ruojamą sistemą 
4.4.3.1. Bandomos transporto priemon ės (-ių) originali periodiškai regeneruo ­
jama sistema pakei čiama pakaitine periodiškai regeneruojama sistema. 
Šios sistemos išmetam ų teršalų normos nustatomos pagal JT EEK 
taisyklės Nr. 83 13 priedo 3 punkte nustatyt ą bandymo proced ūrą. ▼B
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 367  
4.4.3.1.1. JT EEK taisykl ės Nr. 103 13 priedo 3 punkto nuoroda į „I tipo 
bandymą“ ir JT EEK taisykl ės Nr. 103 5 punkto nuoroda į „bandym ų 
ciklą“ turi būti suprantama kaip nuoroda į tą patį I tipo / 1 tipo 
bandymą ir I tipo / 1 tipo bandymo cikl ą, kurie yra taikomi suteikiant 
pradinį transporto priemon ės tipo patvirtinim ą. 
4.4.3.2. Nustatant pakaitin ės periodiškai regeneruojamos sistemos D skai čių, 
gali būti taikomas bet kuris JT EEK taisykl ės Nr. 83 13 priedo 3 
punkte nurodytas variklio bandymo ant traukos stendo metodas.  
4.4.4.  Kiti reikalavimai  
Pakaitinėms periodiškai regeneruojamoms sistemoms taikomi JT EEK 
taisyklės Nr. 103 5.2.3, 5.3, 5.4 ir 5.5 punkt ų reikalavimai. Šiuose 
punktuose fraz ė „katalizinis keitiklis“ turi b ūti suprantama kaip 
„periodiškai regeneruojama sistema“. Be to, periodiškai regeneruoja ­
moms sistemoms taikomos šio priedo 4.1 punkte nustatytos ši ų 
punktų taikymo išimtys.  
5. DOKUMENTAI  
5.1. Ant vis ų pakaitini ų taršos kontrol ės įtaisų turi būti aiškus ir nenutri ­
namas ženklas, rodantis gamintojo pavadinim ą arba preki ų ženklą, ir 
pateikiama ši informacija:  
a) transporto priemon ės (įskaitant gamybos metus), kuri ų pakaitinis 
taršos kontrol ės įtaisas yra patvirtintas, įskaitant, jei taikoma, 
ženklą, rodantį, ar pakaitinis taršos kontrol ės įtaisas yra tinkamas 
įrengti transporto priemon ėje, kurioje yra įrengta vidin ės diagnos ­
tikos (OBD) sistema;  
b) prireikus įrengimo instrukcijos.  
Ši informacija pateikiama gamini ų žinyne, kur į pakaitini ų taršos kont ­
rolės įtaisų gamintojas platina prekybos taškuose.  
6. GAMYBOS ATITIKTIS  
6.1. Gamybos atitikties užtikrinimo priemon ės taikomos pagal Direktyvos 
2007/46/EB 12 straipsnio nuostatas.  
6.2. Specialiosios nuostatos  
6.2.1. Direktyvos 2007/46/EB X priedo 2.2 punkte nurodytos patikros apima 
šio reglamento 2 straipsnio 8 punkte nustatyt ų charakteristik ų patikras.  
6.2.2. Taikant Direktyvos 2007/46/EB 12 straipsnio 2 dal į, gali būti atlikti 
šio priedo 4.4.1 punkte ir JT EEK taisykl ės Nr. 103 5.2 punkte (su 
teršalų išmetimu susij ę reikalavimai) aprašyti bandymai. Tokiu atveju 
patvirtinimo sertifikato tur ėtojas gali prašyti, kad, kitaip nei pirmiau 
nustatyta, palyginimas b ūtų atliktas naudojantis ne originalios įrangos 
taršos kontrol ės įtaisu, o pakaitiniu taršos kontrol ės įtaisu, kuris buvo 
naudojamas tipo patvirtinimo bandym ų metu (arba kitu pavyzdžiu, 
kurio atitiktis patvirtintam tipui buvo įrodyta). Išmetam ųjų teršalų 
vidutinės vertės, išmatuotos naudojant tikrinam ą pavyzdį, neturėtų 
viršyti daugiau kaip 15 proc. vidutini ų verčių, išmatuot ų naudojant 
pavyzdį, su kuriuo lyginama.  ▼B
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 368  
1 priedėlis 
PAVYZDYS  
Informacinis dokumentas Nr. …  
dėl pakaitini ų taršos kontrol ės įtaisų EB tipo patvirtinimo  
Jeigu taikytina, turi b ūti pateikti trys toliau minimos informacijos egzemplioriai ir 
turinys. Visi br ėžiniai turi b ūti pakankamai išsam ūs ir pateikiami atitinkamu 
masteliu A4 formato lapuose arba A4 formato aplanke. Jeigu pateikiamos 
nuotraukos, jos turi b ūti pakankamai aiškios.  
Jeigu sistemos, sudedamosios dalys arba atskiri techniniai agregatai turi elektro ­
ninius valdiklius, turi b ūti pateikti duomenys apie t ų valdiklių veikimo charakte ­
ristikas.  
0. BENDRIEJI DUOMENYS  
0.1. Gamybin ė markė (gamintojo prek ės pavadinimas): …  
0.2. Tipas: …  
0.2.1. Komercinis pavadinimas (-ai), jeigu yra: …  
0.5. Gamintojo pavadinimas ir adresas: …  
Įgaliotojo atstovo, jeigu jis yra, pavadinimas ir adresas: …  
0.7. EK patvirtinimo ženklo tvirtinimo ant sudedam ųjų dalių ir atskirų tech­
ninių agregatų vieta ir metodas: …  
0.8. Surinkimo gamyklos (- ų) adresas (-ai): …  
1. ĮTAISO APRAŠAS  
1.1. Pakaitinio taršos kontrol ės įtaiso gamybin ė markė ir tipas: …  
1.2. Pakaitinio taršos kontrol ės įtaiso brėžiniai, vis ų pirma visos šio regla ­
mento 2 straipsnio 8 punkte nurodytos charakteristikos: …  
1.3. Transporto priemoni ų tipo (-ų), kurioms yra skirtas pakaitinis taršos kont ­
rolės įtaisas, aprašas: …  
1.3.1. Variklio ir transporto priemon ės tipą (-us) žymintis numeris (-iai) ir (arba) 
ženklas (-ai): …  
1.3.2. Ar pakaitinis kontrol ės taršos įtaisas turi atitikti OBD sistemos reikala ­
vimus? (Taip / ne) (  1 ) 
1.4. Aprašas ir br ėžiniai, rodantys pakaitinio taršos kontrol ės įtaiso viet ą 
variklio išmetimo kolektoriaus (-i ų) atžvilgiu: …  ▼B 
( 1 ) Išbraukti, kas netaikoma.
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 369  
2 priedėlis 
EB TIPO PATVIRTINIMO SERTIFIKATO PAVYZDYS  
(Didžiausias formatas: A4 (210 × 297 mm)  
EB TIPO PATVIRTINIMO SERTIFIKATAS  
Administracijos antspaudas  
Pranešimas d ėl: 
— EB tipo patvirtinimo (  1 ), …,  
— Patvirtinto EB tipo išpl ėtimo (  2 ), …,  
— EB tipo nepatvirtinimo (  3 ), …,  
— EB tipo patvirtinimo panaikinimo (  4 ), …,  
(sudedamosios dalies ir (arba) atskiro techninio agregato tipo (  5 )) 
atsižvelgiant į Reglament ą (EB) Nr. 715/2007, įgyvendinam ą Reglamentu (ES) 
2017/1151.  
Reglamentas (EB) Nr. 715/2007 arba Reglamentas (ES) 2017/1151 su paskuti ­
niais pakeitimais, padarytais …  
EB tipo patvirtinimo numeris: …  
Išplėtimo motyvas: …  
I DALIS  
0.1. Gamybin ė markė (gamintojo prek ės pavadinimas): …  
0.2. Tipas: …  
0.3. Tipo identifikavimo priemon ės, jeigu jos pažym ėtos ant sudedamosios 
dalies ir (arba) atskiro techninio agregato (  6 ): …  
0.3.1. Tokio ženklinimo vieta: …  
0.5. Gamintojo pavadinimas ir adresas: …  
0.7. EK patvirtinimo ženklo tvirtinimo ant sudedam ųjų dalių ir atskirų tech­
ninių agregatų vieta ir metodas: …  
0.8. Surinkimo gamyklos (- ų) pavadinimas ir adresas (-ai): …  
0.9. Gamintojo atstovo (jei jis yra) pavadinimas ir adresas: …  ▼B 
( 1 ) Išbraukti, kas netaikoma. 
( 2 ) Išbraukti, kas netaikoma. 
( 3 ) Išbraukti, kas netaikoma. 
( 4 ) Išbraukti, kas netaikoma. 
( 5 ) Išbraukti, kas netaikoma. 
( 6 ) Jeigu tipo identifikavimo priemon ėse yra simboli ų, nesusijusi ų su transporto priemoni ų, 
sudedamųjų dalių arba atskir ų techninių agregatų tipų, dėl kurių suteiktas šis tipo patvir ­
tinimo sertifikatas, aprašymu, dokumentuose tokie simboliai žymimi simboliu „?“ (pvz., 
ABC??123??).
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 370  
II DALIS  
1. Papildoma informacija  
1.1. Pakaitinio taršos kontrol ės įtaiso gamybin ė markė ir tipas: …  
1.2. Transporto priemoni ų, kurioms taršos kontrol ės įtaisas tinka kaip pakai ­
tinė sudedamoji dalis, tipas (-ai): …  
1.3. Transporto priemoni ų, su kuriomis pakaitinis taršos kontrol ės įtaisas buvo 
išbandytas, tipas (-ai): …  
1.3.1. Ar įrodyta, kad pakaitinis taršos kontrol ės įtaisas atitinka OBD sistemos 
reikalavimus? (Taip / ne) (  1 ): …  
2. Už patvirtinimo bandymus atsakinga technin ė tarnyba: …  
3. Bandym ų ataskaitos parengimo data: …  
4. Bandym ų ataskaitos numeris: …  
5. Pastabos: …  
6. Vieta: …  
7. Data: …  
8. Parašas: …  
Priedai:  Informacinis rinkinys.  ▼B 
( 1 ) Išbraukti, kas netaikoma.
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 371  
3 priedėlis 
EB tipo patvirtinimo ženklo pavyzdys  
(žr. šio priedo 3.2 punkt ą)
 
Pavaizduotas prie pakaitinio taršos kontrol ės įtaiso sudedamosios dalies pritvir ­
tintas patvirtinimo ženklas rodo, kad konkretus tipas buvo patvirtintas Pranc ūzi­
joje (E 2) pagal š į reglament ą. Pirmieji du patvirtinimo numerio skaitmenys (00) 
rodo, kad ši sudedamoji dalis buvo patvirtinta pagal š į reglament ą. Kiti keturi 
skaitmenys (1234) yra patvirtinimo institucijos priskirtas pagrindinis pakaitinio 
taršos kontrol ės įtaiso patvirtinimo numeris.  ▼B
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 372  
XIV PRIEDAS  
Transporto priemon ės OBD sistemos ir remonto bei prieži ūros informacijos 
prieiga  
1. ĮVADAS  
1.1. Šiame priede nustatomi transporto priemon ės OBD sistemos ir transporto 
priemonės remonto bei prieži ūros informacijos prieigos techniniai reikala ­
vimai.  
2. REIKALAVIMAI  
2.1. Interneto svetain ėse pateikiama transporto priemon ės OBD sistemos ir 
transporto priemon ės remonto bei prieži ūros informacija turi atitikti 
OASIS dokumento SC2-D5 „Transporto priemoni ų remonto informacijos 
formatas“ 1.0 redakcijos (2003 5 28) (  1 ) ir OASIS dokumento SC1-D2 
„Transporto priemoni ų remonto informacijos specifikacija“ 6.1 redakcijos 
(2003 1 10) (  2 ) 3.2, 3.5 (išskyrus 3.5.2), 3.6, 3.7 ir 3.8 skirsni ų technines 
specifikacijas, taikant tik atvirojo teksto ir grafikos formatus arba formatus, 
kuriuos galima perži ūrėti ir spausdinti taikant tik nemokamai platinamus, 
nesunkiai įdiegiamus ir labiausiai paplitusioms kompiuteri ų operacin ėms 
sistemoms tinkamus programin ės įrangos standartinius įskiepius. Jei 
įmanoma, metaduomen ų raktažodžiai turi atitikti standart ą ISO 15031-2. 
Ši informacija turi b ūti prieinama visada, išskyrus, kai reikia tvarkyti inter ­
neto svetain ę. Asmenys, prašantys suteikti teis ę dauginti duomenis arba 
skelbti informacij ą savo šaltiniuose, tur ėtų tiesiogiai tartis su konkre čiu 
gamintoju. Be to, tur ėtų būti pateikiama su mokym ų medžiaga susijusi 
informacija, ta čiau ji gali b ūti teikiama ir ne interneto svetain ėse. 
Duomenų bazėje, prie kurios nepriklausomi operatoriai gali lengvai prisi ­
jungti, pateikiama informacija apie visas transporto priemon ės dalis, kurias 
gamintojas įrengia transporto priemon ėje, paženklintoje transporto prie ­
monės identifikavimo numeriu (VIN) ir apib ūdintoje tokiais papildomais 
kriterijais, kaip važiuokl ės bazė, variklio galia, funkcini ų elementų lygis 
ar papildomos funkcijos, ir kurios, pateikiant nuorod ą į originalios įrangos 
dalių numerius, gali b ūti pakeistos įgaliotiesiems remontininkams ar platin ­
tojams arba tre čiosioms šalims transporto priemon ės gamintojo si ūlomomis 
atsarginėmis dalimis.  
Šioje duomen ų bazėje pateikiami VIN, originalios įrangos dali ų numeriai, 
originalios įrangos dali ų pavadinimai, galiojimo požymiai (galiojimo nuo ir 
iki datos), tvirtinimo požymiai ir prireikus konstrukcijos charakteristikos.  
Informacija duomen ų bazėje reguliariai atnaujinama. Vis ų pirma atnauji ­
nama informacija apie visus atskir ų transporto priemoni ų patobulinimus 
jas pagaminus, jeigu ši informacija yra žinoma įgaliotiesiems atstovams.  
2.2. Nepriklausomiems operatoriams tur ėtų būti suteikta galimyb ė sužinoti 
įgaliotųjų atstovų ir remonto dirbtuvi ų naudojamas transporto priemoni ų 
saugos priemones, laikantis ši ų saugos technologij ų apsaugos reikalavim ų: 
i) duomenimis kei čiamasi laikantis konfidencialumo, s ąžiningumo ir 
apsaugos nuo peradresavimo princip ų; 
ii) naudojami standartiniai protokolai https//ssl-tls (RFC4346);  ▼B 
( 1 ) Paskelbta http://www.oasis-open.org/committees/download.php/2412/Draft%20Commit ­
tee%20Specification.pdf 
( 2 ) Paskelbta http://lists.oasis-open.org/archives/autorepair/200302/pdf00005.pdf
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 373  
iii) vadovaujantis standartu ISO 20828, nepriklausom ų operatori ų ir gamin ­
tojų abipusiam autentiškumui patvirtinti naudojami saugumo sertifi ­
katai;  
iv) privatusis nepriklausomo operatoriaus raktas apsaugomas saugia apara ­
tine įranga.  
13 straipsnio 9 dalimi nustatytas Transporto priemon ės informacijos 
prieigos forumas, atsižvelgdamas į mokslo lyg į, nustatys kriterijus, pagal 
kuriuos turi b ūti įvykdyti šie reikalavimai.  
Šiuo tikslu nepriklausomas operatorius patvirtinamas ir įgaliojamas 
remiantis dokumentais, įrodančiais, kad jis komercine veikla ver čiasi 
teisėtai ir nebuvo teistas už atitinkam ą baudžiam ąją veiką. 
2.3. Valdymo blokai perprogramuojami pagal standart ą ISO 22900 arba SAE 
J2534, neatsižvelgiant į tipo patvirtinimo dat ą. Gamintojas, tvirtindamas 
specialią gamintojo taikom ąją program ą ir transporto priemoni ų ryšio 
sąsajas (TPRS), atitinkan čias standart ą ISO 22900 arba SAE J2534, pasi ūlo 
patvirtinti nepriklausomai sukurtas transporto priemoni ų ryšio sąsajas arba 
suteikti informacij ą ir išnuomoti bet koki ą minėtą patvirtinim ą pačiam atlie­
kančiam transporto priemoni ų ryšio sąsajų gamintojui reikaling ą specialią 
aparatinę įrangą. Mokesčiams už min ėtą patvirtinim ą arba informacij ą ir 
aparatinę įrangą taikomos Reglamento (EB) Nr. 715/2007 7 straipsnio 1 
dalies sąlygos.  
2.4. Visi su teršal ų išmetimu susij ę trikčių kodai turi atitikti XI priedo 1 pried ėlį. 
2.5. Nepriklausomam operatoriui registruojantis, kad gal ėtų naudotis gamintojo 
interneto svetaine ir gauti transporto priemon ės OBD sistemos ir transporto 
priemonės remonto bei prieži ūros informacij ą, nesusijusi ą su apsaugotomis 
transporto priemon ės dalimis, šio operatoriaus turi b ūti reikalaujama pateikti 
tik mokes čio už informacij ą būdui patvirtinti reikalingus duomenis. Nor ė­
damas gauti informacij ą, susijusią su prieiga prie apsaugot ų transporto prie ­
monės dalių, nepriklausomas operatorius turi pateikti pagal standart ą ISO 
20828 parengt ą liudijimą, įrodantį jo ir organizacijos, kuriai jis priklauso, 
tapatybę, o gamintojas savo ruožtu turi pateikti pagal standart ą ISO 20828 
parengtą liudijimą, patvirtinant į nepriklausomam operatoriui, kad šis nori 
patekti į teisėtą tam tikram gamintojui priklausan čią interneto svetain ę. Abi 
šalys privalo registruoti tokius tarpusavio sandorius, nurodydamos trans ­
porto priemones ir pagal ši ą nuostatą padarytus j ų pakeitimus.  
2.6. Jeigu gamintojo interneto svetain ėje pateikta tam tikra specifin ė transporto 
priemonės OBD sistemos ir transporto priemon ės remonto bei prieži ūros 
informacija neleidžia tinkamai suprojektuoti ir pagaminti alternatyvi ų 
degalų pritaikymo sistem ų, kiekvienam suinteresuotam alternatyvi ų degalų 
pritaikymo sistem ų gamintojui sudaroma galimyb ė gauti informacij ą, kurią 
reikalaujama pateikti pagal 1 priedo 3 pried ėlio 0, 2 ir 3 punktus, kai jis su 
tokiu prašymu tiesiogiai kreipiasi į gamintoj ą. Tam reikalingi kontaktiniai 
duomenys turi b ūti aiškiai pateikti gamintojo interneto svetain ėje, o infor ­
macija turi b ūti suteikta per 30 dien ų. Tokią informacij ą reikia pateikti tik 
dėl alternatyvi ų degalų pritaikymo sistem ų, kurioms taikoma JT EEK 
taisyklė Nr. 115 (  1 ), arba d ėl alternatyvi ų degalų pritaikymo sistem ų, 
kurioms taikoma JT EEK taisykl ė Nr. 115, sudedam ųjų dalių ir tik atsilie ­
piant į prašymą, kuriame aiškiai nurodyta tiksli transporto priemon ės 
modelio, d ėl kurio reikalinga ši informacija, specifikacija ir kuriame aiškiai  ▼B 
( 1 ) OL L 323, 2014 11 7, p. 91.
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 374  
patvirtinama, kad informacija yra reikalinga tam, kad b ūtų galima patobu ­
linti alternatyvi ų degalų pritaikymo sistemas arba sudedam ąsias dalis, 
kurioms taikoma JT EEK taisykl ė Nr. 115.  
2.7. Gamintoj ų interneto svetain ėse, kur pateikiama informacija apie remont ą, 
turi nurodyti kiekvieno modelio patvirtinimo numer į. 
2.8. Gamintojai nustato pagr įstus ir proporcingus mokes čius už valandai, dienai, 
mėnesiui, metams arba vienam sandoriui suteikiam ą prieigą prie remonto 
bei technin ės priežiūros informacijos svetaini ų. ▼B
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 375  
1 priedėlis
 
► (1) M3 ▼B
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 376
  
▼B
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 377  
XV PRIEDAS  
Rezervuota  ▼B
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 378  
XVI PRIEDAS  
TRANSPORTO PRIEMONI Ų, KURI Ų IŠMETAM ŲJŲ TERŠAL Ų 
PAPILDOMO APDOROJIMO SISTEMOSE NAUDOJAMAS 
REAGENTAS, REIKALAVIMAI  
1. Įvadas  
Šiame priede nustatomi transporto priemoni ų, kurių išmetam ųjų teršalų 
kiekio mažinimas pagr įstas reagento naudojimu papildomo apdorojimo 
sistemose, reikalavimai. Šiame priede vartojamas terminas „reagento 
bakelis“ taip pat apima kitas talpyklas, kuriose laikomas reagentas.  
1.1. Reagento bakelio talpa turi b ūti tokia, kad pripildžius reagento bakel į, jo 
nereikėtų papildyti tol, kol nebus nuvažiuotas vidutinis atstumas, kuris 
nuvažiuojamas sunaudojus 5 pilnus degal ų bakus; reagento bakel į turi 
būti galima lengvai papildyti (pvz., nenaudojant įrankių ir nenuimant 
transporto priemon ės vidaus apdailos detali ų. Vidinio atvarto atidarymas, 
kad būtų galima papildyti reagento, nelaikomas vidaus apdailos detali ų 
nuėmimu). Jei reagento negalima lengvai papildyti, kaip aprašyta 
pirmiau, reagento bakelio talpa turi b ūti tokia, kad reagento užtekt ų 
nuvažiuoti vidutiniam atstumui, kuris nuvažiuojamas sunaudojus penkio ­
lika pilnų degalų bakų. Tačiau, jei iš 3.5 punkte numatyt ų galimybi ų 
gamintojas pasirenka įjungti persp ėjimo sistem ą iki reagento bakelio 
ištuštėjimo likus ne mažesniam kaip 2 400 km atstumui, taikomi pirmiau 
nustatyti mažiausios reagento bakelio talpos apribojimai.  
1.2. Šiame priede vidutinis pilnu degal ų baku arba reagento bakeliu nuva ­ 
žiuojamas atstumas atitinkamai apskai čiuojamas pagal degal ų arba 
reagento s ąnaudas, nustatytas per 1 tipo bandym ą. 
2. Reagento lygio rodytuvas  
2.1. Transporto priemon ės prietais ų skydelyje turi b ūti specialus rodytuvas, 
pranešantis vairuotojui, kad reagento lygis yra žemesnis už 3.5 punkte 
nustatytas ribines vertes.  
3. Vairuotojo persp ėjimo sistema  
3.1. Transporto priemon ėje turi būti įrengta persp ėjimo sistema, susidedanti 
iš regimųjų perspėjimo signal ų, pranešan čių vairuotojui apie nustatyt ą 
netinkamą reagento dozavim ą, pvz., kai išmetama per daug teršal ų, kai 
reagento lygis yra žemas arba reagentas neatitinka gamintojo nurodytos 
kokybės. Perspėjimo sistema gali tur ėti ir garsin į vairuotojo persp ėjimo 
signalą. 
3.2. Kai reagento beveik nelieka, persp ėjimo sistemos signal ų dažnumas turi 
padidėti. Galiausiai vairuotojui pranešama taip, kad šis negal ėtų lengvai 
panaikinti arba ignoruoti signal ų. Turi būti neįmanoma išjungti sistemos, 
kol nebus pripilta reagento.  
3.3. Persp ėjant regimuoju signalu, rodomas pranešimas, kad reagento lygis 
yra žemas. Persp ėjimo signalas turi b ūti ne toks pat, kaip OBD arba 
kitos variklio prieži ūros sistemos. Persp ėjimo signalas turi b ūti pakan­
kamai aiškus, kad vairuotojas suprast ų, jog reagento liko nedaug (pvz., 
„žemas karbamido tirpalo lygis“, „žemas AdBlue lygis“ arba „žemas 
reagento lygis“).  
3.4. Persp ėjimo sistema iš pradži ų neturi būti nuolat įjungta, ta čiau persp ė­
jimo signalas turi dažn ėti ir galiausiai tapti nenutr ūkstamas, kai reagento 
lieka tiek, kad pradeda veikti 8 punkte nurodyta vairuotojo raginimo 
imtis priemoni ų sistema. Turi b ūti rodomas aiškus persp ėjimo signalas  ▼M3
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 379  
(pvz., „pripilkite karbamido tirpalo“, „pripilkite AdBlue“ arba „pripilkite 
reagento“). Nenutr ūkstamus persp ėjimo sistemos signalus laikinai gali 
pertraukti kiti persp ėjimo signalai, jei jais perduodami svarb ūs saugos 
pranešimai.  
3.5. Persp ėjimo sistema turi įsijungti iki reagento bakelio ištušt ėjimo likus 
nuvažiuoti ne mažiau kaip 2 400 km arba gamintojo pasirinktu metu, bet 
ne vėliau kaip tuomet, kai reagento lygis bakelyje pasiekia vien ą iš šių 
lygių: 
a) lygį, kurio, tik ėtina, turėtų užtekti nuvažiuoti 150 % vidutinio 
atstumo, kur į transporto priemon ė nuvažiuoja pilnu degal ų baku arba  
b) 10 % reagento bakelio talpos  
(taikoma ta s ąlyga, kuri įvykdoma pirmoji).  
4. Netinkamo reagento atpažinimas  
4.1. Transporto priemon ėje turi būti priemoni ų, leidžiančių nustatyti, ar trans ­
porto priemon ėje yra gamintojo deklaruotas ir I priedo 3 pried ėlyje 
įrašytas charakteristikas atitinkantis reagentas.  
4.2. Jei bakelyje esantis reagentas neatitinka b ūtinųjų gamintojo deklaruot ų 
reikalavim ų, 3 dalyje nurodyta vairuotojo persp ėjimo sistema įsijungia ir 
rodo pranešim ą su atitinkamu persp ėjimu (pvz., „nustatytas netinkamas 
karbamido tirpalas“, „nustatytas netinkamas AdBlue“ arba „nustatytas 
netinkamas reagentas“). Jei reagento kokyb ė nesureguliuojama po 
perspėjimo sistemos įsijungimo nuvažiavus 50 km, taikomi 8 punkte 
nustatyti vairuotojo raginimo imtis priemoni ų reikalavimai.  
5. Reagento s ąnaudų stebėjimas  
5.1. Transporto priemon ėje turi būti priemoni ų, leidžiančių nustatyti reagento 
sąnaudas ir gauti apie jas informacij ą, naudojant išorines priemones.  
5.2. Turi b ūti sudaryta galimyb ė per nuosekl ųjį standartizuotos diagnostin ės 
jungties prievad ą gauti vidutini ų reagento s ąnaudų ir variklio sistemai 
būtinų vidutinių reagento s ąnaudų duomenis. Duomenys teikiami apie 
visą paskutin į 2 400 km ridos laikotarp į 
5.3. Kad b ūtų galima steb ėti reagento s ąnaudas, stebimi bent šie transporto 
priemonės parametrai:  
a) reagento lygis transporto priemon ėje įrengtoje talpykloje ir  
b) įtekantis arba įpurškiamas reagento kiekis, matuojamas kuo ar čiau 
įpurškimo į išmetamųjų teršalų papildomo apdorojimo sistem ą vietos, 
kai tai techniškai įmanoma.  
5.4. Jei vidutin ės reagento s ąnaudos ir vidutin ės variklio sistemos pareika ­
lautos reagento s ąnaudos per 30 minu čių transporto priemon ės eksploa ­
tavimo laikotarp į skiriasi daugiau kaip 50 %, turi įsijungti 3 punkte 
nurodyta vairuotojo persp ėjimo sistema ir pateikti pranešim ą su atitin ­
kamu persp ėjimu (pvz., „karbamido tirpalo dozavimo triktis“, „AdBlue 
dozavimo triktis“, „reagento dozavimo triktis“). Jei reagento kokyb ė 
nesureguliuojama po persp ėjimo sistemos įsijungimo nuvažiavus 
50 km, taikomi 8 punkte nustatyti vairuotojo raginimo imtis priemoni ų 
reikalavimai.  ▼M3
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 380  
5.5. Nutr ūkus reagento dozavimui, įsijungia 3 punkte nurodyta vairuotojo 
perspėjimo sistema ir pateikia pranešim ą su atitinkamu persp ėjimu. Jei 
reagento dozavim ą variklio sistema nutraukia d ėl to, kad esamomis 
transporto priemon ės eksploatavimo s ąlygomis transporto priemon ės 
išmetamų teršalų kiekiui reguliuoti reagento dozuoti nereikia, ir jei 
gamintojas tipo patvirtinimo institucijai yra aiškiai nurod ęs, kuomet susi ­
daro tokios eksploatavimo s ąlygos, įjungti vairuotojo persp ėjimo 
sistemos, kaip nurodyta 3 punkte, neb ūtina. Jei reagento kokyb ė nesu­
reguliuojama po persp ėjimo sistemos įsijungimo nuvažiavus 50 km, 
taikomi 8 punkte nustatyti vairuotojo raginimo imtis priemoni ų reikala­
vimai.  
6. Išmetamo NO  x kiekio steb ėsena 
6.1. Užuot taik ę 4 ir 5 punktuose nurodytus steb ėjimo reikalavimus, gamin ­
tojai gali naudoti išmetam ųjų dujų jutiklius, tiesiogiai matuojan čius NO  x 
kiekį išmetamuosiuose teršaluose.  
6.2. Gamintojas įrodo, kad transporto priemon ėje naudojant 6.1 punkte nuro ­
dytus arba kitokius jutiklius, 4.2, 5.4 arba 5.5 punktuose nustatytais 
atvejais įsijungia 3 dalyje nurodyta vairuotojo persp ėjimo sistema, atsi ­
randa pranešimas su atitinkamu persp ėjimu (pvz., „per didelis išmeta ­
mųjų teršalų kiekis – patikrinkite karbamido tirpal ą“, „per didelis išme ­
tamųjų teršalų kiekis – patikrinkite AdBlue“, „per didelis išmetam ųjų 
teršalų kiekis – patikrinkite reagent ą“) ir suveikia 8.3 punkte nurodyta 
vairuotojo raginimo imtis priemoni ų sistema.  
Taikant š į punktą laikoma, kad tokios situacijos susidaro, kai viršijama 
XI priedo 2.3 punkte pateiktose lentel ėse nurodyta taikoma OBD 
sistemos NOx ribin ė vertė. 
Atitikties šiems reikalavimams įrodymo bandymo metu išmetamas NOx 
kiekis neturi b ūti daugiau kaip 20 % didesnis už OBD sistemos ribines 
vertes.  
7. Informacijos apie gedimus saugojimas  
7.1. Kai pateikiama nuoroda į šį punktą, tai reiškia, kad turi b ūti saugomas 
neištrinamas parametr ų identifikatorius (toliau – PID), rodantis raginimo 
imtis priemoni ų sistemos įsijungimo priežast į ir transporto priemon ės 
ridą, nuvažiuot ą, kol ji yra įsijungusi. Transporto priemon ėje PID įrašai 
saugomi ne mažiau kaip 800 dien ų arba tol, kol transporto priemon ė 
nuvažiuoja 30 000 km. PID duomenis turi b ūti galima gauti per nuose ­
klųjį standartizuotos diagnostin ės jungties prievad ą, pateikiant įprastą 
skaitytuvo užklaus ą pagal XI priedo 1 pried ėlio 2.3 punkto 
nuostatas. PID duomenys susiejami su bendra transporto priemon ės 
eksploatavimo, kai nutiko min ėtas įvykis, trukme, taikant ne mažesn ę 
kaip 300 dien ų arba 10 000 km paklaid ą. 
7.2. Be to, su techniniais gedimais susijusioms reagento dozavimo sistemos 
veikimo triktims (pvz., mechaniniams arba elektros sistemos gedimams) 
taikomi XI priede nustatyti OBD sistemos reikalavimai.  
8. Vairuotojo raginimo imtis priemoni ų sistema  
8.1. Transporto priemon ėje įrengiama vairuotojo raginimo imtis priemoni ų 
sistema, užtikrinanti, kad eksploatuojamoje transporto priemon ėje nuolat 
veiktų taršos kontrol ės sistema. Raginimo imtis priemoni ų sistema 
projektuojama taip, jog užtikrint ų, kad transporto priemon ė negalėtų 
veikti, kai reagento bakelis yra tuš čias. 
8.2. Raginimo imtis priemoni ų sistema įsijungia v ėliausiai tuomet, kai 
reagento lygis bakelyje pasiekia:  
a) jei persp ėjimo sistema buvo įjungta iki numatomo reagento bakelio 
ištuštėjimo likus ne mažiau kaip 2 400 km: lyg į, kurio, tik ėtina, turėtų 
užtekti vidutiniam atstumui, kur į transporto priemon ė nuvažiuoja 
pilnu degal ų baku, nuvažiuoti;  ▼M3
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 381  
b) jei persp ėjimo sistema buvo įjungta pasiekus 3.5 punkto a papunktyje 
apibūdintą lygį: lygį, kurio, tik ėtina, turėtų užtekti nuvažiuoti 75 % 
vidutinio atstumo, kur į transporto priemon ė nuvažiuoja pilnu degal ų 
baku; arba  
c) jei persp ėjimo sistema buvo įjungta pasiekus 3.5 punkto b papunktyje 
apibūdintą lygį: 5 % reagento bakelio talpos;  
d) jei persp ėjimo sistema buvo įjungta dar nepasiekus 3.5 punkto a ir b 
papunkčiuose apib ūdintų lygių, bet likus mažiau nei 2 400 km iki 
reagento bakelio ištušt ėjimo, atsižvelgiant į tai, kuris iš šio punkto 
b ar c papunk čiuose apib ūdintų lygių pasiekiamas anks čiau. 
Jei pasinaudojama 6.1 punkte aprašyta alternatyva, sistema turi įsijungti 
tuomet, kai atsiranda 4 arba 5 punkte apib ūdinti nukrypimai arba pasie ­
kiami 6.2 punkte apib ūdinti NO  x lygiai.  
Nustačius, kad reagento bakelis yra tuš čias, taip pat 4, 5 arba 6 dalyje 
nurodytų nukrypim ų atveju, pradedami vykdyti 7 dalyje nustatyti infor ­
macijos apie gedimus saugojimo reikalavimai.  
8.3. Gamintojas pasirenka, kokio tipo raginimo imtis priemoni ų sistemą 
įrengti. Sistemos variantai aprašyti 8.3.1, 8.3.2, 8.3.3 ir 8.3.4 punktuose.  
8.3.1. Taikant „variklio pakartotinio užvedimo blokavimo po tam tikro užve ­
dimų skaičiaus“ būdą, po to, kai įsijungia raginimo imtis priemoni ų 
sistema, leidžiama užvesti varikl į tam tikrą skaičių kartų arba nuvažiuoti 
tam tikrą atstumą. Į šį skaičių neįskaitomi variklio kontrol ės sistemos, 
pvz., „start–stop“ sistem ų, variklio užvedimo atvejai.  
8.3.1.1. Jei persp ėjimo sistema buvo įjungta iki numatomo reagento bakelio 
ištuštėjimo likus ne mažiau kaip 2 400 km arba jei atsirado 4 arba 5 
punkte apib ūdintų nukrypim ų, arba buvo pasiekti 6.2 punkte apib ūdinti 
NO  x lygiai, kai tik transporto priemon ė nuo vairuotojo raginimo imtis 
priemonių sistemos įsijungimo nuvažiuoja tik ėtiną vidutinį pilnu degal ų 
baku transporto priemon ės nuvažiuojam ą atstumą, neleidžiama v ėl 
užvesti variklio.  
8.3.1.2. Jei vairuotojo raginimo imtis priemoni ų sistema buvo įjungta pasiekus 
8.2 punkto b papunktyje apib ūdintą lygį, kai tik transporto priemon ė nuo 
vairuotojo raginimo imtis priemoni ų sistemos įsijungimo nuvažiuoja 
75 % tikėtino vidutinio pilnu degal ų baku transporto priemon ės nuva­ 
žiuojamo atstumo, neleidžiama v ėl užvesti variklio.  
8.3.1.3. Jei vairuotojo raginimo imtis priemoni ų sistema buvo įjungta pasiekus 
8.2 punkto c papunktyje apib ūdintą lygį, kai tik transporto priemon ė nuo 
vairuotojo raginimo imtis priemoni ų sistemos įsijungimo nuvažiuoja 
tikėtiną vidutinį transporto priemon ės nuvažiuojam ą atstumą reagento 
lygiui bakelyje pasiekus 5 % reagento bakelio talpos, neleidžiama v ėl 
užvesti variklio.  
8.3.1.4. Be to, v ėl užvesti variklio neleidžiama iškart po to, kai reagento bakelis 
ištuštėja, jei tai įvyksta anks čiau nei susidaro 8.3.1.1, 8.3.1.2 arba 8.3.1.3 
punkte nurodytos situacijos.  
8.3.2. „Variklio užvedimo blokavimo papildžius degal ų“ sistema užtikrina, 
kad, įpylus degal ų ir įsijungus raginimo imtis priemoni ų sistemai, trans ­
porto priemon ės nebebus įmanoma užvesti.  ▼M3
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 382  
8.3.3. Taikant „degal ų blokavimo“ b ūdą, įsijungus raginimo imtis priemoni ų 
sistemai, nebeleidžiama papildyti transporto priemon ės degalų bako, 
užblokuojant degal ų pildymo sistem ą. Blokavimo sistemoje turi b ūti 
priemonių, neleidžian čių atlikti neteis ėtų jos pakeitim ų. 
8.3.4. Pagal „veikimo savybi ų ribojimo“ b ūdą, įsijungus raginimo imtis prie ­
monių sistemai, apribojamas transporto priemon ės greitis. Grei čio ribo­
jimo lygis vairuotojui turi b ūti aiškiai pastebimas ir toks, kad gerokai 
sumažėtų didžiausias transporto priemon ės greitis. Šis ribojimas prade ­
damas taikyti pamažu arba užvedus varikl į. Prieš pat variklio pakarto ­
tinio užvedimo blokavim ą transporto priemon ės greitis neturi viršyti 
50 km/h.  
8.3.4.1. Jei persp ėjimo sistema buvo įjungta iki numatomo reagento bakelio 
ištuštėjimo likus ne mažiau kaip 2 400 km arba jei atsirado 4 arba 5 
punkte apib ūdintų nukrypim ų, arba buvo pasiekti 6.2 punkte apib ūdinti 
NO  x lygiai, kai tik transporto priemon ė nuo vairuotojo raginimo imtis 
priemonių sistemos įsijungimo nuvažiuoja tik ėtiną vidutinį pilnu degal ų 
baku transporto priemon ės nuvažiuojam ą atstumą, neleidžiama v ėl 
užvesti variklio.  
8.3.4.2. Jei vairuotojo raginimo imtis priemoni ų sistema buvo įjungta pasiekus 
8.2 punkto b papunktyje apib ūdintą lygį, kai tik transporto priemon ė nuo 
vairuotojo raginimo imtis priemoni ų sistemos įsijungimo nuvažiuoja 
75 % tikėtino vidutinio pilnu degal ų baku transporto priemon ės nuva­ 
žiuojamo atstumo, neleidžiama v ėl užvesti variklio.  
8.3.4.3. Jei vairuotojo raginimo imtis priemoni ų sistema buvo įjungta pasiekus 
8.2 punkto c papunktyje apib ūdintą lygį, kai tik transporto priemon ė nuo 
vairuotojo raginimo imtis priemoni ų sistemos įsijungimo nuvažiuoja 
tikėtiną vidutinį transporto priemon ės nuvažiuojam ą atstumą reagento 
lygiui bakelyje pasiekus 5 % reagento bakelio talpos, neleidžiama v ėl 
užvesti variklio.  
8.3.4.4. Be to, v ėl užvesti variklio neleidžiama iškart po to, kai reagento bakelis 
ištuštėja, jei tai įvyksta anks čiau nei susidaro 8.3.4.1, 8.3.4.2 arba 8.3.4.3 
punkte nurodytos situacijos.  
8.4. Vairuotojo raginimo imtis priemoni ų sistemai neleidus v ėl užvesti 
variklio, vairuotojo raginimo imtis priemoni ų sistema turi b ūti išjun­
giama tik tuomet, kai pašalinami 4, 5 arba 6 punktuose nurodyti nukr ­
ypimai arba jei į transporto priemon ę įpilto reagento kiekis atitinka bent 
vieną iš šių kriterijų: 
a) reagento kiekio, tik ėtina, turėtų užtekti nuvažiuoti 150 % vidutinio 
atstumo, kur į transporto priemon ė nuvažiuoja pilnu degal ų baku, arba  
b) reagento kiekis sudaro ne mažiau kaip 10 % reagento bakelio talpos.  
Atlikus remont ą ir pašalinus su OBD sistema susijus į gedimą, kaip 
nurodyta 7.2 dalyje, raginimo imtis priemoni ų sistema gali b ūti paleista 
per OBD sistemos nuosekl ųjį prievadą (pvz., naudojant įprastą skaity­
tuvą), kad transporto priemon ę būtų galima užvesti pakartotinai auto ­
diagnostikos tikslais. Norint patikrinti, ar remontas buvo s ėkmingas, 
transporto priemone galima nuvažiuoti ne daugiau kaip 50 km. Raginimo 
imtis priemoni ų sistema v ėl visiškai įsijungia, jei atlikus š į patikrinim ą 
gedimas išlieka.  
8.5. 3 dalyje nurodyta vairuotojo persp ėjimo sistema pateikia aišk ų prane­ 
šimą apie:  
a) likusį pakartotini ų užvedim ų skaičių ir (arba) likus į atstumą ir ▼M3
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 383  
b) sąlygas, kurias įvykdžius transporto priemon ę vėl bus galima užvesti.  
8.6. Pašalinus vairuotojo raginimo imtis priemoni ų sistemos įsijungimo prie ­ 
žastis, sistema išsijungia. Nepašalinus vairuotojo raginimo imtis prie ­
monių sistemos įsijungimo priežas čių, sistema automatiškai neišsijungia.  
8.7. Patvirtinimo metu tipo patvirtinimo institucijai pateikiama išsami rašy ­
tinė informacija, apib ūdinanti visas vairuotojo raginimo imtis priemoni ų 
sistemos veikimo charakteristikas.  
8.8. Gamintojas, pateikdamas paraišk ą suteikti tipo patvirtinim ą pagal ši ą 
taisyklę, parodo, kaip veikia vairuotojo persp ėjimo ir raginimo imtis 
priemonių sistemos.  
9. Informavimo reikalavimai  
9.1. Gamintojas visiems nauj ų transporto priemoni ų savininkams pateikia 
aiškią rašytinę informacij ą apie išmetam ųjų teršalų kontrolės sistemą. 
Šitaip informuojama, kad, jei transporto priemon ės išmetam ųjų teršalų 
kontrolės sistema veikia netinkamai, vairuotojo persp ėjimo sistema 
praneša vairuotojui apie problem ą ir kad, suveikus vairuotojo raginimo 
imtis priemoni ų sistemai, galiausiai transporto priemon ės nebus galima 
užvesti.  
9.2. Instrukcijose nurodomi reikalavimai, kaip tinkamai eksploatuoti ir priži ū­
rėti transporto priemones, įskaitant ir tai, kaip tinkamai naudoti suvarto ­
jamuosius reagentus.  
9.3. Instrukcijose nurodoma, ar transporto priemon ės vairuotojas turi papil ­
dyti suvartojam ųjų reagentų prieš įprastą techninę priežiūrą arba po 
jos. Instrukcijose nurodoma, kaip transporto priemon ės vairuotojas tur ėtų 
papildyti reagento bakel į. Be to, pateikiama informacija apie galimas 
tokio tipo transporto priemon ės reagento s ąnaudas ir reagento papildymo 
dažnumą. 
9.4. Instrukcijose nurodoma, jog tam, kad transporto priemon ė atitiktų tam 
transporto priemoni ų tipui suteikto atitikties sertifikato reikalavimus, 
privaloma naudoti reikiam ą tinkamų specifikacij ų reagentą ir jo papil ­
dyti. 
9.5. Instrukcijose nurodoma, kad transporto priemon ės naudojimas be 
reagento, reikalingo išmetam ųjų teršalų kiekiui sumažinti, gali b ūti 
laikomas nusikalstama veika.  
9.6. Instrukcijose paaiškinama, kaip veikia vairuotojo persp ėjimo ir raginimo 
imtis priemoni ų sistemos. Be to, paaiškinami persp ėjimo sistemos nepai ­
symo ir reagento nepapildymo padariniai.  
10. Papildomo apdorojimo sistemos veikimo s ąlygos  
Gamintojai užtikrina, kad išmetam ųjų teršalų kontrolės sistema visada 
atliktų išmetamųjų teršalų kontrolės funkciją visomis aplinkos s ąlygomis, 
ypač esant žemai aplinkos temperat ūrai. Tai apima priemoni ų, nelei­
džiančių reagentui visiškai užšalti, transporto priemonei stovint nenau ­
dojamai iki septyni ų parų, kai lauko temperat ūra 258 K (– 15 °C), o 
reagento bakelis pripildytas 50 %, taikym ą. Jei reagentas užš ąla, gamin ­
tojas užtikrina, kad reagentas b ūtų suskystintas ir parengtas naudoti per 
20 minučių nuo transporto priemon ės užvedimo, esant 258 K (– 15 °C) 
temperatūrai, matuojamai reagento bakelyje.  ▼M3
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 384  
XVII PRIEDAS  
REGLAMENTO (EB) NR. 692/2008 PAKEITIMAI  
1. Reglamento (EB) Nr. 692/2008 I priedo 3 pried ėlis iš dalies kei čiamas taip:  
a) 3–3.1.1 skirsniai iš dalies kei čiami taip:  
„3. VAROMOSIOS ENERGIJOS KEITIKLIS (k)  
3.1. Varomosios energijos keitiklio (-i ų) gamintojas:  
3.1.1. Gamintojo kodas (pažym ėtas ant varomosios energijos keitiklio 
arba naudojant kitas atpažinimo priemones):  “  
b) 3.2.1.8 skirsnis iš dalies kei čiamas taip:  
„3.2.1.8. Vardin ė variklio galia (n):  kW, kai sukimosi 
dažnis  min  –1 (gamintojo deklaruota vert ė)“ 
c) 3.2.2.2 skirsnis tampa 3.2.2.1.1 skirsniu ir išd ėstomas taip:  
„3.2.2.1.1. RON, be švino:  “  
d) 3.2.4.2.1 skirsnis iš dalies kei čiamas taip:  
„3.2.4.2.1. Sistemos aprašas (bendrosios magistral ės degalų sistema, 
siurblys su purkštuvu, paskirstymo siurblys ir t. t.):  “  
e) 3.2.4.2.3 skirsnis iš dalies kei čiamas taip:  
„3.2.4.2.3. Įpurškimo siurblys ir (arba) tiekimo siurblys“  
f) 3.2.4.2.4 skirsnis iš dalies kei čiamas taip:  
„3.2.4.2.4. Variklio grei čio ribojimo kontrol ė“ 
g) 3.2.4.2.9.3 skirsnis iš dalies kei čiamas taip:  
„3.2.4.2.9.3. Sistemos aprašas“  
h) 3.2.4.2.9.3.6–3.2.4.2.9.3.8 skirsniai iš dalies kei čiami taip:  
„3.2.4.2.9.3.6. Vandens temperat ūros jutiklio mark ė ir tipas arba 
veikimo principas:  
3.2.4.2.9.3.7. Oro temperat ūros jutiklio mark ė ir tipas arba veikimo 
principas:  
3.2.4.2.9.3.8. Oro sl ėgio jutiklio mark ė ir tipas arba veikimo 
principas:  “  
i) 3.2.4.3.4.3 skirsnis iš dalies kei čiamas taip:  
„3.2.4.3.4.3. Oro srauto jutiklio mark ė ir tipas arba veikimo 
principas:  “  
j) 3.2.4.3.4.9–3.2.4.3.4.11 skirsniai iš dalies kei čiami taip:  
„3.2.4.3.4.9. Vandens temperat ūros jutiklio mark ė ir tipas arba veikimo 
principas:  ▼B
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 385  
3.2.4.3.4.10. Oro temperat ūros jutiklio mark ė ir tipas arba veikimo 
principas:  
3.2.4.3.4.11. Oro sl ėgio jutiklio mark ė ir tipas arba veikimo principas:  
“ 
k) 3.2.4.3.5 skirsnis iš dalies kei čiamas taip:  
„3.2.4.3.5. Purkštuvai“  
l) 3.2.12.2–3.2.12.2.1 skirsniai iš dalies kei čiami taip:  
„3.2.12.2. Taršos kontrol ės įtaisai (jei nenurodyti kituose skirsniuose)  
3.2.12.2.1. Katalizinis keitiklis“  
m) 3.2.12.2.1.11–3.2.12.2.1.11.10 skirsniai išbraukiami.  
n) 3.2.12.2.2–3.2.12.2.2.5 skirsniai išbraukiami ir pakei čiami taip:  
„3.2.12.2.2. Jutikliai  
3.2.12.2.2.1. Deguonies jutiklis: yra / n ėra( 1 ) 
3.2.12.2.2.1.1. Mark ė: 
3.2.12.2.2.1.2. Vieta:  
3.2.12.2.2.1.3. Kontrol ės intervalas:  
3.2.12.2.2.1.4. Tipas arba veikimo principas:  
3.2.12.2.2.1.5. Identifikacinis sudedamosios dalies numeris:  “  
o) 3.2.12.2.4.1–3.2.12.2.4.2 skirsniai iš dalies kei čiami taip:  
„3.2.12.2.4.1. Charakteristikos (mark ė, tipas, srautas, aukštas sl ėgis, 
žemas slėgis, bendras sl ėgis ir kt.):  
3.2.12.2.4.2. Aušinimo vandeniu sistema (nurodyti atskirai kiekvienos 
IDR sistemos atveju, pvz., mažo sl ėgio, aukšto sl ėgio ar 
bendro sl ėgio): taip / ne (  1 )“ 
p) 3.2.12.2.5–3.2.12.2.5.6 skirsniai iš dalies kei čiami taip:  
„3.2.12.2.5. Išgaruojan čių teršalų kontrolės sistema (tik benzino ir 
etanolio varikli ų): yra / n ėra( 1 ) 
3.2.12.2.5.1. Išsamus prietais ų aprašymas:  
3.2.12.2.5.2. Išgaruojan čių teršalų kontrolės sistemos br ėžinys:  
3.2.12.2.5.3. Anglies filtro br ėžinys:  
3.2.12.2.5.4. Saus ų medžio angli ų masė: g  
3.2.12.2.5.5. Scheminis degal ų bako brėžinys, kuriame nurodyta talpa 
ir medžiaga (tik benzino ir etanolio varikli ų): 
3.2.12.2.5.6. Šilumin ės apsaugos tarp bako ir išmetimo sistemos 
brėžinys:  “  ▼B
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 386  
q) 3.2.12.2.6.4–3.2.12.2.2.6.4.4 skirsniai išbraukiami.  
r) 3.2.12.2.6.5–3.2.12.2.6.6 skirsniai pernumeruojami taip:  
„3.2.12.2.6.4. Kiet ųjų dalelių gaudyklės markė: 
3.2.12.2.6.5. Identifikacinis sudedamosios dalies numeris:  “  
s) 3.2.12.2.8 skirsnis iš dalies kei čiamas taip:  
„3.2.12.2.8. Kita sistema:  “  
t) Pridedami šie nauji 3.2.12.2.10–3.2.12.2.11.8 skirsniai:  
„3.2.12.2.10. Reguliariai atsinaujinanti sistema: (toliau pateikti 
informacij ą apie kiekvien ą atskirą mazgą) 
3.2.12.2.10.1. Regeneracijos metodas arba sistema, aprašymas ir 
(arba) brėžinys:  
3.2.12.2.10.2. I tipo veikimo cikl ų arba lygiaver čių variklio 
bandymų stendo cikl ų skaičius tarp dviej ų ciklų, 
kai atsinaujinimo etapai įvyksta I tipo bandymui 
lygiavertėmis sąlygomis (Reglamento (ES) 
2017/1151 XXI priedo 6 papildomo priedo 1 prie ­
dėlio A6.App1/1 paveiksle arba, kai taikytina, JT 
EEK taisykl ės Nr. 83 13 priedo A13/1 schemoje 
nurodytas D intervalas):  
3.2.12.2.10.2.1. Taikomas 1 tipo ciklas: (nurodyti taikom ą procedūrą: 
XXI priedo 4 papildomas priedas arba JT EEK 
taisyklė Nr. 83:  
3.2.12.2.10.3. Cikl ų skaičiaus tarp dviej ų ciklų, kai įvyksta atsinau ­
jinimo etapai, nustatymo metodo aprašymas:  
3.2.12.2.10.4. Apkrovos, b ūtinos, kad įvyktų atsinaujinimas, lygio 
nustatymo parametrai (t. y., temperat ūra, slėgis ir 
kt.): 
3.2.12.2.10.5. JT EEK taisykl ės Nr. 83 13 priedo 3.1 skirsnyje 
aprašyto bandymo metu taikomos sistemos apkrovos 
metodo aprašymas:  
3.2.12.2.11. Katalizinio keitiklio sistemos, naudojan čios sunaudo ­
jamus reagentus (toliau pateikti informacij ą apie 
kiekvieną atskirą mazgą): taip / ne (  1 ) 
3.2.12.2.11.1. Reagento r ūšis ir koncentracija: …  
3.2.12.2.11.2. Įprastas reagento veikimo temperat ūros diapa- 
zonas: …  
3.2.12.2.11.3. Tarptautinis standartas: …  
3.2.12.2.11.4. Reagento papildymo dažnumas: nuolat / technin ės 
priežiūros darbų metu (jei taikoma):  ▼B
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 387  
3.2.12.2.11.5. Reagento lygio indikatorius: (aprašas ir vieta)  
3.2.12.2.11.6. Reagento bakelis  
3.2.12.2.11.6.1. Talpa: …  
3.2.12.2.11.6.2. Šildymo sistema: yra / n ėra( 1 ) 
3.2.12.2.11.6.2.1. Aprašas arba paveikslas:  
3.2.12.2.11.7. Reagento kontrol ės prietaisas: yra / n ėra( 1 ) 
3.2.12.2.11.7.1. Mark ė: … 
3.2.12.2.11.7.2. Tipas: …  
3.2.12.2.11.8. Reagento purkštuvas (mark ė, tipas ir vieta): …“  
u) 3.2.15.1 skirsnis iš dalies kei čiamas taip:  
„3.2.15.1. Tipo patvirtinimo numeris pagal Reglament ą (EB) 
Nr. 661/2009 (OL L 200, 2009 7 31, p. 1)“  
v) 3.2.16.1 skirsnis iš dalies kei čiamas taip:  
„3.2.16.1. Tipo patvirtinimo numeris pagal Reglament ą (EB) 
Nr. 661/2009 (OL L 200, 2009 7 31, p. 1)“  
w) 3.3 skirsnis iš dalies kei čiamas taip:  
„3.3. Elektros mašina“  
x) 3.3.2 skirsnis iš dalies kei čiamas taip:  
„3.3.2. ĮEKS“  
y) 3.4 skirsnis iš dalies kei čiamas taip:  
„3.4. Varomosios energijos keitikli ų deriniai“  
z) 3.4.4 skirsnis iš dalies kei čiamas taip:  
„3.4.4. Energijos kaupimo įtaiso aprašas: ( ĮEKS, kondensatorius, 
smagratis arba generatorius)“  
aa) 3.4.4.5 skirsnis iš dalies kei čiamas taip:  
„3.4.4.5. Energija: .............................. (jei ĮEKS: įtampa ir galia Ah per 
2 val.; jei kondensatorius: .. J).“  
bb) 3.4.5 skirsnis iš dalies kei čiamas taip:  
„3.4.5. Elektros mašina (atskirai aprašyti kiekvienos elektros mašinos 
tipą)“ 
cc) 3.5 skirsnis iš dalies kei čiamas taip:  
„3.5. Gamintojo deklaruotos vert ės, susijusios su nustatytu išmetamu 
CO  2 kiekiu / degal ų sąnaudomis / elektros vartojimu / elektrine 
rida ir informacija apie ekologines inovacijos (kai taikytina)(  o )“ 
dd) 4.4 skirsnis iš dalies kei čiamas taip:  
„4.4. Sankaba (-os)“  ▼B
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 388  
ee) 4.6 skirsnis iš dalies kei čiamas taip:  
„4.6. Perdavimo skai čiai 
Pavara  Vidinis pavar ų perdavimo 
skaičius (variklio ir pavar ų 
dėžės išėjimo veleno s ūkių 
santykis)  Pagrindin ės pavaros 
perdavimo skai čius (-ai) 
(pavarų dėžės išėjimo 
veleno ir varom ųjų ratų 
sūkių santykis)  Bendras pavaros perdavimo 
skaičius 
Aukščiausia, jei tai CVT  
1 
2 
3 
… 
Mažiausia, jei tai CVT“  
ff) 6.6–6.6.3 skirsniai pakei čiami taip:  
„6.6. Padangos ir ratai  
6.6.1. Padangos / rato derinys (-iai)  
6.6.1.1. Ašys  
6.6.1.1.1. 1 ašis:  
6.6.1.1.1.1. Padangos dydžio žymuo  
6.6.1.1.2. 2 ašis:  
6.6.1.1.2.1. Padangos dydžio žymuo  
ir t. t.  
6.6.2. Didžiausia ir mažiausia ried ėjimo spindulio riba  
6.6.2.1. 1 ašis:  
6.6.2.2. 2 ašis:  
ir t. t.  
6.6.3. Transporto priemon ės gamintojo rekomenduojamas 
padangų slėgis: ....................... kPa“  
gg) 9.1 skirsnis iš dalies kei čiamas taip:  
„9.1. Kėbulo tipas pagal Direktyvos 2007/46/EB II priedo C dalyje 
nustatytus kodus: ............................ “  
2. Reglamento (EB) Nr. 692/2008 I priedo 6 pried ėlio 1 lentel ėje ZD–ZL ir ZX 
bei ZY eilut ės iš dalies kei čiamos taip: 
„ZD Euro 6c  Euro 6-2  M kategorija, 
N1 kategorijos 
I klasė PU, SU  2018 8 31  
ZE Euro 6c  Euro 6-2  N1 kategorijos 
II klasė PU, SU  2019 8 31  ▼B
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 389  
ZF Euro 6c  Euro 6-2  N1 kategorijos 
III klasė, N2 
kategorija  PU, SU  2019 8 31  
ZG Euro 6d-TEMP  Euro 6-2  M kategorija, 
N1 kategorijos 
I klasė PU, SU  2018 8 31  
ZH Euro 6d-TEMP  Euro 6-2  N1 kategorijos 
II klasė PU, SU  2019 8 31  
ZI Euro 6d-TEMP  Euro 6-2  N1 kategorijos 
III klasė, N2 
kategorija  PU, SU  2019 8 31  
ZJ Euro 6d  Euro 6-2  M kategorija, 
N1 kategorijos 
I klasė PU, SU  2018 8 31  
ZK Euro 6d  Euro 6-2  N1 kategorijos 
II klasė PU, SU  2019 8 31  
ZL Euro 6d  Euro 6-2  N1 kategorijos 
III klasė, N2 
kategorija  PU, SU  2019 8 31  
ZX Netaikoma  Netaiko ­
ma Visos trans ­
porto prie ­
monės Visiškai 
elektrinė 
baterija  2009 9 1  2011 1 1  2019 8 31  
ZY Netaikoma  Netaiko ­
ma Visos trans ­
porto prie ­
monės Visiškai 
elektrinė 
baterija  2009 9 1  2011 1 1  2019 8 31  
ZZ Netaikoma  Netaiko ­
ma Visos trans ­
porto prie ­
monės, kurioms 
taikomi liudi ­
jimai pagal I 
priedo 2.1.1 
skirsnį PU, SU  2009 9 1  2011 1 1  2019 8 31“  ▼B
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 390  
XVIII PRIEDAS  
SPECIALIOS NUOSTATOS D ĖL DIREKTYVOS 2007/46/EB I, II, III, 
VIII IR IX PRIED Ų 
Direktyvos 2007/46/EB I priedo pakeitimai  
1) Direktyvos 2007/46/EB I priedas iš dalies kei čiamas taip:  
a) 2.6.1 punktas iš dalies kei čiamas taip:  
„2.6.1. Šios mas ės paskirstymas tarp aši ų ir, jei tai yra puspriekab ė, 
priekaba su standži ąja vilktimi ar centrin ės ašies priekaba, mas ė 
sukabinimo taške:  
a) kiekvieno varianto didžiausia ir mažiausia mas ė: 
b) kiekvienos versijos mas ė (turi būti pateikta matrica):  “  
b) 3–3.1.1 punktai iš dalies kei čiami taip:  
„3. VAROMOSIOS ENERGIJOS KEITIKLIS (k)  
3.1. Varomosios energijos keitiklio (-i ų) gamintojas:  
3.1.1. Gamintojo kodas (pažym ėtas ant varomosios energijos keitiklio 
arba naudojant kitas atpažinimo priemones):  “  
c) 3.2.1.8 punktas iš dalies kei čiamas taip:  
„3.2.1.8. Vardin ė variklio galia (n):  kW, kai s ūkių skaičius 
min  –1 (gamintojo deklaruota vert ė)“ 
d) Pridedamas šis naujas 3.2.2.1.1. punktas:  
„3.2.2.1.1. RON, be švino:  “  
e) 3.2.4.2.1 punktas iš dalies kei čiamas taip:  
„3.2.4.2.1. Sistemos aprašas (bendrosios magistral ės degalų sistema, 
siurblys su purkštuvu, paskirstymo siurblys ir t. t.):  “  
f) 3.2.4.2.3 punktas iš dalies kei čiamas taip:  
„3.2.4.2.3. Įpurškimo siurblys ir (arba) tiekimo siurblys“  
g) 3.2.4.2.4 punktas iš dalies kei čiamas taip:  
„3.2.4.2.4. Variklio grei čio ribojimo kontrol ė“ 
h) 3.2.4.2.9.3 punktas iš dalies kei čiamas taip:  
„3.2.4.2.9.3. Sistemos apib ūdinimas“  
i) Pridedamas šis naujas 3.2.4.2.9.3.1.1 punktas:  
„3.2.4.2.9.3.1.1. ECU programin ės įrangos versija:  “  
j) 3.2.4.2.9.3.6–3.2.4.2.9.3.8 punktai iš dalies kei čiami taip:  ▼B
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 391  
„3.2.4.2.9.3.6. Vandens temperat ūros jutiklio gamyklin ė markė ir tipas 
arba veikimo principas:  
3.2.4.2.9.3.7. Oro temperat ūros jutiklio gamyklin ė markė ir tipas arba 
veikimo principas:  
3.2.4.2.9.3.8. Oro sl ėgio jutiklio gamyklin ė markė ir tipas arba 
veikimo principas:  “  
k) Pridedamas šis naujas 3.2.4.3.4.1.1 punktas:  
„3.2.4.3.4.1.1. ECU programin ės įrangos versija:  “  
l) 3.2.4.3.4.3 punktas iš dalies kei čiamas taip:  
„3.2.4.3.4.3. Oro srauto jutiklio gamyklin ė markė ir tipas arba veikimo 
principas:  “  
m) 3.2.4.3.4.9–3.2.4.3.4.11 punktai iš dalies kei čiami taip:  
„3.2.4.3.4.9. Vandens temperat ūros jutiklio gamyklin ė markė ir tipas 
arba veikimo principas:  
3.2.4.3.4.10. Oro temperat ūros jutiklio gamyklin ė markė ir tipas arba 
veikimo principas:  
3.2.4.3.4.11. Oro sl ėgio jutiklio gamyklin ė markė ir tipas arba veikimo 
principas:  “  
n) 3.2.4.3.5 punktas iš dalies kei čiamas taip:  
„3.2.4.3.5. Purkštuvai“  
o) Pridedami šie nauji 3.2.4.4.2 ir 3.2.4.4.3 punktai:  
„3.2.4.4.2. Gamyklin ė markė(-s): 
3.2.4.4.3. Tipas (-ai):  “  
p) 3.2.12.2–3.2.12.2.1 punktai iš dalies kei čiami taip:  
„3.2.12.2. Taršos kontrol ės įtaisai (jei nenurodyti kituose skirsniuose)  
3.2.12.2.1. Katalizinis keitiklis“  
q) 3.2.12.2.1.11–3.2.12.2.1.11.10 punktai išbraukiami ir pakei čiami šiuo 
nauju punktu:  
„3.2.12.2.1.11. Normalaus veikimo temperat ūros diapazonas:  °C“  
r) 3.2.12.2.2–3.2.12.2.2.5 punktai išbraukiami ir pakei čiami taip:  
„3.2.12.2.2. Jutikliai  
3.2.12.2.2.1. Deguonies jutiklis: yra / n ėra (  1 ) 
3.2.12.2.2.1.1. Gamyklin ė markė: 
3.2.12.2.2.1.2. Vieta:  
3.2.12.2.2.1.3. Kontrol ės intervalas:  ▼B
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 392  
3.2.12.2.2.1.4. Tipas arba veikimo principas:  
3.2.12.2.2.1.5. Identifikacinis dalies numeris:  
3.2.12.2.2.2. NOx jutiklis: yra / n ėra (  1 ) 
3.2.12.2.2.2.1. Gamyklin ė markė: 
3.2.12.2.2.2.2. Tipas:  
3.2.12.2.2.2.3. Vieta:  
3.2.12.2.2.3. Kiet ųjų dalelių jutiklis: yra / n ėra (  1 ) 
3.2.12.2.2.3.1. Gamyklin ė markė: 
3.2.12.2.2.3.2. Tipas:  
3.2.12.2.2.3.3. Vieta:  “  
s) 3.2.12.2.4.1–3.2.12.2.4.2 punktai iš dalies kei čiami taip:  
„3.2.12.2.4.1. Charakteristikos (mark ė, tipas, srautas, aukštas sl ėgis, 
žemas slėgis, bendras sl ėgis ir kt.):  
3.2.12.2.4.2. Aušinimo vandeniu sistema (nurodyti atskirai kiekvienos 
EGR sistemos atveju, pvz., mažo sl ėgio, aukšto sl ėgio ar 
bendro sl ėgio): taip / ne (  1 )“ 
t) 3.2.12.2.5–3.2.12.2.5.6 punktai iš dalies kei čiami taip:  
„3.2.12.2.5. Degal ų garavimo išlak ų kontrolės sistema (tik benzino ir 
etanolio varikli ų): yra / n ėra (  1 ) 
3.2.12.2.5.1. Išsamus prietais ų aprašymas:  
3.2.12.2.5.2. Degal ų garavimo išlak ų kontrolės sistemos br ėžinys:  
3.2.12.2.5.3. Anglies filtro br ėžinys:  
3.2.12.2.5.4. Sausos anglies mas ė: g  
3.2.12.2.5.5. Degal ų bako scheminis br ėžinys, kuriame nurodyta talpa 
ir medžiaga (tik benzino ir etanolio varikli ų): 
3.2.12.2.5.6. Šilumin ės apsaugos tarp bako ir išmetimo sistemos 
brėžinys:  “  
u) 3.2.12.2.6.4–3.2.12.2.2.6.4.4 punktai išbraukiami.  
v) 3.2.12.2.6.5–3.2.12.2.6.6 punktai pernumeruojami taip:  
„3.2.12.2.6.4. Kiet ųjų dalelių gaudyklės markė: 
3.2.12.2.6.5. Identifikacinis dalies numeris:  “  
w) 3.2.12.2.7–3.2.12.2.7.0.6 punktai iš dalies kei čiami taip:  
„3.2.12.2.7. OBD sistema: taip / ne (  1 ): 
3.2.12.2.7.0.1. (Tik Euro VI atveju) OBD sistem ą turinčių variklių 
šeimų skaičius varikli ų šeimoje  ▼B
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 393  
3.2.12.2.7.0.2. (Tik Euro VI atveju) OBD sistem ą turinčių variklių 
šeimų sąrašas (jeigu taikytina)  
3.2.12.2.7.0.3. (Tik Euro VI atveju) OBD sistem ą turinčių variklių 
šeimos, kuriai priklauso pirminis variklis ir (arba) 
variklių šeimos narys, numeris  
3.2.12.2.7.0.4. (Tik Euro VI atveju) gamintojo nuorodos į OBD 
sistemos dokumentus, privalomus pagal Reglamento 
(ES) Nr. 582/2011 5 straipsnio 4 dalies c punkt ą ir 9 
straipsnio 4 dal į ir nurodytus to reglamento X priede, 
reikalingus norint patvirtinti OBD sistem ą 
3.2.12.2.7.0.5. (Tik Euro VI atveju) jeigu taikytina, gamintojo nuoroda 
į variklio sistemai su OBD sistema montuoti skirtus 
dokumentus  
3.2.12.2.7.0.6. (Tik Euro VI atveju) jeigu taikytina, gamintojo nuoroda 
į dokument ų rinkinį, susijusį su patvirtintos variklio 
sistemos OBD sistemos montavimu transporto priemo ­
nėje“ 
x) 3.2.12.2.7.6.4.1 punkte įrašas „Nedidel ės galios transporto priemon ės“ 
pakeičiamas įrašu „Lengvieji krovininiai automobiliai“  
y) 3.2.12.2.8 punktas iš dalies kei čiamas taip:  
„3.2.12.2.8. Kita sistema:  “  
z) Pridedami šie nauji 3.2.12.2.8.2.3–3.2.12.2.8.2.5 punktai:  
„3.2.12.2.8.2.3. Raginimo imtis priemoni ų sistemos tipas: n ėra variklio 
pakartotinio užvedimo blokavimo po tam tikro užve ­
dimų skaičiaus / variklio užvedimo blokavimo papil ­
džius degal ų / degalų blokavimo / veikimo apribojimo  
3.2.12.2.8.2.4. Raginimo imtis priemoni ų sistemos aprašas  
3.2.12.2.8.2.5. Lygis, kurio užtenka vidutiniam atstumui, kur į 
transporto priemon ė nuvažiuoja su pilnu degal ų 
baku:  km“  
aa) Pridedamas šis naujas 3.2.12.2.8.4 punktas:  
„3.2.12.2.8.4. (Tik Euro VI atveju) OBD sistem ą turinčių variklių 
šeimų sąrašas (jeigu taikytina):  “  
bb) Pridedami šie nauji 3.2.12.2.10–3.2.12.2.11.8 punktai:  
„3.2.12.2.10. Periodiškai regeneruojama sistema: (toliau pateikti 
informacij ą apie kiekvien ą atskirą agregatą) 
3.2.12.2.10.1. Regeneracijos metodas arba sistema, aprašymas ir 
(arba) brėžinys:  
3.2.12.2.10.2. I tipo veikimo cikl ų arba lygiaver čių variklio 
bandymų stendo cikl ų skaičius tarp dviej ų ciklų, 
kai regeneravimo faz ės vyksta pagal s ąlygas, lygia ­
vertes I tipo bandymo s ąlygoms (D atstumas Regla ­
mento (ES) 2017/1151 XXI priedo 6 papildomo 
priedo 1 pried ėlio A6.App1/1 paveiksle arba, kai 
taikytina, JT EEK taisykl ės Nr. 83 13 priedo 
A13/1 paveiksle):  ▼B
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 394  
3.2.12.2.10.2.1. Taikytinas 1 tipo ciklas (nurodyti taikytin ą proce­
dūrą: XXI priedo 4 papildomas priedas arba JT 
EEK taisykl ė Nr. 83:  
3.2.12.2.10.3. Cikl ų skaičiaus tarp dviej ų ciklų, kai vyksta rege ­
neravimo faz ės, nustatymo metodo aprašymas:  
3.2.12.2.10.4. Apkrovos, b ūtinos, kad vykt ų regeneravimas, lygio 
nustatymo parametrai (t. y., temperat ūra, slėgis ir 
kt.): 
3.2.12.2.10.5. JT EEK taisykl ės Nr. 83 13 priedo 3.1 punkte apra ­ 
šyto bandymo metu taikomos sistemos apkrovos 
metodo aprašymas:  
3.2.12.2.11. Katalizinio keitiklio sistemos, naudojan čios sunau ­
dojamus reagentus (toliau pateikti informacij ą apie 
kiekvieną atskirą agregatą): yra / n ėra (  1 ) 
3.2.12.2.11.1. Reagento r ūšis ir koncentracija: …  
3.2.12.2.11.2. Įprastas reagento veikimo temperat ūros diapazonas:  
3.2.12.2.11.3. Tarptautinis standartas: …  
3.2.12.2.11.4. Reagento papildymo dažnumas: nuolat / atliekant 
techninę priežiūrą (jei taikoma):  
3.2.12.2.11.5. Reagento lygio indikatorius (aprašas ir vieta): …  
3.2.12.2.11.6. Reagento bakelis  
3.2.12.2.11.6.1. Talpa: …  
3.2.12.2.11.6.2. Šildymo sistema: taip / ne  
3.2.12.2.11.6.2.1. Aprašas arba paveikslas: …  
3.2.12.2.11.7. Reagento kontrol ės prietaisas: yra / n ėra (  1 ) 
3.2.12.2.11.7.1. Gamyklin ė markė: … 
3.2.12.2.11.7.2. Tipas: …  
3.2.12.2.11.8. Reagento purkštuvas (mark ė, tipas ir vieta): …“  
cc) 3.2.15.1 punktas iš dalies kei čiamas taip:  
„3.2.15.1. Tipo patvirtinimo numeris pagal Reglament ą (EB) 
Nr. 661/2009 (OL L 200, 2009 7 31, p. 1):  “  
dd) 3.2.16.1 punktas iš dalies kei čiamas taip:  
„3.2.16.1. Tipo patvirtinimo numeris pagal Reglament ą (EB) 
Nr. 661/2009 (OL L 200, 2009 7 31, p. 1):  “  ▼B
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 395  
ee) Pridedami šie nauji 3.2.20–3.2.20.2.4 punktai:  
„3.2.20. Duomenys apie šilumos kaupim ą 
3.2.20.1. Aktyvaus šilumos kaupimo įtaisas: taip / ne  
3.2.20.1.1. Entalpija … (J)  
3.2.20.2. Izoliacin ės medžiagos  
3.2.20.2.1. Izoliacin ė medžiaga: …  
3.2.20.2.2. Izoliacin ės medžiagos t ūris: …  
3.2.20.2.3. Izoliacin ės medžiagos mas ė: … 
3.2.20.2.4. Izoliavimo vieta: …“  
ff) 3.3 punktas iš dalies kei čiamas taip:  
„3.3. Elektros mašina“  
gg) 3.3.2 punktas iš dalies kei čiamas taip:  
„3.3.2. ĮEKS“  
hh) 3.4 punktas iš dalies kei čiamas taip:  
„3.4. Varomosios energijos keitikli ų deriniai“  
ii) 3.4.4 punktas iš dalies kei čiamas taip:  
„3.4.4. Energijos kaupimo įtaiso aprašas: ( ĮEKS, kondensatorius, 
smagratis arba generatorius)“  
jj) 3.4.4.5 punktas iš dalies kei čiamas taip:  
„3.4.4.5. Energija: .............................. (jei ĮEKS: įtampa ir galia 
Ah per 2 val.; jei kondensatorius:  J).“  
kk) 3.4.5 punktas iš dalies kei čiamas taip:  
„3.4.5. Elektros mašina (atskirai aprašyti kiekvienos elektros mašinos 
tipą)“ 
ll) 3.5 punktas iš dalies kei čiamas taip:  
„3.5. Gamintojo deklaruotos vert ės, susijusios su nustatytu išmetamu 
CO  2 kiekiu / degal ų sąnaudomis / elektros energijos s ąnaudomis / 
elektrine rida ir informacija apie ekologines naujoves (kai taiky ­
tina)(°)“  
mm) Pridedami šie nauji 3.5.7–3.5.8.3 punktai:  
„3.5.7. Gamintojo deklaruota vert ė 
3.5.7.1. Bandomosios transporto priemon ės parametrai  
3.5.7.1.1 VH  
3.5.7.1.1.1. Ciklin ės energijos reikm ės: … J  ▼B
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 396  
3.5.7.1.1.2. Kelio apkrovos koeficientai  
3.5.7.1.1.2.1. f0: ............. N  
3.5.7.1.1.2.2. f1: ............. N/(km/h)  
3.5.7.1.1.2.3. f2: ............. N/(km/h)  2 
3.5.7.1.2. VL (jei taikoma)  
3.5.7.1.2.1. Ciklin ės energijos reikm ės: … J  
3.5.7.1.2.2. Kelio apkrovos koeficientai  
3.5.7.1.2.2.1. f0: ............. N  
3.5.7.1.2.2.2. f1: ............. N/(km/h)  
3.5.7.1.2.2.3. f2: ............. N/(km/h)  2 
3.5.7.1.3. VM (jei taikoma)  
3.5.7.1.3.1. Ciklin ės energijos reikm ės: … J  
3.5.7.1.3.2. Kelio apkrovos koeficientai  
3.5.7.1.3.2.1. f0: ............. N  
3.5.7.1.3.2.2. f1: ............. N/(km/h)  
3.5.7.1.3.2.3. f2: ............. N/(km/h)  2 
3.5.7.2. Bendra išmetamo CO  2 masė 
3.5.7.2.1. Išmetamo CO  2 masė ICE atveju  
3.5.7.2.1.1. VH: .............................. g/km  
3.5.7.2.1.2. VL (jei taikoma): .................................. g/km  
3.5.7.2.2. OVC HEV ir NOVC HEV išmetamo CO  2 masė įkrovos 
palaikymo režimo s ąlygomis  
3.5.7.2.2.1. VH: .............................. g/km  
3.5.7.2.2.2. VL (jei taikoma): .................................. g/km  
3.5.7.2.2.3. VM (jei taikoma): .................................. g/km  
3.5.7.2.3. OVC HEV išmetamo CO  2 masė įkrovos naudojimo 
režimo sąlygomis  
3.5.7.2.3.1. VH: .............................. g/km  
3.5.7.2.3.2. VL (jei taikoma): .................................. g/km  
3.5.7.2.3.3. VM (jei taikoma): .................................. g/km  
3.5.7.3. Elektrifikuot ų transporto priemoni ų elektrinė rida ▼B
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 397  
3.5.7.3.1. Tik elektra varomos transporto priemon ės elektrin ė rida  
3.5.7.3.1.1. VH: .............................. km  
3.5.7.3.1.2. VL (jei taikoma): .................................. km  
3.5.7.3.2. Visa elektrin ė OVC HEV rida  
3.5.7.3.2.1. VH: .............................. km  
3.5.7.3.2.2. VL (jei taikoma): .................................. km  
3.5.7.3.2.3. VM (jei taikoma): .................................. km  
3.5.7.4. FCHV degal ų sąnaudos įkrovos palaikymo režimo s ąly­
gomis  
3.5.7.4.1. VH: .................... kg/100 km  
3.5.7.4.2. VL (jei taikoma): .................................. kg/100 km  
3.5.7.4.3. VM (jei taikoma): ......................... kg/100 km  
3.5.7.5. Elektrifikuot ų transporto priemoni ų elektros energijos 
sąnaudos  
3.5.7.5.1. Bendros tik elektra varomos transporto priemon ės elek­
tros energijos s ąnaudos  
3.5.7.5.1.1. VH: .......................... Wh/km  
3.5.7.5.1.2. VL (jei taikoma): .................................. Wh/km  
3.5.7.5.2. Elektros energijos s ąnaudos (bendros) įkrovos naudo ­
jimo režimo s ąlygomis, atsižvelgiant į naudingumo 
koeficient ą 
3.5.7.5.2.1. VH: .......................... Wh/km  
3.5.7.5.2.2. VL (jei taikoma): .................................. Wh/km  
3.5.7.5.2.3. VM (jei taikoma): .............................. Wh/km  
3.5.8. Transporto priemon ė, kurioje įdiegta ekologin ė naujovė, 
kaip apibr ėžta Reglamento (EB) Nr. 443/2009 12 
straipsnyje M1 kategorijos transporto priemoni ų atveju 
arba Reglamento (ES) Nr. 510/2011 12 straipsnyje N1 
kategorijos transporto priemoni ų atveju: taip / ne (  1 ) 
3.5.8.1. Bazin ės transporto priemon ės tipas / variantas / versija, 
kaip nurodyta Įgyvendinimo reglamento (ES) 
Nr. 725/2011 5 straipsnyje M1 kategorijos transporto 
priemonių atveju arba Įgyvendinimo reglamento (ES) 
Nr. 427/2014 5 straipsnyje N1 kategorijos transporto 
priemonių atveju (jei taikoma): .....................................  
3.5.8.2. Skirting ų ekologini ų naujovių sąveika: taip / ne (  1 ) ▼B
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 398  
3.5.8.3. Išmetam ųjų teršalų duomenys, susij ę su ekologini ų 
naujovių naudojimu (d ėl kiekvienos r ūšies bandom ų 
etaloninių degalų užpildoma atskira lentel ė) (w1)  
Ekologinės 
naujovės 
patvirtinimo 
sprendimas 
( w2 ) Ekologinės 
naujovės 
kodas (  w3 ) 1. Bazinės 
transporto 
priemonės 
išmetamo 
CO  2 kiekis 
(g/km)  2. Trans­
porto 
priemonės, 
kurioje 
įdiegta 
ekologinė 
naujovė, 
išmetamo 
CO  2 kiekis 
(g/km)  3. Bazinės 
transporto 
priemonės 
išmetamo 
CO  2 kiekis 
per 1 tipo 
bandymo 
ciklą ( w4 ) 4. Trans­
porto 
priemonės, 
kurioje 
įrengta 
ekologinė 
inovacija, 
išmetamo 
CO  2 kiekis 
per 1 tipo 
bandymo 
ciklą 5. Panaudos 
koeficientas 
(UF), t. y. 
technologijos 
naudojimo 
trukmė įpras­
tinėmis 
veikimo 
sąlygomis  Sumažėjęs 
išmetamo 
CO  2 kiekis 
((1 – 2) – 
(3 – 4))*5  
xxxx/201x  
Sumažėjęs bendras išmetamo CO  2 kiekis (g/km) (  w5 )“ 
nn) 4.4 punktas iš dalies kei čiamas taip:  
„4.4. Sankaba (-os):  “  
oo) Pridedami šie nauji 4.5.1.1–4.5.1.5 punktai:  
„4.5.1.1. Pagrindinis veikimo b ūdas: taip / ne (  1 ) 
4.5.1.2. Geriausias veikimo b ūdas (jei n ėra pagrindinio veikimo 
būdo): …  
4.5.1.3. Blogiausias veikimo b ūdas (jei n ėra pagrindinio veikimo 
būdo): …  
4.5.1.4. Didžiausias sukimo momentas: ............  
4.5.1.5. Sankab ų skaičius: ............ “  
pp) 4.6 punktas iš dalies kei čiamas taip:  
„4.6. Perdavimo skai čiai 
Pavara  Vidinis pavar ų 
perdavimo skai čius 
(variklio ir pavar ų dėžės 
išėjimo veleno s ūkių 
santykis)  Pagrindin ės pavaros 
perdavimo skai čius (-ai) 
(pavarų dėžės išėjimo 
veleno ir varom ųjų ratų 
sūkių santykis)  Bendras pavar ų perdavimo 
skaičius 
Aukščiausia CVT pavara  
1 
2 
3 
… 
Mažiausia CVT pavara 
Atbulinė pavara“  ▼B
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 399  
qq) 6.6–6.6.5 punktai pakei čiami taip:  
„6.6. Padangos ir ratai  
6.6.1. Padang ų ir (arba) rat ų derinys (-iai)  
6.6.1.1. Ašys  
6.6.1.1.1. 1 ašis: ............................  
6.6.1.1.1.1. Padang ų dydžio žymuo: ............  
6.6.1.1.1.2. Apkrovos indeksas: ............  
6.6.1.1.1.3. Grei čio kategorijos simbolis (  r ) ............  
6.6.1.1.1.4. Rato ratlankio dydis (-iai): ............  
6.6.1.1.1.5. Rato iškyša (-os): ............  
6.6.1.1.2. 2 ašis: ............................  
6.6.1.1.2.1. Padang ų dydžio žymuo: ............  
6.6.1.1.2.2. Apkrovos indeksas: ............  
6.6.1.1.2.3. Grei čio kategorijos simbolis: ............  
6.6.1.1.2.4. Rato ratlankio dydis (-iai): ............  
6.6.1.1.2.5. Rato iškyša (-os): ............  
ir t. t.  
6.6.1.2. Atsarginis ratas, jeigu yra: .............  
6.6.2. Didžiausia ir mažiausia ried ėjimo spindulio riba  
6.6.2.1. 1 ašis: ..................................... mm  
6.6.2.2. 2 ašis: ..................................... mm  
6.6.2.3. 3 ašis: ..................................... mm  
6.6.2.4. 4 ašis: ..................................... mm  
ir t. t.  
6.6.3. Transporto priemon ės gamintojo rekomenduojamas 
padangų slėgis: .............................. kPa  
6.6.4. Transporto priemon ės tipą atitinkantis ir gamintojo reko ­
menduotas priekin ės ir (arba) galin ės ašies grandin ės, 
padangų ir ratų derinys:  
6.6.5. Trumpas laikinam naudojimui skirto atsarginio elemento 
(jei jis yra) aprašas:  “  
rr) 9.1 punktas iš dalies kei čiamas taip:  
„9.1. Kėbulo tipas pagal Direktyvos 2007/46/EB II priedo C dalyje 
nustatytus kodus:  “  
ss) 9.9.2.1 punktas iš dalies kei čiamas taip:  
„9.9.2.1. Įtaiso tipas ir aprašymas:  “  ▼B
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 400  
Direktyvos 2007/46/EB II priedo pakeitimai  
2) II priedas iš dalies kei čiamas taip:  
a) Po II priedo B dalies 1.3.1 ir 3.3.1 punkt ų, kuriuose nustatyti M1 ir N1 
kategorijų transporto priemoni ų versijų kriterijai, tur ėtų būti įrašytas šis 
tekstas:  
„Užuot taikius h, i ir j kriterijus, gali b ūti atlikti visi versijai priskiriamos 
transporto priemoni ų grupės bandymai, susij ę su joms b ūdingo išmetamo 
CO  2 kiekio, elektros energijos s ąnaudų ir degalų sąnaudų apskaičiavimu 
pagal Reglamento (ES) 2017/1151 XXI priedo 6 papildomo priedo 
nuostatas. “ 
b) II priedo B dalies 3.3.1 punkto pabaigoje pridedamas šis tekstas:  
„k) unikalus naujovišk ų technologij ų paketas, kaip apibr ėžta Reglamento 
(EB) Nr. 510/2011 (*) 12 straipsnyje.  
___________  
(*) OL L 145, 2011 5 31, p. 1.“  
Direktyvos 2007/46/EB III priedo pakeitimai  
3) Direktyvos 2007/46/EEB III priedas iš dalies kei čiamas taip:  
a) 3–3.1.1 punktai iš dalies kei čiami taip:  
„3. VAROMOSIOS ENERGIJOS KEITIKLIS (k)  
3.1. Varomosios energijos keitiklio (-i ų) gamintojas:  
3.1.1. Gamintojo kodas (pažym ėtas ant varomosios energijos keitiklio 
arba naudojant kitas atpažinimo priemones):  “  
b) 3.2.1.8 punktas iš dalies kei čiamas taip:  
„3.2.1.8. Vardin ė variklio galia (n):  kW, kai s ūkių skaičius min  –1 
(gamintojo deklaruota vert ė)“ 
c) 3.2.12.2–3.2.12.2.1 punktai iš dalies kei čiami taip:  
„3.2.12.2. Taršos kontrol ės įtaisai (jei nenurodyti kituose skirsniuose)  
3.2.12.2.1. Katalizinis keitiklis“  
d) 3.2.12.2.1.11 punktas išbraukiamas.  
e) 3.2.12.2.1.11.6 ir 3.2.12.2.1.11.7 punktai išbraukiami.  
f) 3.2.12.2.2 punktas išbraukiamas ir pakei čiamas šiuo nauju punktu:  
„3.2.12.2.2.1. Deguonies jutiklis: taip / ne (  1 )“ 
g) 3.2.12.2.5 punktas iš dalies kei čiamas taip:  
„3.2.12.2.5. Degal ų garavimo išlak ų kontrolės sistema (tik benzino ir 
etanolio varikli ų): taip / ne (  1 )“ ▼B
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 401  
h) 3.2.12.2.8 punktas iš dalies kei čiamas taip:  
„3.2.12.2.8. Kita sistema“  
i) Pridedami šie nauji 3.2.12.2.10–3.2.12.2.10.1 punktai:  
„3.2.12.2.10. Periodiškai regeneruojama sistema: (toliau pateikti infor ­
maciją apie kiekvien ą atskirą agregatą) 
3.2.12.2.10.1. Regeneracijos metodas arba sistema, aprašymas ir (arba) 
brėžinys:  “  
j) Pridedamas šis naujas 3.2.12.2.11.1 punktas:  
„3.2.12.2.11.1. Reagento r ūšis ir koncentracija:  “  
k) 3.3 punktas iš dalies kei čiamas taip:  
„3.3. Elektros mašina“  
l) 3.3.2 punktas iš dalies kei čiamas taip:  
„3.3.2. ĮEKS“  
m) 3.4 punktas iš dalies kei čiamas taip:  
„3.4. Varomosios energijos keitikli ų deriniai“  
n) 3.5.4–3.5.5.6 punktai išbraukiami.  
o) 4.6 punktas iš dalies kei čiamas taip:  
„4.6. Perdavimo skai čiai 
Pavara  Vidinis pavar ų perdavimo 
skaičius (variklio ir pavar ų 
dėžės išėjimo veleno s ūkių 
santykis)  Pagrindin ės pavaros 
perdavimo skai čius (-ai) 
(pavarų dėžės išėjimo 
veleno ir varom ųjų ratų 
sūkių santykis)  Bendras pavar ų perdavimo 
skaičius 
Aukščiausia CVT pavara  
1 
2 
3 
… 
Mažiausia CVT pavara 
Atbulinė pavara“  
p) 6.6.1 punktas iš dalies kei čiamas taip:  
„6.6.1. Padang ų ir (arba) rat ų derinys (-iai)“  
q) 9.1 punktas iš dalies kei čiamas taip:  
„9.1. Kėbulo tipas pagal Direktyvos 2007/46/EB II priedo C dalyje nusta ­
tytus kodus: …“  ▼B
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 402  
Direktyvos 2007/46/EB VIII priedo pakeitimai  
4) Direktyvos 2007/46/EEB VIII priedas iš dalies kei čiamas taip:  
„VIII PRIEDAS  
BANDYM Ų REZULTATAI  
(Tipo patvirtinimo institucija užpildo ir prideda prie transporto priemon ės EB 
tipo patvirtinimo sertifikato)  
Kiekvienu atveju pateikiant informacij ą turi būti aiškiai nurodyta, kuriam 
variantui ar versijai ji taikoma. Su viena versija gali b ūti susijęs ne daugiau 
kaip vienas rezultatas. Ta čiau leidžiama apibendrinti kelet ą vienos versijos 
rezultatų, nurodant blogiausi ąjį. Pastaruoju atveju pastaboje nurodoma, kad 
prie punkt ų, pažymėtų (*), pateikiami tik blogiausio atvejo rezultatai.  
1. Garso lygio bandym ų rezultatai  
Suteikiant patvirtinim ą taikomo pagrindinio norminio akto ir 
naujausio norminio akto, kuriuo iš dalies kei čiamas pagrindinis 
norminis aktas, numeriai. Jeigu norminiame akte numatomi du arba 
daugiau įgyvendinimo etap ų, nurodomas ir įgyvendinimo etapas: … 
Variantas / versija:  …  …  …  
Važiuojant (dB(A)/E):  …  …  …  
Stovint (dB(A)/E):  …  …  …  
Kai (min  -1 ): …  …  …  
2. Išmetam ųjų teršalų bandym ų rezultatai  
2.1. Motorini ų transporto priemoni ų, bandom ų pagal lengviesiems krovi ­
niniams automobiliams skirt ą bandymo proced ūrą, išmetami teršalai  
Nurodomas suteikiant patvirtinim ą taikomas naujausias norminis 
aktas, kuriuo iš dalies kei čiamas pagrindinis norminis aktas. Jeigu 
norminiame akte numatomi du arba daugiau įgyvendinimo etap ų, 
nurodomas ir įgyvendinimo etapas: .......................  
Degalai (  1 ) … (dyzelinas, benzinas, SND, GD, dvejopi degalai – 
benzinas / GD, SND, gamtin ės dujos / biometanas, mišr ūs degalai – 
benzinas / etanolis…)  
2.1.1. 1 tipo bandymas (  2 ), ( 3 ) (transporto priemoni ų išmetami teršalai per 
bandymo cikl ą po šalto variklio paleidimo)  
Vidutinės NEDC vert ės, didžiausios WLTP vert ės 
Variantas / versija:  …  …  …  
CO (mg/km)  …  …  …  
THC (mg/km)  …  …  …  ▼B 
( 1 ) Nurodyti apribojimus, jeigu jie taikomi degalams (pvz., L intervalo ar H intervalo 
gamtinių dujų atveju). 
( 2 ) Dvejop ų degalų transporto priemoni ų atveju abiej ų rūšių degalams užpildoma po atskir ą 
lentelę. 
( 3 ) Jeigu transporto priemon ės varomos mišriais degalais ir bandymas turi b ūti atliekamas 
naudojant abiej ų rūšių degalus pagal Reglamento (EB) Nr. 2017/1151 I priedo I.2.4 
paveikslą ir jei transporto priemon ės varomos dvejopais degalais arba vieneriopais dega ­
lais (SND arba GD / biometanu), vis ų bandymui naudojam ų skirtingų etalonini ų dujų 
atveju užpildoma po atskir ą lentelę, o papildomoje lentel ėje nurodomi gauti blogiausi 
rezultatai. Jeigu taikoma, remiantis JT EEK taisykl ės Nr. 83 12 priedo 3.1.4 punktu 
nurodoma, ar rezultatai buvo išmatuoti, ar apskai čiuoti.
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 403  
NMHC (mg/km)  …  …  …  
NO  x (mg/km)  …  …  …  
THC + NO  x (mg/km)  …  …  …  
Kietųjų dalelių masė 
(PM) (mg/km)  … …  …  
Dalelių skaičius (PN) 
(#/km) (  1 ) … …  …  
Pakoregavimo pagal aplinkos temperat ūrą bandymas (ATCT)  
ATCT šeima  Interpoliacijos šeima  Kelio apkrovos matricos 
šeima  
… …  …  
… …  …  
Šeimos pakoregavimo koeficientai (FCF)  
ATCT šeima  FCF  
… …  
… …  
2.1.2. 2 tipo bandymas (  1 ), ( 2 ) (tipui patvirtinti, atsižvelgiant į tinkamum ą 
eksploatuoti keliuose, b ūtini duomenys apie išmetam ųjų teršalų kiekį) 
2 tipas, mažo s ūkių skaičiaus tuščiąja eiga bandymas: 
Variantas / versija:  …  …  …  
CO (% tūrio) …  …  …  
Variklio s ūkių skaičius 
(min  –1 ) … …  …  
Variklio alyvos tempera ­
tūra (°C)  … …  …  
2 tipas, didelio s ūkių skaičiaus tuščiąja eiga bandymas: 
Variantas / versija:  …  …  …  
CO (% tūrio) …  …  …  
Lambda vert ė …  …  …  
Variklio s ūkių skaičius 
(min  –1 ) … …  …  
Variklio alyvos tempera ­
tūra (°C)  … …  …  ▼B 
( 1 ) Dvejop ų degalų transporto priemoni ų atveju abiej ų rūšių degalams užpildoma po atskir ą 
lentelę. 
( 2 ) Jeigu transporto priemon ės varomos mišriais degalais ir bandymas turi b ūti atliekamas 
naudojant abiej ų rūšių degalus pagal Reglamento (EB) Nr. 2017/1151 I priedo I.2.4 
paveikslą ir jei transporto priemon ės varomos dvejopais degalais arba vieneriopais dega ­
lais (SND arba GD / biometanu), vis ų bandymui naudojam ų skirtingų etalonini ų dujų 
atveju užpildoma po atskir ą lentelę, o papildomoje lentel ėje nurodomi gauti blogiausi 
rezultatai. Jeigu taikoma, remiantis JT EEK taisykl ės Nr. 83 12 priedo 3.1.4 punktu 
nurodoma, ar rezultatai buvo išmatuoti, ar apskai čiuoti.
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 404  
2.1.3. 3 tipas (karterio išmetam ų dujų kiekis): …  
2.1.4. 4 tipo bandymas (degal ų garavimo išlakos): … g per bandym ą 
2.1.5. 5 tipo bandymas (taršos mažinimo įtaisų ilgaamžiškumas):  
— Taikant sendinimo proced ūrą nuvažiuotas atstumas km (pvz., 
160 000 km): …  
— Nusid ėvėjimo koeficientas (DF): apskai čiuotas / nustatytas (  1 ) 
— Vertės: 
Variantas / versija:  …  …  …  
CO …  …  …  
THC  …  …  …  
NMHC  …  …  …  
NO  x … …  …  
THC + NO  x … …  …  
Kietųjų dalelių masė 
(PM)  … …  …  
Dalelių kiekis (PN) (  1 ) …  …  …  
2.1.6. 6 tipo bandymas (vidutinis išmetam ųjų teršalų kiekis esant žemai 
aplinkos temperat ūrai): 
Variantas / versija:  …  …  …  
CO (g/km)  …  …  …  
THC (g/km)  …  …  …  
2.1.7. OBD: taip / ne (  2 ) 
2.2. Varikli ų, bandom ų pagal sunkiesiems krovininiams automobiliams 
skirtą bandymo proced ūrą, išmetami teršalai.  
Nurodomas suteikiant patvirtinim ą taikomas naujausias norminis 
aktas, kuriuo iš dalies kei čiamas pagrindinis norminis aktas. Jeigu 
norminiame akte numatomi du arba daugiau įgyvendinimo etap ų, 
nurodomas ir įgyvendinimo etapas: …  
Degalai (  3 ) … (dyzelinas, benzinas, SND, GD, etanolis, …)  
2.2.1. ESC bandymo rezultatai (  4 ), ( 5 ), ( 6 ) 
Variantas / versija:  …  …  …  
CO (mg/kWh)  …  …  …  
THC (mg/kWh)  …  …  …  
NO  x (mg/kWh)  …  …  …  
NH  3 (ppm) (  1 ) …  …  …  ▼B 
( 1 ) Jei netaikoma, išbraukti. 
( 2 ) Jei netaikoma, išbraukti. 
( 3 ) Nurodyti apribojimus, jeigu jie taikomi degalams (pvz., L intervalo ar H intervalo 
gamtinių dujų atveju). 
( 4 ) Jei taikoma. 
( 5 ) Euro VI atveju ESC turi b ūti suprantamas kaip WHSC, o ETC – kaip WHTC. 
( 6 ) Jeigu susl ėgtomis gamtin ėmis dujomis ir SND varomi Euro VI varikliai bandomi naudo ­
jant skirtingus etaloninius degalus, kiekvienos r ūšies bandomiems etaloniniams degalams 
užpildoma po atskir ą lentelę.
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 405  
KD masė (mg/kWh)  …  …  …  
KD kiekis (#/kWh) (  1 ) …  …  …  
2.2.2. ELR bandymo rezultatai (  1 ) 
Variantas / versija:  …  …  …  
Dūmingumas: … m  -1 … …  …  
2.2.3. ETC bandymo rezultatai (  3 ), ( 4 ) 
Variantas / versija:  …  …  …  
CO (mg/kWh)  …  …  …  
THC (mg/kWh)  …  …  …  
NMHC (mg/kWh) (  1 ) …  …  …  
CH  4 (mg/kWh) (  1 ) …  …  …  
NO  x (mg/kWh)  …  …  …  
NH  3 (ppm) (  1 ) …  …  …  
KD masė (mg/kWh)  …  …  …  
KD kiekis (#/kWh) (  1 ) …  …  …  
2.2.4. Tuš čiosios eigos bandymas (  4 ) 
Variantas / versija:  …  …  …  
CO (% tūrio) …  …  …  
Lambda vert ė ( 1 ) …  …  …  
Variklio s ūkių skaičius 
(min  –1 ) … …  …  
Variklio alyvos tempera ­
tūra (K)  … …  …  
2.3. Dyzelino d ūmai 
Nurodomas suteikiant patvirtinim ą taikomas naujausias norminis 
aktas, kuriuo iš dalies kei čiamas pagrindinis norminis aktas. Jeigu 
norminiame akte numatomi du arba daugiau įgyvendinimo etap ų, 
nurodomas ir įgyvendinimo etapas: …  
2.3.1. Laisvojo greit ėjimo režimu atlikto bandymo rezultatai 
Variantas / versija:  …  …  …  
Patikslinta sugerties 
koeficiento vert ė (m  -1 ) … …  …  
Įprastas variklio s ūkių 
skaičius tuščiąja eiga  … …  …  
Didžiausias variklio s ūkių 
skaičius … …  …  
Alyvos temperat ūra 
(mažiausia / didžiausia)  … …  …  ▼B 
( 1 ) Jei taikoma. 
( 3 ) Euro VI atveju ESC turi b ūti suprantamas kaip WHSC, o ETC – kaip WHTC. 
( 4 ) Jeigu susl ėgtomis gamtin ėmis dujomis ir SND varomi Euro VI varikliai bandomi naudo ­
jant skirtingus etaloninius degalus, išbandyt ų kiekvienos r ūšies etalonini ų degalų atveju 
užpildoma po atskir ą lentelę. 
( 4 ) Jei taikoma.
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 406  
3. Išmetamo CO  2 kiekio, degal ų sąnaudų ir (arba) elektros energijos 
sąnaudų ir elektrin ės ridos bandym ų rezultatai  
Suteikiant patvirtinim ą taikomo pagrindinio norminio akto ir 
naujausio norminio akto, kuriuo iš dalies kei čiamas pagrindinis 
norminis aktas, numeriai: …  
3.1. Vidaus degimo varikliai, įskaitant ir įkraunamas iš vidaus hibridines 
elektrines transporto priemones (NOVC)  ( 1 ) ( 2 ) 
Variantas / versija:  …  …  …  
Išmetamo CO  2 masė (miesto s ąlygomis) (g/km)  …  …  …  
Išmetamo CO  2 masė (užmiesčio sąlygomis) (g/km)  …  …  …  
Išmetamo CO  2 masė (bendra) (g/km)  …  …  …  
Degalų sąnaudos (miesto s ąlygomis) (1/100 km) (  1 ) …  …  …  
Degalų sąnaudos (užmies čio sąlygomis) (1/100 km) (  2 ) …  …  …  
Degalų sąnaudos (bendros) (1/100 km) (  3 ) …  …  …  
( 1 ) Jeigu transporto priemon ės varomos GD ir H2GD, matavimo vienetas „l/100 km“ pakei čiamas matavimo vienetu „m  3 / 
100 km“, o jeigu vandeniliu – „kg/100 km“. 
( 2 ) Jeigu transporto priemon ės varomos GD ir H2GD, matavimo vienetas „l/100 km“ pakei čiamas matavimo vienetu „m  3 / 
100 km“, o jeigu vandeniliu – „kg/100 km“. 
( 3 ) Jeigu transporto priemon ės varomos GD ir H2GD, matavimo vienetas „l/100 km“ pakei čiamas matavimo vienetu „m  3 / 
100 km“, o jeigu vandeniliu – „kg/100 km“. 
Variantas / versijos (  1 ) …  
… …  
… …  
… …  
( 1 ) Interpoliacijos šeimos identifikatoriaus formatas pateikiamas 2017 m. birželio 1 d. Komisijos reglamento (ES) 2017/ 
1151, kuriuo papildomas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 715/2007 d ėl variklini ų transporto 
priemonių tipo patvirtinimo atsižvelgiant į išmetam ųjų teršalų kiekį iš lengv ųjų keleivini ų ir komercini ų transporto 
priemonių (Euro 5 ir Euro 6) ir d ėl transporto priemoni ų remonto ir prieži ūros informacijos prieigos, iš dalies kei čiama 
Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2007/46/EB, Komisijos reglamentas (EB) Nr. 692/2008 bei Komisijos regla ­ 
mentas (ES) Nr. 1230/2012 ir kuriuo panaikinamas Komisijos reglamentas (EB) Nr. 692/2008, XXI priedo 5 dalyje 
(OL L 175, 2017 7 7, p. 1). 
Kelio apkrovos matricos šeima (  1 ) Variantas / versijos…  
… …  
… …  
… …  
( 1 ) Kelio apkrovos matricos identifikatoriaus formatas pateikiamas Reglamento Nr. (ES) 2017/1151 XXI priedo 5 dalyje.  ▼B 
( 1 ) Jei taikoma. 
( 2 ) Išbandyt ų kiekvienos r ūšies etalonini ų degalų atveju užpildoma po atskir ą lentelę.
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 407  
Rezultatai:  Interpoliacijos šeimos identifikatorius  Kelio 
apkrovos 
matricos 
šeimos 
identifikator ­
ius 
VH VM (jei 
taikoma)  VL (jei 
taikoma)  VR (tipin ė 
transporto 
priemonė) 
Išmetamo CO  2 masė važiuojant MAŽU grei čiu (g/km)  …  …  …  
Išmetamo CO  2 masė važiuojant VIDUTINIU grei čiu 
(g/km)  … …  …  
Išmetamo CO  2 masė važiuojant DIDELIU grei čiu 
(g/km)  … …  …  
Išmetamo CO  2 masė važiuojant LABAI DIDELIU 
greičiu (g/km)  … …  …  
Išmetamo CO  2 masė (bendra) (g/km)  …  …  …  
Degalų sąnaudos važiuojant MAŽU grei čiu (l/ 
100 km, m  3 /100 km, kg/100 km)  … …  …  
Degalų sąnaudos važiuojant VIDUTINIU grei čiu (l/ 
100 km, m  3 /100 km, kg/100 km)  … …  …  
Degalų sąnaudos važiuojant DIDELIU grei čiu (l/ 
100 km, m  3 /100 km, kg/100 km)  … …  …  
Degalų sąnaudos važiuojant LABAI DIDELIU grei čiu 
(l/100 km, m  3 /100 km, kg/100 km)  … …  …  
Degalų sąnaudos (bendros) (l/100 km, m  3 /100 km, 
kg/100 km)  … …  …  
f0 …  …  …  
f1 …  …  …  
f2 …  …  …  
RR …  …  …  
Delta CD*A (jei taikoma, palyginti su išmetan čia daug 
teršalų VH);  … …  …  
Bandomoji mas ė …  …  …  
Pakartoti kiekvienos interpoliacijos arba kelio apkrovos matricos 
šeimos atveju.  
3.2. Įkraunamos iš išor ės hibridin ės elektrin ės transporto priemon ės 
(OVC)  ( 1 ) 
Variantas / versija:  …  …  …  
Išmetamo CO  2 masė (A sąlyga, bendra) (g/km)  …  …  …  
Išmetamo CO  2 masė (B sąlyga, bendra) (g/km)  …  …  …  ▼B 
( 1 ) Jei taikoma.
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 408  
Išmetamo CO  2 masė (svertinė, bendra) (g/km)  …  …  …  
Degalų sąnaudos (A s ąlyga, bendros) (l/100 km) (  g ) …  …  …  
Degalų sąnaudos (B s ąlyga, bendros) (l/100 km) (  g ) …  …  …  
Degalų sąnaudos (svertin ės, bendros) (l/100 km) (  g ) …  …  …  
Elektros energijos s ąnaudos (A s ąlyga, bendros) (Wh/km)  …  …  …  
Elektros energijos s ąnaudos (B s ąlyga, bendros) (Wh/km)  …  …  …  
Elektros energijos s ąnaudos (svertin ės ir bendros) (Wh/km)  …  …  …  
Vien elektrin ė rida (km)  …  …  …  
Interpoliacijos šeimos numeris  Variantas / versijos  
… …  
… …  
… …  
Kelio apkrovos matricos šeimos identifikatorius  Variantas / versijos  
… …  
… …  
… …  
Rezultatai:  Interpoliacijos šeimos identifikatorius  Kelio 
apkrovos 
matricos 
šeimos 
identifikator ­
ius 
VH VM (jei 
taikoma)  VL (jei 
taikoma)  VR 
Išmetamo CS CO  2 masė važiuojant MAŽU grei čiu (g/ 
km) … …  
Išmetamo CS CO  2 masė važiuojant VIDUTINIU 
greičiu (g/km)  … …  
Išmetamo CS CO  2 masės važiuojant DIDELIU grei čiu 
(g/km)  … …  
Išmetamo CO  2 masės važiuojant LABAI DIDELIU 
greičiu (g/km)  … …  
Išmetamo CS CO  2 masė (bendra) (g/km)  …  …  ▼B
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 409  
Rezultatai:  Interpoliacijos šeimos identifikatorius  Kelio 
apkrovos 
matricos 
šeimos 
identifikator ­
ius 
VH VM (jei 
taikoma)  VL (jei 
taikoma)  VR 
Išmetamo CD CO  2 masė (bendra) (g/km)  
Išmetamo CO  2 masė (svertinė, bendra) (g/km)  
CS degal ų sąnaudos važiuojant MAŽU grei čiu 
(1/100 km)  … …  
CS degal ų sąnaudos važiuojant VIDUTINIU grei čiu 
(1/100 km)  … …  
CS degal ų sąnaudos važiuojant DIDELIU grei čiu 
(1/100 km)  … …  
CS degalų sąnaudos važiuojant Labai DIDELIU grei čiu 
(1/100 km)  … …  
CS degal ų sąnaudos (bendros) (1/100 km)  …  …  
CS degal ų sąnaudos (bendros) (1/100 km)  …  …  
Degalų sąnaudos (svertin ės, bendros) (l/100 km)  …  …  
EC AC,svert.  … …  
EAER (bendros)  …  …  
EAER  mieste  … …  
f0 …  …  
f1 …  …  
f2 …  …  
RR …  …  
Delta CD*A (VL arba VM, palyginti su VH)  …  …  
Bandomoji mas ė …  …  
Tipinės transporto priemon ės priekinio susid ūrimo plo- 
tas (m  2 ) 
Pakartoti kiekvienos interpoliacijos šeimos atveju.  
3.3. Tik elektra varomos transporto priemon ės ( 1 ) 
Variantas / versija:  …  …  …  
Elektros energijos s ąnaudos (Wh/km)  …  …  …  
Rida (km)  …  …  …  ▼B 
( 1 ) Jei taikoma.
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 410  
Interpoliacijos šeimos numeris  Variantas / versijos  
… …  
… …  
… …  
Kelio apkrovos matricos šeimos identifikatorius  Variantas / versijos  
… …  
… …  
… …  
Rezultatai:  Interpoliacijos šeimos 
identifikatorius  Matricos 
šeimos 
identifikatorius  
VH VL  VR  
Elektros energijos s ąnaudos (bendros, Wh/km)  …  …  
Vien elektrin ė rida (bendra, km)  …  …  
Vien elektrin ė rida (mieste, km)  …  …  
f0 …  …  
f1 …  …  
f2 …  …  
RR …  …  
Delta CD*A (VL, palyginti su VH)  …  …  
Bandomoji mas ė …  …  
Tipinės transporto priemon ės priekinio susid ūrimo plotas 
(m 2 ) 
3.4. Vandenilio elementu varomos transporto priemon ės ( 1 ) 
Variantas / versija:  …  …  …  
Degalų sąnaudos (kg/100 km)  …  …  …  
Variantas / versija:  Variantas / versija:  
Degalų sąnaudos (bendros) (kg/100 km)  …  …  
f0 …  …  
f1 …  …  
f2 …  …  
RR …  …  
Bandomoji mas ė …  ▼B 
( 1 ) Jei taikoma.
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 411  
3.5. Rezultat ų ataskaita (-os), parengta naudojantis atitikties priemone 
pagal Įgyvendinimo reglament ą (EB) 2017/1152.  
Pakartoti kiekvienos interpoliacijos arba kelio apkrovos matricos 
šeimos atveju:  
Interpoliacijos šeimos identifikatorius arba kelio apkrovos matricos 
šeima (išnaša: „Tipo patvirtinimo numeris + interpoliacijos šeimos 
eilės numeris“]: …  
VH ataskaita: …  
VL ataskaita (jei taikoma): …  
VR: …  
4. Transporto priemoni ų, kuriose įdiegta ekologin ė naujovė (-ės), 
bandymų rezultatai  ( 1 ) ( 2 ) ( 3 ) 
Pagal Taisykl ę Nr. 83 (jei taikoma)  
Variantas / versija …  
Ekologinės 
naujovės 
patvirtinimo 
sprendimas (  1 ) Ekologinės 
naujovės 
kodas (  2 ) 1/I tipas 
(NEDC / 
WLTP)  1. Bazinės 
transporto 
priemonės 
išmetamo 
CO  2 kiekis 
(g/km)  2. Trans­
porto prie ­
monės, 
kurioje 
įdiegta 
ekologinė 
naujovė, 
išmetamo 
CO  2 kiekis 
(g/km)  3. Bazinės 
transporto 
priemonės 
išmetamo 
CO  2 kiekis 
per 1 tipo 
bandymo 
ciklą ( 3 ) 4. Transporto 
priemonės, 
kurioje įdiegta 
ekologinė 
naujovė, išme­
tamo CO  2 
kiekis per 1 
tipo bandymo 
ciklą (I priedo 
3.5.1.3 
punktas)  5. Naudin­
gumo koefi ­
cientas 
(UF), t. y. 
technolo­
gijos naudo ­
jimo trukm ė 
įprastinėmis 
veikimo 
sąlygomis  Sumažėjęs 
išmetamo 
CO  2 kiekis 
((1 – 2) – 
(3 – 4)) * 5  
xxx/201x  …  …  …  …  …  …  …  …  
… …  …  …  …  …  …  …  …  
… …  …  …  …  …  …  …  …  
Sumažėjęs bendras išmetamo CO  2 kiekis taikant NEDC (g/km) (  4 ) …  
( 1 ) ( h4 ) Komisijos sprendimo, kuriuo patvirtinama ekologin ė naujovė, numeris. 
( 2 ) ( h5 ) Priskirtas Komisijos sprendimu, kuriuo patvirtinama ekologin ė naujovė. 
( 3 ) ( h6 ) Jeigu vietoj 1 tipo bandymo ciklo taikomas modeliavimo metodas, tipo patvirtinimo institucijai pritarus ši vert ė turi 
būti modeliavimo metodu gauta vert ė. 
( 4 ) ( h7 ) Dėl visų atskirų I tipo ekologini ų inovacijų bendrai sumaž ėjęs išmetamo CO  2 kiekis pagal JT EEK taisykl ę Nr. 83.  
Pagal Reglamento (EB) 2017/1151 XXI pried ą (jei taikoma)  
Variantas / versija …  
Ekologinės 
naujovės 
patvirtinimo 
sprendimas (  1 ) Ekologinės 
naujovės 
kodas (  2 ) 1/I tipo 
ciklas 
(NEDC / 
WLTP)  1. Bazinės 
transporto 
priemonės 
išmetamo 
CO  2 kiekis 
(g/km)  2. Trans­
porto prie ­
monės, 
kurioje 
įdiegta 
ekologinė 
naujovė, 
išmetamo 
CO  2 kiekis 
(g/km)  3. Bazinės 
transporto 
priemonės 
išmetamo 
CO  2 kiekis 
per 1 tipo 
bandymo 
ciklą ( 3 ) 4. Transporto 
priemonės, 
kurioje įrengta 
ekologinė 
inovacija, 
išmetamo CO  2 
kiekis per 1 
tipo bandymo 
ciklą 5. Naudin­
gumo koefi ­
cientas 
(UF), t. y. 
technolo­
gijos naudo ­
jimo trukm ė 
įprastinėmis 
veikimo 
sąlygomis  Sumažėjęs 
išmetamo 
CO  2 kiekis 
((1 – 2) – 
(3 – 4)) * 5  
xxx/201x  …  …  …  …  …  …  …  …  ▼B 
( 1 ) ( h1 ) Kiekvieno varianto ir (arba) versijos atveju užpildoma po atskir ą lentelę. 
( 2 ) ( h2 ) Kiekvienos išbandytos r ūšies etalonini ų degalų atveju užpildoma po atskir ą lentelę. 
( 3 ) ( h3 ) Prireikus lentel ę galima išpl ėsti, kiekvienai atskirai ekologinei naujovei skiriant po 
papildom ą eilutę.
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 412  
Variantas / versija …  
Ekologinės 
naujovės 
patvirtinimo 
sprendimas (  1 ) Ekologinės 
naujovės 
kodas (  2 ) 1/I tipo 
ciklas 
(NEDC / 
WLTP)  1. Bazinės 
transporto 
priemonės 
išmetamo 
CO  2 kiekis 
(g/km)  2. Trans­
porto prie ­
monės, 
kurioje 
įdiegta 
ekologinė 
naujovė, 
išmetamo 
CO  2 kiekis 
(g/km)  3. Bazinės 
transporto 
priemonės 
išmetamo 
CO  2 kiekis 
per 1 tipo 
bandymo 
ciklą ( 3 ) 4. Transporto 
priemonės, 
kurioje įrengta 
ekologinė 
inovacija, 
išmetamo CO  2 
kiekis per 1 
tipo bandymo 
ciklą 5. Naudin­
gumo koefi ­
cientas 
(UF), t. y. 
technolo­
gijos naudo ­
jimo trukm ė 
įprastinėmis 
veikimo 
sąlygomis  Sumažėjęs 
išmetamo 
CO  2 kiekis 
((1 – 2) – 
(3 – 4)) * 5  
… …  …  …  …  …  …  …  …  
… …  …  …  …  …  …  …  …  
Sumažėjęs bendras išmetamo CO  2 kiekis taikant WLTP (g/km) (  4 ) 
( 1 ) ( h4 ) Komisijos sprendimo, kuriuo patvirtinama ekologin ė naujovė, numeris. 
( 2 ) ( h5 ) Priskirtas Komisijos sprendimu, kuriuo patvirtinama ekologin ė naujovė. 
( 3 ) ( h6 ) Jeigu vietoj 1 tipo bandymo ciklo taikomas modeliavimo metodas, tipo patvirtinimo institucijai pritarus ši vert ė turi 
būti modeliavimo metodu gauta vert ė. 
( 4 ) ( h7 ) Dėl visų atskirų 1 tipo ekologini ų inovacijų bendrai sumaž ėjęs išmetamo CO  2 kiekis pagal Reglamento (ES) 2017/ 
1151 XXI priedo 4 papildom ą priedą. 
4.1. Bendrasis ekologin ės naujovės (-ių) kodas  ( 1 ): … 
Aiškinamosios pastabos  
( h ) Ekologin ės inovacijos.  
___________  
( 1 ) (  h8 ) Bendrąjį ekologin ės inovacijos (- ų) kodą sudaro šie elementai, 
atskirti tuš čiais tarpais: 
— VII priede nurodytas patvirtinimo institucijos kodas; 
— atskiras kiekvienos transporto priemon ėje įdiegtos ekologin ės 
inovacijos kodas, nurodytas chronologine Komisijos patvirtinimo 
sprendimų tvarka. 
(Pvz. bendrasis Vokietijos tipo patvirtinimo institucijos patvirtin ­
toje transporto priemon ėje įdiegtų trijų ekologini ų inovacij ų, 
chronologiškai patvirtint ų kaip 10, 15 ir 16, kodas tur ėtų būti 
„e1 10 15 16“.)“  
Direktyvos 2007/46/EB IX priedo pakeitimai  
5) Direktyvos 2007/46/EB IX priedas pakei čiamas taip:  
„IX PRIEDAS  
EB ATITIKTIES SERTIFIKATAS  
0. TIKSLAI  
Atitikties sertifikatas – transporto priemon ės gamintojo pareiškimas 
pirkėjui, siekiant j į patikinti, kad įsigyta transporto priemon ė atitinka 
teisės aktus, galiojusius Europos S ąjungoje tuo metu, kai ji buvo paga ­
minta.  
Atitikties sertifikatu taip pat siekiama sudaryti s ąlygas valstybi ų narių 
kompetentingoms institucijoms atlikti transporto priemoni ų registracij ą 
nereikalaujant iš pareišk ėjo papildom ų techninių dokument ų. 
Todėl atitikties sertifikate taip pat reik ėtų nurodyti:  
a) transporto priemon ės identifikavimo numer į; ▼B
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 413  
b) tikslias transporto priemon ės technines charakteristikas, t. y. darant 
įvairius įrašus neleidžiama nurodyti reikšmi ų intervalų. 
1. BENDRASIS APRAŠAS  
1.1. Atitikties sertifikatas turi b ūti sudarytas iš dviej ų dalių: 
a) 1 PUS ĖS, kurioje pateikiamas gamintojo atitikties pareiškimas; vis ų 
kategorijų transporto priemon ėms taikomas tas pats pavyzdys;  
b) 2 PUS ĖS – transporto priemon ės pagrindini ų charakteristik ų techninio 
aprašo. Pavyzdžio 2 pus ė pritaikyta tam tikr ų kategorij ų transporto 
priemonėms. 
1.2. Nustatoma, kad atitikties sertifikato didžiausias formatas yra A4 (210 × 
297 mm) arba jo aplanko didžiausias formatas yra A4.  
1.3. Nepažeidžiant 0 skirsnio b dalies nuostat ų, antrojoje dalyje nurodomos 
reikšmės ir vienetai, pateikiami tipo patvirtinimo dokumentuose pagal 
atitinkamus norminius teis ės aktus. Atliekant gamybos atitikties patikras, 
reikšmės tikrinamos vadovaujantis atitinkamuose norminiuose teis ės 
aktuose nustatyta metodika. Atsižvelgiama į tais norminiais aktais nusta ­
tytus leidžiamuosius nuokrypius.  
2. SPECIALIOSIOS NUOSTATOS  
2.1. Atitikties sertifikato (komplektini ų transporto priemoni ų) A pavyzdys 
taikomas transporto priemon ėms, kurias keliuose galima eksploatuoti 
nereikalaujant atlikti papildom ų patvirtinimo veiksm ų. 
2.2. Atitikties sertifikato (sukomplektuot ų transporto priemoni ų) B pavyzdys 
taikomas transporto priemon ėms, kurios patvirtintos atlikus papildomus 
veiksmus.  
Tai įprastas pakopin ės tipo tvirtinimo proced ūros rodiklis (pvz., antrojo 
etapo gamintojas autobus ą pagamina, naudodamas transporto priemon ės 
gamintojo pagamint ą važiuokl ę). 
Trumpai aprašomi papildomi elementai, prid ėti taikant pakopin ę tvirti­
nimo tvark ą. 
2.3. Atitikties sertifikato (nekomplektini ų transporto priemoni ų) C pavyzdys 
taikomas transporto priemon ėms, kurioms patvirtinti b ūtina atlikti papil ­
domus veiksmus (pvz., sunkvežimi ų važiuokl ės). 
Atitikties sertifikatai, taikomi N kategorijos transporto priemon ėms, kurių 
važiuoklė yra su kabina, išskyrus puspriekabi ų vilkikus, turi atitikti C 
pavyzdį. 
I DALIS  
KOMPLEKTIN ĖS IR SUKOMPLEKTUOTOS TRANSPORTO 
PRIEMON ĖS 
A1 PAVYZDYS. 1-OJI PUS Ė 
KOMPLEKTIN ĖS TRANSPORTO PRIEMON ĖS 
EB ATITIKTIES SERTIFIKATAS  
1– oji pusė 
Toliau pasiraš ęs asmuo [… ( vardas, pavard ė ir pareigos )] patvirtina, kad 
transporto priemon ė: 
0.1. Gamyklin ė markė (gamintojo prekybinis pavadinimas): …  ▼B
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 414  
0.2. Tipas: …  
— Variantas (  a ): …  
— Versija (  a ): …  
0.2.1. Prekybinis pavadinimas: …  
0.4. Transporto priemon ės kategorija: …  
0.5. Bendrov ės pavadinimas ir gamintojo adresas: …  
0.6. Identifikavimo lenteli ų tvirtinimo vieta ir metodas: …  
Transporto priemon ės identifikavimo numerio vieta: …  
0.9. Gamintojo atstovo (jeigu jis yra) pavadinimas ir adresas: …  
0.10. Transporto priemon ės identifikavimo numeris: …  
visais poži ūriais atitinka tip ą, aprašytą patvirtinimo sertifikate ( … tipo patvir ­
tinimo, įskaitant išpl ėtimą, numeris ), išduotame ( … išdavimo data ), ir 
galima atlikti jos nuolatin ę registracij ą valstybėse narėse, kuriose eismas 
vyksta dešini ąja arba kairi ąja (  b ) puse, o spidometrui ir odometrui naudojami 
metrinės arba imperin ės ( c ) sistemos matavimo vienetai (jeigu taikoma) (  d ). 
(Vieta) (data): …  (Parašas): …  
A2 PAVYZDYS. 1-OJI PUS Ė 
PATVIRTINTAS MAŽOMIS SERIJOMIS GAMINAM Ų KOMPLEKTINI Ų 
TRANSPORTO PRIEMONI Ų TIPAS  
[Metai]  [Eil ės numeris]  
EB ATITIKTIES SERTIFIKATAS  
1– oji pusė 
Toliau pasiraš ęs asmuo [… ( vardas, pavard ė ir pareigos )] patvirtina, kad 
transporto priemon ė: 
0.1. Gamyklin ė markė (gamintojo prekybinis pavadinimas): …  
0.2. Tipas: …  
— Variantas (  a ): …  
— Versija (  a ): …  
0.2.1. Prekybinis pavadinimas: …  
0.4. Transporto priemon ės kategorija: …  
0.5. Bendrov ės pavadinimas ir gamintojo adresas: …  
0.6. Identifikavimo lenteli ų tvirtinimo vieta ir metodas: …  
Transporto priemon ės identifikavimo numerio vieta: …  ▼B
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 415  
0.9. Gamintojo atstovo (jeigu jis yra) pavadinimas ir adresas: …  
0.10. Transporto priemon ės identifikavimo numeris: …  
visais poži ūriais atitinka tip ą, aprašytą patvirtinimo sertifikate ( … tipo patvir ­
tinimo, įskaitant išpl ėtimą, numeris ), išduotame ( … išdavimo data ), ir 
galima atlikti jos nuolatin ę registracij ą valstybėse narėse, kuriose eismas 
vyksta dešini ąja arba kairi ąja (  b ) puse, o spidometrui ir odometrui naudojami 
metrinės arba imperin ės ( c ) sistemos matavimo vienetai (jeigu taikoma) (  d ). 
(Vieta) (data): …  (Parašas): …  
B PAVYZDYS. 1-OJI PUS Ė 
SUKOMPLEKTUOTOS TRANSPORTO PRIEMON ĖS 
EB ATITIKTIES SERTIFIKATAS  
1– oji pusė 
Toliau pasiraš ęs asmuo [… ( vardas, pavard ė ir pareigos )] patvirtina, kad 
transporto priemon ė: 
0.1. Gamyklin ė markė (gamintojo prekinis pavadinimas): …  
0.2. Tipas: …  
— Variantas (  a ): …  
— Versija (  a ): …  
0.2.1. Prekybinis pavadinimas: …  
0.2.2. Jei tai yra transporto priemon ės, dėl kurių yra suteiktas pakopinis tipo 
patvirtinimas, bazin ės ir (arba) ankstesni ų pakopų transporto prie ­
monės tipo patvirtinimo informacija (su kiekviena pakopa susijusios 
informacijos s ąrašas):  
— Tipas: …  
— Variantas (  a ): …  
— Versija (  a ): …  
Tipo patvirtinimo numeris, išpl ėtimo numeris …  
0.4. Transporto priemon ės kategorija: …  
0.5. Bendrov ės pavadinimas ir gamintojo adresas: …  
0.5.1. Jei tai yra transporto priemon ės, dėl kurių yra suteiktas pakopinis tipo 
patvirtinimas, bazin ės ir (arba) ankstesn ės pakopos (- ų) transporto 
priemonės gamintojo pavadinimas ir adresas…  
0.6. Identifikavimo lenteli ų tvirtinimo vieta ir metodas: …  
Transporto priemon ės identifikavimo numerio vieta: …  
0.9. Gamintojo atstovo (jeigu jis yra) pavadinimas ir adresas: …  ▼B
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 416  
0.10. Transporto priemon ės identifikavimo numeris: …  
a) buvo taip sukomplektuota ir pakeista (  1 ): … ir  
b) visais poži ūriais atitinka tip ą, aprašytą patvirtinimo sertifikate ( … tipo 
patvirtinimo, įskaitant išpl ėtimą, numeris ), išduotame ( … išdavimo 
data), ir 
c) galima atlikti jos nuolatin ę registracij ą valstybėse narėse, kuriose 
eismas vyksta dešini ąja arba kairi ąja (  b ) puse, o spidometrui ir 
odometrui naudojami metrin ės arba imperin ės ( c ) sistemos matavimo 
vienetai (jeigu taikoma) (  d ). 
(Vieta) (data): …  (Parašas): …  
Priedai: Atitikties sertifikatas, pateikiamas kiekvienu ankstesniu gamybos 
etapu.  
2– OJI PUS Ė 
M1 KATEGORIJOS TRANSPORTO PRIEMON Ė 
(komplektin ės ir sukomplektuotos transporto priemon ės) 
2– oji pusė 
Bendrosios konstrukcijos charakteristikos  
1. Ašių skaičius: … ir rat ų skaičius: …  
3. Varomosios ašys (skai čius, vieta, j ų tarpusavio sujungimas) … …  
Pagrindiniai matmenys  
4. Važiuokl ės bazė ( e ): … mm  
4.1. Atstumas tarp gretim ų ašių: 
1–2: … mm  
2–3: … mm  
3–4: … mm  
5. Ilgis: … mm  
6. Plotis: … mm  
7. Aukštis: … mm  
Masės vertės 
13. Parengtos eksploatuoti transporto priemon ės masė: … kg  
13.2. Faktin ė transporto priemon ės masė: … kg  
16. Didžiausia techniškai leidžiama mas ė 
16.1. Didžiausia techniškai leidžiama pakrautos transporto priemon ės masė: 
… kg  
16.2. Kiekvienai ašiai tenkanti techniškai leidžiama mas ė: 
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg ir t. t.  ▼B
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 417  
16.4. Transporto priemoni ų junginio didžiausia techniškai leidžiama mas ė: 
… kg  
18. Velkamosios transporto priemon ės didžiausia techniškai leidžiama 
masė, jei tai:  
18.1. Priekaba su gr ąžulu: … kg  
18.3. Centrin ės ašies priekaba: … kg  
18.4. Priekaba be stabdži ų: … kg  
19. Didžiausia techniškai leidžiama vertikali statin ė masė sukabinimo 
taške: … kg  
Variklis  
20. Variklio gamintojas: …  
21. Variklio kodas, pažym ėtas ant variklio: …  
22. Veikimo principas: …  
23. Tik elektra varoma: taip / ne (  1 ) 
23.1. Hibridin ės [elektrin ės] transporto priemon ės kategorija: OVC- 
HEV/NOVC-HEV/OVC-FCHV/ NOVC-FCHV (  1 ) 
24. Cilindr ų skaičius ir jų išdėstymas …  
25. Variklio darbinis t ūris: … cm  3 
26. Degalai: dyzelinas / benzinas / SND / susl ėgtos gamtin ės dujos ir 
biometanas / suskystintos gamtin ės dujos / etanolis / biodyzelinas / 
vandenilis (  1 ) 
26.1. Vieneriopi degalai / dvejopi degalai / mišr ūs degalai / dvejop ų degalų 
vienalaikis naudojimas (  1 ) 
26.2. (Tik dvejop ų degalų vienalaikis naudojimas) 1A tipas / 1B tipas / 2A 
tipas / 2B tipas / 3B tipas (  1 ) 
27. Didžiausia galia  
27.1. Didžiausia naudingoji galia (  g ): … kW esant … min  –1 (vidaus degimo 
variklis) (  1 ) 
27.2. Didžiausioji valandin ė galia: … kW (elektrinis variklis) (  1 ) ( s ) 
27.3. Didžiausia naudingoji galia: … kW (elektrinis variklis) (  1 ) ( s ) 
27.4. Didžiausioji 30 minu čių galia: … kW (elektrinis variklis) (  1 ) ( s ) 
Didžiausias greitis  
29. Didžiausias greitis: … km/h  
Ašys ir pakaba  
30. Ašies (-i ų) tarpvėžė: 
1. … mm  
2. … mm  
3. … mm  
35. Padangos ir (arba) rato derinys, ir (arba) ried ėjimo varžos klas ė (jei 
taikoma) (  h ): …  
Stabdžiai  
36. Priekaba su mechaniniais, elektriniais, pneumatiniais ir (arba) hidrauli ­
niais stabdžiais (  1 ) ▼B
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 418  
Kėbulas  
38. Kėbulo kodas (  i ): …  
40. Transporto priemon ės spalva (  j ): …  
41. Dur ų skaičius ir konfig ūracija: …  
42. Sėdimųjų vietų (taip pat ir vairuotojo) skai čius (  k ): …  
42.1. Sėdimoji vieta (-os), skirta naudoti tik transporto priemonei stovint: …  
42.3. Ne įgaliųjų vežimėliams skirt ų vietų skaičius: …  
Aplinkosauginis veiksmingumas  
46. Garso lygis  
— Stovint: … dB(A), kai variklio s ūkių skaičius … min  –1 
— Važiuojant: … dB(A)  
47. Išmetam ųjų teršalų lygis (  l ): Euro …  
47.1. Išmetam ųjų teršalų bandymo kriterijai  
47.1.1. Bandomoji mas ė (kg) …  
47.1.2. Priekin ės dalies plotas (m  2 ): …  
47.1.3. Kelio apkrovos koeficientai  
47.1.3.0. f0, N:  
47.1.3.1. f1, N/(km/h):  
47.1.3.2. f2, N/(km/h)  2 
48. Išmetamieji teršalai (  m ) ( m1 ) ( m2 ): 
Taikomo pagrindinio teis ės akto ir naujausio iš dalies kei čiančio 
teisės akto numeris: …  
1.1. Bandymo proced ūra: I tipas arba ESC (  1 ) 
CO: … … HC: … …. NOx: … … HC + NOx: … … 
Kietosios dalel ės: …..  
Dūmų neskaidrumas (ELR): … (m  –1 ) 
1.2. Bandymo proced ūra: 1 tipas (vidutin ės NEDC vert ės, didžiau ­
sios WLTP vert ės) arba WHSC (EURO VI) (  1 ) 
CO: … THC: … NMHC: … NO  x : … THC + NO  x : … NH  3 : 
… Kietosios dalel ės (masė): …  
Dalelės (skaičius): …  
2.1. Bandymo proced ūra: ETC (jei taikoma)  
CO: … NO  x : … NMHC: … THC: … CH  4 : … Kietosios 
dalelės: … ▼B
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 419  
2.2. Bandymo proced ūra: WHTC (EURO VI)  
CO: … NO  x : … NMHC: … THC: … CH  4 : … NH  3 : … 
Kietosios dalel ės (masė): … Dalel ės (skaičius): …  
48.1. Patikslinta sugerties koeficiento vert ė (dūmų): … (m  –1 ) 
49. Išmetamo CO  2 kiekis, degal ų sąnaudos, elektros energijos s ąnau­
dos (  m ) ( r ): 
1. Visos j ėgos pavara varomos transporto priemon ės, išskyrus tik 
elektra varomas transporto priemones (jei taikoma)  
NEDC vert ės Išmetamo CO  2 
kiekis  Degalų sąnaudos, jei išmetam ųjų teršalų kiekio nustatymo 
bandymas atliekamas pagal Reglament ą (EB) Nr. 692/ 
2008 
Miesto sąlygomis (  1 ): … g/km  … l/100 km arba m  3 /100 km, arba kg/100 km (  1 ) 
Užmiesčio sąlygomis (  1 ): … g/km  l/100 km arba m  3 /100 km, arba kg/100 km (  1 ) 
Bendros (  1 ): … g/km  … l/100 km arba m  3 /100 km, arba kg/100 km (  1 ) 
Svertinės ( 1 ), bendros  … g/km  … l/100 km arba m  3 /100 km, arba kg/100 km  
Nuokrypio koeficientas (jei 
taikoma)  
Patikros koeficientas (jei 
taikoma)  1 arba 0  
2. Tik elektra varomos transporto priemon ės ir iš išor ės įkrau­
namos (OVC) hibridin ės elektrin ės transporto priemon ės 
Elektros energijos s ąnaudos 
(svertinės, bendros (  1 )) … Wh/km  
Elektrinė rida  … km  
3. Transporto priemon ė, kurioje įdiegta ekologin ė naujovė(s): 
taip / ne (  1 ) 
3.1. Bendrasis ekologin ės naujovės (-ių) kodas (  p1 ): …  
3.2. Dėl ekologin ės naujovės (-ių) sumažėjęs bendras išmetamo 
CO  2 kiekis (  p2 ) (nurodyti atskirai kiekvienos išbandytos r ūšies 
etaloninių degalų atveju):  
3.2.1. Taikant NEDS sumaž ėjęs kiekis: …g/km (jei taikoma)  
3.2.2. Taikant WLTP sumaž ėjęs kiekis: …g/km (jei taikoma)  
4. Visos j ėgos pavara varomos transporto priemon ės, išskyrus tik 
elektra varomas transporto priemones, vadovaujantis Regla ­
mentas (ES) 2017/1151 (jei taikoma).  
WLTP vert ės Išmetamo CO  2 
kiekis  Degalų sąnaudos  
Mažos (  1 ): … g/km  … l/100 km arba m  3 /100 km, arba kg/100 km (  1 ) 
Vidutinės ( 1 ): … g/km  … l/100 km arba m  3 /100 km, arba kg/100 km (  1 ) 
Didelės ( 1 ): … g/km  … l/100 km arba m  3 /100 km, arba kg/100 km (  1 ) 
Labai didel ės ( 1 ): … g/km  … l/100 km arba m  3 /100 km, arba kg/100 km (  1 ) ▼B
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 420  
WLTP vert ės Išmetamo CO  2 
kiekis  Degalų sąnaudos  
Bendros:  … g/km  … l/100 km arba m  3 /100 km, arba kg/100 km (  1 ) 
Svertinės, bendros (  1 ) … g/km  … l/100 km arba m  3 /100 km, arba kg/100 km (  1 ) 
5. Tik elektra varomos transporto priemon ės ir iš išor ės įkrau­
namos (OVC) hibridin ės elektrin ės transporto priemon ės 
vadovaujantis Reglamentu (ES) 2017/1151 (jei taikoma).  
5.1. Tik elektra varomos transporto priemon ės 
Elektros energijos s ąnaudos  … Wh/km  
Elektrinė rida  … km  
Elektrinė rida mieste  … km  
5.2. OVC hibridin ės elektrin ės transporto priemon ės 
Elektros energijos s ąnaudos 
(EC  AC,svert.  ) … Wh/km  
Elektrinė rida (EAER)  … km  
Elektrinė rida mieste (EAER 
mieste)  … km  
Kita 
51. Specialios paskirties transporto priemon ės: žymėjimas vadovaujantis II 
priedo 5 skirsniu: …  
52. Pastabos (  n ): …  
Papildomi padang ų ir (arba) rat ų deriniai: techniniai parametrai (be nuorodos į 
RR) 
2– OJI PUS Ė 
M2 KATEGORIJOS TRANSPORTO PRIEMON Ė 
(komplektin ės ir sukomplektuotos transporto priemon ės) 
2– oji pusė 
Bendrosios konstrukcijos charakteristikos  
1. Ašių skaičius: … ir rat ų skaičius: …  
1.1. Ašių su sudvejintais ratais skai čius ir pad ėtis: …  
2. Vairuojamosios ašys (skai čius ir vieta): …  
3. Varomosios ašys (skai čius, vieta, j ų tarpusavio sujungimas) … …  
Pagrindiniai matmenys  
4. Važiuokl ės bazė ( e ): … mm  
4.1. Atstumas tarp gretim ų ašių: 
1–2: … mm  
2–3: … mm  
3–4: … mm  ▼B
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 421  
5. Ilgis: … mm  
6. Plotis: … mm  
7. Aukštis: … mm  
9. Atstumas tarp transporto priemon ės priekio ir sukabinimo įtaiso centro: 
… mm  
12. Galin ė iškyša: … mm  
Masės vertės 
13. Parengtos eksploatuoti transporto priemon ės masė: … kg  
13.1. Šios mas ės pasiskirstymas tarp aši ų: 
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg ir t. t.  
13.2. Faktin ė transporto priemon ės masė: … kg  
16. Didžiausia techniškai leidžiama mas ė 
16.1. Didžiausia techniškai leidžiama pakrautos transporto priemon ės masė: 
… kg  
16.2. Kiekvienai ašiai tenkanti techniškai leidžiama mas ė: 
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg ir t. t.  
16.3. Kiekvienai aši ų grupei tenkanti techniškai leidžiama mas ė: 
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg ir t. t.  
16.4. Transporto priemoni ų junginio didžiausia techniškai leidžiama mas ė: 
… kg  
17. Vidaus ir (arba) tarptautin ėms vežimo operacijoms skirtos transporto 
priemonės numatoma registravimo ir (arba) eksploatavimo didžiausia 
leidžiama mas ė ( 1 ) ( o ) 
17.1. Pakrautos transporto priemon ės numatoma registravimo ir (arba) 
eksploatavimo didžiausia leidžiama mas ė: … kg  
17.2. Kiekvienai ašiai tenkanti pakrautos transporto priemon ės numatoma 
registravimo ir (arba) eksploatavimo didžiausia leidžiama mas ė: 
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg ir t. t.  ▼B
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 422  
17.3. Kiekvienai aši ų grupei tenkanti pakrautos transporto priemon ės numa­
toma registravimo ir (arba) eksploatavimo didžiausia leidžiama mas ė: 
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg ir t. t.  
17.4. Transporto priemoni ų junginio numatoma registravimo ir (arba) 
eksploatavimo didžiausia leidžiama mas ė: … kg  
18. Velkamosios transporto priemon ės didžiausia techniškai leidžiama 
masė, jei tai:  
18.1. Priekaba su gr ąžulu: … kg  
18.3. Centrin ės ašies priekaba: … kg  
18.4. Priekaba be stabdži ų: … kg  
19. Didžiausia techniškai leidžiama statin ė masė sukabinimo taške: … kg  
Variklis  
20. Variklio gamintojas: …  
21. Variklio kodas, pažym ėtas ant variklio: …  
22. Veikimo principas: …  
23. Tik elektra varoma: taip / ne (  1 ) 
23.1. Hibridin ės [elektrin ės] transporto priemon ės kategorija: OVC- 
HEV/NOVC-HEV/OVC-FCHV/ NOVC-FCHV (  1 ) 
24. Cilindr ų skaičius ir jų išdėstymas …  
25. Variklio darbinis t ūris: … cm  3 
26. Degalai: dyzelinas / benzinas / SND / susl ėgtos gamtin ės dujos ir 
biometanas / suskystintos gamtin ės dujos / etanolis / biodyzelinas / 
vandenilis (  1 ) 
26.1. Vieneriopi degalai / dvejopi degalai / mišr ūs degalai / dvejop ų degalų 
vienalaikis naudojimas (  1 ) 
26.2. (Tik dvejop ų degalų vienalaikis naudojimas) 1A tipas / 1B tipas / 2A 
tipas / 2B tipas / 3B tipas (  1 ) 
27. Didžiausia galia  
27.1. Didžiausia naudingoji galia (  g ): … kW esant … min  –1 (vidaus degimo 
variklis) (  1 ) 
27.2. Didžiausioji valandin ė galia: … kW (elektrinis variklis) (  1 ) ( s ) 
27.3. Didžiausia naudingoji galia: … kW (elektrinis variklis) (  1 ) ( s ) 
27.4. Didžiausioji 30 minu čių galia: … kW (elektrinis variklis) (  1 ) ( s ) 
28. Pavar ų dėžė (tipas): …  
Didžiausias greitis  
29. Didžiausias greitis: … km/h  ▼B
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 423  
Ašys ir pakaba  
30. Ašies (-i ų) tarpvėžė: 
1. … mm  
2. … mm  
3. … mm ir t. t.  
33. Varan čioji ašis (-ys) su pneumatine arba lygiaverte pakaba: taip / ne (  1 ) 
35. Padangos ir (arba) rato derinys, ir (arba) ried ėjimo varžos klas ė (jei 
taikoma) (  h ): …  
Stabdžiai  
36. Priekaba su mechaniniais, elektriniais, pneumatiniais ir (arba) hidrauli ­
niais stabdžiais (  1 ) 
37. Priekabos stabdži ų sistemos maitinimo linijos sl ėgis: … (barais)  
Kėbulas  
38. Kėbulo kodas (  i ): …  
39. Transporto priemon ės klasė: I klasė, II klasė, III klasė, A klasė arba B 
klasė ( 1 ) 
41. Dur ų skaičius ir konfig ūracija: …  
42. Sėdimųjų vietų (taip pat ir vairuotojo) skai čius (  k ): …  
42.1. Sėdimoji vieta (-os), skirta naudoti tik transporto priemonei stovint: …  
42.3. Neįgaliųjų vežimėliams skirt ų vietų skaičius: …  
43. Stovim ųjų vietų skaičius: …  
Sukabinimo įtaisas  
44. Sukabinimo įtaiso patvirtinimo numeris arba patvirtinimo ženklas (jei 
pritvirtintas): …  
45.1. Charakteristikos (  1 ): D: …/ V: …/ S: …/ U: …  
Aplinkosauginis veiksmingumas  
46. Garso lygis  
Stovint: … dB(A), kai variklio s ūkių skaičius … min  –1 
Važiuojant: … dB(A)  
47. Išmetam ųjų teršalų lygis (  l ): Euro …  
47.1. Išmetam ųjų teršalų bandymo kriterijai  
47.1.1. Bandomoji mas ė (kg) …  
47.1.2. Priekin ės dalies plotas (m  2 ): …  
47.1.3. Kelio apkrovos koeficientai  
47.1.3.0. f0, N:  
47.1.3.1. f1, N/(km/h):  
47.1.3.2. f2, N/(km/h)  2 ▼B
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 424  
48. Išmetamieji teršalai (  m ) ( m1 ) ( m2 ): 
Taikomo pagrindinio teis ės akto ir naujausio iš dalies kei čiančio 
teisės akto numeris: …  
1.1. Bandymo proced ūra: I tipas arba ESC (  1 ) 
CO: … … HC: … …. NOx: … … HC + NOx: … … 
Kietosios dalel ės: …..  
Dūmų neskaidrumas (ELR): … (m  –1 ) 
1.2. Bandymo proced ūra: 1 tipas (vidutin ės NEDC vert ės, 
didžiausios WLTP vert ės) arba WHSC (EURO VI) (  1 ) 
CO: … THC: … NMHC: … NO  x : … THC + NO  x : … NH  3 : 
… Kietosios dalel ės (masė): …  
Dalelės (skaičius): …  
2.1. Bandymo proced ūra: ETC (jei taikoma)  
CO: … NO  x : … NMHC: … THC: … CH  4 : … Kietosios 
dalelės: …  
2.2. Bandymo proced ūra: WHTC (EURO VI)  
CO: … NO  x : … NMHC: … THC: … CH  4 : … NH  3 : … 
Kietosios dalel ės (masė): … Dalel ės (skaičius): …  
48.1. Patikslinta sugerties koeficiento vert ė (dūmų): … (m  –1 ) 
49. Išmetamo CO  2 kiekis, degal ų sąnaudos, elektros energijos s ąnau­
dos (  m ) ( r ): 
1. Visos j ėgos pavara varomos transporto priemon ės, išskyrus 
tik elektra varomas transporto priemones (jei taikoma)  
NEDC vert ės Išmetamo CO  2 
kiekis  Degalų sąnaudos, jei išmetam ųjų teršalų kiekio nusta ­
tymo bandymas atliekamas taikant NEDC pagal Regla ­
mentą (EB) Nr. 692/2008  
Miesto sąlygomis (  1 ): … g/km  … l/100 km arba m  3 /100 km, arba kg/100 km (  1 ) 
Užmiesčio sąlygomis (  1 ): … g/km  l/100 km arba m  3 /100 km, arba kg/100 km (  1 ) 
Bendros (  1 ): … g/km  … l/100 km arba m  3 /100 km, arba kg/100 km (  1 ) 
Svertinės ( 1 ), bendros  … g/km  … l/100 km arba m  3 /100 km, arba kg/100 km  
Nuokrypio koeficientas (jei 
taikoma)  
Patikros koeficientas (jei 
taikoma)  1 arba 0  
2. Tik elektra varomos transporto priemon ės ir iš išor ės įkrau­
namos (OVC) hibridin ės elektrin ės transporto priemon ės 
Elektros energijos s ąnaudos 
(svertinės, bendros (  1 )) … Wh/km  
Elektrinė rida  … km  ▼B
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 425  
3. Transporto priemon ė, kurioje įdiegta ekologin ė naujovė(s): 
taip / ne (  1 ) 
3.1. Bendrasis ekologin ės naujovės (-ių) kodas (  p1 ): …  
3.2. Dėl ekologin ės naujovės (-ių) sumažėjęs bendras išmetamo 
CO  2 kiekis (  p2 ) (nurodyti atskirai kiekvienos išbandytos 
rūšies etalonini ų degalų atveju):  
3.2.1. Taikant NEDS sumaž ėjęs kiekis: …g/km (jei taikoma)  
3.2.2. Taikant WLTP sumaž ėjęs kiekis: …g/km (jei taikoma)  
4. Visos j ėgos pavara varomos transporto priemon ės, išskyrus 
tik elektra varomas transporto priemones, vadovaujantis 
Reglamentu (ES) 2017/1151 (jei taikoma).  
WLTP vert ės Išmetamo CO  2 
kiekis  Degalų sąnaudos  
Mažos (  1 ): … g/km  … l/100 km arba m  3 /100 km, arba kg/100 km (  1 ) 
Vidutinės ( 1 ): … g/km  … l/100 km arba m  3 /100 km, arba kg/100 km (  1 ) 
Didelės ( 1 ): … g/km  … l/100 km arba m  3 /100 km, arba kg/100 km (  1 ) 
Labai didel ės ( 1 ): … g/km  … l/100 km arba m  3 /100 km, arba kg/100 km (  1 ) 
Bendros:  … g/km  … l/100 km arba m  3 /100 km, arba kg/100 km (  1 ) 
Svertinės, bendros (  1 ) … g/km  … l/100 km arba m  3 /100 km, arba kg/100 km (  1 ) 
5. Tik elektra varomos transporto priemon ės ir iš išor ės įkrau­
namos (OVC) hibridin ės elektrin ės transporto priemon ės 
vadovaujantis Reglamentu (ES) 2017/1151 (jei taikoma).  
5.1. Tik elektra varomos transporto priemon ės 
Elektros energijos s ąnaudos  … Wh/km  
Elektrinė rida  … km  
Elektrinė rida mieste  … km  
5.2. OVC hibridin ės elektrin ės transporto priemon ės 
Elektros energijos s ąnaudos 
(EC  AC,svert.  ) … Wh/km  
Elektrinė rida (EAER)  … km  
Elektrinė rida mieste (EAER 
mieste)  … km  
Kita 
51. Specialios paskirties transporto priemon ės: žymėjimas vadovaujantis II 
priedo 5 skirsniu: …  
52. Pastabos (  n ): … ▼B
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 426  
2– OJI PUS Ė 
M3 KATEGORIJOS TRANSPORTO PRIEMON Ė 
(komplektin ės ir sukomplektuotos transporto priemon ės) 
2– oji pusė 
Bendrosios konstrukcijos charakteristikos  
1. Aši ų skaičius: … ir rat ų skaičius: …  
1.1. Aši ų su sudvejintais ratais skai čius ir pad ėtis: …  
2. Vairuojamosios ašys (skai čius ir vieta): …  
3. Varomosios ašys (skai čius, vieta, j ų tarpusavio sujungimas) … …  
Pagrindiniai matmenys  
4. Važiuokl ės bazė ( e ): … mm  
4.1. Atstumas tarp gretim ų ašių: 
1–2: … mm  
2–3: … mm  
3–4: … mm  
5. Ilgis: … mm  
6. Plotis: … mm  
7. Aukštis: … mm  
9. Atstumas tarp transporto priemon ės priekio ir sukabinimo įtaiso centro: 
… mm  
12. Galin ė iškyša: … mm  
Masės vertės 
13. Parengtos eksploatuoti transporto priemon ės masė: … kg  
13.1. Šios mas ės pasiskirstymas tarp aši ų: 
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg ir t. t.  
13.2. Faktin ė transporto priemon ės masė: … kg  
16. Didžiausia techniškai leidžiama mas ė 
16.1. Didžiausia techniškai leidžiama pakrautos transporto priemon ės masė: 
… kg  
16.2. Kiekvienai ašiai tenkanti techniškai leidžiama mas ė: 
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg ir t. t.  ▼B
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 427  
16.3. Kiekvienai aši ų grupei tenkanti techniškai leidžiama mas ė: 
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg ir t. t.  
16.4. Transporto priemoni ų junginio didžiausia techniškai leidžiama mas ė: 
… kg  
17. Vidaus ir (arba) tarptautin ėms vežimo operacijoms skirtos transporto 
priemonės numatoma registravimo ir (arba) eksploatavimo didžiausia 
leidžiama mas ė ( 1 ) ( o ) 
17.1. Pakrautos transporto priemon ės numatoma registravimo ir (arba) 
eksploatavimo didžiausia leidžiama mas ė: … kg  
17.2. Kiekvienai ašiai tenkanti pakrautos transporto priemon ės numatoma 
registravimo ir (arba) eksploatavimo didžiausia leidžiama mas ė: 
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg  
17.3. Kiekvienai aši ų grupei tenkanti pakrautos transporto priemon ės numa­
toma registravimo ir (arba) eksploatavimo didžiausia leidžiama mas ė: 
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg  
17.4. Transporto priemoni ų junginio numatoma registravimo ir (arba) 
eksploatavimo didžiausia leidžiama mas ė: … kg  
18. Velkamosios transporto priemon ės didžiausia techniškai leidžiama 
masė, jei tai:  
18.1. Priekaba su gr ąžulu: … kg  
18.3. Centrin ės ašies priekaba: … kg  
18.4. Priekaba be stabdži ų: … kg  
19. Didžiausia techniškai leidžiama statin ė masė sukabinimo taške: … kg  
Variklis  
20. Variklio gamintojas: …  
21. Variklio kodas, pažym ėtas ant variklio: …  
22. Veikimo principas: …  
23. Tik elektra varoma: taip / ne (  1 ) 
23.1. Hibridin ė [elektrin ė] transporto priemon ė: taip / ne (  1 ) 
24. Cilindr ų skaičius ir jų išdėstymas …  
25. Variklio darbinis t ūris: … cm  3 
26. Degalai: dyzelinas / benzinas / SND / susl ėgtos gamtin ės dujos ir 
biometanas / suskystintos gamtin ės dujos / etanolis / biodyzelinas / 
vandenilis (  1 ) ▼B
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 428  
26.1. Vieneriopi degalai / dvejopi degalai / mišr ūs degalai / dvejop ų degalų 
vienalaikis naudojimas (  1 ) 
26.2. (Tik dvejop ų degalų vienalaikis naudojimas) 1A tipas / 1B tipas / 2A 
tipas / 2B tipas / 3B tipas (  1 ) 
27. Didžiausia galia  
27.1. Didžiausia naudingoji galia (  g ): … kW esant … min  –1 (vidaus degimo 
variklis) (  1 ) 
27.2. Didžiausioji valandin ė galia: … kW (elektrinis variklis) (  1 ) ( s ) 
27.3. Didžiausia naudingoji galia: … kW (elektrinis variklis) (  1 ) ( s ) 
27.4. Didžiausioji 30 minu čių galia: … kW (elektrinis variklis) (  1 ) ( s ) 
28. Pavar ų dėžė (tipas): …  
Didžiausias greitis  
29. Didžiausias greitis: … km/h  
Ašys ir pakaba  
30.1. Kiekvienos vairuojamosios ašies tarpv ėžė: … mm  
30.2. Vis ų kitų ašių tarpvėžė: … mm  
32. Kei čiamos apkrovos ašies (-i ų) padėtis: …  
33. Varan čioji ašis (-ys) su pneumatine arba lygiaverte pakaba: taip / ne (  1 ) 
35. Padangos ir (arba) rato derinys (  h ): …  
Stabdžiai  
36. Priekaba su mechaniniais, elektriniais, pneumatiniais ir (arba) hidrauli ­
niais stabdžiais (  1 ) 
37. Priekabos stabdži ų sistemos maitinimo linijos sl ėgis: … (barais)  
Kėbulas  
38. Kėbulo kodas (  i ): …  
39. Transporto priemon ės klasė: I klasė, II klasė, III klasė, A klasė arba B 
klasė ( 1 ) 
41. Dur ų skaičius ir konfig ūracija: …  
42. Sėdimųjų vietų (taip pat ir vairuotojo) skai čius (  k ): …  
42.1. Sėdimoji vieta (-os), skirta naudoti tik transporto priemonei stovint: …  
42.2. Keleivi ų sėdimųjų vietų skaičius: … (apatinis aukštas) … (viršutinis 
aukštas) (taip pat ir vairuotojo)  
42.3. Ne įgaliųjų vežimėliams skirt ų vietų skaičius: …  
43. Stovim ųjų vietų skaičius: …  
Sukabinimo įtaisas  
44. Sukabinimo įtaiso patvirtinimo numeris arba patvirtinimo ženklas (jei 
pritvirtintas): …  ▼B
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 429  
45.1. Charakteristikos (  1 ): D: …/ V: …/ S: …/ U: …  
Aplinkosauginis veiksmingumas  
46. Garso lygis  
Stovint: … dB(A), kai variklio s ūkių skaičius … min  –1 
Važiuojant: … dB(A)  
47. Išmetam ųjų teršalų lygis (  l ): Euro …  
47.1. Išmetam ųjų teršalų bandymo kriterijai  
47.1.1. Bandomoji mas ė (kg) …  
47.1.2. Priekin ės dalies plotas (m  2 ): …  
47.1.3. Kelio apkrovos koeficientai  
47.1.3.0. f0, N:  
47.1.3.1. f1, N/(km/h):  
47.1.3.2. f2, N/(km/h)  2 
48. Išmetamieji teršalai (  m ) ( m1 ) ( m2 ): 
Taikomo pagrindinio teis ės akto ir naujausio iš dalies kei čiančio 
teisės akto numeris: …  
1.1. Bandymo proced ūra: ESC  
CO: … HC: … NO  x : … HC + NO  x : … Kietosios dalel ės: …  
Dūmų neskaidrumas (ELR): … (m  –1 ) 
1.2. Bandymo proced ūra: WHSC (EURO VI)  
CO: … THC: … NMHC: … NO  x : … THC + NO  x : … NH  3 : 
… Kietosios dalel ės (masė): … Dalel ės (skaičius): …  
2.1. Bandymo proced ūra: ETC (jei taikoma)  
CO: … NO  x : … NMHC: … THC: … CH  4 : … Kietosios 
dalelės: …  
2.2. Bandymo proced ūra: WHTC (EURO VI)  
CO: … NO  x : … NMHC: … THC: … CH  4 : … NH  3 : … 
Kietosios dalel ės (masė): … Dalel ės (skaičius): …  
48.1. Patikslinta sugerties koeficiento vert ė (dūmų): … (m  –1 ) 
Kita 
51. Specialios paskirties transporto priemon ės: žymėjimas vadovaujantis II 
priedo 5 skirsniu: …  
52. Pastabos (  n ): … ▼B
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 430  
2– OJI PUS Ė 
N1 KATEGORIJOS TRANSPORTO PRIEMON Ė 
(komplektin ės ir sukomplektuotos transporto priemon ės) 
2– oji pusė 
Bendrosios konstrukcijos charakteristikos  
1. Ašių skaičius: … ir rat ų skaičius: …  
1.1. Ašių su sudvejintais ratais skai čius ir pad ėtis: …  
3. Varomosios ašys (skai čius, vieta, j ų tarpusavio sujungimas) … …  
Pagrindiniai matmenys  
4. Važiuokl ės bazė ( e ): … mm  
4.1. Atstumas tarp gretim ų ašių: 
1–2: … mm  
2–3: … mm  
3–4: … mm  
5. Ilgis: … mm  
6. Plotis: … mm  
7. Aukštis: … mm  
8. Puspriekab ę velkančios transporto priemon ės didžiausias ir mažiausias 
atstumas nuo atramin ės balninio sukabintuvo plokšt ės vidurio iki galinio 
rato vidurio: … mm  
9. Atstumas tarp transporto priemon ės priekio ir sukabinimo įtaiso centro: 
… mm  
11. Ploto kroviniui sukrauti ilgis: … mm  
Masės vertės 
13. Parengtos eksploatuoti transporto priemon ės masė: … kg  
13.1. Šios mas ės pasiskirstymas tarp aši ų: 
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg  
13.2. Faktin ė transporto priemon ės masė: … kg  
14. Parengtos eksploatuoti bazin ės transporto priemon ės masė: … 
kg (  1 ) ( q ) 
16. Didžiausia techniškai leidžiama mas ė 
16.1. Didžiausia techniškai leidžiama pakrautos transporto priemon ės masė: 
… kg  
16.2. Kiekvienai ašiai tenkanti techniškai leidžiama mas ė: 
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg ir t. t.  ▼B
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 431  
16.4. Transporto priemoni ų junginio didžiausia techniškai leidžiama mas ė: 
… kg  
18. Velkamosios transporto priemon ės didžiausia techniškai leidžiama 
masė, jei tai:  
18.1. Priekaba su gr ąžulu: … kg  
18.2. Puspriekab ė: … kg  
18.3. Centrin ės ašies priekaba: … kg  
18.4. Priekaba be stabdži ų: … kg  
19. Didžiausia techniškai leidžiama statin ė masė sukabinimo taške: … kg  
Variklis  
20. Variklio gamintojas: …  
21. Variklio kodas, pažym ėtas ant variklio: …  
22. Veikimo principas: …  
23. Tik elektra varoma: taip / ne (  1 ) 
23.1. Hibridin ės [elektrin ės] transporto priemon ės kategorija: OVC- 
HEV/NOVC-HEV/OVC-FCHV/ NOVC-FCHV (  1 ) 
24. Cilindr ų skaičius ir jų išdėstymas …  
25. Variklio darbinis t ūris: … cm  3 
26. Degalai: dyzelinas / benzinas / SND / susl ėgtos gamtin ės dujos ir 
biometanas / suskystintos gamtin ės dujos / etanolis / biodyzelinas / 
vandenilis (  1 ) 
26.1. Vieneriopi degalai / dvejopi degalai / mišr ūs degalai / dvejop ų degalų 
vienalaikis naudojimas (  1 ) 
26.2. (Tik dvejop ų degalų vienalaikis naudojimas) 1A tipas / 1B tipas / 2A 
tipas / 2B tipas / 3B tipas (  1 ) 
27. Didžiausia galia  
27.1. Didžiausia naudingoji galia (  g ): … kW esant … min  –1 (vidaus degimo 
variklis) (  1 ) 
27.2. Didžiausioji valandin ė galia: … kW (elektrinis variklis) (  1 ) ( s ) 
27.3. Didžiausia naudingoji galia: … kW (elektrinis variklis) (  1 ) ( s ) 
27.4. Didžiausioji 30 minu čių galia: … kW (elektrinis variklis) (  1 ) ( s ) 
28. Pavar ų dėžė (tipas): …  
Didžiausias greitis  
29. Didžiausias greitis: … km/h  
Ašys ir pakaba  
30. Ašies (-i ų) tarpvėžė: 
1. … mm  
2. … mm  
3. … mm  ▼B
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 432  
35. Padangos ir (arba) rato derinys, ir (arba) ried ėjimo varžos klas ė (jei 
taikoma) (  h ): …  
Stabdžiai  
36. Priekaba su mechaniniais, elektriniais, pneumatiniais ir (arba) hidrauli ­
niais stabdžiais (  1 ) 
37. Priekabos stabdži ų sistemos maitinimo linijos sl ėgis: … (barais)  
Kėbulas  
38. Kėbulo kodas (  i ): …  
40. Transporto priemon ės spalva (  j ): …  
41. Dur ų skaičius ir konfig ūracija: …  
42. Sėdimųjų vietų (taip pat ir vairuotojo) skai čius (  k ): …  
Sukabinimo įtaisas  
44. Sukabinimo įtaiso patvirtinimo numeris arba patvirtinimo ženklas (jei 
pritvirtintas): …  
45.1. Charakteristikos (  1 ): D: …/ V: …/ S: …/ U: …  
Aplinkosauginis veiksmingumas  
46. Garso lygis  
Stovint: … dB(A), kai variklio s ūkių skaičius … min  –1 
Važiuojant: … dB(A)  
47. Išmetam ųjų teršalų lygis (  l ): Euro …  
47.1. Išmetam ųjų teršalų bandymo kriterijai  
47.1.1. Bandomoji mas ė (kg) …  
47.1.2. Priekin ės dalies plotas (m  2 ): …  
47.1.3. Kelio apkrovos koeficientai  
47.1.3.0. f0, N:  
47.1.3.1. f1, N/(km/h):  
47.1.3.2. f2, N/(km/h)  2 
48. Išmetamieji teršalai (  m ) ( m1 ) ( m2 ): 
Taikomo pagrindinio teis ės akto ir naujausio iš dalies kei čiančio 
teisės akto numeris: …  
1.1. Bandymo proced ūra: 1 tipas arba ESC (  1 ) 
CO: … HC: … NO  x : … HC + NO  x : … Kietosios dalel ės: …  
Dūmų neskaidrumas (ELR): … (m  –1 ) 
1.2. Bandymo proced ūra: 1 tipas (vidutin ės NEDC vert ės, 
didžiausios WLTP vert ės) arba WHSC (EURO VI) (  1 ) 
CO: … THC: … NMHC: … NO  x : … THC + NO  x : … NH  3 : 
… Kietosios dalel ės (masė): … Dalel ės (skaičius): …  ▼B
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 433  
2.1. Bandymo proced ūra: ETC (jei taikoma)  
CO: … NO  x : … NMHC: … THC: … CH  4 : … Kietosios 
dalelės: …  
2.2. Bandymo proced ūra: WHTC (EURO VI)  
CO: … NO  x : … NMHC: … THC: … CH  4 : … NH  3 : … 
Kietosios dalel ės (masė): … Dalel ės (skaičius): …  
48.1. Patikslinta sugerties koeficiento vert ė (dūmų): … (m  –1 ) 
49. Išmetamo CO  2 kiekis, degal ų sąnaudos, elektros energijos s ąnau­
dos (  m ) ( r ): 
1. Visos j ėgos pavara varomos transporto priemon ės, išskyrus 
tik elektra varomas transporto priemones (jei taikoma)  
NEDC vert ės Išmetamo CO  2 
kiekis  Degalų sąnaudos, jei išmetam ųjų teršalų kiekio nusta ­
tymo bandymas atliekamas pagal Reglament ą (EB) Nr. 
692/2008  
Miesto sąlygomis (  1 ): … g/km  … l/100 km arba m  3 /100 km, arba kg/100 km (  1 ) 
Užmiesčio sąlygomis (  1 ): … g/km  l/100 km arba m  3 /100 km, arba kg/100 km (  1 ) 
Bendros (  1 ): … g/km  … l/100 km arba m  3 /100 km, arba kg/100 km (  1 ) 
Svertinės ( 1 ), bendros  … g/km  … l/100 km arba m  3 /100 km, arba kg/100 km  
Nuokrypio koeficientas (jei 
taikoma)  
2. Tik elektra varomos transporto priemon ės ir iš išor ės įkrau­
namos (OVC) hibridin ės elektrin ės transporto priemon ės 
Elektros energijos s ąnaudos 
(svertinės, bendros (  1 )) … Wh/km  
Elektrinė rida  … km  
3. Transporto priemon ė, kurioje įdiegta ekologin ė naujovė(s): 
taip / ne (  1 ) 
3.1. Bendrasis ekologin ės naujovės (-ių) kodas (  p1 ): …  
3.2. Dėl ekologin ės naujovės (-ių) sumažėjęs bendras išmetamo 
CO  2 kiekis (  p2 ) (nurodyti atskirai kiekvienos išbandytos 
rūšies etalonini ų degalų atveju):  
3.2.1. Taikant NEDC sumaž ėjęs kiekis:… g/km (jei taikoma)  
3.2.2. Taikant WLTP sumaž ėjęs kiekis:… g/km (jei taikoma)  
4. Visos j ėgos pavara varomos transporto priemon ės, išskyrus 
tik elektra varomas transporto priemones, vadovaujantis 
Reglamentu (ES) 2017/1151  
WLTP vert ės Išmetamo CO  2 kiekis  Degal ų sąnaudos  
Mažos (  1 ): … g/km  … l/100 km arba m  3 /100 km, arba kg/ 
100 km (  1 ) 
Vidutinės ( 1 ): … g/km  … l/100 km arba m  3 /100 km, arba kg/ 
100 km (  1 ) 
Didelės ( 1 ): … g/km  … l/100 km arba m  3 /100 km, arba kg/ 
100 km (  1 ) 
Labai didel ės ( 1 ): … g/km  … l/100 km arba m  3 /100 km, arba kg/ 
100 km (  1 ) ▼B
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 434  
WLTP vert ės Išmetamo CO  2 kiekis  Degal ų sąnaudos  
Bendros:  … g/km  … l/100 km arba m  3 /100 km, arba kg/ 
100 km (  1 ) 
Svertinės, bendros (  1 ): … g/km  … l/100 km arba m  3 /100 km, arba kg/ 
100 km (  1 ) 
5. Tik elektra varomos transporto priemon ės ir iš išor ės įkrau­
namos (OVC) hibridin ės elektrin ės transporto priemon ės 
vadovaujantis Reglamentu (ES) 2017/1151 (jei taikoma).  
5.1. Tik elektra varomos transporto priemon ės ( 1 ) (jei taikoma)  
Elektros energijos s ąnaudos  … Wh/km  
Elektrinė rida  … km  
Elektrinė rida mieste  … km  
5.2. OVC hibridin ės elektrin ės transporto priemon ės ( 1 ) arba 
(jei taikoma)  
Elektros energijos s ąnaudos 
(EC  AC,svert.  ) … Wh/km  
Elektrinė rida (EAER)  … km  
Elektrinė rida mieste (EAER 
mieste)  … km  
Kita 
50. Tipo patvirtinimas suteiktas pagal pavojingiesiems kroviniams vežti skir ­
toms transporto priemon ėms taikomus projektavimo reikalavimus: taip / 
klasė(-s): …/ne (  l ): 
51. Specialios paskirties transporto priemon ės: žymėjimas vadovaujantis II 
priedo 5 skirsniu: …  
52. Pastabos (  n ): …  
Padangų sąrašas: techniniai parametrai (be nuorodos į RR)  
2– OJI PUS Ė 
N2 KATEGORIJOS TRANSPORTO PRIEMON Ė 
(komplektin ės ir sukomplektuotos transporto priemon ės) 
2– oji pusė 
Bendrosios konstrukcijos charakteristikos  
1. Ašių skaičius: … ir rat ų skaičius: …  
1.1. Ašių su sudvejintais ratais skai čius ir pad ėtis: …  
2. Vairuojamosios ašys (skai čius ir vieta): …  
3. Varomosios ašys (skai čius, vieta, j ų tarpusavio sujungimas) … …  
Pagrindiniai matmenys  
4. Važiuokl ės bazė ( e ): … mm  ▼B
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 435  
4.1. Atstumas tarp gretim ų ašių: 
1–2: … mm  
2–3: … mm  
3–4: … mm  
5. Ilgis: … mm  
6. Plotis: … mm  
7. Aukštis: … mm  
8. Puspriekab ę velkančios transporto priemon ės didžiausias ir mažiausias 
atstumas nuo atramin ės balninio sukabintuvo plokšt ės vidurio iki galinio 
rato vidurio: … mm  
9. Atstumas tarp transporto priemon ės priekio ir sukabinimo įtaiso centro: 
… mm  
11. Ploto kroviniui sukrauti ilgis: … mm  
12. Galin ė iškyša: … mm  
Masės vertės 
13. Parengtos eksploatuoti transporto priemon ės masė: … kg  
13.1. Šios mas ės pasiskirstymas tarp aši ų: 
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg  
13.2. Faktin ė transporto priemon ės masė: … kg  
16. Didžiausia techniškai leidžiama mas ė 
16.1. Didžiausia techniškai leidžiama pakrautos transporto priemon ės masė: 
… kg  
16.2. Kiekvienai ašiai tenkanti techniškai leidžiama mas ė: 
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg ir t. t.  
16.3. Kiekvienai aši ų grupei tenkanti techniškai leidžiama mas ė: 
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg ir t. t.  
16.4. Transporto priemoni ų junginio didžiausia techniškai leidžiama mas ė: 
… kg  
17. Vidaus ir (arba) tarptautin ėms vežimo operacijoms skirtos transporto 
priemonės numatoma registravimo ir (arba) eksploatavimo didžiausia 
leidžiama mas ė ( 1 ) ( o ) 
17.1. Pakrautos transporto priemon ės numatoma registravimo ir (arba) 
eksploatavimo didžiausia leidžiama mas ė: … kg  ▼B
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 436  
17.2. Kiekvienai ašiai tenkanti pakrautos transporto priemon ės numatoma 
registravimo ir (arba) eksploatavimo didžiausia leidžiama mas ė: 
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg  
17.3. Kiekvienai aši ų grupei tenkanti pakrautos transporto priemon ės numa­
toma registravimo ir (arba) eksploatavimo didžiausia leidžiama mas ė: 
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg  
17.4. Transporto priemoni ų junginio numatoma registravimo ir (arba) 
eksploatavimo didžiausia leidžiama mas ė: … kg  
18. Velkamosios transporto priemon ės didžiausia techniškai leidžiama 
masė, jei tai:  
18.1. Priekaba su gr ąžulu: … kg  
18.2. Puspriekab ė: … kg  
18.3. Centrin ės ašies priekaba: … kg  
18.4. Priekaba be stabdži ų: … kg  
19. Didžiausia techniškai leidžiama statin ė masė sukabinimo taške: … kg  
Variklis  
20. Variklio gamintojas: …  
21. Variklio kodas, pažym ėtas ant variklio: …  
22. Veikimo principas: …  
23. Tik elektra varoma: taip / ne (  1 ) 
23.1. Hibridin ės [elektrin ės] transporto priemon ės kategorija: OVC- 
HEV/NOVC-HEV/OVC-FCHV/ NOVC-FCHV (  1 ) 
24. Cilindr ų skaičius ir jų išdėstymas …  
25. Variklio darbinis t ūris: … cm  3 
26. Degalai: dyzelinas / benzinas / SND / susl ėgtos gamtin ės dujos ir 
biometanas / suskystintos gamtin ės dujos / etanolis / biodyzelinas / 
vandenilis (  1 ) 
26.1. Vieneriopi degalai / dvejopi degalai / mišr ūs degalai / dvejop ų degalų 
vienalaikis naudojimas (  1 ) 
26.2. (Tik dvejop ų degalų vienalaikis naudojimas) 1A tipas / 1B tipas / 2A 
tipas / 2B tipas / 3B tipas (  1 ) 
27. Didžiausia galia  
27.1. Didžiausia naudingoji galia (  g ): … kW esant … min  –1 (vidaus degimo 
variklis) (  1 ) 
27.2. Didžiausioji valandin ė galia: … kW (elektrinis variklis) (  1 ) ( s ) 
27.3. Didžiausia naudingoji galia: … kW (elektrinis variklis) (  1 ) ( s ) ▼B
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 437  
27.4. Didžiausioji 30 minu čių galia: … kW (elektrinis variklis) (  1 ) ( s ) 
28. Pavar ų dėžė (tipas): …  
Didžiausias greitis  
29. Didžiausias greitis: … km/h  
Ašys ir pakaba  
31. Pakeliamosios ašies (-i ų) padėtis: …  
32. Keičiamos apkrovos ašies (-i ų) padėtis: …  
33. Varan čioji ašis (-ys) su pneumatine arba lygiaverte pakaba: taip / ne (  1 ) 
35. Padangos ir (arba) rato derinys, ir (arba) ried ėjimo varžos klas ė (jei 
taikoma) (  h ): …  
Stabdžiai  
36. Priekaba su mechaniniais, elektriniais, pneumatiniais ir (arba) hidrauli ­
niais stabdžiais (  1 ) 
37. Priekabos stabdži ų sistemos maitinimo linijos sl ėgis: … (barais)  
Kėbulas  
38. Kėbulo kodas (  i ): …  
41. Durų skaičius ir konfig ūracija: …  
42. Sėdimųjų vietų (taip pat ir vairuotojo) skai čius (  k ): …  
Sukabinimo įtaisas  
44. Sukabinimo įtaiso patvirtinimo numeris arba patvirtinimo ženklas (jei 
pritvirtintas): …  
45.1. Charakteristikos (  1 ): D: …/ V: …/ S: …/ U: …  
Aplinkosauginis veiksmingumas  
46. Garso lygis  
Stovint: … dB(A), kai variklio s ūkių skaičius … min  –1 
Važiuojant: … dB(A)  
47. Išmetam ųjų teršalų lygis (  l ): Euro …  
47.1. Išmetam ųjų teršalų bandymo kriterijai  
47.1.1. Bandomoji mas ė (kg) …  
47.1.2. Priekin ės dalies plotas (m  2 ): …  
47.1.3. Kelio apkrovos koeficientai  
47.1.3.0. f0, N:  
47.1.3.1. f1, N/(km/h):  
47.1.3.2. f2, N/(km/h)  2 
48. Išmetamieji teršalai (  m ) ( m1 ) ( m2 ): ▼B
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 438  
Taikomo pagrindinio teis ės akto ir naujausio iš dalies kei čiančio 
teisės akto numeris: …  
1.1. Bandymo proced ūra: 1 tipas arba ESC (  1 ) 
CO: … HC: … NO  x : … HC + NO  x : … Kietosios dalel ės: …  
Dūmų neskaidrumas (ELR): … (m  –1 ) 
1.2. Bandymo proced ūra: 1 tipas (vidutin ės NEDC vert ės, didžiau ­
sios WLTP vert ės) arba WHSC (EURO VI) (  1 ) 
CO: … THC: … NMHC: … NO  x : … THC + NO  x : … NH  3 : 
… Kietosios dalel ės (masė): … Dalel ės (skaičius): …  
2.1. Bandymo proced ūra: ETC (jei taikoma)  
CO: … NO  x : … NMHC: … THC: … CH  4 : … Kietosios 
dalelės: …  
2.2. Bandymo proced ūra: WHTC (EURO VI)  
CO: … NO  x : … NMHC: … THC: … CH  4 : … NH  3 : … 
Kietosios dalel ės (masė): … Dalel ės (skaičius): …  
48.1. Patikslinta sugerties koeficiento vert ė (dūmų): … (m  –1 ) 
49. Išmetamo CO  2 kiekis, degal ų sąnaudos, elektros energijos s ąnau­
dos (  m ) ( r ): 
1. Visos j ėgos pavara varomos transporto priemon ės, išskyrus 
tik elektra varomas transporto priemones (jei taikoma)  
NEDC vert ės Išmetamo CO  2 kiekis  Degalų sąnaudos, jei išmetam ųjų teršalų kiekio 
nustatymo bandymas atliekamas pagal 
Reglament ą (EB) Nr. 692/2008  
Miesto sąlygomis (  1 ): … g/km  … l/100 km arba m  3 /100 km, arba 
kg/100 km (  1 ) 
Užmiesčio sąlygomis (  1 ): … g/km  l/100 km arba m  3 /100 km, arba 
kg/100 km (  1 ) 
Bendros (  1 ): … g/km  … l/100 km arba m  3 /100 km, arba 
kg/100 km (  1 ) 
Svertinės ( 1 ), bendros  … g/km  … l/100 km arba m  3 /100 km, arba 
kg/100 km  
Nuokrypio koeficientas (jei 
taikoma)  
2. Tik elektra varomos transporto priemon ės ir iš išor ės įkrau­
namos (OVC) hibridin ės elektrin ės transporto priemon ės 
Elektros energijos s ąnaudos 
(svertinės, bendros (  1 )) … Wh/km  
Elektrinė rida  … km  
3. Transporto priemon ė, kurioje įdiegta ekologin ė naujovė(s): 
taip / ne (  1 ) 
3.1. Bendrasis ekologin ės naujovės (-ių) kodas (  p1 ): … ▼B
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 439  
3.2. Dėl ekologin ės naujovės (-ių) sumažėjęs bendras išmetamo 
CO  2 kiekis (  p2 ) (nurodyti atskirai kiekvienos išbandytos 
rūšies etalonini ų degalų atveju):  
3.2.1. Taikant NEDC sumaž ėjęs kiekis:… g/km (jei taikoma)  
3.2.2. Taikant WLTP sumaž ėjęs kiekis:… g/km (jei taikoma)  
4. Visos j ėgos pavara varomos transporto priemon ės, išskyrus 
tik elektra varomas transporto priemones, vadovaujantis 
Reglamentu (ES) 2017/1151  
WLTP vert ės Išmetamo CO  2 kiekis  Degal ų sąnaudos  
Mažos (  1 ): … g/km  … l/100 km arba m  3 /100 km, arba 
kg/100 km (  1 ) 
Vidutinės ( 1 ): … g/km  … l/100 km arba m  3 /100 km, arba 
kg/100 km (  1 ) 
Didelės ( 1 ): … g/km  … l/100 km arba m  3 /100 km, arba 
kg/100 km (  1 ) 
Labai didel ės ( 1 ): … g/km  … l/100 km arba m  3 /100 km, arba 
kg/100 km (  1 ) 
Bendros:  … g/km  … l/100 km arba m  3 /100 km, arba 
kg/100 km (  1 ) 
Svertinės, bendros (  1 ): … g/km  … l/100 km arba m  3 /100 km, arba 
kg/100 km (  1 ) 
5. Tik elektra varomos transporto priemon ės ir iš išor ės įkrau­
namos (OVC) hibridin ės elektrin ės transporto priemon ės 
vadovaujantis (ES) 2017/1151 (jei taikoma).  
5.1. Tik elektra varomos transporto priemon ės ( 1 ) (jei taikoma) 
Elektros energijos s ąnaudos  … Wh/km  
Elektrinė rida  … km  
Elektrinė rida mieste  … km  
5.2. OVC hibridin ės elektrin ės transporto priemon ės ( 1 ) arba (jei 
taikoma) 
Elektros energijos s ąnaudos 
(EC  AC,svert.  ) … Wh/km  
Elektrinė rida (EAER)  … km  
Elektrinė rida mieste (EAER 
mieste)  … km  
Kita 
50. Tipo patvirtinimas suteiktas pagal pavojingiesiems kroviniams vežti skir ­
toms transporto priemon ėms taikomus projektavimo reikalavimus: taip / 
klasė(-s): …/ne (  l ): 
51. Specialios paskirties transporto priemon ės: žymėjimas vadovaujantis II 
priedo 5 skirsniu: …  
52. Pastabos (  n ): … ▼B
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 440  
2– OJI PUS Ė 
N3 KATEGORIJOS TRANSPORTO PRIEMON Ė 
(komplektin ės ir sukomplektuotos transporto priemon ės) 
2– oji pusė 
Bendrosios konstrukcijos charakteristikos  
1. Ašių skaičius: … ir rat ų skaičius: …  
1.1. Ašių su sudvejintais ratais skai čius ir pad ėtis: …  
2. Vairuojamosios ašys (skai čius ir vieta): …  
3. Varomosios ašys (skai čius, vieta, j ų tarpusavio sujungimas) … …  
Pagrindiniai matmenys  
4. Važiuokl ės bazė ( e ): … mm  
4.1. Atstumas tarp gretim ų ašių: 
1–2: … mm  
2–3: … mm  
3–4: … mm  
5. Ilgis: … mm  
6. Plotis: … mm  
7. Aukštis: … mm  
8. Puspriekab ę velkančios transporto priemon ės didžiausias ir mažiausias 
atstumas nuo atramin ės balninio sukabintuvo plokšt ės vidurio iki galinio 
rato vidurio: … mm  
9. Atstumas tarp transporto priemon ės priekio ir sukabinimo įtaiso centro: 
… mm  
11. Ploto kroviniui sukrauti ilgis: … mm  
12. Galin ė iškyša: … mm  
Masės vertės 
13. Parengtos eksploatuoti transporto priemon ės masė: … kg  
13.1. Šios mas ės pasiskirstymas tarp aši ų: 
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg  
13.2. Faktin ė transporto priemon ės masė: … kg  
16. Didžiausia techniškai leidžiama mas ė 
16.1. Didžiausia techniškai leidžiama pakrautos transporto priemon ės masė: 
… kg  
16.2. Kiekvienai ašiai tenkanti techniškai leidžiama mas ė: 
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg ir t. t.  ▼B
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 441  
16.3. Kiekvienai aši ų grupei tenkanti techniškai leidžiama mas ė: 
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg ir t. t.  
16.4. Transporto priemoni ų junginio didžiausia techniškai leidžiama mas ė: 
… kg  
17. Vidaus ir (arba) tarptautin ėms vežimo operacijoms skirtos transporto 
priemonės numatoma registravimo ir (arba) eksploatavimo didžiausia 
leidžiama mas ė ( 1 ) ( o ) 
17.1. Pakrautos transporto priemon ės numatoma registravimo ir (arba) 
eksploatavimo didžiausia leidžiama mas ė: … kg  
17.2. Kiekvienai ašiai tenkanti pakrautos transporto priemon ės numatoma 
registravimo ir (arba) eksploatavimo didžiausia leidžiama mas ė: 
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg  
17.3. Kiekvienai aši ų grupei tenkanti pakrautos transporto priemon ės numa­
toma registravimo ir (arba) eksploatavimo didžiausia leidžiama mas ė: 
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg  
17.4. Transporto priemoni ų junginio numatoma registravimo ir (arba) 
eksploatavimo didžiausia leidžiama mas ė: … kg  
18. Velkamosios transporto priemon ės didžiausia techniškai leidžiama 
masė, jei tai:  
18.1. Priekaba su gr ąžulu: … kg  
18.2. Puspriekab ė: … kg  
18.3. Centrin ės ašies priekaba: … kg  
18.4. Priekaba be stabdži ų: … kg  
19. Didžiausia techniškai leidžiama statin ė masė sukabinimo taške: … kg  
Variklis  
20. Variklio gamintojas: …  
21. Variklio kodas, pažym ėtas ant variklio: …  
22. Veikimo principas: …  
23. Tik elektra varoma: taip / ne (  1 ) 
23.1. Hibridin ė [elektrin ė] transporto priemon ė: taip / ne (  1 ) 
24. Cilindr ų skaičius ir jų išdėstymas …  
25. Variklio darbinis t ūris: … cm  3 ▼B
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 442  
26. Degalai: dyzelinas / benzinas / SND / susl ėgtos gamtin ės dujos ir 
biometanas / suskystintos gamtin ės dujos / etanolis / biodyzelinas / 
vandenilis (  1 ) 
26.1. Vieneriopi degalai / dvejopi degalai / mišr ūs degalai / dvejop ų degalų 
vienalaikis naudojimas (  1 ) 
26.2. (Tik dvejop ų degalų vienalaikis naudojimas) 1A tipas / 1B tipas / 2A 
tipas / 2B tipas / 3B tipas (  1 ) 
27. Didžiausia galia  
27.1. Didžiausia naudingoji galia (  g ): … kW esant … min  –1 (vidaus degimo 
variklis) (  1 ) 
27.2. Didžiausioji valandin ė galia: … kW (elektrinis variklis) (  1 ) ( s ) 
27.3. Didžiausia naudingoji galia: … kW (elektrinis variklis) (  1 ) ( s ) 
27.4. Didžiausioji 30 minu čių galia: … kW (elektrinis variklis) (  1 ) ( s ) 
28. Pavar ų dėžė (tipas): …  
Didžiausias greitis  
29. Didžiausias greitis: … km/h  
Ašys ir pakaba  
31. Pakeliamosios ašies (-i ų) padėtis: …  
32. Keičiamos apkrovos ašies (-i ų) padėtis: …  
33. Varan čioji ašis (-ys) su pneumatine arba lygiaverte pakaba: taip / ne (  1 ) 
35. Padangos ir (arba) rato derinys (  η ): …  
Stabdžiai  
36. Priekaba su mechaniniais, elektriniais, pneumatiniais ir (arba) hidrauli ­
niais stabdžiais (  1 ) 
37. Priekabos stabdži ų sistemos maitinimo linijos sl ėgis: … (barais)  
Kėbulas  
38. Kėbulo kodas (  i ): …  
41. Durų skaičius ir konfig ūracija: …  
42. Sėdimųjų vietų (taip pat ir vairuotojo) skai čius (  k ): …  
Sukabinimo įtaisas  
44. Sukabinimo įtaiso patvirtinimo numeris arba patvirtinimo ženklas (jei 
pritvirtintas): …  
45.1. Charakteristikos (  1 ): D: …/ V: …/ S: …/ U: …  
Aplinkosauginis veiksmingumas  
46. Garso lygis  
Stovint: … dB(A), kai variklio s ūkių skaičius … min  –1 
Važiuojant: … dB(A)  
47. Išmetam ųjų teršalų lygis (  l ): Euro …  ▼B
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 443  
47.1. Išmetam ųjų teršalų bandymo kriterijai  
47.1.1. Bandomoji mas ė (kg) …  
47.1.2. Priekin ės dalies plotas (m  2 ): …  
47.1.3. Kelio apkrovos koeficientai  
47.1.3.0. f0, N:  
47.1.3.1. f1, N/(km/h):  
47.1.3.2. f2, N/(km/h)  2 
48. Išmetamieji teršalai (  m ) ( m1 ) ( m2 ): 
Taikomo pagrindinio teis ės akto ir naujausio iš dalies kei čiančio 
teisės akto numeris: …  
1.1. Bandymo proced ūra: ESC  
CO: … HC: … NO  x : … HC + NO  x : … Kietosios dalel ės: …  
Dūmų neskaidrumas (ELR): … (m  –1 ) 
1.2. Bandymo proced ūra: WHSC (EURO VI)  
CO: … THC: … NMHC: … NO  x : … THC + NO  x : … NH  3 : … 
Kietosios dalel ės (masė): … Dalel ės (skaičius): …  
2.1. Bandymo proced ūra: ETC (jei taikoma)  
CO: … NO  x : … NMHC: … THC: … CH  4 : … Kietosios 
dalelės: …  
2.2. Bandymo proced ūra: WHTC (EURO VI)  
CO: … NO  x : … NMHC: … THC: … CH  4 : … NH  3 : … 
Kietosios dalel ės (masė): … Dalel ės (skaičius): …  
48.1. Patikslinta sugerties koeficiento vert ė (dūmų): … (m  –1 ) 
Kita 
50. Tipo patvirtinimas suteiktas pagal pavojingiesiems kroviniams vežti skir ­
toms transporto priemon ėms taikomus projektavimo reikalavimus: taip / 
klasė(-s): …/ne (  l ): 
51. Specialios paskirties transporto priemon ės: žymėjimas vadovaujantis II 
priedo 5 skirsniu: …  
52. Pastabos (  n ): …  
2– OJI PUS Ė 
O1 IR O2 KATEGORIJ Ų TRANSPORTO PRIEMON ĖS 
(komplektin ės ir sukomplektuotos transporto priemon ės) 
2– oji pusė 
Bendrosios konstrukcijos charakteristikos  
1. Ašių skaičius: … ir rat ų skaičius: …  
1.1. Ašių su sudvejintais ratais skai čius ir pad ėtis: …  ▼B
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 444  
Pagrindiniai matmenys  
4. Važiuokl ės bazė ( e ): … mm  
4.1. Atstumas tarp gretim ų ašių: 
1–2: … mm  
2–3: … mm  
3–4: … mm  
5. Ilgis: … mm  
6. Plotis: … mm  
7. Aukštis: … mm  
10. Atstumas tarp sukabinimo įtaiso centro ir transporto priemon ės 
galo: … mm  
11. Ploto kroviniui sukrauti ilgis: … mm  
12. Galin ė iškyša: … mm  
Masės vertės 
13. Parengtos eksploatuoti transporto priemon ės masė: … kg  
13.1. Šios mas ės pasiskirstymas tarp aši ų: 
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg  
13.2. Faktin ė transporto priemon ės masė: … kg  
16. Didžiausia techniškai leidžiama mas ė 
16.1. Didžiausia techniškai leidžiama pakrautos transporto priemon ės masė: 
… kg  
16.2. Kiekvienai ašiai tenkanti techniškai leidžiama mas ė: 
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg ir t. t.  
16.3. Kiekvienai aši ų grupei tenkanti techniškai leidžiama mas ė: 
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg ir t. t.  
19. Didžiausia techniškai leidžiama vertikali statin ė masė puspriekab ės arba 
centrinės ašies priekabos sukabinimo taške: … kg  
Didžiausias greitis  
29. Didžiausias greitis: … km/h  ▼B
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 445  
Ašys ir pakaba  
30.1. Kiekvienos vairuojamosios ašies tarpv ėžė: … mm  
30.2. Vis ų kitų ašių tarpvėžė: … mm  
31. Pakeliamosios ašies (-i ų) padėtis: …  
32. Kei čiamos apkrovos ašies (-i ų) padėtis: …  
34. Ašis (-ys) su pneumatine arba lygiaverte pakaba: taip / ne (  1 ) 
35. Padangos ir (arba) rato derinys (  h ): …  
Stabdžiai  
36. Priekaba su mechaniniais, elektriniais, pneumatiniais ir (arba) hidrauli ­
niais stabdžiais (  1 ) 
Kėbulas  
38. Kėbulo kodas (  i ): …  
Sukabinimo įtaisas  
44. Sukabinimo įtaiso patvirtinimo numeris arba patvirtinimo ženklas (jei 
pritvirtintas): …  
45.1. Charakteristikos (  1 ): D: …/ V: …/ S: …/ U: …  
Kita 
50. Tipo patvirtinimas suteiktas pagal pavojingiesiems kroviniams vežti skir ­
toms transporto priemon ėms taikomus projektavimo reikalavimus: taip / 
klasė(-s): …/ne (  l ): 
51. Specialios paskirties transporto priemon ės: žymėjimas vadovaujantis II 
priedo 5 skirsniu: …  
52. Pastabos (  n ): …  
2– OJI PUS Ė 
O3 IR O4 KATEGORIJ Ų TRANSPORTO PRIEMON ĖS 
(komplektin ės ir sukomplektuotos transporto priemon ės) 
2– oji pusė 
Bendrosios konstrukcijos charakteristikos  
1. Ašių skaičius: … ir rat ų skaičius: …  
1.1. Ašių su sudvejintais ratais skai čius ir pad ėtis: …  
2. Vairuojamosios ašys (skai čius ir vieta): …  
Pagrindiniai matmenys  
4. Važiuokl ės bazė ( e ): … mm  
4.1. Atstumas tarp gretim ų ašių: 
1–2: … mm  
2–3: … mm  
3–4: … mm  
5. Ilgis: … mm  
6. Plotis: … mm  ▼B
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 446  
7. Aukštis: … mm  
10. Atstumas tarp sukabinimo įtaiso centro ir transporto priemon ės galo: … 
mm 
11. Ploto kroviniui sukrauti ilgis: … mm  
12. Galin ė iškyša: … mm  
Masės vertės 
13. Parengtos eksploatuoti transporto priemon ės masė: … kg  
13.1. Šios mas ės pasiskirstymas tarp aši ų: 
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg  
13.2. Faktin ė transporto priemon ės masė: … kg  
16. Didžiausia techniškai leidžiama mas ė 
16.1. Didžiausia techniškai leidžiama pakrautos transporto priemon ės masė: 
… kg  
16.2. Kiekvienai ašiai tenkanti techniškai leidžiama mas ė: 
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg ir t. t.  
16.3. Kiekvienai aši ų grupei tenkanti techniškai leidžiama mas ė: 
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg ir t. t.  
17. Vidaus ir (arba) tarptautin ėms vežimo operacijoms skirtos transporto 
priemonės numatoma registravimo ir (arba) eksploatavimo didžiausia 
leidžiama mas ė ( 1 ) ( o ) 
17.1. Pakrautos transporto priemon ės numatoma registravimo ir (arba) 
eksploatavimo didžiausia leidžiama mas ė: … kg  
17.2. Kiekvienai ašiai tenkanti pakrautos transporto priemon ės numatoma 
registravimo ir (arba) eksploatavimo didžiausia leidžiama mas ė: 
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg  
17.3. Kiekvienai aši ų grupei tenkanti pakrautos transporto priemon ės numa­
toma registravimo ir (arba) eksploatavimo didžiausia leidžiama mas ė: 
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg  ▼B
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 447  
19. Didžiausia techniškai leidžiama vertikali statin ė masė puspriekab ės 
arba centrin ės ašies priekabos sukabinimo taške: … kg  
Didžiausias greitis  
29. Didžiausias greitis: … km/h  
Ašys ir pakaba  
31. Pakeliamosios ašies (-i ų) padėtis: …  
32. Keičiamos apkrovos ašies (-i ų) padėtis: …  
34. Ašis (-ys) su pneumatine arba lygiaverte pakaba: taip / ne (  1 ) 
35. Padangos ir (arba) rato derinys (  h ): …  
Stabdžiai  
36. Priekaba su mechaniniais, elektriniais, pneumatiniais ir (arba) hidrauli ­
niais stabdžiais (  1 ) 
Kėbulas  
38. Kėbulo kodas (  i ): …  
Sukabinimo įtaisas  
44. Sukabinimo įtaiso patvirtinimo numeris arba patvirtinimo ženklas (jei 
pritvirtintas): …  
45.1. Charakteristikos (  1 ): D: …/ V: …/ S: …/ U: …å  
Kita 
50. Tipo patvirtinimas suteiktas pagal pavojingiesiems kroviniams vežti skir ­
toms transporto priemon ėms taikomus projektavimo reikalavimus: taip / 
klasė(-s): …/ne (  l ): 
51. Specialios paskirties transporto priemon ės: žymėjimas vadovaujantis II 
priedo 5 skirsniu: …  
52. Pastabos (  n ): …  
II DALIS  
NEKOMPLEKTIN ĖS TRANSPORTO PRIEMON ĖS 
C1 PAVYZDYS. 1-OJI PUS Ė 
NEKOMPLEKTIN ĖS TRANSPORTO PRIEMON ĖS 
EB ATITIKTIES SERTIFIKATAS  
1– oji pusė 
Toliau pasiraš ęs asmuo [… ( vardas, pavard ė ir pareigos )] patvirtina, kad 
transporto priemon ė: 
0.1. Gamyklin ė markė (gamintojo prekybinis pavadinimas): …  
0.2. Tipas: …  
Variantas (  a ): …  
Versija (  a ): …  
0.2.1. Prekybinis pavadinimas: …  
0.2.2. Jei tai transporto priemon ės, dėl kurių yra suteiktas pakopinis tipo 
patvirtinimas, bazin ės ir (arba) ankstesni ų pakopų transporto prie ­
monės tipo patvirtinimo informacija  
(su kiekviena pakopa susijusios informacijos s ąrašas):  ▼B
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 448  
Tipas: …  
Variantas (  a ): …  
Versija (  a ): …  
Tipo patvirtinimo numeris, išpl ėtimo numeris …  
0.4. Transporto priemon ės kategorija: …  
0.5. Bendrov ės pavadinimas ir gamintojo adresas: …  
0.5.1. Jei tai transporto priemon ės, dėl kurių yra suteiktas pakopinis tipo 
patvirtinimas, bazin ės ir (arba) ankstesn ės pakopos (- ų) transporto 
priemonės gamintojo pavadinimas ir adresas …  
0.6. Identifikavimo lenteli ų tvirtinimo vieta ir metodas: …  
Transporto priemon ės identifikavimo numerio vieta: …  
0.9. Gamintojo atstovo (jeigu jis yra) pavadinimas ir adresas: …  
0.10. Transporto priemon ės identifikavimo numeris: …  
visais poži ūriais atitinka tip ą, aprašytą patvirtinimo sertifikate (…  tipo patvir ­
tinimo, įskaitant išpl ėtimą, numeris ), išduotame (…  išdavimo data ), ir 
jos nuolatin ės registracijos negalima atlikti nesuteikus papildom ų patvirtinim ų. 
(Vieta) (data): …  (Parašas): …  
C2 PAVYZDYS. 1-OJI PUS Ė 
MAŽOMIS SERIJOMIS GAMINAM Ų NEKOMPLEKTINI Ų TRANSPORTO 
PRIEMONI Ų PATVIRTINTAS TIPAS  
[Metai]  [Eil ės numeris]  
EB ATITIKTIES SERTIFIKATAS  
1– oji pusė 
Toliau pasiraš ęs asmuo [… ( vardas, pavard ė ir pareigos )] patvirtina, kad 
transporto priemon ė: 
0.1. Gamyklin ė markė (gamintojo prekybinis pavadinimas): …  
0.2. Tipas: …  
Variantas (  a ): …  
Versija (  a ): …  
0.2.1. Prekybinis pavadinimas: …  
0.4. Transporto priemon ės kategorija: …  
0.5. Bendrov ės pavadinimas ir gamintojo adresas: …  
0.6. Identifikavimo lenteli ų tvirtinimo vieta ir metodas: …  
Transporto priemon ės identifikavimo numerio vieta: …  ▼B
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 449  
0.9. Gamintojo atstovo (jeigu jis yra) pavadinimas ir adresas: …  
0.10. Transporto priemon ės identifikavimo numeris: …  
visais poži ūriais atitinka tip ą, aprašytą patvirtinimo sertifikate ( … tipo patvir ­
tinimo, įskaitant išpl ėtimą, numeris ), išduotame ( … išdavimo data ), ir 
jos nuolatin ės registracijos negalima atlikti nesuteikus papildom ų patvirtinim ų. 
(Vieta) (data): …  (Parašas): …  
2– OJI PUS Ė 
M1 KATEGORIJOS TRANSPORTO PRIEMON Ė 
(Nekomplektin ės transporto priemon ės) 
2– oji pusė 
Bendrosios konstrukcijos charakteristikos  
1. Ašių skaičius: … ir rat ų skaičius: …  
3. Varomosios ašys (skai čius, vieta, j ų tarpusavio sujungimas) … …  
Pagrindiniai matmenys  
4. Važiuokl ės bazė ( e ): … mm  
4.1. Atstumas tarp gretim ų ašių: 
1–2: … mm  
2–3: … mm  
3–4: … mm  
5.1. Didžiausias leidžiamas ilgis: … mm  
6.1. Didžiausias leidžiamas plotis: … mm  
7.1. Didžiausias leidžiamas aukštis: … mm  
12.1. Didžiausia leidžiama galin ė iškyša: … mm  
Masės vertės 
14. Parengtos eksploatuoti nekomplektin ės transporto priemon ės masė: 
… kg  
14.1. Šios mas ės pasiskirstymas tarp aši ų: 
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg  
15. Sukomplektuotos transporto priemon ės mažiausia mas ė: … kg  
15.1. Šios mas ės pasiskirstymas tarp aši ų: 
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg  ▼B
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 450  
16. Didžiausia techniškai leidžiama mas ė 
16.1. Didžiausia techniškai leidžiama pakrautos transporto priemon ės masė: 
… kg  
16.2. Kiekvienai ašiai tenkanti techniškai leidžiama mas ė: 
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg ir t. t.  
16.4. Transporto priemoni ų junginio didžiausia techniškai leidžiama mas ė: 
… kg  
18. Velkamosios transporto priemon ės didžiausia techniškai leidžiama 
masė, jei tai:  
18.1. Priekaba su gr ąžulu: … kg  
18.3. Centrin ės ašies priekaba: … kg  
18.4. Priekaba be stabdži ų: … kg  
19. Didžiausia techniškai leidžiama vertikali statin ė masė sukabinimo 
taške: … kg  
Variklis  
20. Variklio gamintojas: …  
21. Variklio kodas, pažym ėtas ant variklio: …  
22. Veikimo principas: …  
23. Tik elektra varoma: taip / ne (  1 ) 
23.1. Hibridin ė [elektrin ė] transporto priemon ė: taip / ne (  1 ) 
24. Cilindr ų skaičius ir jų išdėstymas …  
25. Variklio darbinis t ūris: … cm  3 
26. Degalai: dyzelinas / benzinas / SND / susl ėgtos gamtin ės dujos ir 
biometanas / suskystintos gamtin ės dujos / etanolis / biodyzelinas / 
vandenilis (  1 ) 
26.1. Vieneriopi degalai / dvejopi degalai / mišr ūs degalai / dvejop ų degalų 
vienalaikis naudojimas (  1 ) 
26.2. (Tik dvejop ų degalų vienalaikis naudojimas) 1A tipas / 1B tipas / 2A 
tipas / 2B tipas / 3B tipas (  1 ) 
27. Didžiausia galia  
27.1. Didžiausia naudingoji galia (  g ): … kW esant … min  –1 (vidaus degimo 
variklis) (  1 ) 
27.2. Didžiausioji valandin ė galia: … kW (elektrinis variklis) (  1 ) ( s ) 
27.3. Didžiausia naudingoji galia: … kW (elektrinis variklis) (  1 ) ( s ) 
27.4. Didžiausioji 30 minu čių galia: … kW (elektrinis variklis) (  1 ) ( s ) 
Didžiausias greitis  
29. Didžiausias greitis: … km/h  ▼B
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 451  
Ašys ir pakaba  
30. Ašies (-i ų) tarpvėžė: 
1. … mm  
2. … mm  
3. … mm  
35. Padangos ir (arba) rato derinys (  h ): …  
Stabdžiai  
36. Priekaba su mechaniniais, elektriniais, pneumatiniais ir (arba) hidrauli ­
niais stabdžiais (  1 ) 
Kėbulas  
41. Dur ų skaičius ir konfig ūracija: …  
42. Sėdimųjų vietų (taip pat ir vairuotojo) skai čius (  k ): …  
Aplinkosauginis veiksmingumas  
46. Garso lygis  
Stovint: … dB(A), kai variklio s ūkių skaičius … min  –1 
Važiuojant: … dB(A)  
47. Išmetam ųjų teršalų lygis (  l ): Euro …  
47.1. Išmetam ųjų teršalų bandymo kriterijai  
47.1.1. Bandomoji mas ė (kg) …  
47.1.2. Priekin ės dalies plotas (m  2 ): …  
47.1.3. Kelio apkrovos koeficientai  
47.1.3.0. f0, N:  
47.1.3.1. f1, N/(km/h):  
47.1.3.2. f2, N/(km/h)  2 
48. Išmetamieji teršalai (  m ) ( m1 ) ( m2 ): 
Taikomo pagrindinio teis ės akto ir naujausio iš dalies kei čiančio 
teisės akto numeris: …  
1.1. Bandymo proced ūra: 1 tipas arba ESC (  1 ) 
CO: … HC: … NO  x : … HC + NO  x : … Kietosios dalel ės: …  
Dūmų neskaidrumas (ELR): … (m  –1 ) 
1.2. Bandymo proced ūra: 1 tipas (vidutin ės NEDC vert ės, 
didžiausios WLTP vert ės) arba WHSC (EURO VI) (  1 ) 
CO: … THC: … NMHC: … NO  x : … THC + NO  x : … NH  3 : 
… Kietosios dalel ės (masė): … Dalel ės (skaičius): …  
2.1. Bandymo proced ūra: ETC (jei taikoma)  
CO: … NO  x : … NMHC: … THC: … CH  4 : … Kietosios 
dalelės: … ▼B
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 452  
2.2. Bandymo proced ūra: WHTC (EURO VI)  
CO: … NO  x : … NMHC: … THC: … CH  4 : … NH  3 : … 
Kietosios dalel ės (masė): … Dalel ės (skaičius): …  
48.1. Patikslinta sugerties koeficiento vert ė (dūmų): … (m  –1 ) 
49. Išmetamo CO  2 kiekis, degal ų sąnaudos, elektros energijos s ąnau­
dos (  m ): 
1. Visos j ėgos pavara varomos transporto priemon ės, išskyrus tik 
elektra varomas transporto priemones, vadovaujantis 
1151/2017  
Išmetamo CO  2 kiekis  Degal ų sąnaudos  
Miesto sąlygomis:  … g/km  … l/100 km/m  3 /100 km (  1 ) 
Užmiesčio sąlygomis:  … g/km  … l/100 km/m  3 /100 km (  1 ) 
Bendros:  … g/km  … l/100 km/m  3 /100 km (  1 ) 
Svertinės, bendros  … g/km  … l/100 km  
2. Tik elektra varomos transporto priemon ės ir OVC hibridin ės 
elektrinės transporto priemon ės 
Elektros energijos s ąnaudos 
(svertinės, bendros (  1 )) … Wh/km  
Elektrinė rida  … km  
Kita 
52. Pastabos (  n ): …  
2– OJI PUS Ė 
M2 KATEGORIJOS TRANSPORTO PRIEMON Ė 
(Nekomplektin ės transporto priemon ės) 
2– oji pusė 
Bendrosios konstrukcijos charakteristikos  
1. Ašių skaičius: … ir rat ų skaičius: …  
1.1. Ašių su sudvejintais ratais skai čius ir pad ėtis: …  
2. Vairuojamosios ašys (skai čius ir vieta): …  
3. Varomosios ašys (skai čius, vieta, j ų tarpusavio sujungimas) … …  
Pagrindiniai matmenys  
4. Važiuokl ės bazė ( e ): … mm  
4.1. Atstumas tarp gretim ų ašių: 
1–2: … mm  
2–3: … mm  
3–4: … mm  
5.1. Didžiausias leidžiamas ilgis: … mm  
6.1. Didžiausias leidžiamas plotis: … mm  ▼B
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 453  
7.1. Didžiausias leidžiamas aukštis: … mm  
12.1. Didžiausia leidžiama galin ė iškyša: … mm  
Masės vertės 
14. Parengtos eksploatuoti nekomplektin ės transporto priemon ės masė: 
… kg  
14.1. Šios mas ės pasiskirstymas tarp aši ų: 
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg ir t. t.  
15. Sukomplektuotos transporto priemon ės mažiausia mas ė: … kg  
15.1. Šios mas ės pasiskirstymas tarp aši ų: 
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg  
16. Didžiausia techniškai leidžiama mas ė 
16.1. Didžiausia techniškai leidžiama pakrautos transporto priemon ės masė: 
… kg  
16.2. Kiekvienai ašiai tenkanti techniškai leidžiama mas ė: 
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg ir t. t.  
16.3. Kiekvienai aši ų grupei tenkanti techniškai leidžiama mas ė: 
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg ir t. t.  
16.4. Transporto priemoni ų junginio didžiausia techniškai leidžiama mas ė: 
… kg  
17. Vidaus ir (arba) tarptautin ėms vežimo operacijoms skirtos transporto 
priemonės numatoma registravimo ir (arba) eksploatavimo didžiausia 
leidžiama mas ė ( 1 ) ( o ) 
17.1. Pakrautos transporto priemon ės numatoma registravimo ir (arba) 
eksploatavimo didžiausia leidžiama mas ė: … kg  
17.2. Kiekvienai ašiai tenkanti pakrautos transporto priemon ės numatoma 
registravimo ir (arba) eksploatavimo didžiausia leidžiama mas ė: 
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg  
17.3. Kiekvienai aši ų grupei tenkanti pakrautos transporto priemon ės numa­
toma registravimo ir (arba) eksploatavimo didžiausia leidžiama mas ė: 
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg  ▼B
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 454  
17.4. Transporto priemoni ų junginio numatoma registravimo ir (arba) 
eksploatavimo didžiausia leidžiama mas ė: … kg  
18. Velkamosios transporto priemon ės didžiausia techniškai leidžiama 
masė, jei tai:  
18.1. Priekaba su gr ąžulu: … kg  
18.3. Centrin ės ašies priekaba: … kg  
18.4. Priekaba be stabdži ų: … kg  
19. Didžiausia techniškai leidžiama statin ė masė sukabinimo taške: … kg  
Variklis  
20. Variklio gamintojas: …  
21. Variklio kodas, pažym ėtas ant variklio: …  
22. Veikimo principas: …  
23. Tik elektra varoma: taip / ne (  1 ) 
23.1. Hibridin ė [elektrin ė] transporto priemon ė: taip / ne (  1 ) 
24. Cilindr ų skaičius ir jų išdėstymas …  
25. Variklio darbinis t ūris: … cm  3 
26. Degalai: dyzelinas / benzinas / SND / susl ėgtos gamtin ės dujos ir 
biometanas / suskystintos gamtin ės dujos / etanolis / biodyzelinas / 
vandenilis (  1 ) 
26.1. Vieneriopi degalai / dvejopi degalai / mišr ūs degalai / dvejop ų degalų 
vienalaikis naudojimas (  1 ) 
26.2. (Tik dvejop ų degalų vienalaikis naudojimas) 1A tipas / 1B tipas / 2A 
tipas / 2B tipas / 3B tipas (  1 ) 
27. Didžiausia galia  
27.1. Didžiausia naudingoji galia (  g ): … kW esant … min  –1 (vidaus degimo 
variklis) (  1 ) 
27.2. Didžiausioji valandin ė galia: … kW (elektrinis variklis) (  1 ) ( s ) 
27.3. Didžiausia naudingoji galia: … kW (elektrinis variklis) (  1 ) ( s ) 
27.4. Didžiausioji 30 minu čių galia: … kW (elektrinis variklis) (  1 ) ( s ) 
28. Pavar ų dėžė (tipas): …  
Didžiausias greitis  
29. Didžiausias greitis: … km/h  
Ašys ir pakaba  
30. Ašies (-i ų) tarpvėžė: 
1. … mm  
2. … mm  
3. … mm  ▼B
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 455  
33. Varan čioji ašis (-ys) su pneumatine arba lygiaverte pakaba: taip / ne (  1 ) 
35. Padangos ir (arba) rato derinys (  h ): …  
Stabdžiai  
36. Priekaba su mechaniniais, elektriniais, pneumatiniais ir (arba) hidrauli ­
niais stabdžiais (  1 ) 
37. Priekabos stabdži ų sistemos maitinimo linijos sl ėgis: … (barais)  
Sukabinimo įtaisas  
44. Sukabinimo įtaiso patvirtinimo numeris arba patvirtinimo ženklas (jei 
pritvirtintas): …  
45. Sukabinimo įtaisų, kuriuos galima sumontuoti, tipai arba klas ės: …  
45.1. Charakteristikos (  1 ): D: …/ V: …/ S: …/ U: …  
Aplinkosauginis veiksmingumas  
46. Garso lygis  
Stovint: … dB(A), kai variklio s ūkių skaičius … min  –1 
Važiuojant: … dB(A)  
47. Išmetam ųjų teršalų lygis (  l ): Euro …  
47.1. Išmetam ųjų teršalų bandymo kriterijai  
47.1.1. Bandomoji mas ė (kg) …  
47.1.2. Priekin ės dalies plotas (m  2 ): …  
47.1.3. Kelio apkrovos koeficientai  
47.1.3.0. f0, N:  
47.1.3.1. f1, N/(km/h):  
47.1.3.2. f2, N/(km/h)  2 
48. Išmetamieji teršalai (  m ) ( m1 ) ( m2 ): 
Taikomo pagrindinio teis ės akto ir naujausio iš dalies kei čiančio 
teisės akto numeris: …  
1.1. Bandymo proced ūra: 1 tipas arba ESC (  1 ) 
CO: … HC: … NO  x : … HC + NO  x : … Kietosios dalel ės: …  
Dūmų neskaidrumas (ELR): … (m  –1 ) 
1.2. Bandymo proced ūra: 1 tipas (vidutin ės NEDC vert ės, didžiau ­
sios WLTP vert ės) arba WHSC (EURO VI) (  1 ) 
CO: … THC: … NMHC: … NO  x : … THC + NO  x : … NH  3 : 
… Kietosios dalel ės (masė): … Dalel ės (skaičius): …  
2.1. Bandymo proced ūra: ETC (jei taikoma)  
CO: … NO  x : … NMHC: … THC: … CH  4 : … Kietosios 
dalelės: … ▼B
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 456  
2.2. Bandymo proced ūra: WHTC (EURO VI)  
CO: … NO  x : … NMHC: … THC: … CH  4 : … NH  3 : … 
Kietosios dalel ės (masė): … Dalel ės (skaičius): …  
48.1. Patikslinta sugerties koeficiento vert ė (dūmų): … (m  –1 ) 
Kita 
52. Pastabos (  n ): …  
2– OJI PUS Ė 
M3 KATEGORIJOS TRANSPORTO PRIEMON Ė 
(Nekomplektin ės transporto priemon ės) 
2– oji pusė 
Bendrosios konstrukcijos charakteristikos  
1. Aši ų skaičius: … ir rat ų skaičius: …  
1.1. Aši ų su sudvejintais ratais skai čius ir pad ėtis: …  
2. Vairuojamosios ašys (skai čius ir vieta): …  
3. Varomosios ašys (skai čius, vieta, j ų tarpusavio sujungimas) … …  
Pagrindiniai matmenys  
4. Važiuokl ės bazė ( e ): … mm  
4.1. Atstumas tarp gretim ų ašių: 
1–2: … mm  
2–3: … mm  
3–4: … mm  
5.1. Didžiausias leidžiamas ilgis: … mm  
6.1. Didžiausias leidžiamas plotis: … mm  
7.1. Didžiausias leidžiamas aukštis: … mm  
12.1. Didžiausia leidžiama galin ė iškyša: … mm  
Masės vertės 
14. Parengtos eksploatuoti nekomplektin ės transporto priemon ės masė: 
… kg  
14.1. Šios mas ės pasiskirstymas tarp aši ų: 
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg ir t. t.  
15. Sukomplektuotos transporto priemon ės mažiausia mas ė: … kg  
15.1. Šios mas ės pasiskirstymas tarp aši ų: 
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg  ▼B
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 457  
16. Didžiausia techniškai leidžiama mas ė 
16.1. Didžiausia techniškai leidžiama pakrautos transporto priemon ės masė: 
… kg  
16.2. Kiekvienai ašiai tenkanti techniškai leidžiama mas ė: 
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg ir t. t.  
16.3. Kiekvienai aši ų grupei tenkanti techniškai leidžiama mas ė: 
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg ir t. t.  
16.4. Transporto priemoni ų junginio didžiausia techniškai leidžiama mas ė: 
… kg  
17. Vidaus ir (arba) tarptautin ėms vežimo operacijoms skirtos transporto 
priemonės numatoma registravimo ir (arba) eksploatavimo didžiausia 
leidžiama mas ė ( 1 ) ( o ) 
17.1. Pakrautos transporto priemon ės numatoma registravimo ir (arba) 
eksploatavimo didžiausia leidžiama mas ė: … kg  
17.2. Kiekvienai ašiai tenkanti pakrautos transporto priemon ės numatoma 
registravimo ir (arba) eksploatavimo didžiausia leidžiama mas ė: 
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg  
17.3. Kiekvienai aši ų grupei tenkanti pakrautos transporto priemon ės numa­
toma registravimo ir (arba) eksploatavimo didžiausia leidžiama mas ė: 
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg  
17.4. Transporto priemoni ų junginio numatoma registravimo ir (arba) 
eksploatavimo didžiausia leidžiama mas ė: … kg  
18. Velkamosios transporto priemon ės didžiausia techniškai leidžiama 
masė, jei tai:  
18.1. Priekaba su gr ąžulu: … kg  
18.3. Centrin ės ašies priekaba: … kg  
18.4. Priekaba be stabdži ų: … kg  
19. Didžiausia techniškai leidžiama statin ė masė sukabinimo taške: … kg  
Variklis  
20. Variklio gamintojas: …  
21. Variklio kodas, pažym ėtas ant variklio: …  
22. Veikimo principas: …  ▼B
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 458  
23. Tik elektra varoma: taip / ne (  1 ) 
23.1. Hibridin ė [elektrin ė] transporto priemon ė: taip / ne (  1 ) 
24. Cilindr ų skaičius ir jų išdėstymas …  
25. Variklio darbinis t ūris: … cm  3 
26. Degalai: dyzelinas / benzinas / SND / susl ėgtos gamtin ės dujos ir 
biometanas / suskystintos gamtin ės dujos / etanolis / biodyzelinas / 
vandenilis (  1 ) 
26.1. Vieneriopi degalai / dvejopi degalai / mišr ūs degalai / dvejop ų degalų 
vienalaikis naudojimas (  1 ) 
26.2. (Tik dvejop ų degalų vienalaikis naudojimas) 1A tipas / 1B tipas / 2A 
tipas / 2B tipas / 3B tipas (  1 ) 
27. Didžiausia galia  
27.1. Didžiausia naudingoji galia (  g ): … kW esant … min  –1 (vidaus degimo 
variklis) (  1 ) 
27.2. Didžiausioji valandin ė galia: … kW (elektrinis variklis) (  1 ) ( s ) 
27.3. Didžiausia naudingoji galia: … kW (elektrinis variklis) (  1 ) ( s ) 
27.4. Didžiausioji 30 minu čių galia: … kW (elektrinis variklis) (  1 ) ( s ) 
28. Pavar ų dėžė (tipas): …  
Didžiausias greitis  
29. Didžiausias greitis: … km/h  
Ašys ir pakaba  
30.1. Kiekvienos vairuojamosios ašies tarpv ėžė: … mm  
30.2. Vis ų kitų ašių tarpvėžė: … mm  
32. Kei čiamos apkrovos ašies (-i ų) padėtis: …  
33. Varan čioji ašis (-ys) su pneumatine arba lygiaverte pakaba: taip / ne (  1 ) 
35. Padangos ir (arba) rato derinys (  h ): …  
Stabdžiai  
36. Priekaba su mechaniniais, elektriniais, pneumatiniais ir (arba) hidrauli ­
niais stabdžiais (  1 ) 
37. Priekabos stabdži ų sistemos maitinimo linijos sl ėgis: … (barais)  
Sukabinimo įtaisas  
44. Sukabinimo įtaiso patvirtinimo numeris arba patvirtinimo ženklas (jei 
pritvirtintas): …  
45. Sukabinimo įtaisų, kuriuos galima sumontuoti, tipai arba klas ės: …  
45.1. Charakteristikos (  1 ): D: …/ V: …/ S: …/ U: …  
Aplinkosauginis veiksmingumas  
46. Garso lygis  ▼B
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 459  
Stovint: … dB(A), kai variklio s ūkių skaičius … min  –1 
Važiuojant: … dB(A)  
47. Išmetam ųjų teršalų lygis (  l ): Euro …  
47.1. Išmetam ųjų teršalų bandymo kriterijai  
47.1.1. Bandomoji mas ė (kg) …  
47.1.2. Priekin ės dalies plotas (m  2 ): …  
47.1.3. Kelio apkrovos koeficientai  
47.1.3.0. f0, N:  
47.1.3.1. f1, N/(km/h):  
47.1.3.2. f2, N/(km/h)  2 
48. Išmetamieji teršalai (  m ) ( m1 ) ( m2 ): 
Taikomo pagrindinio teis ės akto ir naujausio iš dalies kei čiančio 
teisės akto numeris: …  
1.1. Bandymo proced ūra: ESC  
CO: … HC: … NO  x : … HC + NO  x : … Kietosios dalel ės: …  
Dūmų neskaidrumas (ELR): … (m  –1 ) 
1.2. Bandymo proced ūra: WHSC (EURO VI)  
CO: … THC: … NMHC: … NO  x : … THC + NO  x : … NH  3 : 
… Kietosios dalel ės (masė): … Dalel ės (skaičius): …  
2.1. Bandymo proced ūra: ETC (jei taikoma)  
CO: … NO  x : … NMHC: … THC: … CH  4 : … Kietosios 
dalelės: …  
2.2. Bandymo proced ūra: WHTC (EURO VI)  
CO: … NO  x : … NMHC: … THC: … CH  4 : … NH  3 : … 
Kietosios dalel ės (masė): … Dalel ės (skaičius): …  
48.1. Patikslinta sugerties koeficiento vert ė (dūmų): … (m  –1 ) 
Kita 
52. Pastabos (  n ): …  
2– OJI PUS Ė 
N1 KATEGORIJOS TRANSPORTO PRIEMON Ė 
(Nekomplektin ės transporto priemon ės) 
2– oji pusė 
Bendrosios konstrukcijos charakteristikos  
1. Ašių skaičius: … ir rat ų skaičius: …  
1.1. Ašių su sudvejintais ratais skai čius ir pad ėtis: …  ▼B
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 460  
3. Varomosios ašys (skai čius, vieta, j ų tarpusavio sujungimas) … …  
Pagrindiniai matmenys  
4. Važiuokl ės bazė ( e ): … mm  
4.1. Atstumas tarp gretim ų ašių: 
1–2: … mm  
2–3: … mm  
3–4: … mm  
5.1. Didžiausias leidžiamas ilgis: … mm  
6.1. Didžiausias leidžiamas plotis: … mm  
7.1. Didžiausias leidžiamas aukštis: … mm  
8. Puspriekab ę velkančios transporto priemon ės didžiausias ir mažiausias 
atstumas nuo atramin ės balninio sukabintuvo plokšt ės vidurio iki 
galinio rato vidurio: … mm  
12.1. Didžiausia leidžiama galin ė iškyša: … mm  
Masės vertės 
14. Parengtos eksploatuoti nekomplektin ės transporto priemon ės masė: 
… kg  
14.1. Šios mas ės pasiskirstymas tarp aši ų: 
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg ir t. t.  
15. Sukomplektuotos transporto priemon ės mažiausia mas ė: … kg  
15.1. Šios mas ės pasiskirstymas tarp aši ų: 
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg  
16. Didžiausia techniškai leidžiama mas ė 
16.1. Didžiausia techniškai leidžiama pakrautos transporto priemon ės masė: 
… kg  
16.2. Kiekvienai ašiai tenkanti techniškai leidžiama mas ė: 
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg ir t. t.  
16.4. Transporto priemoni ų junginio didžiausia techniškai leidžiama mas ė: 
… kg  
18. Velkamosios transporto priemon ės didžiausia techniškai leidžiama 
masė, jei tai:  
18.1. Priekaba su gr ąžulu: … kg  
18.2. Puspriekab ė: … kg  ▼B
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 461  
18.3. Centrin ės ašies priekaba: … kg  
18.4. Priekaba be stabdži ų: … kg  
19. Didžiausia techniškai leidžiama statin ė masė sukabinimo taške: … kg  
Variklis  
20. Variklio gamintojas: …  
21. Variklio kodas, pažym ėtas ant variklio: …  
22. Veikimo principas: …  
23. Tik elektra varoma: taip / ne (  1 ) 
23.1. Hibridin ė [elektrin ė] transporto priemon ė: taip / ne (  1 ) 
24. Cilindr ų skaičius ir jų išdėstymas …  
25. Variklio darbinis t ūris: … cm  3 
26. Degalai: dyzelinas / benzinas / SND / susl ėgtos gamtin ės dujos ir 
biometanas / suskystintos gamtin ės dujos / etanolis / biodyzelinas / 
vandenilis (  1 ) 
26.1. Vieneriopi degalai / dvejopi degalai / mišr ūs degalai / dvejop ų degalų 
vienalaikis naudojimas (  1 ) 
26.2. (Tik dvejop ųių degalų vienalaikis naudojimas) 1A tipas / 1B tipas / 2A 
tipas / 2B tipas / 3B tipas (  1 ) 
27. Didžiausia galia  
27.1. Didžiausia naudingoji galia (  g ): … kW esant … min  –1 (vidaus degimo 
variklis) (  1 ) 
27.2. Didžiausioji valandin ė galia: … kW (elektrinis variklis) (  1 ) ( s ) 
27.3. Didžiausia naudingoji galia: … kW (elektrinis variklis) (  1 ) ( s ) 
27.4. Didžiausioji 30 minu čių galia: … kW (elektrinis variklis) (  1 ) ( s ) 
28. Pavar ų dėžė (tipas): …  
Didžiausias greitis  
29. Didžiausias greitis: … km/h  
Ašys ir pakaba  
30. Ašies (-i ų) tarpvėžė: 
1. … mm  
2. … mm  
3. … mm  
35. Padangos ir (arba) rato derinys (  h ): …  
Stabdžiai  
36. Priekaba su mechaniniais, elektriniais, pneumatiniais ir (arba) hidrauli ­
niais stabdžiais (  1 ) 
37. Priekabos stabdži ų sistemos maitinimo linijos sl ėgis: … (barais)  ▼B
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 462  
Sukabinimo įtaisas  
44. Sukabinimo įtaiso patvirtinimo numeris arba patvirtinimo ženklas (jei 
pritvirtintas): …  
45. Sukabinimo įtaisų, kuriuos galima sumontuoti, tipai arba klas ės: …  
45.1. Charakteristikos (  1 ): D: …/ V: …/ S: …/ U: …  
Aplinkosauginis veiksmingumas  
46. Garso lygis  
Stovint: … dB(A), kai variklio s ūkių skaičius … min  –1 
Važiuojant: … dB(A)  
47. Išmetam ųjų teršalų lygis (  l ): Euro …  
47.1. Išmetam ųjų teršalų bandymo kriterijai  
47.1.1. Bandomoji mas ė (kg) …  
47.1.2. Priekin ės dalies plotas (m  2 ): …  
47.1.3. Kelio apkrovos koeficientai  
47.1.3.0. f0, N:  
47.1.3.1. f1, N/(km/h):  
47.1.3.2. f2, N/(km/h)  2 
48. Išmetamieji teršalai (  m ) ( m1 ) ( m2 ): 
Taikomo pagrindinio teis ės akto ir naujausio iš dalies kei čiančio 
teisės akto numeris: …  
1.1. Bandymo proced ūra: 1 tipas arba ESC (  1 ) 
CO: … HC: … NO  x : … HC + NO  x : … Kietosios dalel ės: …  
Dūmų neskaidrumas (ELR): … (m  –1 ) 
1.2. Bandymo proced ūra: 1 tipas (vidutin ės NEDC vert ės, didžiau ­
sios WLTP vert ės) arba WHSC (EURO VI) (  1 ) 
CO: … THC: … NMHC: … NO  x : … THC + NO  x : … NH  3 : 
… Kietosios dalel ės (masė): … Dalel ės (skaičius): …  
2.1. Bandymo proced ūra: ETC (jei taikoma)  
CO: … NO  x : … NMHC: … THC: … CH  4 : … Kietosios 
dalelės: 
2.2. Bandymo proced ūra: WHTC (EURO VI)  
CO: … NO  x : … NMHC: … THC: … CH  4 : … NH  3 : … 
Kietosios dalel ės (masė): … Dalel ės (skaičius): 
48.1. Patikslinta sugerties koeficiento vert ė (dūmų): … (m  –1 ) ▼B
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 463  
49. Išmetamo CO  2 kiekis, degal ų sąnaudos, elektros energijos s ąnau­
dos (  m ): 
1. Visos j ėgos pavara varomos transporto priemon ės, išskyrus 
tik elektra varomas transporto priemones, vadovaujantis 
Reglamentu (ES) 2017/1151  
Išmetamo CO  2 kiekis  Degal ų sąnaudos  
Miesto sąlygomis:  … g/km  … l/100 km/m  3 /100 km (  1 ) 
Užmiesčio sąlygomis:  … g/km  … l/100 km/m  3 /100 km (  1 ) 
Bendros:  … g/km  … l/100 km/m  3 /100 km (  1 ) 
Svertinės, bendros  … g/km  … l/100 km  
2. Tik elektra varomos transporto priemon ės ir OVC hibridin ės 
elektrinės transporto priemon ės 
Elektros energijos s ąnaudos 
(svertinės, bendros (  1 )) … Wh/km  
Elektrinė rida  … km  
3. Transporto priemon ė, kurioje įdiegta ekologin ė naujovė(s): 
taip / ne (  1 ) 
3.1. Bendrasis ekologin ės naujovės (-ių) kodas (  p1 ): …  
3.2. Dėl ekologin ės naujovės (-ių) sumažėjęs bendras išmetamo 
CO  2 kiekis (  p2 ) (nurodyti atskirai kiekvienos išbandytos r ūšies 
etaloninių degalų atveju): …  
Kita 
52. Pastabos (  n ): …  
2– OJI PUS Ė 
N2 KATEGORIJOS TRANSPORTO PRIEMON Ė 
(Nekomplektin ės transporto priemon ės) 
2– oji pusė 
Bendrosios konstrukcijos charakteristikos  
1. Ašių skaičius: … ir rat ų skaičius: …  
1.1. Ašių su sudvejintais ratais skai čius ir pad ėtis: …  
2. Vairuojamosios ašys (skai čius ir vieta): …  
3. Varomosios ašys (skai čius, vieta, j ų tarpusavio sujungimas) … …  
Pagrindiniai matmenys  
4. Važiuokl ės bazė ( e ): … mm  ▼B
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 464  
4.1. Atstumas tarp gretim ų ašių: 
1–2: … mm  
2–3: … mm  
3–4: … mm  
5.1. Didžiausias leidžiamas ilgis: … mm  
6.1. Didžiausias leidžiamas plotis: … mm  
8. Puspriekab ę velkančios transporto priemon ės didžiausias ir mažiausias 
atstumas nuo atramin ės balninio sukabintuvo plokšt ės vidurio iki 
galinio rato vidurio: … mm  
12.1. Didžiausia leidžiama galin ė iškyša: … mm  
Masės vertės 
14. Parengtos eksploatuoti nekomplektin ės transporto priemon ės masė: 
… kg  
14.1. Šios mas ės pasiskirstymas tarp aši ų: 
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg ir t. t.  
15. Sukomplektuotos transporto priemon ės mažiausia mas ė: … kg  
15.1. Šios mas ės pasiskirstymas tarp aši ų: 
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg  
16. Didžiausia techniškai leidžiama mas ė 
16.1. Didžiausia techniškai leidžiama pakrautos transporto priemon ės masė: 
… kg  
16.2. Kiekvienai ašiai tenkanti techniškai leidžiama mas ė: 
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg ir t. t.  
16.3. Kiekvienai aši ų grupei tenkanti techniškai leidžiama mas ė: 
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg ir t. t.  
16.4. Transporto priemoni ų junginio didžiausia techniškai leidžiama mas ė: 
… kg  
17. Vidaus ir (arba) tarptautin ėms vežimo operacijoms skirtos transporto 
priemonės numatoma registravimo ir (arba) eksploatavimo didžiausia 
leidžiama mas ė ( 1 ) ( o ) 
17.1. Pakrautos transporto priemon ės numatoma registravimo ir (arba) 
eksploatavimo didžiausia leidžiama mas ė: … kg  ▼B
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 465  
17.2. Kiekvienai ašiai tenkanti pakrautos transporto priemon ės numatoma 
registravimo ir (arba) eksploatavimo didžiausia leidžiama mas ė: 
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg  
17.3. Kiekvienai aši ų grupei tenkanti pakrautos transporto priemon ės numa­
toma registravimo ir (arba) eksploatavimo didžiausia leidžiama mas ė: 
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg  
17.4. Transporto priemoni ų junginio numatoma registravimo ir (arba) 
eksploatavimo didžiausia leidžiama mas ė: … kg  
18. Velkamosios transporto priemon ės didžiausia techniškai leidžiama 
masė, jei tai:  
18.1. Priekaba su gr ąžulu: … kg  
18.2. Puspriekab ė: … kg  
18.3. Centrin ės ašies priekaba: … kg  
18.4. Priekaba be stabdži ų: … kg  
19. Didžiausia techniškai leidžiama statin ė masė sukabinimo taške: … kg  
Variklis  
20. Variklio gamintojas: …  
21. Variklio kodas, pažym ėtas ant variklio: …  
22. Veikimo principas: …  
23. Tik elektra varoma: taip / ne (  1 ) 
23.1. Hibridin ė [elektrin ė] transporto priemon ė: taip / ne (  1 ) 
24. Cilindr ų skaičius ir jų išdėstymas …  
25. Variklio darbinis t ūris: … cm  3 
26. Degalai: dyzelinas / benzinas / SND / susl ėgtos gamtin ės dujos ir 
biometanas / suskystintos gamtin ės dujos / etanolis / biodyzelinas / 
vandenilis (  1 ) 
26.1. Vieneriopi degalai / dvejopi degalai / mišr ūs degalai / dvejop ų degalų 
vienalaikis naudojimas (  1 ) 
26.2. (Tik dvejop ų degalų vienalaikis naudojimas) 1A tipas / 1B tipas / 2A 
tipas / 2B tipas / 3B tipas (  1 ) 
27. Didžiausia galia  
27.1. Didžiausia naudingoji galia (  g ): … kW esant … min  –1 (vidaus degimo 
variklis) (  1 ) ▼B
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 466  
27.2. Didžiausioji valandin ė galia: … kW (elektrinis variklis) (  1 ) ( s ) 
27.3. Didžiausia naudingoji galia: … kW (elektrinis variklis) (  1 ) ( s ) 
27.4. Didžiausioji 30 minu čių galia: … kW (elektrinis variklis) (  1 ) ( s ) 
28. Pavar ų dėžė (tipas): …  
Didžiausias greitis  
29. Didžiausias greitis: … km/h  
Ašys ir pakaba  
31. Pakeliamosios ašies (-i ų) padėtis: …  
32. Keičiamos apkrovos ašies (-i ų) padėtis: …  
33. Varan čioji ašis (-ys) su pneumatine arba lygiaverte pakaba: taip / ne (  1 ) 
35. Padangos ir (arba) rato derinys (  h ): …  
Stabdžiai  
36. Priekaba su mechaniniais, elektriniais, pneumatiniais ir (arba) hidrauli ­
niais stabdžiais (  1 ) 
37. Priekabos stabdži ų sistemos maitinimo linijos sl ėgis: … (barais)  
Sukabinimo įtaisas  
44. Sukabinimo įtaiso patvirtinimo numeris arba patvirtinimo ženklas (jei 
pritvirtintas): …  
45. Sukabinimo įtaisų, kuriuos galima sumontuoti, tipai arba klas ės: …  
45.1. Charakteristikos (  1 ): D: …/ V: …/ S: …/ U: …  
Aplinkosauginis veiksmingumas  
46. Garso lygis  
Stovint: … dB(A), kai variklio s ūkių skaičius … min  –1 
Važiuojant: … dB(A)  
47. Išmetam ųjų teršalų lygis (  l ): Euro …  
47.1. Išmetam ųjų teršalų bandymo kriterijai  
47.1.1. Bandomoji mas ė (kg) …  
47.1.2. Priekin ės dalies plotas (m  2 ): …  
47.1.3. Kelio apkrovos koeficientai  
47.1.3.0. f0, N:  ▼B
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 467  
47.1.3.1. f1, N/(km/h):  
47.1.3.2. f2, N/(km/h)  2 
48. Išmetamieji teršalai (  m ) ( m1 ) ( m2 ): 
Taikomo pagrindinio teis ės akto ir naujausio iš dalies kei čiančio 
teisės akto numeris: …  
1.1. Bandymo proced ūra: 1 tipas arba ESC (  1 ) 
CO: … HC: … NO  x : … HC + NO  x : … Kietosios dalel ės: …  
Dūmų neskaidrumas (ELR): … (m  –1 ) 
1.2. Bandymo proced ūra: 1 tipas (vidutin ės NEDC vert ės, 
didžiausios WLTP vert ės) arba WHSC (EURO VI) (  1 ) 
CO: … THC: … NMHC: … NO  x : … THC + NO  x : … NH  3 : 
… Kietosios dalel ės (masė): … Dalel ės (skaičius): …  
2.1. Bandymo proced ūra: ETC (jei taikoma)  
CO: … NO  x : … NMHC: … THC: … CH  4 : … Kietosios 
dalelės: 
2.2. Bandymo proced ūra: WHTC (EURO VI)  
CO: … NO  x : … NMHC: … THC: … CH  4 : … NH  3 : … 
Kietosios dalel ės (masė): … Dalel ės (skaičius): …  
48.1. Patikslinta sugerties koeficiento vert ė (dūmų): … (m  –1 ) 
Kita 
52. Pastabos (  n ): …  
2– OJI PUS Ė 
N3 KATEGORIJOS TRANSPORTO PRIEMON Ė 
(Nekomplektin ės transporto priemon ės) 
2– oji pusė 
Bendrosios konstrukcijos charakteristikos  
1. Ašių skaičius: … ir rat ų skaičius: …  
1.1. Ašių su sudvejintais ratais skai čius ir pad ėtis: …  
2. Vairuojamosios ašys (skai čius ir vieta): …  
3. Varomosios ašys (skai čius, vieta, j ų tarpusavio sujungimas) … …  
Pagrindiniai matmenys  
4. Važiuokl ės bazė ( e ): … mm  
4.1. Atstumas tarp gretim ų ašių: 
1–2: … mm  
2–3: … mm  
3–4: … mm  ▼B
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 468  
5.1. Didžiausias leidžiamas ilgis: … mm  
6.1. Didžiausias leidžiamas plotis: … mm  
8. Puspriekab ę velkančios transporto priemon ės didžiausias ir mažiausias 
atstumas nuo atramin ės balninio sukabintuvo plokšt ės vidurio iki 
galinio rato vidurio: … mm  
12.1. Didžiausia leidžiama galin ė iškyša: … mm  
Masės vertės 
14. Parengtos eksploatuoti nekomplektin ės transporto priemon ės masė: 
… kg  
14.1. Šios mas ės pasiskirstymas tarp aši ų: 
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg ir t. t.  
15. Sukomplektuotos transporto priemon ės mažiausia mas ė: … kg  
15.1. Šios mas ės pasiskirstymas tarp aši ų: 
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg  
16. Didžiausia techniškai leidžiama mas ė 
16.1. Didžiausia techniškai leidžiama pakrautos transporto priemon ės masė: 
… kg  
16.2. Kiekvienai ašiai tenkanti techniškai leidžiama mas ė: 
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg ir t. t.  
16.3. Kiekvienai aši ų grupei tenkanti techniškai leidžiama mas ė: 
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg ir t. t.  
16.4. Transporto priemoni ų junginio didžiausia techniškai leidžiama mas ė: 
… kg  
17. Vidaus ir (arba) tarptautin ėms vežimo operacijoms skirtos transporto 
priemonės numatoma registravimo ir (arba) eksploatavimo didžiausia 
leidžiama mas ė ( 1 ) ( o ) 
17.1. Pakrautos transporto priemon ės numatoma registravimo ir (arba) 
eksploatavimo didžiausia leidžiama mas ė: … kg  
17.2. Kiekvienai ašiai tenkanti pakrautos transporto priemon ės numatoma 
registravimo ir (arba) eksploatavimo didžiausia leidžiama mas ė: 
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg  ▼B
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 469  
17.3. Kiekvienai aši ų grupei tenkanti pakrautos transporto priemon ės numa­
toma registravimo ir (arba) eksploatavimo didžiausia leidžiama mas ė: 
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg  
17.4. Transporto priemoni ų junginio numatoma registravimo ir (arba) 
eksploatavimo didžiausia leidžiama mas ė: … kg  
18. Velkamosios transporto priemon ės didžiausia techniškai leidžiama 
masė, jei tai:  
18.1. Priekaba su gr ąžulu: … kg  
18.2. Puspriekab ė: … kg  
18.3. Centrin ės ašies priekaba: … kg  
18.4. Priekaba be stabdži ų: … kg  
19. Didžiausia techniškai leidžiama statin ė masė sukabinimo taške: … kg  
Variklis  
20. Variklio gamintojas: …  
21. Variklio kodas, pažym ėtas ant variklio: …  
22. Veikimo principas: …  
23. Tik elektra varoma: taip / ne (  1 ) 
23.1. Hibridin ė [elektrin ė] transporto priemon ė: taip / ne (  1 ) 
24. Cilindr ų skaičius ir jų išdėstymas …  
25. Variklio darbinis t ūris: … cm  3 
26. Degalai: dyzelinas / benzinas / SND / susl ėgtos gamtin ės dujos ir 
biometanas / suskystintos gamtin ės dujos / etanolis / biodyzelinas / 
vandenilis (  1 ) 
26.1. Vieneriopi degalai / dvejopi degalai / mišr ūs degalai / dvejop ų degalų 
vienalaikis naudojimas (  1 ) 
26.2. (Tik dvejop ų degalų vienalaikis naudojimas) 1A tipas / 1B tipas / 2A 
tipas / 2B tipas / 3B tipas (  1 ) 
27. Didžiausia galia  
27.1. Didžiausia naudingoji galia (  g ): … kW esant … min  –1 (vidaus degimo 
variklis) (  1 ) 
27.2. Didžiausioji valandin ė galia: … kW (elektrinis variklis) (  1 ) ( s ) 
27.3. Didžiausia naudingoji galia: … kW (elektrinis variklis) (  1 ) ( s ) 
27.4. Didžiausioji 30 minu čių galia: … kW (elektrinis variklis) (  1 ) ( s ) 
28. Pavar ų dėžė (tipas): …  
Didžiausias greitis  
29. Didžiausias greitis: … km/h  ▼B
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 470  
Ašys ir pakaba  
31. Pakeliamosios ašies (-i ų) padėtis: …  
32. Keičiamos apkrovos ašies (-i ų) padėtis: …  
33. Varan čioji ašis (-ys) su pneumatine arba lygiaverte pakaba: taip / ne (  1 ) 
35. Padangos ir (arba) rato derinys (  h ): …  
Stabdžiai  
36. Priekaba su mechaniniais, elektriniais, pneumatiniais ir (arba) hidrauli ­
niais stabdžiais (  1 ) 
37. Priekabos stabdži ų sistemos maitinimo linijos sl ėgis: … (barais)  
Sukabinimo įtaisas  
44. Sukabinimo įtaiso patvirtinimo numeris arba patvirtinimo ženklas (jei 
pritvirtintas): …  
45. Sukabinimo įtaisų, kuriuos galima sumontuoti, tipai arba klas ės: …  
45.1. Charakteristikos (  1 ): D: …/ V: …/ S: …/ U: …  
Aplinkosauginis veiksmingumas  
46. Garso lygis  
Stovint: … dB(A), kai variklio s ūkių skaičius … min  –1 
Važiuojant: … dB(A)  
47. Išmetam ųjų teršalų lygis (  l ): Euro …  
47.1. Išmetam ųjų teršalų bandymo kriterijai  
47.1.1. Bandomoji mas ė (kg) …  
47.1.2. Priekin ės dalies plotas (m  2 ): …  
47.1.3. Kelio apkrovos koeficientai  
47.1.3.0. f0, N:  
47.1.3.1. f1, N/(km/h):  
47.1.3.2. f2, N/(km/h)  2 
48. Išmetamieji teršalai (  m ) ( m1 ) ( m2 ): 
Taikomo pagrindinio teis ės akto ir naujausio iš dalies kei čiančio 
teisės akto numeris: …  
1.1. Bandymo proced ūra: ESC  
CO: … HC: … NO  x : … HC + NO  x : … Kietosios dalel ės: … ▼B
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 471  
Dūmų neskaidrumas (ELR): … (m  –1 ) 
1.2. Bandymo proced ūra: WHSC (EURO VI)  
CO: … THC: … NMHC: … NO  x : … THC + NO  x : … NH  3 : 
… Kietosios dalel ės (masė): … Dalel ės (skaičius): …  
2.1. Bandymo proced ūra: ETC (jei taikoma)  
CO: … NO  x : … NMHC: … THC: … CH  4 : … Kietosios 
dalelės: 
2.2. Bandymo proced ūra: WHTC (EURO VI)  
CO: … NO  x : … NMHC: … THC: … CH  4 : … NH  3 : … 
Kietosios dalel ės (masė): … Dalel ės (skaičius): …  
48.1. Patikslinta sugerties koeficiento vert ė (dūmų): … (m  –1 ) 
Kita 
52. Pastabos (  n ): …  
2– OJI PUS Ė 
O1 IR O2 KATEGORIJ Ų TRANSPORTO PRIEMON ĖS 
(Nekomplektin ės transporto priemon ės) 
2– oji pusė 
Bendrosios konstrukcijos charakteristikos  
1. Ašių skaičius: … ir rat ų skaičius: …  
1.1. Ašių su sudvejintais ratais skai čius ir pad ėtis: …  
Pagrindiniai matmenys  
4. Važiuokl ės bazė ( e ): … mm  
4.1. Atstumas tarp gretim ų ašių: 
1–2: … mm  
2–3: … mm  
3–4: … mm  
5.1. Didžiausias leidžiamas ilgis: … mm  
6.1. Didžiausias leidžiamas plotis: … mm  
7.1. Didžiausias leidžiamas aukštis: … mm  
10. Atstumas tarp sukabinimo įtaiso centro ir transporto priemon ės galo: 
… mm  
12.1. Didžiausia leidžiama galin ė iškyša: … mm  
Masės vertės 
14. Parengtos eksploatuoti nekomplektin ės transporto priemon ės masė: 
… kg  ▼B
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 472  
14.1. Šios mas ės pasiskirstymas tarp aši ų: 
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg  
15. Sukomplektuotos transporto priemon ės mažiausia mas ė: … kg  
15.1. Šios mas ės pasiskirstymas tarp aši ų: 
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg  
16. Didžiausia techniškai leidžiama mas ė 
16.1. Didžiausia techniškai leidžiama pakrautos transporto priemon ės masė: 
… kg  
16.2. Kiekvienai ašiai tenkanti techniškai leidžiama mas ė: 
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg ir t. t.  
16.3. Kiekvienai aši ų grupei tenkanti techniškai leidžiama mas ė: 
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg ir t. t.  
19.1. Didžiausia techniškai leidžiama vertikali statin ė masė puspriekab ės arba 
centrinės ašies priekabos sukabinimo taške: … kg  
Didžiausias greitis  
29. Didžiausias greitis: … km/h  
Ašys ir pakaba  
30.1. Kiekvienos vairuojamosios ašies tarpv ėžė: … mm  
30.2. Vis ų kitų ašių tarpvėžė: … mm  
31. Pakeliamosios ašies (-i ų) padėtis: …  
32. Kei čiamos apkrovos ašies (-i ų) padėtis: …  
34. Ašis (-ys) su pneumatine arba lygiaverte pakaba: taip / ne (  1 ) 
35. Padangos ir (arba) rato derinys (  h ): …  
Sukabinimo įtaisas  
44. Sukabinimo įtaiso patvirtinimo numeris arba patvirtinimo ženklas (jei 
pritvirtintas): …  
45. Sukabinimo įtaisų, kuriuos galima sumontuoti, tipai arba klas ės: … ▼B
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 473  
45.1. Charakteristikos (  1 ): D: …/ V: …/ S: …/ U: …  
Kita 
52. Pastabos (  n" ): …  
2– OJI PUS Ė 
O3 IR O4 KATEGORIJ Ų TRANSPORTO PRIEMON ĖS 
(Nekomplektin ės transporto priemon ės) 
2– oji pusė 
Bendrosios konstrukcijos charakteristikos  
1. Ašių skaičius: … ir rat ų skaičius: …  
1.1. Ašių su sudvejintais ratais skai čius ir pad ėtis: …  
2. Vairuojamoji ašis (skai čius ir pozicija): …  
Pagrindiniai matmenys  
4. Važiuokl ės bazė ( e ): … mm  
4.1. Atstumas tarp gretim ų ašių: 
1–2: … mm  
2–3: … mm  
3–4: … mm  
5.1. Didžiausias leidžiamas ilgis: … mm  
6.1. Didžiausias leidžiamas plotis: … mm  
7.1. Didžiausias leidžiamas aukštis: … mm  
10. Atstumas tarp sukabinimo įtaiso centro ir transporto priemon ės galo: 
… mm  
12.1. Didžiausia leidžiama galin ė iškyša: … mm  
Masės vertės 
14. Parengtos eksploatuoti nekomplektin ės transporto priemon ės masė: 
… kg  
14.1. Šios mas ės pasiskirstymas tarp aši ų: 
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg ir t. t.  
15. Sukomplektuotos transporto priemon ės mažiausia mas ė: … kg  
15.1. Šios mas ės pasiskirstymas tarp aši ų: 
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg  
16. Didžiausia techniškai leidžiama mas ė 
16.1. Didžiausia techniškai leidžiama pakrautos transporto priemon ės masė: 
… kg  ▼B
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 474  
16.2. Kiekvienai ašiai tenkanti techniškai leidžiama mas ė: 
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg ir t. t.  
16.3. Kiekvienai aši ų grupei tenkanti techniškai leidžiama mas ė: 
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg ir t. t.  
17. Vidaus ir (arba) tarptautin ėms vežimo operacijoms skirtos transporto 
priemonės numatoma registravimo ir (arba) eksploatavimo didžiausia 
leidžiama mas ė ( 1 ) ( o ) 
17.1. Pakrautos transporto priemon ės numatoma registravimo ir (arba) 
eksploatavimo didžiausia leidžiama mas ė: … kg  
17.2. Kiekvienai ašiai tenkanti pakrautos transporto priemon ės numatoma 
registravimo ir (arba) eksploatavimo didžiausia leidžiama mas ė: 
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg  
17.3. Kiekvienai aši ų grupei tenkanti pakrautos transporto priemon ės numa­
toma registravimo ir (arba) eksploatavimo didžiausia leidžiama mas ė: 
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg  
19.1. Didžiausia techniškai leidžiama vertikali statin ė masė puspriekab ės arba 
centrinės ašies priekabos sukabinimo taške: … kg  
Didžiausias greitis  
29. Didžiausias greitis: … km/h  
Ašys ir pakaba  
31. Pakeliamosios ašies (-i ų) padėtis: …  
32. Keičiamos apkrovos ašies (-i ų) padėtis: …  
34. Ašis (-ys) su pneumatine arba lygiaverte pakaba: taip / ne (  1 ) 
35. Padangos ir (arba) rato derinys (  h ): …  
Sukabinimo įtaisas  
44. Sukabinimo įtaiso patvirtinimo numeris arba patvirtinimo ženklas (jei 
pritvirtintas): …  
45. Sukabinimo įtaisų, kuriuos galima sumontuoti, tipai arba klas ės: … ▼B
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 475  
45.1. Charakteristikos (  1 ): D: …/ V: …/ S: …/ U: …  
Kita 
52. Pastabos (  n ): …  
IX priedo aiškinamosios pastabos  
( 1 ) Išbraukti, kas netaikoma.  
( a ) Nurodyti identifikacin į kodą. 
( b ) Nurodyti, ar transporto priemon ė tinkama važiuoti dešini ąja ar kairi ąja kelio puse, ar 
abiem kelio pus ėmis. 
( c ) Nurodyti, ar sumontuotam spidometrui ir (arba) odometrui naudojami metrin ės ar 
metrinės ir imperin ės sistemų matavimo vienetai.  
( d ) Šiuo pareiškimu neribojama valstybi ų narių teisė reikalauti atlikti techninius pakeitimus 
tais atvejais, kai eismas vyksta priešinga kelio puse, kad transporto priemones b ūtų 
galima įregistruoti kitoje valstyb ėje narėje, nei toji, kuriai jos buvo skirtos.  
( e ) 4 ir 4.1 įrašai pildomi atitinkamai vadovaujantis Reglamento (ES) Nr. 1230/2012 25 
apibrėžtimi (važiuokl ės bazė) ir 26 apibr ėžtimi (atstumas tarp aši ų). 
— —  
( g ) Jei tai hibridin ės elektrin ės transporto priemon ės, nurodyti abiej ų galios šaltini ų 
reikšmes.  
( h ) Neprivalom ą įrangą galima nurodyti įrašui „Pastabos“ skirtoje vietoje.  
( i ) Nurodomi II priedo C dalyje aprašyti kodai.  
( j ) Nurodyti tik pagrindin ę spalvą (-as): balt ą, geltoną, oranžin ę, raudoną, violetin ę, 
mėlyną, žalią, pilką, rudą arba juod ą. 
( k ) Išskyrus s ėdimąsias vietas, kurios sukonstruotos taip, kad jas b ūtų galima naudoti tik 
transporto priemonei stovint, taip pat vežim ėliams skirt ų vietų skaičių. 
M 3 kategorijos transporto priemon ėms priskiriam ų tolimojo susisiekimo autobus ų 
įgulos nari ų skaičius įtraukiamas į keleivių skaičių. 
( l ) Nurodyti lygmen į pagal Euro sistem ą ir atliekant tipo patvirtinim ą taikytas nuostatas 
žymintį simbolį. 
( m ) Pakartotinai nurodyti skirting ų degalų, kuriuos leidžiama naudoti, atveju. Transporto 
priemonės, kuriose galima naudoti ir benzin ą, ir dujinius degalus, ta čiau kurių benzino 
sistema yra pritaikyta avariniams tikslams arba tik užvedimui ir jeigu benzino bake 
telpa ne daugiau negu 15 litr ų benzino, bandymo metu bus laikomos transporto prie ­
monėmis, kuriose galima naudoti tik dujinius degalus.  
( m1 ) Jei tai Euro VI dvejop ų degalų vienalaikio naudojimo varikliai ir dvejop ų degalų 
vienalaikio naudojimo transporto priemon ės, jeigu reikia, atliekamas kartojimas.  
( m2 ) Nurodomi tik tie išmetam ųjų dujinių teršalų kiekiai, kurie nustatyti pagal taikom ą 
teisės aktą (-us).  
( n ) Jeigu, vadovaujantis Komisijos sprendimu 2005/50/EB (OL L 21, 2005 1 25, p. 15), 
transporto priemon ėje įrengta 24 GHz trumpojo nuotolio radarin ė įranga, gamintojas 
šioje vietoje nurodo: „Transporto priemon ėje įrengta 24 GHz trumpojo nuotolio radio ­
lokacinė įranga“.  
( o ) Gamintojas šiuos įrašus gali daryti atsižvelgdamas į vidaus vežimo operacijas arba į 
tarptautines vežimo operacijas. 
Jei tai vidaus vežimo operacijos, nurodomas šalies, kurioje ketinama registruoti trans ­
porto priemon ę, kodas. Kodas turi atitikti standart ą ISO 3166–1:2006. 
Jei tai tarptautin ės vežimo operacijos, nurodomas direktyvos numeris (pvz., 96/53/EB, 
jei tai Tarybos direktyva 96/53/EB).  
( p ) Ekologin ės inovacijos.  
( p1 ) Bendr ąjį ekologin ės inovacijos (- ų) kodą sudaro toliau nurodyti elementai, atskirti 
tuščiais tarpais: 
— VII priede nurodytas patvirtinimo institucijos kodas; 
— atskiras kiekvienos transporto priemon ėje įdiegtos ekologin ės inovacijos kodas, 
nurodytas chronologine Komisijos patvirtinimo sprendim ų tvarka. 
(Pvz. bendrasis Vokietijos tipo patvirtinimo institucijos patvirtintoje transporto 
priemonėje įdiegtų trijų ekologini ų inovacijų, chronologiškai patvirtint ų kaip 10, 
15 ir 16, kodas tur ėtų būti „e1 10 15 16“.)  
( p2 ) Dėl visų atskirų ekologini ų inovacijų sumažėjęs bendras išmetamo CO  2 kiekis.  
( q ) N  1 kategorijos sukomplektuotoms transporto priemon ėms, kurioms taikomas Regla ­
mentas (EB) Nr. 715/2007.  
( r ) Taikoma tik tuo atveju, jeigu transporto priemon ė patvirtinta pagal Reglament ą (EB) 
Nr. 715/2007.  
( s ) Jeigu yra daugiau nei vienas elektros variklis, nurodyti vis ų variklių bendrą poveikį.“ ▼B
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 476  
XIX PRIEDAS  
REGLAMENTO (ES) Nr. 1230/2012 PAKEITIMAI  
Reglamentas (ES) Nr. 1230/2012 iš dalies kei čiamas taip:  
1. 2 straipsnio 5 dalis pakei čiama taip:  
„pasirenkamosios įrangos mas ė ‒ pasirenkamos įrangos derini ų, kurie, be 
standartin ės įrangos, gali b ūti įrengti transporto priemon ėje pagal gamintojo 
specifikacijas, didžiausia mas ė;“ ▼B
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 477  
XX PRIEDAS  
ELEKTRINI Ų GALIOS PAVAR Ų NAUDINGOSIOS GALIOS IR 
DIDŽIAUSIOS 30 MINU ČIŲ GALIOS MATAVIMAS  
1. ĮVADAS  
Šiame priede nustatomi variklio naudingosios galios, naudingosios galios ir 
elektrinių galios pavar ų didžiausios 30 minu čių galios matavimo reikala ­
vimai.  
2. BENDRIEJI REIKALAVIMAI  
2.1. Bendrieji bandym ų atlikimo ir rezultat ų aiškinimo reikalavimai yra nustatyti 
JT EEK taisykl ės Nr. 85 (  1 ) 5 dalyje, o j ų išimtys nustatytos šiame priede.  
2.2. Bandymo degalai  
JT EEK taisykl ės Nr. 85 5.2.3.1, 5.2.3.2.1, 5.2.3.3.1. ir 5.2.3.4 punktai turi 
būti suprantami taip:  
naudojami rinkoje esantys degalai. Kilus gin čų, naudojami atitinkami etalo ­
niniai degalai, nurodyti šio reglamento IX priede.  
2.3. Galios pataisos koeficientai  
Nukrypstant nuo JT EEK taisykl ės Nr. 85 5 priedo 5.1 punkto, kai varik ­
liuose su turbokompresoriais įmontuojama sistema, leidžianti pakoreguoti 
aplinkos s ąlygas (temperat ūrą ir aukštį), gamintojo prašymu nustatoma, kad 
pataisos koeficient ų α a arba α d vertė lygi 1.  ▼B 
( 1 ) OL L 326, 2006 11 24, 55 p.
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 478  
XXI PRIEDAS  
IŠMETAM ŲJŲ TERŠAL Ų 1 TIPO BANDYMO PROCED ŪROS  
1. ĮVADAS  
Šiame priede nustatoma proced ūra, kurią taikant nustatomas lengv ųjų 
transporto priemoni ų išmetam ų dujinių junginių lygis, kiet ųjų dalelių 
kiekis, išmetamas CO  2 kiekis, degal ų sąnaudos, elektros energijos 
sąnaudos ir elektrin ė rida.  
2. REZERVUOTA  
3. S ĄVOKŲ APIBRĖŽTYS  
3.1. Bandym ų įranga  
3.1.1.  Tikslumas  – išmatuotos ir nacionaliniame standarte nustatytos 
atskaitos vert ės skirtumas, kuriuo apib ūdinamas rezultato teisingumas. 
Žr. 1 paveiksl ą. 
3.1.2.  Kalibravimas  – matavimo sistemos atsako nustatymas, kuriuo 
siekiama, kad išvesties signalas turi patekt ų į atskaitos signal ų inter­
valą. 
3.1.3.  Kalibravimo dujos  – dujų mišinys, naudojamas duj ų analizatoriams 
kalibruoti.  
3.1.4.  Dvigubo skiedimo metodas  – dalies praskiesto išmetam ųjų dujų srauto 
atskyrimas ir sumaišymas su tinkamu kiekiu skiedimui naudojamo oro 
prieš patenkant į kietųjų dalelių ėminių filtrą. 
3.1.5.  Viso srauto išmetam ųjų dujų skiedimo sistema  – kontroliuojamas 
nepertraukiamas vis ų transporto priemon ės išmetam ų dujų skiedimas 
aplinkos oru naudojant pastoviojo t ūrio ėminių ėmiklį (CVS).  
3.1.6.  Linearizacija  – koncentracij ų arba medžiag ų intervalo taikymas 
siekiant nustatyti matematin į santykį tarp koncentracijos ir sistemos 
atsako.  
3.1.7.  Svarb ūs technin ės priežiūros darbai  – komponento arba modulio 
reguliavimo, remonto ar keitimo darbai, galintys paveikti matavim ų 
tikslumą. 
3.1.8.  Angliavandeniliai, išskyrus metan ą (NMHC) – bendras angliavande ­
nilių kiekis (THC), išskyrus metan ą (CH  4 ). 
3.1.9.  Glaudumas  – tomis pa čiomis sąlygomis atliekam ų pakartotini ų mata­
vimų artumas (1 pav.); šiame priede glaudumas visada reiškia stan ­
dartinį nuokryp į. 
3.1.10.  Atskaitos vert ė – nacionaliniame standarte nustatyta vert ė. Žr. 1 
paveikslą. 
3.1.11.  Nuostatis  – kontrolin ės sistemos siektina vert ė. 
3.1.12.  Matavimo intervalo nustatymas  – toks prietaiso sureguliavimas, kad jo 
atsako trukm ė atitiktų kalibravimo standart ą, t. y. 75–100 proc. 
didžiausios vert ės prietaiso intervalo arba tik ėtino naudojimo intervalo 
didžiausios vert ės. ▼B
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 479  
3.1.13.  Bendras angliavandenili ų kiekis  (THC) – visi lakieji cheminiai jungi ­
niai, nustatomi liepsnos jonizacijos detektoriumi (FID) nustatyti.  
3.1.14.  Tikrinimas  – vertinimas, ar matavimo sistemos išvesties duomenys 
patenka į taikomų atskaitos signal ų intervalą, neviršydami vienos ar 
daugiau iš anksto nustatyt ų priimtinumo kriterij ų. 
3.1.15.  Nulin ės vertės nustatymo dujos  – dujos be anali čių, naudojamos anali ­
zatoriaus nuliniam atsakui nustatyti.  
▼M3 
3.1.16.  Atsako trukm ė – tai laiko skirtumas tarp atskaitos taške išmatuotinos 
sudedamosios dalies poky čio ir sistemos atsako, sudaran čio 90 proc. 
galutinio rodmens (t90), kai ėminių ėmimo zondas apibr ėžiamas kaip 
atskaitos taškas, jeigu išmatuotos sudedamosios dalies pokytis sudaro 
bent 60 proc. visos skal ės vertės ir trunka ne ilgiau nei 0,1 s. Sistemos 
atsako trukm ė susideda iš sistemos delsos trukm ės ir sistemos signalo 
kilimo trukm ės. 
3.1.17.  Delsos trukm ė – tai laiko skirtumas tarp atskaitos taške išmatuotino 
komponento poky čio ir sistemos atsako, sudaran čio 10 proc. galutinio 
rodmens (t10), kai ėminių ėmimo zondas apibr ėžiamas kaip atskaitos 
taškas. Jei tai dujiniai komponentai, delsos trukm ė yra išmatuotos 
sudedamosios dalies tek ėjimo iš ėminių ėmimo zondo į detektori ų 
trukmė. 
3.1.18.  Signalo kilimo trukm ė – laikas, per kur į išmatuota vert ė pasiekia nuo 
10 iki 90 proc. galutinio rodmens vert ės (t90 – t10).  
▼B 
1 pav.  
Tikslumo, glaudumo ir atskaitos vert ės apibrėžtys
 
3.2. Kelio apkrova ir stendo nustatymas  
3.2.1.  Aerodinaminis pasipriešinimas  – oro pasipriešinimo j ėga, trukdanti 
transporto priemonei jud ėti pirmyn.  
3.2.2.  Aerodinamin ės stagnacijos taškas  – taškas transporto priemon ės 
paviršiuje, kur v ėjo greitis lygus nuliui.  
3.2.3.  Anemometro blokavimas  – transporto priemon ės poveikis anemometro 
matavimams, kai akivaizdus oro greitis skiriasi nuo transporto prie ­
monės greičio, sudėto su vėjo greičiu judėjimo paviršiaus atžvilgiu.  ▼B
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 480  
3.2.4.  Ribota analiz ė – tokia analiz ė, kai transporto priemon ės priekin ės 
dalies ir aerodinaminio pasipriešinimo koeficientai nustatomi atskirai 
ir šios vert ės naudojamos jud ėjimo lygtyje.  
3.2.5.  Parengtos naudoti transporto priemon ės masė – transporto priemon ės, 
kurios degal ų bakas (-ai) pripildytas bent iki 90 proc. talpos, su stan ­
dartine įranga, įrengta pagal gamintojo specifikacijas, mas ė, įskaitant 
vairuotojo, degal ų ir skysčių masę, ir kėbulo, kabinos, sukabinimo 
įtaiso, atsarginio rato (- ų) ir įrankių masę, jei tokia įranga sumontuota.  
3.2.6.  Vairuotojo mas ė – nominali 75 kg mas ė, esanti vairuotojo s ėdynės 
atskaitos taške.  
3.2.7.  Didžiausia transporto priemon ės apkrova  – didžiausia techniškai 
leidžiama pakrautos transporto priemon ės masė, atmetus parengtos 
eksploatuoti transporto priemon ės masę, 25 kg ir pasirenkamosios 
įrangos mas ę, apibrėžtą 3.2.8 punkte.  
3.2.8.  Pasirenkamosios įrangos mas ė – pasirenkamos įrangos derini ų, kurie, 
be standartin ės įrangos, gali b ūti įrengti transporto priemon ėje pagal 
gamintojo specifikacijas, didžiausia mas ė. 
3.2.9.  Pasirenkamoji įranga  – visos į standartin ę įrangą neįtraukti elementai, 
kuriuos gamintojas gali savo nuoži ūra sumontuoti transporto priemo ­
nėje ir kuriuos gali užsakyti klientas.  
3.2.10.  Pamatin ės atmosferos s ąlygos (kalbant apie kelio apkrovos mata ­
vimus)  – atmosferos s ąlygos, pagal kurias koreguojami matavim ų 
rezultatai:  
a) atmosferos sl ėgis: p  0 = 100 kPa;  
b) atmosferos temperat ūra: T  0 = 20 °C;  
c) sauso oro tankis: ρ 0 = 1,189 kg/m  3 ; 
d) vėjo greitis: 0 m/s.  
3.2.11.  Atskaitinis greitis  – transporto priemon ės greitis, pagal kur į nustatyta 
kelio apkrova arba patikrinta traukos stendo apkrova.  
3.2.12.  Kelio apkrova  – jėga, kliudanti transporto priemonei jud ėti į priekį, 
kuri yra išmatuota saviriedos metodu arba metodais, kurie yra lygia ­
verčiai transmisijos trinties nuostoli ų įtraukimo poži ūriu. 
3.2.13.  Riedėjimo varža  – jėgos, kuriomis padangos priešinasi transporto prie ­
monės judėjimui.  
3.2.14.  Judėjimo varža  – transporto priemonei jud ėti į priekį trukdantis 
sukimo momentas, matuojamas varomuosiuose ratuose sumontuotais 
sukimo momento matuokliais.  
3.2.15.  Imituojama kelio apkrova  – kelio apkrova, veikianti transporto prie ­
monę ant traukos stendo, kuriuo atkuriama išmatuota kelio apkrova; 
kurią sudaro traukos stendo taikoma j ėga ir ant traukos stendo važiuo ­
jančiai transporto priemonei trukdan čios jėgos, ir tai yra lygu maždaug 
trims antros eil ės polinomo koeficientams.  ▼B
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 481  
3.2.16.  Imituojama jud ėjimo varža  – judėjimo varža, veikianti transporto prie ­
monę ant traukos stendo, kuriuo atkuriama išmatuota jud ėjimo varža 
kelyje; jį sudaro traukos stendo taikomas sukimo momentas ir ant 
traukos stendo važiuojan čiai transporto priemonei trukdantis sukimo 
momentas, ir tai yra lygu maždaug trims antros eil ės polinomo koefi ­
cientams.  
3.2.17.  Stacionari anemometrija  – vėjo greičio ir krypties matavimas anemo ­
metru greta bandymo kelio – toje vietoje ir aukštyje virš kelio lygio, 
kur pasireiškia tipiškiausios v ėjo sąlygos.  
3.2.18.  Standartin ė įranga  – bazinė transporto priemon ės, kurioje transporto 
priemonėje įrengti visi elementai, reikalaujami pagal Direktyvos 
2007/46/EB IV ir XI prieduose nurodytus teis ės aktus, konfig ūracija, 
įskaitant visus elementus, kuriems nereikalaujama papildom ų konfigū­
racijos ar įrangos lygio specifikacij ų. 
▼M2 
3.2.19.  Tikslin ė kelio apkrova  – kelio apkrova, kuri turi b ūti atkurta ant 
traukos stendo.  
▼B 
3.2.20.  Tikslin ė judėjimo varža  – judėjimo varža, kuri ą reikia atkurti ant 
traukos stendo.  
▼M3 
3.2.21.  Transporto priemon ės saviriedos režimas  – tai veikimo sistema, sutei ­
kianti galimyb ę tiksliai ir pakartotinai nustatyti kelio apkrov ą ir tiksliai 
sureguliuoti dinamometr ą. 
▼B 
3.2.22.  Vėjo poveikio koregavimas  – vėjo poveikio kelio apkrovai korega ­
vimas pagal stacionaraus arba transporto priemon ėje sumontuoto 
anemometro įvesties duomenis.  
3.2.23.  Didžiausia techniškai leidžiama pakrautos transporto priemon ės masė 
– didžiausia transporto priemon ės masė, nustatyta atsižvelgiant į jos 
konstrukcines savybes ir numatyt ą eksploatacij ą nustatyta mas ė. 
3.2.24.  Faktin ė transporto priemon ės masė – parengtos eksploatuoti trans ­
porto priemon ės masė, prie kurios prid ėta joje sumontuotos pasiren ­
kamosios įrangos mas ė. 
3.2.25.  Bandomosios transporto priemon ės masė – faktin ės transporto prie ­
monės masės, 25 kg ir transporto priemon ės apkrov ą atitinkan čios 
masės suma.  
3.2.26.  Transporto priemon ės apkrovą atitinkanti mas ė – x procent ų trans­
porto priemon ės didžiausios apkrovos; M kategorijos transporto prie ­
monių – 15 proc., o N kategorijos transporto priemoni ų – 28 proc.  
3.2.27.  Didžiausioji techniškai leidžiama pakrauto junginio mas ė (MC) – 
didžiausia motorin ės transporto priemon ės ir vienos ar daugiau prie ­
kabų junginio mas ė, nustatyta atsižvelgiant į konstrukcines ir eksploa ­
tacines savybes, arba didžiausia leidžiama vilkiko ir puspriekab ės 
junginiui nustatyta mas ė. 
▼M3 
3.2.28.  n/v santykis  – tai variklio s ūkių skaičius, padalytas iš transporto prie ­
monės greičio važiuojant tam tikra pavara.  
3.2.29.  Vieno b ūgno dinamometras  – tai dinamometras, kuriame kiekvienas 
ant transporto priemon ės ašies sumontuotas ratas lie čiasi su vienu 
būgnu. ▼B
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 482  
3.2.30.  Dviej ų būgnų dinamometras  – tai dinamometras, kuriame kiekvienas 
ant transporto priemon ės ašies sumontuotas ratas lie čiasi su dviem 
būgnais.  
3.2.31.  Varomoji ašis  – tai transporto priemon ės ašis, galinti perduoti varo ­
mąją energiją ir (arba) rekuperuoti energij ą, nepaisant to, ar tai galima 
daryti laikinai, ar vis ą laiką, ir (arba) ar tai gali pasirinkti vairuotojas.  
3.2.32.  Dviej ų ratų pavaros dinamometras  – tai dinamometras, kuriame su 
būgnu (-ais) lie čiasi tik ant vienos transporto priemon ės ašies sumon ­
tuoti ratai.  
3.2.33.  Keturi ų ratų pavaros dinamometras  – tai dinamometras, kuriame su 
būgnu (-ais) lie čiasi visi ant abiej ų transporto priemon ės ašių sumon­
tuoti ratai.  
3.2.34.  Dviej ų ratų pavaros režimu veikiantis dinamometras  – dviejų arba 
keturių ratų pavaros dinamometras, kuris inercijos j ėgą ir kelio 
apkrovą imituoja tik bandomosios transporto priemon ės varomosios 
ašies atžvilgiu, o ant nevaromos ašies sumontuoti ratai nedaro 
poveikio matavimo rezultatui, nepaisant to, ar jie sukasi, ar ne.  
3.2.35.  Keturi ų ratų pavaros režimu veikiantis dinamometras  – tai keturi ų 
ratų pavaros dinamometras, kuris inercijos j ėgą ir kelio apkrov ą 
imituoja abiej ų transporto priemon ės ašių atžvilgiu.  
3.3. Tik elektra varomos, hibridin ės elektrin ės, kuro elementu 
varomos ir dvejop ų degalų transporto priemon ės 
▼B 
3.3.1.  Visa elektrin ė rida  (AER) – visas atstumas, kur į OVC-HEV nuva ­ 
žiuoja nuo įkrovos naudojimo bandymo pradžios iki bandymo 
momento, kai vidaus degimo variklis pradeda naudoti degalus.  
3.3.2.  Grynoji elektrin ė rida  (PER) – visas atstumas, kur į PEV nuvažiuoja 
nuo įkrovos naudojimo bandymo pradžios iki nutraukimo kriterijaus 
įvykdymo.  
3.3.3.  Faktin ė įkrovos naudojimo rida  (R  CDA ) – atstumas, nuvažiuotas per 
keletą WLTC darbiniu įkrovos naudojimo režimu, kol iškraunama 
įkraunamosios energijos kaupimo sistema ( ĮEKS).  
3.3.4.  Įkrovos naudojimo ciklo rida  (R  CDC ) – atstumas, nuvažiuotas nuo 
įkrovos naudojimo bandymo pradžios iki paskutinio ciklo pabaigos 
prieš cikl ą arba ciklus, kuri ų metu įvykdomas nutraukimo kriterijus, 
įskaitant pereinam ąjį ciklą, kuriuo transporto priemon ė gali veikti ir 
įkrovos naudojimo, ir palaikymo režimais.  
3.3.5.  Darbinis įkrovos naudojimo režimas  – darbinis režimas, kai ĮEKS 
sukauptos energijos kiekis gali svyruoti, bet transporto priemonei 
važiuojant vidutiniškai maž ėja, kol pereinama į įkrovos palaikymo 
režimą. 
3.3.6.  Darbinis įkrovos palaikymo režimas  – darbinis režimas, kai ĮEKS 
sukauptos energijos kiekis gali svyruoti, bet transporto priemonei 
važiuojant apskritai išlaikomas neutralus įkrovos balanso lygis.  ▼M3
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 483  
3.3.7.  Naudingumo koeficientai  yra važiavimo statistiniais duomenimis grin ­
džiami koeficientai, priklausantys nuo įkrovos naudojimo režimu 
nuvažiuoto atstumo ir naudojami kaip svertiniai OVC-HEV įkrovos 
naudojimo ir palaikymo režimais išmetam ų teršalų junginių, išmetamo 
CO  2 kiekio bei degal ų sąnaudų koeficientai.  
3.3.8.  Elektros mašina  (EM) – energijos keitiklis, elektros energij ą verčiantis 
į mechanin ę ir atvirkš čiai. 
3.3.9.  Energijos keitiklis  – sistema, kurios atiduodamos energijos forma 
skiriasi nuo imamosios energijos formos.  
3.3.9.1.  Varomosios energijos keitiklis  – galios pavaros energijos keitiklis, 
kuris nėra išorinis įtaisas ir kurio atiduodama energija tiesiogiai arba 
netiesiogiai panaudojama transporto priemonei varyti.  
3.3.9.2.  Varomosios energijos keitiklio kategorija:  i) vidaus degimo variklis, 
ii) elektros mašina arba iii) kuro elementas.  
3.3.10.  Energijos kaupimo sistema  – sistema, kurioje kaupiama energija ir iš 
kurios energija atiduodama tokios pa čios formos, kokia buvo gauta.  
3.3.10.1.  Varomosios energijos kaupimo sistema  – galios pavaros energijos 
kaupimo sistema, kuri n ėra išorinis įtaisas ir kurios atiduodama ener ­
gija tiesiogiai arba netiesiogiai panaudojama transporto priemonei 
varyti.  
3.3.10.2.  Varomosios energijos kaupimo sistemos kategorija:  i) degalų laikymo 
sistema, ii) įkraunamoji elektros energijos kaupimo sistema arba iii) 
įkraunamoji mechanin ės energijos kaupimo sistema.  
3.3.10.3  Energijos forma:  i) elektros energija, ii) mechanin ė energija arba iii) 
cheminė energija ( įskaitant degalus).  
3.3.10.4.  Degalų laikymo sistema  – varomosios energijos kaupimo sistema, 
kurioje laikoma skyst ų arba dujini ų degalų formos chemin ė energija.  
3.3.11.  Visos elektrin ės ridos ekvivalentas  (EAER) – įkrovos naudojimo 
režimo visos faktin ės ridos dalis (R  CDA ), sietina su elektros energijos 
iš IEKS naudojimu atliekant įkrovos naudojimo ridos bandym ą. 
3.3.12.  Hibridin ė elektrinė transporto priemon ė (HEV) – hibridin ė transporto 
priemonė, kurioje vienas iš varomosios energijos keitikli ų yra elektros 
mašina.  
3.3.13.  Hibridin ė transporto priemon ė (HV) – transporto priemon ė, kurioje 
sumontuota galios pavara, apimanti bent dviej ų skirtingų kategorij ų 
varomosios energijos keitiklius ir bent dviej ų skirtingų kategorij ų 
varomosios energijos kaupimo sistemas.  
3.3.14.  Grynasis energijos pokytis  – ĮEKS energijos poky čio santykis, pada ­
lytas iš bandomosios transporto priemon ės ciklo energijos poreikio.  
3.3.15.  Iš vidaus įkraunama hibridin ė elektrinė transporto priemon ė (NOVC- 
HEV) – hibridin ė elektrinė transporto priemon ė, kurios negalima 
įkrauti iš išorinio šaltinio.  
3.3.16.  Iš išor ės įkraunama hibridin ė elektrinė transporto priemon ė (OVC- 
HEV) – hibridin ė elektrinė transporto priemon ė, kurią galima įkrauti 
iš išorinio šaltinio.  ▼B
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 484  
3.3.17.  Tik elektra varoma transporto priemon ė (PEV) – transporto priemon ė, 
kurioje sumontuota galios pavara, kurioje kaip varomosios energijos 
keitikliai naudojamos tik elektros mašinos, o kaip varomosios ener ­
gijos kaupimo sistemos – tik įkraunamosios elektros energijos 
kaupimo sistemos.  
3.3.18.  Kuro elementas  – energijos keitiklis, chemin ę energiją (imamąją ener­
giją) paverčiantis elektros energija (atiduodam ąja energija) arba 
atvirkščiai. 
3.3.19.  Kuro elementu varoma transporto priemon ė (FCV) – transporto prie ­
monė, kurioje sumontuota galios pavara, kurioje kaip varomosios 
energijos keitikliai naudojami tik kuro elementas (-ai) ir elektros 
mašina (-os).  
3.3.20.  Kuro elementu varoma hibridin ė transporto priemon ė (FCHV) – 
transporto priemon ė, kurioje sumontuota galios pavara, kurioje kaip 
varomosios energijos kaupimo sistemos naudojamos bent viena degal ų 
laikymo sistema ir bent viena įkraunamoji elektros energijos kaupimo 
sistema.  
▼M3 
3.3.21.  Dvejop ų degalų transporto priemon ė – transporto priemon ė, turinti 
dvi atskiras degal ų laikymo sistemas, suprojektuota taip, kad 
pirmiausia vienu metu b ūtų naudojami tik vienos r ūšies degalai; ta čiau 
vienu metu gali b ūti naudojami abiej ų rūšių degalai, ribojant j ų kiekį 
ir naudojimo laik ą. 
3.3.22.  Dvejop ų degalų dujinė transporto priemon ė – dvejop ų degalų trans­
porto priemon ė, varoma benzinu (benzino režimas) ir vienais iš ši ų 
degalų: SND, GD / biometanu arba vandeniliu.  
▼B 
3.4. Galios pavara  
3.4.1.  Galios pavara  – transporto priemon ėje sumontuot ų varomosios ener ­
gijos kaupimo sistemos (- ų), varomosios energijos keitiklio (- ų) ir 
transmisijos mechanizmo (- ų), ratams perduodan čių mechanin ę ener­
giją transporto priemonei varyti, junginys ir išoriniai prietaisai.  
3.4.2.  Pagalbiniai prietaisai  – neišoriniai energij ą naudojantys, kei čiantys, 
kaupiantys arba tiekiantys prietaisai ar sistemos, sumontuoti transporto 
priemonėje ne transporto priemonei varyti, o kitu tikslu, tod ėl nelai­
komi s sudedam ąja galios pavaros dalimi.  
3.4.3.  Išoriniai prietaisai  – energij ą, kuri nėra visų pirma naudojama trans ­
porto priemonei varyti, naudojantys, kei čiantys, kaupiantys arba 
tiekiantys prietaisai arba kitos dalys, sistemos ir valdymo įtaisai, būtini 
galios pavaros veikimui.  
3.4.4.  Transmisija  – sujungti galios pavaros elementai, kuriais mechanin ė 
energija perduodama ir varomosios energijos keitiklio (-i ų) į ratus ir 
atvirkščiai. 
3.4.5.  Mechanin ė pavarų dėžė – pavarų dėžė, kurios pavaras gali perjungti 
tik vairuotojas.  
3.5. Bendroji dalis  
3.5.1.  Išmetal ų kriterijai  – tie išmetal ų junginiai, kuri ų ribinės vertės nusta­
tytos šiame reglamente.  
3.5.2. Rezervuota  
3.5.3. Rezervuota  
3.5.4. Rezervuota  
3.5.5. Rezervuota  
3.5.6.  Ciklo energijos poreikis  – apskai čiuotas teigiamas energijos kiekis, 
reikalingas transporto priemonei nuvažiuoti nustatyt ą ciklą. 
3.5.7. Rezervuota  ▼B
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 485  
3.5.8.  Vairuotojo pasirenkamas režimas  – vairuotojo individualiai pasiren ­
kama būklė, kuri gali paveikti išmetam ą teršalų kiekį arba degal ų ir 
(arba) energijos s ąnaudas.  
▼M3 
3.5.9.  Pagrindinis režimas  (šiame priede) – tai vienas vairuotojo pasiren ­
kamas režimas, kuris visada pasirenkamas įjungus transporto prie ­
monės variklį, nepaisant to, kuris vairuotojo pasirenkamas režimas 
buvo aktyvus prieš išjungiant transporto priemon ės variklį, ir kurio 
negalima nustatyti į kitą režimą. Išjungus transporto priemon ę, pagrin­
dinis režimas į kitą vairuotojo pasirenkam ą režimą gali būti perjun­
giamas tik ty činiu vairuotoju veiksmu.  
▼B 
3.5.10.  Pamatin ės sąlygos (kuriomis apskai čiuojama išmetam ųjų teršalų 
masė) – sąlygos, kuriomis nustatomos duj ų tankio vert ės, tai yra 
101,325 kPa ir 273,15 K (0 °C).  
▼M3 
3.5.11.  Išmetamieji teršalai  – pro išmetimo vamzd į išmetami dujiniai, kieti ir 
skysti junginiai.  
▼B 
3.6. PM / PN  
Terminas  dalelė įprastai vartojamas medžiagai, kuri nustatoma 
(matuojama) esanti ore (skendinti medžiaga), o terminas  kietoji dalel ė 
– nusėdusiai medžiagai pavadinti.  
3.6.1.  Išmetam ųjų dalelių kiekis  (PN) – transporto priemon ės išmetam ų 
kietųjų dalelių bendras kiekis, išmatuotas skiedimo, ėminių ėmimo 
ir matavimo metodais, kaip nustatyta šiame priede.  
3.6.2.  Išmetam ų kietųjų dalelių masė (PM) – transporto priemon ės išmeta­
mųjų dujų bet kokių dalelių masė, išmatuota skiedimo, ėminių ėmimo 
ir matavimo metodais, kaip nustatyta šiame priede.  
3.7. WLTC  
▼M3 
3.7.1.  Vardin ė variklio galia  (P rated ) – didžiausioji naudingoji variklio galia 
(kW), kaip reikalaujama pagal XX priedo nuostatas.  
▼B 
3.7.2.  Didžiausiasis greitis  – gamintojo deklaruotas transporto priemon ės 
didžiausias greitis.  
3.8. Proced ūra 
▼M3 
3.8.1.  Periodiškai regeneruojama sistema  – išmetam ųjų teršalų kontrolės 
įtaisas (pvz., katalizinis keitiklis, kiet ųjų dalelių gaudykl ė), kuriam 
būtinas periodinio regeneravimo procesas.  
▼B 
3.9. Aplinkos temperat ūros koregavimo bandymas (6a papildomas 
priedas)  
3.9.1  Aktyvaus šilumos kaupimo įtaisas  – technologija, kuri ą taikant šiluma 
kaupiama bet kuriame transporto priemon ės įtaise ir atiduodama galios 
pavaros komponentui per nustatyt ą laiką nuo variklio užvedimo. J į 
apibūdina sistemos entalpija ir šilumos atidavimo galios pavaros 
komponentams laikas.  ▼B
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 486  
3.9.2.  Izoliacin ės medžiagos  – bet kokios prie variklio ir (arba) važiuokl ės 
pritvirtintos medžiagos variklio skyriuje, pasižymin čios šilumin ės 
izoliacijos poveikiu ir apib ūdinamos pagal didžiausi ą 0,1 W/(mK) 
šilumos laidum ą. 
4. SANTRUMPOS  
4.1. Bendrosios santrumpos  
AC kintamoji srov ė 
CFV ribinio srauto Vent ūrio vamzdis  
CFO ribinio srauto t ūta 
CLD chemiliuminescencinis detektorius  
CLA chemiliuminescencinis analizatorius  
CVS pastoviojo t ūrio ėminio ėmimas  
DC nuolatin ė srovė 
ET garinimo vamzdis  
▼M3 
Extra High  2 2 klasės transporto priemoni ų WLTC labai 
didelio grei čio fazė 
Extra High  3 3 klasės transporto priemoni ų WLTC labai 
didelio grei čio fazė 
▼B 
FCHV kuro elementu varoma hibridin ė transporto prie ­
monė 
FID liepsnos jonizacinis detektorius  
FSD visos skal ės nuokrypis  
GC duj ų chromatografas  
HEPA didelio našumo kiet ųjų dalelių oro filtras  
HFID šildomas liepsnos jonizacinis detektorius  
▼M3 
High  2 2 klasės transporto priemoni ų WLTC didelio 
greičio fazė 
High  3a 3a klasės transporto priemoni ų WLTC didelio 
greičio fazė 
High  3b 3b klasės transporto priemoni ų WLTC didelio 
greičio fazė 
▼B 
ICE vidaus degimo variklis  
LoD aptikimo riba  
LoQ kiekybinio nustatymo riba  
▼M3 
Low  1 1 klasės transporto priemoni ų WLTC mažo 
greičio fazė 
Low  2 2 klasės transporto priemoni ų WLTC mažo 
greičio fazė 
Low  3 3 klasės transporto priemoni ų WLTC mažo 
greičio fazė 
Medium  1 1 klasės transporto priemoni ų WLTC vidutinio 
greičio fazė 
Medium  2 2 klasės transporto priemoni ų WLTC vidutinio 
greičio fazė 
Medium  3a 3a klasės transporto priemoni ų WLTC vidutinio 
greičio fazė 
Medium  3b 3b klasės transporto priemoni ų WLTC vidutinio 
greičio fazė 
▼B 
LC skystoji chromatografija  ▼B
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 487  
SkND suskystintos naftos dujos  
NDIR nedisperguojantis infraraudonasis analizatorius  
NDUV nedisperguojanti ultravioletin ė spinduliuot ė 
GD biometanas gamtin ės dujos / biometanas  
NMC angliavandenili ų, išskyrus metan ą, skyriklis  
NOVC-FCHV įkraunama iš vidaus, kuro elementu varoma 
hibridinė transporto priemon ė 
NOVC įkraunama iš vidaus transporto priemon ė 
NOVC-HEV įkraunama iš vidaus, hibridin ė elektrinė trans­
porto priemon ė 
OVC-HEV įkraunama iš išor ės, hibridin ė elektrinė trans­
porto priemon ė 
P a foniniu filtru surinkt ų kietųjų dalelių masė 
P e ėminių filtru surinkt ų kietųjų dalelių masė 
PAO polialfaolefinas  
PCF kiet ųjų dalelių pirminis skirtuvas  
PCRF kiet ųjų dalelių koncentracijos mažinimo koefi ­
cientas  
PDP t ūrinis siurblys  
PER grynoji elektrin ė rida  
Proc. FS proc. nuo visos skal ės 
PM išmetamos kietosios dalel ės 
PN išmetam ų kietųjų dalelių kiekis  
PNC kiet ųjų dalelių matuoklis  
PND  1 pirmas kiet ųjų dalelių skiedimo įtaisas  
PND  2 antras kiet ųjų dalelių skiedimo įtaisas  
PTS kiet ųjų dalelių tiekimo sistema  
PTT kiet ųjų dalelių tiekimo vamzdis  
QCL-IR infraraudon ųjų spinduli ų kvantinis kaskadinis 
lazeris  
R CDA įkrovos naudojimo režimo faktin ė rida  
RCB IEKS įkrovos balansas  
REESS (ĮEKS) įkraunamoji elektros energijos kaupimo sistema  
▼M3 
RRC ried ėjimo varžos koeficientas  ▼B
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 488  
SSV ikigarsinis Vent ūrio vamzdis  
USFM ultragarsinis srauto matuoklis  
VPR laki ų kietųjų dalelių šalinimo įtaisas  
WLTC pasaulinis suderintas lengv ųjų transporto prie ­
monių bandymų ciklas  
4.2. Cheminiai simboliai ir santrumpos  
C 1 1 anglies atom ą turinčio angliavandenilio ekvivalentas  
CH  4 metanas  
C 2 H 6 etanas  
C 2 H 5 OH etanolis  
C 3 H 8 propanas  
CO anglies monoksidas  
CO  2 anglies dioksidas  
DOP dioktilftalatas  
H 2 O vanduo  
NH  3 amoniakas  
NMHC angliavandeniliai, išskyrus metan ą 
NO  x azoto oksidai  
NO azoto monoksidas  
NO  2 azoto dioksidas  
N 2 O diazoto oksidas  
THC bendras angliavandenili ų kiekis  
5. BENDRIEJI REIKALAVIMAI  
▼M3 
5.0 Visos 5.6–5.9 punktuose apibr ėžtos transporto priemoni ų šeimos 
privalo tur ėti tokio formato unikal ų identifikatori ų: 
FT-nnnnnnnnnnnnnnn-WMI-x  
Čia: 
FT yra šeimos tipo identifikatorius:  
— IP = interpoliacijos šeima, kaip apibr ėžta 5.6 punkte;  
— RL = kelio apkrovos šeima, kaip apibr ėžta 5.7 punkte;  
— RM = kelio apkrovos matricos šeima, kaip apibr ėžta 5.8 punkte;  
— PR = periodiškai regeneruojam ų sistemų (K  i ) šeima, kaip 
apibrėžta 5.9 punkte.  
— AT = ATCT šeima, kaip apibr ėžta 6a papildomo priedo 2 
punkte.  
nnnnnnnnnnnnnnn yra ne ilgesn ė kaip 15-os ženkl ų eilutė, kuri gali 
būti sudaroma naudojant tik skaitmenis nuo 0–9, raides nuo A iki Z ir 
pabraukimo simbol į (_). 
WMI (pasaulinis gamintojo identifikatorius) yra kodas, pagal ISO 
3780:2009 išskirtinai identifikuojantis gamintoj ą. 
x – 1 arba 0, atsižvelgiant į šias nuostatas:  
a) tipo patvirtinimo institucijai ir WMI savininkui sutikus, vienetas 
(1) rašomas, jei transporto priemoni ų šeima apibr ėžta siekiant 
įtraukti tokias transporto priemones:  
i) vieno gamintojo, turin čio vieną WMI kod ą; 
ii) gamintojo, turin čio kelis WMI kodus, bet tik tais atvejais, kai 
numatoma naudoti tik vien ą WMI kod ą; 
iii) daugiau kaip vieno gamintojo, bet tik tais atvejais, kai numa ­
toma naudoti tik vien ą WMI kod ą. ▼B
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 489  
i, ii ir iii atvejais šeimos identifikavimo kod ą sudaro viena unikali 
n ženklų eilutė ir vienas unikalus WMI kodas bei vienetas (1).  
b) Tipo patvirtinimo institucijai sutikus, nulis (0) rašomas, jei trans ­
porto priemoni ų šeima apibr ėžta pagal tokius pat kriterijus kaip ir 
atitinkama transporto priemoni ų šeima, apibr ėžta pagal a punkt ą, 
tačiau gamintojas nusprendžia naudoti kitok į WMI. Tokiu atveju 
šeimos identifikavimo kod ą sudaro tokia pat n ženkl ų eilutė kaip ir 
nustatyta pagal a punkt ą apibrėžtai transporto priemoni ų šeimai, ir 
unikalus WMI kodas, kuris turi skirtis nuo kit ų WMI kod ų, susi­
jusių su a punkte aprašytu atveju, bei nulis (0).  
▼B 
5.1. Transporto priemon ė ir jos komponentai, galintys daryti poveik į išme­
tamiesiems dujiniams junginiams ir kietosioms dalel ėms, turi b ūti taip 
suprojektuoti, pagaminti ir surinkti, kad įprastai naudojama transporto 
priemonė įprastomis s ąlygomis, tokiomis kaip dr ėgnis, lietus, sniegas, 
karštis, šaltis, sm ėlis, purvas, vibracija, nusid ėvėjimas ir pan., atitikt ų 
šio priedo nuostatas viso naudingo eksploatavimo metu.  
▼M3 
Tai taip pat taikoma vis ų išmetam ųjų teršalų kontrolės sistemose 
naudojam ų žarnelių, jungčių ir sujungim ų saugumui.  
_______  
▼B 
5.2. Kad b ūtų galima suteikti patvirtinim ą, bandomoji transporto priemon ė 
turi būti tipinė numatomos serijin ės gamybos atstov ė su išmetalais 
susijusių komponent ų ir funkcionalumo atžvilgiu. Gamintojas ir 
patvirtinimo institucija turi sutarti, koks transporto priemon ės bando­
masis modelis yra tipinis.  
5.3. Transporto priemon ės bandymo s ąlygos  
5.3.1. Išmetam ųjų teršalų bandymui naudojam ų tepalų ir aušalo tipas ir 
kiekis turi atitikti gamintojo nustatyt ą tipą ir kiekį, įprastai naudo ­
jamus transporto priemonei.  
5.3.2. Degal ų išmetam ųjų teršalų bandymams tipas turi atitikti IX priede 
nurodytą tipą. 
5.3.3. Visos išmetam ųjų teršalų kontrolės sistemos turi b ūti paruoštos 
eksploatacijai.  
5.3.4. Pagal Reglamento (EB) Nr. 715/2007 5 straipsnio 2 dalies nuostatas 
draudžiama naudoti bet kok į išderinimo įtaisą. 
5.3.5. Variklis turi b ūti suprojektuotas taip, kad neb ūtų išmetam ųjų karterio 
dujų. 
▼M3 
5.6. Išmetam ųjų teršalų bandymams naudojamos padangos turi b ūti tokios, 
kaip nustatyta šio priedo 6 papildomo priedo 2.4.5 punkte.  
▼B 
5.4. Benzino bako pildymo anga  
5.4.1. Pagal 5.4.2 punkt ą benzino arba etanolio bako pildymo anga supro ­
jektuojama taip, kad degal ų bako neb ūtų galima pildyti žarna, kurios 
antgalio išorinis skersmuo yra 23,6 mm arba didesnis.  
5.4.2. 5.4.1 punktas netaikomas transporto priemonei, kuri atitinka abi šias 
sąlygas:  
a) transporto priemon ė yra taip suprojektuota ir sukonstruota, kad 
benzinas su švinu netur ėtų neigiamo poveikio jokiam išmetal ų 
kontrolės įtaisui, ir  ▼M3
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 490  
b) transporto priemon ė degalų baką pildančiam asmeniui gerai mato ­
moje vietoje yra ryškiai, įskaitomai ir nenutrinamai pažym ėta 
bešvinio benzino simboliu, nurodytu ISO 2575:2010 standarte 
„Kelių transporto priemon ės. Valdytuv ų, rodytuv ų ir signalini ų 
lempučių simboliai“. Leidžiama naudoti papildomus ženklus.  
▼M3 
5.5. Elektronin ės sistemos saugumo nuostatos  
Taikomos I priedo 2.3 punkte nustatytos elektronini ų sistemų 
saugumo nuostatos.  
_______  
▼B 
5.6. Interpoliacijos šeima  
▼M3 
5.6.1.  Tik vidaus degimo varikliu (-iais) varom ų (ICE) transporto priemoni ų 
interpoliacijos šeima  
5.6.1.1. Transporto priemon ės tai pačiai interpoliacijos šeimai gali b ūti priski­
riamos bet kuriuo vienu ar keliais iš ši ų atvejų: 
a) jos priklauso skirtingoms transporto priemoni ų klasėms, kaip apra ­ 
šyta 1 papildomo priedo 2 punkte;  
b) skiriasi j ų mažinimo lygiai, kaip aprašyta 1 papildomo priedo 8 
punkte;  
c) skiriasi j ų baigtiniai grei čiai, kaip aprašyta 1 papildomo priedo 9 
punkte.  
5.6.1.2. Tai pa čiai interpoliacijos šeimai gali priklausyti tik transporto prie ­
monės su šiomis identiškomis transporto priemon ės, galios pavaros 
ir (arba) pavar ų dėžės savybėmis: 
a) vidaus degimo variklio tipas: degal ų rūšis (arba r ūšys, jei tai mišri ų 
degalų arba dvejop ų degalų transporto priemon ės), degimo 
procesas, variklio darbinis t ūris, pilnutin ės apkrovos savyb ės, 
variklio technologija ir įkrovimo sistema bei kitos pagalbin ės 
variklio sistemos arba savyb ės, turinčios reikšmingo poveikio 
išmetamo CO  2 masei WLTP s ąlygomis;  
b) visų galios pavaros komponent ų, turinčių poveikio išmetamo CO  2 
masei, veikimo strategija;  
c) pavarų dėžės tipas (pvz., mechanin ė, automatin ė, CVT) ir modelis 
(pvz., nominalus sukimo momentas, pavar ų, sankabų skaičius ir 
pan.);  
d) n/v santykis (variklio s ūkių skaičius, padalijus iš transporto prie ­
monės greičio). Laikoma, kad šis reikalavimas įvykdytas, jei, 
kalbant apie visus nagrin ėjamus pavar ų perdavimo skai čius, 
dažniausiai naudojamo tipo pavar ų dėžės perdavimo skai čiaus skir­
tumas neviršija 8 proc.;  
e) varom ųjų ašių skaičius; 
f) ATCT šeima; jei tai mišri ų arba dvejop ų degalų transporto prie ­
monė – pagal etaloninius degalus;  
g) ant ašies montuojam ų ratų skaičius. 
5.6.1.3. Jei naudojamas alternatyvus parametras, pvz., didesnis n  min_drive  , kaip 
nurodyta 2 papildomo priedo 2 punkto k papunktyje, arba ASM, kaip 
apibrėžta 2 papildomo priedo 3.4 punkte, tas parametras visoje inter ­
poliacijos šeimoje turi b ūti toks pats.  
▼B 
5.6.2.  NOVC-HEV ir OVC-HEV interpoliacijos šeima  
Tai pačiai interpoliacijos šeimai gali priklausyti tik toliau nurodytas 
papildomas identiškas savybes, be 5.6.1 dalies reikalavim ų, turinčios 
OVC-HEV ir NOVC-HEV transporto priemon ės: ▼B
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 491  
a) elektros mašin ų tipas ir kiekis (konstrukcijos tipas (asinchronin ė / 
sinchronin ė ir pan.), aušinimo b ūdas (oras, skystis) ir visos kitos 
savybės, turinčios reikšmingo poveikio išmetamo CO  2 masei ir 
elektros energijos s ąnaudoms WLTP s ąlygomis;  
b) traukos ĮEKS tipas (modelis, paj ėgumas, nominali įtampa, nomi ­
nali galia, aušinimo b ūdas (oras, skystis));  
▼M3 
c) elektros energijos keitiklio tarp elektros mašinos ir traukos ĮEKS, 
tarp traukos ĮEKS ir žemos įtampos energijos tiekimo sistemos bei 
tarp įkrovimo jungties ir traukos ĮEKS tipas ir visos kitos savyb ės, 
turinčios reikšmingo poveikio išmetamo CO  2 masei ir elektros 
energijos s ąnaudoms WLTP s ąlygomis;  
▼B 
d) įkrovos naudojimo cikl ų skaičiaus nuo bandymo pradžios iki perei ­
namojo ciklo, j į įskaičiuojant, skai čiaus skirtumas neturi viršyti 
vieno.  
5.6.3.  PEV interpoliacijos šeima  
Tai pačiai interpoliacijos šeimai gali priklausyti tik PEV su šiomis 
identiškomis elektrin ės galios pavaros / pavar ų dėžės savybėmis: 
a) elektros mašin ų tipas ir kiekis (konstrukcijos tipas (asinchronin ė / 
sinchronin ė ir pan.), aušinimo b ūdas (oras, skystis) ir visos kitos 
savybės, turinčios reikšmingo poveikio elektros energijos s ąnau­
doms ir ridai WLTP s ąlygomis;  
b) traukos ĮEKS tipas (modelis, paj ėgumas, nominali įtampa, nomi ­
nali galia, aušinimo b ūdas (oras, skystis));  
c) pavarų dėžės tipas (pvz., mechanin ė, automatin ė, CVT) ir modelis 
(pvz., nominalus sukimo momentas, pavar ų, sankabų skaičius ir 
pan.);  
d) varančiųjų ašių skaičius; 
▼M3 
e) elektros energijos keitiklio tarp elektros mašinos ir traukos ĮEKS, 
tarp traukos ĮEKS ir žemos įtampos energijos tiekimo sistemos bei 
tarp įkrovimo jungties ir traukos ĮEKS tipas ir visos kitos savyb ės, 
turinčios reikšmingo poveikio elektros energijos s ąnaudoms ir ridai 
WLTP sąlygomis;  
▼B 
f) visų galios pavaros komponent ų, darančių poveikį energijos s ąnau­
doms, veikimo strategija;  
▼M3 
g) n/v santykis (variklio s ūkių skaičius, padalijus iš transporto prie ­
monės greičio). Laikoma, kad šis reikalavimas įvykdytas, jei, 
kalbant apie visus nagrin ėjamus pavar ų perdavimo skai čius, 
dažniausiai naudojamo tipo ir modelio pavar ų dėžės perdavimo 
skaičiaus skirtumas neviršija 8 proc.  
▼B 
5.7. Kelio apkrovos šeima  
Tai pačiai kelio apkrovos šeimai gali priklausyti tik transporto prie ­
monės su šiomis identiškomis savyb ėmis: 
a) pavarų dėžės tipas (pvz., mechanin ė, automatin ė, CVT) ir modelis 
(pvz., nominalus sukimo momentas, pavar ų, sankabų skaičius ir 
pan.). Gamintojo prašymu ir gavus patvirtinimo institucijos patvir ­
tinimą, į šeimą galima įtraukti pavar ų dėžę su mažesniais galios 
nuostoliais.  ▼B
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 492  
b) n/v santykis (variklio s ūkių skaičius, padalijus iš transporto prie ­
monės greičio). Laikoma, kad šis reikalavimas įvykdytas, jei, 
kalbant apie vis ų aptariam ų pavarų perdavimo skai čių, dažniausiai 
naudojamo tipo pavar ų dėžės perdavimo skai čiaus skirtumas nevir ­ 
šija 25 proc.;  
c) varančiųjų ašių skaičius; 
▼M3 
d) ant ašies montuojam ų ratų skaičius. 
Jei bent vienos elektros mašinos pavar ų dėžė yra neutralioje pad ė­
tyje ir transporto priemon ė neturi saviriedos režimo (4 papildomo 
priedo 4.2.1.8.5 punktas), taigi ši elektros mašina nedaro poveikio 
kelio apkrovai, taikomi 5.6.2 punkto a papunk čio ir 5.6.3 punkto a 
papunkčio kriterijai.  
Jei be transporto priemon ės masės, riedėjimo varžos ir aerodina ­
minių savybių, pasireiškia skirtumas, turintis reikšmingo poveikio 
kelio apkrovai, tokia transporto priemon ė nelaikoma šeimos dalimi, 
jei to nepatvirtina patvirtinimo institucija.  
5.8. Kelio apkrovos matricos šeima  
Kelio apkrovos matricos šeim ą galima taikyti transporto priemon ėms, 
kurių didžiausioji techniškai leidžiama pakrautos transporto priemon ės 
masė ≥ 3 000 kg.  
Patvirtinti pagal pakopin ę tipo patvirtinimo proced ūrą pateiktoms 
transporto priemon ėms arba patvirtinti pagal individualaus transporto 
priemonės tipo patvirtinimo proced ūrą pateiktoms transporto priemo ­
nėms, patvirtintoms pagal pakopin ę tipo patvirtinimo proced ūrą, taip 
pat gali b ūti taikoma kelio apkrovos matricos šeima.  
Tokiais atvejais taikomos XII priedo 2 punkto nuostatos.  
Tai pačiai kelio apkrovos matricos šeimai gali priklausyti tik trans ­
porto priemon ės su šiomis identiškomis savyb ėmis: 
a) pavarų dėžės tipas (pvz., mechanin ė, automatin ė, CVT);  
b) varom ųjų ašių skaičius; 
c) ant ašies montuojam ų ratų skaičius. 
5.9. Periodiškai regeneruojam ų sistemų (K  i ) šeima  
Tai pačiai periodiškai regeneruojam ų sistemų šeimai gali priklausyti tik 
transporto priemon ės su šiomis identiškomis savyb ėmis: 
a) vidaus degimo variklio tipas: degal ų tipas, degimo procesas;  
b) periodiškai regeneruojama sistema (tai yra, katalizatorius, kiet ųjų 
dalelių gaudyklė): 
i) konstrukcija (korpuso tipas, tauri ųjų metalų rūšis, užpildo tipas, 
narvelių tankis);  
ii) tipas ir veikimo principas;  
iii) ± 10 proc. t ūris; 
iv) vieta (± 100 °C temperat ūra važiuojant antru pagal dyd į atskai­
tiniu grei čiu). ▼B
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 493  
c) kiekvienos šeimai priklausan čios bandomosios transporto prie ­
monės masė turi būti tokia pati arba mažesn ė už K  i parodomajam 
bandymui naudotos bandomosios transporto priemon ės masę plius 
250 kg.  
_______  
▼B 
6. VEIKSMINGUMO REIKALAVIMAI  
▼M3 
6.1. Ribin ės vertės 
Išmetamųjų teršalų kiekio ribin ės vertės atitinka Reglamento (EB) 
Nr. 715/2007 I priedo 2 lentel ėje nurodytas vertes.  
▼B 
6.2. Bandymai  
Bandymai atliekami laikantis:  
a) WLTC, apib ūdinto 1 papildomame priede;  
b) pavaros pasirinkimo ir perjungimo momento nustatym ų, apibūdintų 
2 papildomame priede;  
c) tinkam ų degalų, apibūdintų šio reglamento IX priede;  
d) kelio apkrovos ir stendo nustatym ų, apibūdintų 4 papildomame 
priede;  
e) bandymo įrangos, apib ūdintų 5 papildomame priede;  
f) bandymo proced ūrų, apibūdintų 6 ir 8 papildomuose prieduose;  
g) skaičiavimo metod ų, apibūdintų 7 ir 8 papildomuose prieduose.  ▼M3
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 494  
1 papildomas priedas  
Pasauliniai suderinti lengv ųjų transporto priemoni ų bandymo ciklai 
(WLTC)  
▼M3 
1. Bendrieji reikalavimai  
Važiuojamas ciklas priklauso nuo bandomosios transporto priemon ės 
vardinės galios ir parengtos naudoti transporto priemon ės masės 
(W/kg) minus 75 kg santykio ir didžiausiojo grei čio, v  max . 
Pagal šiame papildomame priede nustatytus reikalavimus pasirinktas 
ciklas kitose šio priedo vietose vadinamas „taikomu ciklu“.  
2. Transporto priemoni ų klasifikacija  
2.1. 1 klas ės transporto priemon ės galios ir parengtos naudoti transporto 
priemonės masės minus 75 kg santykis P  mr ≤ 22, W/kg.  
2.2. 2 klas ės transporto priemon ės galios ir parengtos naudoti transporto 
priemonės masės minus 75 kg santykis > 22, bet ≤34 W/kg.  
2.3. 3 klas ės transporto priemon ės galios ir parengtos naudoti transporto 
priemonės masės minus 75 kg santykis > 34 W/kg.  
2.3.1. 3 klas ės transporto priemon ės pagal jų didžiausi ąjį greitį, v max , skirs­
tomos į 2 poklasius.  
2.3.1.1. 3a klas ės transporto priemon ės, kurių v max < 120 km/h.  
2.3.1.2. 3b klas ės transporto priemon ės, kurių v max ≥ 120 km/h.  
2.3.2. Visos transporto priemon ės, išbandytos pagal 8 papildom ą priedą, 
laikomos 3 klas ės transporto priemon ėmis. 
3. Bandym ų ciklai  
3.1. 1 klas ės ciklas  
3.1.1. Vis ą 1 klasės ciklą sudaro mažo grei čio fazė (Low  1 ), vidutinio grei čio 
fazė (Medium  1 ) ir papildoma mažo grei čio fazė (Low  1 ). 
3.1.2. Mažo grei čio fazė (Low  1 ) apibūdinta A1/1 paveiksle ir A1/1 lentel ėje. 
3.1.3. Vidutinio grei čio fazė (Medium  1 ) apibūdinta A1/2 paveiksle ir A1/2 
lentelėje. 
3.2. 2 klas ės ciklas  
3.2.1. Vis ą 2 klasės ciklą sudaro mažo grei čio fazė (Low  2 ), vidutinio grei čio 
fazė (Medium  2 ), didelio grei čio fazė (High  2 ) ir labai didelio grei čio 
fazė (Extra High  2 ). 
3.2.2. Mažo grei čio fazė (Low  2 ) apibūdinta A1/3 paveiksle ir A1/3 lentel ėje. 
3.2.3. Vidutinio grei čio (Medium  2 ) fazė apibūdinta A1/4 paveiksle ir A1/4 
lentelėje. 
3.2.4. Didelio grei čio fazė (High  2 ) apibūdinta A1/5 paveiksle ir A1/5 lente ­
lėje. 
3.2.5. Labai didelio grei čio (Extra High  2 ) fazė apibūdinta A1/6 paveiksle ir 
A1/6 lentel ėje. 
3.3. 3 klas ės ciklas  
3 klasės ciklai skirstomi į 2 poklasius, atsižvelgiant į papildom ą 3 
klasės transporto priemoni ų skirstym ą. ▼B
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 495  
3.3.1. 3a klas ės ciklas  
3.3.1.1. Vis ą ciklą sudaro mažo grei čio fazė (Low  3 ), vidutinio grei čio fazė 
(Medium  3a ), didelio grei čio fazė (High  3a ) ir labai didelio grei čio 
fazė (Extra High  3 ). 
3.3.1.2. Mažo grei čio fazė (Low  3 ) apibūdinta A1/7 paveiksle ir A1/7 lentel ėje. 
3.3.1.3. Vidutinio grei čio (Medium  3a ) fazė apibūdinta A1/8 paveiksle ir A1/8 
lentelėje. 
3.3.1.4. Didelio grei čio (High  3a ) fazė apibūdinta A1/10 paveiksle ir A1/10 
lentelėje. 
3.3.1.5. Labai didelio grei čio (Extra High  3 ) fazė apibūdinta A1/12 paveiksle ir 
A1/12 lentel ėje. 
3.3.2. 3b klas ės ciklas  
3.3.2.1. Vis ą ciklą sudaro mažo grei čio fazė (Low  3 ), vidutinio grei čio fazė 
(Medium  3b ), didelio grei čio fazė (High  3b ) ir labai didelio grei čio 
fazė (Extra High  3 ). 
3.3.2.2. Mažo grei čio fazė (Low  3 ) apibūdinta A1/7 paveiksle ir A1/7 lentel ėje. 
3.3.2.3. Vidutinio grei čio (Medium  3b ) fazė apibūdinta A1/9 paveiksle ir A1/9 
lentelėje. 
3.3.2.4. Didelio grei čio (High  3b ) fazė apibūdinta A1/11 paveiksle ir A1/11 
lentelėje. 
3.3.2.5. Labai didelio grei čio (Extra High  3 ) fazė apibūdinta A1/12 paveiksle ir 
A1/12 lentel ėje. 
3.4. Vis ų fazių trukmė 
3.4.1. Visos mažo grei čio fazės trunka 589 sekundes.  
3.4.2. Visos vidutinio grei čio fazės trunka 433 sekundes.  
3.4.3. Visos didelio grei čio fazės trunka 455 sekundes.  
3.4.4. Visos labai didelio grei čio fazės trunka 323 sekundes.  
3.5. WLTC miesto ciklai  
OVC-HEV ir PEV transporto priemon ės bandomos taikant atitin ­
kamus 3a ir 3b klasi ų WLTC ir WLTC miesto ciklus (žr. 8 papildom ą 
priedą). 
WLTC miesto cikl ą sudaro tik mažo ir vidutinio grei čio fazės. ▼M3
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 496  
4. ►M3 WLTC, 1 klas ės ciklas ◄ 
A1/1 pav.  
▼M3 
WLTC, 1 klas ės ciklas, mažo grei čio fazė (Low  1 ) 
▼B
 
A1/2 pav.  
▼M3 
WLTC, 1 klas ės ciklas, vidutinio grei čio fazė (Medium  1 ) 
▼B
 ▼B
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 497  
A1/1 lentel ė 
▼M3 
WLTC, 1 klas ės ciklas, mažo grei čio fazė (Low  1 ) 
▼B 
Laikas sek.  Greitis km/h  
0 0,0  
1 0,0  
2 0,0  
3 0,0  
4 0,0  
5 0,0  
6 0,0  
7 0,0  
8 0,0  
9 0,0  
10 0,0  
11 0,0  
12 0,2  
13 3,1  
14 5,7  
15 8,0  
16 10,1  
17 12,0  
18 13,8  
19 15,4  
20 16,7  
21 17,7  
22 18,3  
23 18,8  
24 18,9  
25 18,4  
26 16,9  
27 14,3  
28 10,8  
29 7,1  
30 4,0  
31 0,0  
32 0,0  
33 0,0  
34 0,0  Laikas sek.  Greitis km/h  
35 1,5  
36 3,8  
37 5,6  
38 7,5  
39 9,2  
40 10,8  
41 12,4  
42 13,8  
43 15,2  
44 16,3  
45 17,3  
46 18,0  
47 18,8  
48 19,5  
49 20,2  
50 20,9  
51 21,7  
52 22,4  
53 23,1  
54 23,7  
55 24,4  
56 25,1  
57 25,4  
58 25,2  
59 23,4  
60 21,8  
61 19,7  
62 17,3  
63 14,7  
64 12,0  
65 9,4  
66 5,6  
67 3,1  
68 0,0  
69 0,0  Laikas sek.  Greitis km/h  
70 0,0  
71 0,0  
72 0,0  
73 0,0  
74 0,0  
75 0,0  
76 0,0  
77 0,0  
78 0,0  
79 0,0  
80 0,0  
81 0,0  
82 0,0  
83 0,0  
84 0,0  
85 0,0  
86 0,0  
87 0,0  
88 0,0  
89 0,0  
90 0,0  
91 0,0  
92 0,0  
93 0,0  
94 0,0  
95 0,0  
96 0,0  
97 0,0  
98 0,0  
99 0,0  
100 0,0  
101 0,0  
102 0,0  
103 0,0  
104 0,0  Laikas sek.  Greitis km/h  
105 0,0  
106 0,0  
107 0,0  
108 0,7  
109 1,1  
110 1,9  
111 2,5  
112 3,5  
113 4,7  
114 6,1  
115 7,5  
116 9,4  
117 11,0  
118 12,9  
119 14,5  
120 16,4  
121 18,0  
122 20,0  
123 21,5  
124 23,5  
125 25,0  
126 26,8  
127 28,2  
128 30,0  
129 31,4  
130 32,5  
131 33,2  
132 33,4  
133 33,7  
134 33,9  
135 34,2  
136 34,4  
137 34,7  
138 34,9  
139 35,2  ▼B
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 498  
Laikas sek.  Greitis km/h  
140 35,4  
141 35,7  
142 35,9  
143 36,6  
144 37,5  
145 38,4  
146 39,3  
147 40,0  
148 40,6  
149 41,1  
150 41,4  
151 41,6  
152 41,8  
153 41,8  
154 41,9  
155 41,9  
156 42,0  
157 42,0  
158 42,2  
159 42,3  
160 42,6  
161 43,0  
162 43,3  
163 43,7  
164 44,0  
165 44,3  
166 44,5  
167 44,6  
168 44,6  
169 44,5  
170 44,4  
171 44,3  
172 44,2  
173 44,1  
174 44,0  Laikas sek.  Greitis km/h  
175 43,9  
176 43,8  
177 43,7  
178 43,6  
179 43,5  
180 43,4  
181 43,3  
182 43,1  
183 42,9  
184 42,7  
185 42,5  
186 42,3  
187 42,2  
188 42,2  
189 42,2  
190 42,3  
191 42,4  
192 42,5  
193 42,7  
194 42,9  
195 43,1  
196 43,2  
197 43,3  
198 43,4  
199 43,4  
200 43,2  
201 42,9  
202 42,6  
203 42,2  
204 41,9  
205 41,5  
206 41,0  
207 40,5  
208 39,9  
209 39,3  Laikas sek.  Greitis km/h  
210 38,7  
211 38,1  
212 37,5  
213 36,9  
214 36,3  
215 35,7  
216 35,1  
217 34,5  
218 33,9  
219 33,6  
220 33,5  
221 33,6  
222 33,9  
223 34,3  
224 34,7  
225 35,1  
226 35,5  
227 35,9  
228 36,4  
229 36,9  
230 37,4  
231 37,9  
232 38,3  
233 38,7  
234 39,1  
235 39,3  
236 39,5  
237 39,7  
238 39,9  
239 40,0  
240 40,1  
241 40,2  
242 40,3  
243 40,4  
244 40,5  Laikas sek.  Greitis km/h  
245 40,5  
246 40,4  
247 40,3  
248 40,2  
249 40,1  
250 39,7  
251 38,8  
252 37,4  
253 35,6  
254 33,4  
255 31,2  
256 29,1  
257 27,6  
258 26,6  
259 26,2  
260 26,3  
261 26,7  
262 27,5  
263 28,4  
264 29,4  
265 30,4  
266 31,2  
267 31,9  
268 32,5  
269 33,0  
270 33,4  
271 33,8  
272 34,1  
273 34,3  
274 34,3  
275 33,9  
276 33,3  
277 32,6  
278 31,8  
279 30,7  ▼B
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 499  
Laikas sek.  Greitis km/h  
280 29,6  
281 28,6  
282 27,8  
283 27,0  
284 26,4  
285 25,8  
286 25,3  
287 24,9  
288 24,5  
289 24,2  
290 24,0  
291 23,8  
292 23,6  
293 23,5  
294 23,4  
295 23,3  
296 23,3  
297 23,2  
298 23,1  
299 23,0  
300 22,8  
301 22,5  
302 22,1  
303 21,7  
304 21,1  
305 20,4  
306 19,5  
307 18,5  
308 17,6  
309 16,6  
310 15,7  
311 14,9  
312 14,3  
313 14,1  
314 14,0  Laikas sek.  Greitis km/h  
315 13,9  
316 13,8  
317 13,7  
318 13,6  
319 13,5  
320 13,4  
321 13,3  
322 13,2  
323 13,2  
324 13,2  
325 13,4  
326 13,5  
327 13,7  
328 13,8  
329 14,0  
330 14,1  
331 14,3  
332 14,4  
333 14,4  
334 14,4  
335 14,3  
336 14,3  
337 14,0  
338 13,0  
339 11,4  
340 10,2  
341 8,0  
342 7,0  
343 6,0  
344 5,5  
345 5,0  
346 4,5  
347 4,0  
348 3,5  
349 3,0  Laikas sek.  Greitis km/h  
350 2,5  
351 2,0  
352 1,5  
353 1,0  
354 0,5  
355 0,0  
356 0,0  
357 0,0  
358 0,0  
359 0,0  
360 0,0  
361 2,2  
362 4,5  
363 6,6  
364 8,6  
365 10,6  
366 12,5  
367 14,4  
368 16,3  
369 17,9  
370 19,1  
371 19,9  
372 20,3  
373 20,5  
374 20,7  
375 21,0  
376 21,6  
377 22,6  
378 23,7  
379 24,8  
380 25,7  
381 26,2  
382 26,4  
383 26,4  
384 26,4  Laikas sek.  Greitis km/h  
385 26,5  
386 26,6  
387 26,8  
388 26,9  
389 27,2  
390 27,5  
391 28,0  
392 28,8  
393 29,9  
394 31,0  
395 31,9  
396 32,5  
397 32,6  
398 32,4  
399 32,0  
400 31,3  
401 30,3  
402 28,0  
403 27,0  
404 24,0  
405 22,5  
406 19,0  
407 17,5  
408 14,0  
409 12,5  
410 9,0  
411 7,5  
412 4,0  
413 2,9  
414 0,0  
415 0,0  
416 0,0  
417 0,0  
418 0,0  
419 0,0  ▼B
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 500  
Laikas sek.  Greitis km/h  
420 0,0  
421 0,0  
422 0,0  
423 0,0  
424 0,0  
425 0,0  
426 0,0  
427 0,0  
428 0,0  
429 0,0  
430 0,0  
431 0,0  
432 0,0  
433 0,0  
434 0,0  
435 0,0  
436 0,0  
437 0,0  
438 0,0  
439 0,0  
440 0,0  
441 0,0  
442 0,0  
443 0,0  
444 0,0  
445 0,0  
446 0,0  
447 0,0  
448 0,0  
449 0,0  
450 0,0  
451 0,0  
452 0,0  
453 0,0  
454 0,0  Laikas sek.  Greitis km/h  
455 0,0  
456 0,0  
457 0,0  
458 0,0  
459 0,0  
460 0,0  
461 0,0  
462 0,0  
463 0,0  
464 0,0  
465 0,0  
466 0,0  
467 0,0  
468 0,0  
469 0,0  
470 0,0  
471 0,0  
472 0,0  
473 0,0  
474 0,0  
475 0,0  
476 0,0  
477 0,0  
478 0,0  
479 0,0  
480 0,0  
481 1,6  
482 3,1  
483 4,6  
484 6,1  
485 7,8  
486 9,5  
487 11,3  
488 13,2  
489 15,0  Laikas sek.  Greitis km/h  
490 16,8  
491 18,4  
492 20,1  
493 21,6  
494 23,1  
495 24,6  
496 26,0  
497 27,5  
498 29,0  
499 30,6  
500 32,1  
501 33,7  
502 35,3  
503 36,8  
504 38,1  
505 39,3  
506 40,4  
507 41,2  
508 41,9  
509 42,6  
510 43,3  
511 44,0  
512 44,6  
513 45,3  
514 45,5  
515 45,5  
516 45,2  
517 44,7  
518 44,2  
519 43,6  
520 43,1  
521 42,8  
522 42,7  
523 42,8  
524 43,3  Laikas sek.  Greitis km/h  
525 43,9  
526 44,6  
527 45,4  
528 46,3  
529 47,2  
530 47,8  
531 48,2  
532 48,5  
533 48,7  
534 48,9  
535 49,1  
536 49,1  
537 49,0  
538 48,8  
539 48,6  
540 48,5  
541 48,4  
542 48,3  
543 48,2  
544 48,1  
545 47,5  
546 46,7  
547 45,7  
548 44,6  
549 42,9  
550 40,8  
551 38,2  
552 35,3  
553 31,8  
554 28,7  
555 25,8  
556 22,9  
557 20,2  
558 17,3  
559 15,0  ▼B
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 501  
Laikas sek.  Greitis km/h  
560 12,3  
561 10,3  
562 7,8  
563 6,5  
564 4,4  
565 3,2  
566 1,2  Laikas sek.  Greitis km/h  
567 0,0  
568 0,0  
569 0,0  
570 0,0  
571 0,0  
572 0,0  
573 0,0  Laikas sek.  Greitis km/h  
574 0,0  
575 0,0  
576 0,0  
577 0,0  
578 0,0  
579 0,0  
580 0,0  
581 0,0  Laikas sek.  Greitis km/h  
582 0,0  
583 0,0  
584 0,0  
585 0,0  
586 0,0  
587 0,0  
588 0,0  
589 0,0  
A1/2 lentel ė 
▼M3 
WLTC, 1 klas ės ciklas, vidutinio grei čio fazė (Medium  1 ) 
▼B 
Laikas sek.  Greitis km/h  
590 0,0  
591 0,0  
592 0,0  
593 0,0  
594 0,0  
595 0,0  
596 0,0  
597 0,0  
598 0,0  
599 0,0  
600 0,6  
601 1,9  
602 2,7  
603 5,2  
604 7,0  
605 9,6  
606 11,4  
607 14,1  
608 15,8  
609 18,2  
610 19,7  
611 21,8  
612 23,2  
613 24,7  Laikas sek.  Greitis km/h  
614 25,8  
615 26,7  
616 27,2  
617 27,7  
618 28,1  
619 28,4  
620 28,7  
621 29,0  
622 29,2  
623 29,4  
624 29,4  
625 29,3  
626 28,9  
627 28,5  
628 28,1  
629 27,6  
630 26,9  
631 26,0  
632 24,6  
633 22,8  
634 21,0  
635 19,5  
636 18,6  
637 18,4  Laikas sek.  Greitis km/h  
638 19,0  
639 20,1  
640 21,5  
641 23,1  
642 24,9  
643 26,4  
644 27,9  
645 29,2  
646 30,4  
647 31,6  
648 32,8  
649 34,0  
650 35,1  
651 36,3  
652 37,4  
653 38,6  
654 39,6  
655 40,6  
656 41,6  
657 42,4  
658 43,0  
659 43,6  
660 44,0  
661 44,4  Laikas sek.  Greitis km/h  
662 44,8  
663 45,2  
664 45,6  
665 46,0  
666 46,5  
667 47,0  
668 47,5  
669 48,0  
670 48,6  
671 49,1  
672 49,7  
673 50,2  
674 50,8  
675 51,3  
676 51,8  
677 52,3  
678 52,9  
679 53,4  
680 54,0  
681 54,5  
682 55,1  
683 55,6  
684 56,2  
685 56,7  
686 57,3  ▼B
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 502  
Laikas sek.  Greitis km/h  
687 57,9  
688 58,4  
689 58,8  
690 58,9  
691 58,4  
692 58,1  
693 57,6  
694 56,9  
695 56,3  
696 55,7  
697 55,3  
698 55,0  
699 54,7  
700 54,5  
701 54,4  
702 54,3  
703 54,2  
704 54,1  
705 53,8  
706 53,5  
707 53,0  
708 52,6  
709 52,2  
710 51,9  
711 51,7  
712 51,7  
713 51,8  
714 52,0  
715 52,3  
716 52,6  
717 52,9  
718 53,1  
719 53,2  
720 53,3  
721 53,3  
722 53,4  Laikas sek.  Greitis km/h  
723 53,5  
724 53,7  
725 54,0  
726 54,4  
727 54,9  
728 55,6  
729 56,3  
730 57,1  
731 57,9  
732 58,8  
733 59,6  
734 60,3  
735 60,9  
736 61,3  
737 61,7  
738 61,8  
739 61,8  
740 61,6  
741 61,2  
742 60,8  
743 60,4  
744 59,9  
745 59,4  
746 58,9  
747 58,6  
748 58,2  
749 57,9  
750 57,7  
751 57,5  
752 57,2  
753 57,0  
754 56,8  
755 56,6  
756 56,6  
757 56,7  
758 57,1  
759 57,6  Laikas sek.  Greitis km/h  
760 58,2  
761 59,0  
762 59,8  
763 60,6  
764 61,4  
765 62,2  
766 62,9  
767 63,5  
768 64,2  
769 64,4  
770 64,4  
771 64,0  
772 63,5  
773 62,9  
774 62,4  
775 62,0  
776 61,6  
777 61,4  
778 61,2  
779 61,0  
780 60,7  
781 60,2  
782 59,6  
783 58,9  
784 58,1  
785 57,2  
786 56,3  
787 55,3  
788 54,4  
789 53,4  
790 52,4  
791 51,4  
792 50,4  
793 49,4  
794 48,5  
795 47,5  
796 46,5  Laikas sek.  Greitis km/h  
797 45,4  
798 44,3  
799 43,1  
800 42,0  
801 40,8  
802 39,7  
803 38,8  
804 38,1  
805 37,4  
806 37,1  
807 36,9  
808 37,0  
809 37,5  
810 37,8  
811 38,2  
812 38,6  
813 39,1  
814 39,6  
815 40,1  
816 40,7  
817 41,3  
818 41,9  
819 42,7  
820 43,4  
821 44,2  
822 45,0  
823 45,9  
824 46,8  
825 47,7  
826 48,7  
827 49,7  
828 50,6  
829 51,6  
830 52,5  
831 53,3  
832 54,1  
833 54,7  ▼B
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 503  
Laikas sek.  Greitis km/h  
834 55,3  
835 55,7  
836 56,1  
837 56,4  
838 56,7  
839 57,1  
840 57,5  
841 58,0  
842 58,7  
843 59,3  
844 60,0  
845 60,6  
846 61,3  
847 61,5  
848 61,5  
849 61,4  
850 61,2  
851 60,5  
852 60,0  
853 59,5  
854 58,9  
855 58,4  
856 57,9  
857 57,5  
858 57,1  
859 56,7  
860 56,4  
861 56,1  
862 55,8  
863 55,5  
864 55,3  
865 55,0  
866 54,7  
867 54,4  
868 54,2  
869 54,0  
870 53,9  Laikas sek.  Greitis km/h  
871 53,7  
872 53,6  
873 53,5  
874 53,4  
875 53,3  
876 53,2  
877 53,1  
878 53,0  
879 53,0  
880 53,0  
881 53,0  
882 53,0  
883 53,0  
884 52,8  
885 52,5  
886 51,9  
887 51,1  
888 50,2  
889 49,2  
890 48,2  
891 47,3  
892 46,4  
893 45,6  
894 45,0  
895 44,3  
896 43,8  
897 43,3  
898 42,8  
899 42,4  
900 42,0  
901 41,6  
902 41,1  
903 40,3  
904 39,5  
905 38,6  
906 37,7  
907 36,7  Laikas sek.  Greitis km/h  
908 36,2  
909 36,0  
910 36,2  
911 37,0  
912 38,0  
913 39,0  
914 39,7  
915 40,2  
916 40,7  
917 41,2  
918 41,7  
919 42,2  
920 42,7  
921 43,2  
922 43,6  
923 44,0  
924 44,2  
925 44,4  
926 44,5  
927 44,6  
928 44,7  
929 44,6  
930 44,5  
931 44,4  
932 44,2  
933 44,1  
934 43,7  
935 43,3  
936 42,8  
937 42,3  
938 41,6  
939 40,7  
940 39,8  
941 38,8  
942 37,8  
943 36,9  
944 36,1  Laikas sek.  Greitis km/h  
945 35,5  
946 35,0  
947 34,7  
948 34,4  
949 34,1  
950 33,9  
951 33,6  
952 33,3  
953 33,0  
954 32,7  
955 32,3  
956 31,9  
957 31,5  
958 31,0  
959 30,6  
960 30,2  
961 29,7  
962 29,1  
963 28,4  
964 27,6  
965 26,8  
966 26,0  
967 25,1  
968 24,2  
969 23,3  
970 22,4  
971 21,5  
972 20,6  
973 19,7  
974 18,8  
975 17,7  
976 16,4  
977 14,9  
978 13,2  
979 11,3  
980 9,4  
981 7,5  ▼B
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 504  
Laikas sek.  Greitis km/h  
982 5,6  
983 3,7  
984 1,9  
985 1,0  
986 0,0  
987 0,0  
988 0,0  
989 0,0  
990 0,0  
991 0,0  
992 0,0  Laikas sek.  Greitis km/h  
993 0,0  
994 0,0  
995 0,0  
996 0,0  
997 0,0  
998 0,0  
999 0,0  
1000  0,0  
1001  0,0  
1002  0,0  Laikas sek.  Greitis km/h  
1003  0,0  
1004  0,0  
1005  0,0  
1006  0,0  
1007  0,0  
1008  0,0  
1009  0,0  
1010  0,0  
1011  0,0  
1012  0,0  Laikas sek.  Greitis km/h  
1013  0,0  
1014  0,0  
1015  0,0  
1016  0,0  
1017  0,0  
1018  0,0  
1019  0,0  
1020  0,0  
1021  0,0  
1022  0,0  
5. ►M3 WLTC, 2 klas ės ciklas ◄ 
A1/3 pav.  
▼M3 
WLTC, 2 klas ės ciklas, mažo grei čio fazė (Low  2 ) 
▼B
 ▼B
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 505  
A1/4 pav.  
▼M3 
WLTC, 2 klas ės ciklas, vidutinio grei čio fazė (Medium  2 ) 
▼B
 
A1/5 pav.  
▼M3 
WLTC, 2 klas ės ciklas, didelio grei čio fazė (High  2 ) 
▼B
 ▼B
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 506  
A1/6 pav.  
▼M3 
WLTC, 2 klas ės ciklas, labai didelio grei čio fazė (Extra High  2 ) 
▼B
 
A1/3 lentel ė 
▼M3 
WLTC, 2 klas ės ciklas, mažo grei čio fazė (Low  2 ) 
▼B 
Laikas sek.  Greitis km/h  
0 0,0  
1 0,0  
2 0,0  
3 0,0  
4 0,0  
5 0,0  
6 0,0  
7 0,0  
8 0,0  
9 0,0  
10 0,0  
11 0,0  
12 0,0  
13 1,2  
14 2,6  
15 4,9  
16 7,3  
17 9,4  
18 11,4  Laikas sek.  Greitis km/h  
19 12,7  
20 13,3  
21 13,4  
22 13,3  
23 13,1  
24 12,5  
25 11,1  
26 8,9  
27 6,2  
28 3,8  
29 1,8  
30 0,0  
31 0,0  
32 0,0  
33 0,0  
34 1,5  
35 2,8  
36 3,6  
37 4,5  Laikas sek.  Greitis km/h  
38 5,3  
39 6,0  
40 6,6  
41 7,3  
42 7,9  
43 8,6  
44 9,3  
45 10  
46 10,8  
47 11,6  
48 12,4  
49 13,2  
50 14,2  
51 14,8  
52 14,7  
53 14,4  
54 14,1  
55 13,6  
56 13,0  Laikas sek.  Greitis km/h  
57 12,4  
58 11,8  
59 11,2  
60 10,6  
61 9,9  
62 9,0  
63 8,2  
64 7,0  
65 4,8  
66 2,3  
67 0,0  
68 0,0  
69 0,0  
70 0,0  
71 0,0  
72 0,0  
73 0,0  
74 0,0  
75 0,0  ▼B
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 507  
Laikas sek.  Greitis km/h  
76 0,0  
77 0,0  
78 0,0  
79 0,0  
80 0,0  
81 0,0  
82 0,0  
83 0,0  
84 0,0  
85 0,0  
86 0,0  
87 0,0  
88 0,0  
89 0,0  
90 0,0  
91 0,0  
92 0,0  
93 0,0  
94 0,0  
95 0,0  
96 0,0  
97 0,0  
98 0,0  
99 0,0  
100 0,0  
101 0,0  
102 0,0  
103 0,0  
104 0,0  
105 0,0  
106 0,0  
107 0,8  
108 1,4  
109 2,3  
110 3,5  
111 4,7  
112 5,9  Laikas sek.  Greitis km/h  
113 7,4  
114 9,2  
115 11,7  
116 13,5  
117 15,0  
118 16,2  
119 16,8  
120 17,5  
121 18,8  
122 20,3  
123 22,0  
124 23,6  
125 24,8  
126 25,6  
127 26,3  
128 27,2  
129 28,3  
130 29,6  
131 30,9  
132 32,2  
133 33,4  
134 35,1  
135 37,2  
136 38,7  
137 39,0  
138 40,1  
139 40,4  
140 39,7  
141 36,8  
142 35,1  
143 32,2  
144 31,1  
145 30,8  
146 29,7  
147 29,4  
148 29,0  
149 28,5  Laikas sek.  Greitis km/h  
150 26,0  
151 23,4  
152 20,7  
153 17,4  
154 15,2  
155 13,5  
156 13,0  
157 12,4  
158 12,3  
159 12,2  
160 12,3  
161 12,4  
162 12,5  
163 12,7  
164 12,8  
165 13,2  
166 14,3  
167 16,5  
168 19,4  
169 21,7  
170 23,1  
171 23,5  
172 24,2  
173 24,8  
174 25,4  
175 25,8  
176 26,5  
177 27,2  
178 28,3  
179 29,9  
180 32,4  
181 35,1  
182 37,5  
183 39,2  
184 40,5  
185 41,4  
186 42,0  Laikas sek.  Greitis km/h  
187 42,5  
188 43,2  
189 44,4  
190 45,9  
191 47,6  
192 49,0  
193 50,0  
194 50,2  
195 50,1  
196 49,8  
197 49,4  
198 48,9  
199 48,5  
200 48,3  
201 48,2  
202 47,9  
203 47,1  
204 45,5  
205 43,2  
206 40,6  
207 38,5  
208 36,9  
209 35,9  
210 35,3  
211 34,8  
212 34,5  
213 34,2  
214 34,0  
215 33,8  
216 33,6  
217 33,5  
218 33,5  
219 33,4  
220 33,3  
221 33,3  
222 33,2  
223 33,1  ▼B
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 508  
Laikas sek.  Greitis km/h  
224 33,0  
225 32,9  
226 32,8  
227 32,7  
228 32,5  
229 32,3  
230 31,8  
231 31,4  
232 30,9  
233 30,6  
234 30,6  
235 30,7  
236 32,0  
237 33,5  
238 35,8  
239 37,6  
240 38,8  
241 39,6  
242 40,1  
243 40,9  
244 41,8  
245 43,3  
246 44,7  
247 46,4  
248 47,9  
249 49,6  
250 49,6  
251 48,8  
252 48,0  
253 47,5  
254 47,1  
255 46,9  
256 45,8  
257 45,8  
258 45,8  
259 45,9  
260 46,2  Laikas sek.  Greitis km/h  
261 46,4  
262 46,6  
263 46,8  
264 47,0  
265 47,3  
266 47,5  
267 47,9  
268 48,3  
269 48,3  
270 48,2  
271 48,0  
272 47,7  
273 47,2  
274 46,5  
275 45,2  
276 43,7  
277 42,0  
278 40,4  
279 39,0  
280 37,7  
281 36,4  
282 35,2  
283 34,3  
284 33,8  
285 33,3  
286 32,5  
287 30,9  
288 28,6  
289 25,9  
290 23,1  
291 20,1  
292 17,3  
293 15,1  
294 13,7  
295 13,4  
296 13,9  
297 15,0  Laikas sek.  Greitis km/h  
298 16,3  
299 17,4  
300 18,2  
301 18,6  
302 19,0  
303 19,4  
304 19,8  
305 20,1  
306 20,5  
307 20,2  
308 18,6  
309 16,5  
310 14,4  
311 13,4  
312 12,9  
313 12,7  
314 12,4  
315 12,4  
316 12,8  
317 14,1  
318 16,2  
319 18,8  
320 21,9  
321 25,0  
322 28,4  
323 31,3  
324 34,0  
325 34,6  
326 33,9  
327 31,9  
328 30,0  
329 29,0  
330 27,9  
331 27,1  
332 26,4  
333 25,9  
334 25,5  Laikas sek.  Greitis km/h  
335 25,0  
336 24,6  
337 23,9  
338 23,0  
339 21,8  
340 20,7  
341 19,6  
342 18,7  
343 18,1  
344 17,5  
345 16,7  
346 15,4  
347 13,6  
348 11,2  
349 8,6  
350 6,0  
351 3,1  
352 1,2  
353 0,0  
354 0,0  
355 0,0  
356 0,0  
357 0,0  
358 0,0  
359 0,0  
360 1,4  
361 3,2  
362 5,6  
363 8,1  
364 10,3  
365 12,1  
366 12,6  
367 13,6  
368 14,5  
369 15,6  
370 16,8  
371 18,2  ▼B
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 509  
Laikas sek.  Greitis km/h  
372 19,6  
373 20,9  
374 22,3  
375 23,8  
376 25,4  
377 27,0  
378 28,6  
379 30,2  
380 31,2  
381 31,2  
382 30,7  
383 29,5  
384 28,6  
385 27,7  
386 26,9  
387 26,1  
388 25,4  
389 24,6  
390 23,6  
391 22,6  
392 21,7  
393 20,7  
394 19,8  
395 18,8  
396 17,7  
397 16,6  
398 15,6  
399 14,8  
400 14,3  
401 13,8  
402 13,4  
403 13,1  
404 12,8  
405 12,3  
406 11,6  
407 10,5  
408 9,0  Laikas sek.  Greitis km/h  
409 7,2  
410 5,2  
411 2,9  
412 1,2  
413 0,0  
414 0,0  
415 0,0  
416 0,0  
417 0,0  
418 0,0  
419 0,0  
420 0,0  
421 0,0  
422 0,0  
423 0,0  
424 0,0  
425 0,0  
426 0,0  
427 0,0  
428 0,0  
429 0,0  
430 0,0  
431 0,0  
432 0,0  
433 0,0  
434 0,0  
435 0,0  
436 0,0  
437 0,0  
438 0,0  
439 0,0  
440 0,0  
441 0,0  
442 0,0  
443 0,0  
444 0,0  
445 0,0  Laikas sek.  Greitis km/h  
446 0,0  
447 0,0  
448 0,0  
449 0,0  
450 0,0  
451 0,0  
452 0,0  
453 0,0  
454 0,0  
455 0,0  
456 0,0  
457 0,0  
458 0,0  
459 0,0  
460 0,0  
461 0,0  
462 0,0  
463 0,0  
464 0,0  
465 0,0  
466 0,0  
467 0,0  
468 0,0  
469 0,0  
470 0,0  
471 0,0  
472 0,0  
473 0,0  
474 0,0  
475 0,0  
476 0,0  
477 0,0  
478 0,0  
479 0,0  
480 0,0  
481 1,4  
482 2,5  Laikas sek.  Greitis km/h  
483 5,2  
484 7,9  
485 10,3  
486 12,7  
487 15,0  
488 17,4  
489 19,7  
490 21,9  
491 24,1  
492 26,2  
493 28,1  
494 29,7  
495 31,3  
496 33,0  
497 34,7  
498 36,3  
499 38,1  
500 39,4  
501 40,4  
502 41,2  
503 42,1  
504 43,2  
505 44,3  
506 45,7  
507 45,4  
508 44,5  
509 42,5  
510 39,5  
511 36,5  
512 33,5  
513 30,4  
514 27,0  
515 23,6  
516 21,0  
517 19,5  
518 17,6  
519 16,1  ▼B
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 510  
Laikas sek.  Greitis km/h  
520 14,5  
521 13,5  
522 13,7  
523 16,0  
524 18,1  
525 20,8  
526 21,5  
527 22,5  
528 23,4  
529 24,5  
530 25,6  
531 26,0  
532 26,5  
533 26,9  
534 27,3  
535 27,9  
536 30,3  
537 33,2  Laikas sek.  Greitis km/h  
538 35,4  
539 38,0  
540 40,1  
541 42,7  
542 44,5  
543 46,3  
544 47,6  
545 48,8  
546 49,7  
547 50,6  
548 51,4  
549 51,4  
550 50,2  
551 47,1  
552 44,5  
553 41,5  
554 38,5  
555 35,5  Laikas sek.  Greitis km/h  
556 32,5  
557 29,5  
558 26,5  
559 23,5  
560 20,4  
561 17,5  
562 14,5  
563 11,5  
564 8,5  
565 5,6  
566 2,6  
567 0,0  
568 0,0  
569 0,0  
570 0,0  
571 0,0  
572 0,0  Laikas sek.  Greitis km/h  
573 0,0  
574 0,0  
575 0,0  
576 0,0  
577 0,0  
578 0,0  
579 0,0  
580 0,0  
581 0,0  
582 0,0  
583 0,0  
584 0,0  
585 0,0  
586 0,0  
587 0,0  
588 0,0  
589 0,0  
A1/4 lentel ė 
▼M3 
WLTC, 2 klas ės ciklas, vidutinio grei čio fazė (Medium  2 ) 
▼B 
Laikas sek.  Greitis km/h  
590 0,0  
591 0,0  
592 0,0  
593 0,0  
594 0,0  
595 0,0  
596 0,0  
597 0,0  
598 0,0  
599 0,0  
600 0,0  
601 1,6  
602 3,6  
603 6,3  
604 9,0  Laikas sek.  Greitis km/h  
605 11,8  
606 14,2  
607 16,6  
608 18,5  
609 20,8  
610 23,4  
611 26,9  
612 30,3  
613 32,8  
614 34,1  
615 34,2  
616 33,6  
617 32,1  
618 30,0  
619 27,5  Laikas sek.  Greitis km/h  
620 25,1  
621 22,8  
622 20,5  
623 17,9  
624 15,1  
625 13,4  
626 12,8  
627 13,7  
628 16,0  
629 18,1  
630 20,8  
631 23,7  
632 26,5  
633 29,3  
634 32,0  Laikas sek.  Greitis km/h  
635 34,5  
636 36,8  
637 38,6  
638 39,8  
639 40,6  
640 41,1  
641 41,9  
642 42,8  
643 44,3  
644 45,7  
645 47,4  
646 48,9  
647 50,6  
648 52,0  
649 53,7  ▼B
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 511  
Laikas sek.  Greitis km/h  
650 55,0  
651 56,8  
652 58,0  
653 59,8  
654 61,1  
655 62,4  
656 63,0  
657 63,5  
658 63,0  
659 62,0  
660 60,4  
661 58,6  
662 56,7  
663 55,0  
664 53,7  
665 52,7  
666 51,9  
667 51,4  
668 51,0  
669 50,7  
670 50,6  
671 50,8  
672 51,2  
673 51,7  
674 52,3  
675 53,1  
676 53,8  
677 54,5  
678 55,1  
679 55,9  
680 56,5  
681 57,1  
682 57,8  
683 58,5  
684 59,3  
685 60,2  
686 61,3  Laikas sek.  Greitis km/h  
687 62,4  
688 63,4  
689 64,4  
690 65,4  
691 66,3  
692 67,2  
693 68,0  
694 68,8  
695 69,5  
696 70,1  
697 70,6  
698 71,0  
699 71,6  
700 72,2  
701 72,8  
702 73,5  
703 74,1  
704 74,3  
705 74,3  
706 73,7  
707 71,9  
708 70,5  
709 68,9  
710 67,4  
711 66,0  
712 64,7  
713 63,7  
714 62,9  
715 62,2  
716 61,7  
717 61,2  
718 60,7  
719 60,3  
720 59,9  
721 59,6  
722 59,3  
723 59,0  Laikas sek.  Greitis km/h  
724 58,6  
725 58,0  
726 57,5  
727 56,9  
728 56,3  
729 55,9  
730 55,6  
731 55,3  
732 55,1  
733 54,8  
734 54,6  
735 54,5  
736 54,3  
737 53,9  
738 53,4  
739 52,6  
740 51,5  
741 50,2  
742 48,7  
743 47,0  
744 45,1  
745 43,0  
746 40,6  
747 38,1  
748 35,4  
749 32,7  
750 30,0  
751 27,5  
752 25,3  
753 23,4  
754 22,0  
755 20,8  
756 19,8  
757 18,9  
758 18,0  
759 17,0  
760 16,1  Laikas sek.  Greitis km/h  
761 15,5  
762 14,4  
763 14,9  
764 15,9  
765 17,1  
766 18,3  
767 19,4  
768 20,4  
769 21,2  
770 21,9  
771 22,7  
772 23,4  
773 24,2  
774 24,3  
775 24,2  
776 24,1  
777 23,8  
778 23,0  
779 22,6  
780 21,7  
781 21,3  
782 20,3  
783 19,1  
784 18,1  
785 16,9  
786 16,0  
787 14,8  
788 14,5  
789 13,7  
790 13,5  
791 12,9  
792 12,7  
793 12,5  
794 12,5  
795 12,6  
796 13,0  
797 13,6  ▼B
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 512  
Laikas sek.  Greitis km/h  
798 14,6  
799 15,7  
800 17,1  
801 18,7  
802 20,2  
803 21,9  
804 23,6  
805 25,4  
806 27,1  
807 28,9  
808 30,4  
809 32,0  
810 33,4  
811 35,0  
812 36,4  
813 38,1  
814 39,7  
815 41,6  
816 43,3  
817 45,1  
818 46,9  
819 48,7  
820 50,5  
821 52,4  
822 54,1  
823 55,7  
824 56,8  
825 57,9  
826 59,0  
827 59,9  
828 60,7  
829 61,4  
830 62,0  
831 62,5  
832 62,9  
833 63,2  
834 63,4  Laikas sek.  Greitis km/h  
835 63,7  
836 64,0  
837 64,4  
838 64,9  
839 65,5  
840 66,2  
841 67,0  
842 67,8  
843 68,6  
844 69,4  
845 70,1  
846 70,9  
847 71,7  
848 72,5  
849 73,2  
850 73,8  
851 74,4  
852 74,7  
853 74,7  
854 74,6  
855 74,2  
856 73,5  
857 72,6  
858 71,8  
859 71,0  
860 70,1  
861 69,4  
862 68,9  
863 68,4  
864 67,9  
865 67,1  
866 65,8  
867 63,9  
868 61,4  
869 58,4  
870 55,4  
871 52,4  Laikas sek.  Greitis km/h  
872 50,0  
873 48,3  
874 47,3  
875 46,8  
876 46,9  
877 47,1  
878 47,5  
879 47,8  
880 48,3  
881 48,8  
882 49,5  
883 50,2  
884 50,8  
885 51,4  
886 51,8  
887 51,9  
888 51,7  
889 51,2  
890 50,4  
891 49,2  
892 47,7  
893 46,3  
894 45,1  
895 44,2  
896 43,7  
897 43,4  
898 43,1  
899 42,5  
900 41,8  
901 41,1  
902 40,3  
903 39,7  
904 39,3  
905 39,2  
906 39,3  
907 39,6  
908 40,0  Laikas sek.  Greitis km/h  
909 40,7  
910 41,4  
911 42,2  
912 43,1  
913 44,1  
914 44,9  
915 45,6  
916 46,4  
917 47,0  
918 47,8  
919 48,3  
920 48,9  
921 49,4  
922 49,8  
923 49,6  
924 49,3  
925 49,0  
926 48,5  
927 48,0  
928 47,5  
929 47,0  
930 46,9  
931 46,8  
932 46,8  
933 46,8  
934 46,9  
935 46,9  
936 46,9  
937 46,9  
938 46,9  
939 46,8  
940 46,6  
941 46,4  
942 46,0  
943 45,5  
944 45,0  
945 44,5  ▼B
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 513  
Laikas sek.  Greitis km/h  
946 44,2  
947 43,9  
948 43,7  
949 43,6  
950 43,6  
951 43,5  
952 43,5  
953 43,4  
954 43,3  
955 43,1  
956 42,9  
957 42,7  
958 42,5  
959 42,4  
960 42,2  
961 42,1  
962 42,0  
963 41,8  
964 41,7  
965 41,5  Laikas sek.  Greitis km/h  
966 41,3  
967 41,1  
968 40,8  
969 40,3  
970 39,6  
971 38,5  
972 37,0  
973 35,1  
974 33,0  
975 30,6  
976 27,9  
977 25,1  
978 22,0  
979 18,8  
980 15,5  
981 12,3  
982 8,8  
983 6,0  
984 3,6  Laikas sek.  Greitis km/h  
985 1,6  
986 0,0  
987 0,0  
988 0,0  
989 0,0  
990 0,0  
991 0,0  
992 0,0  
993 0,0  
994 0,0  
995 0,0  
996 0,0  
997 0,0  
998 0,0  
999 0,0  
1000  0,0  
1001  0,0  
1002  0,0  
1003  0,0  Laikas sek.  Greitis km/h  
1004  0,0  
1005  0,0  
1006  0,0  
1007  0,0  
1008  0,0  
1009  0,0  
1010  0,0  
1011  0,0  
1012  0,0  
1013  0,0  
1014  0,0  
1015  0,0  
1016  0,0  
1017  0,0  
1018  0,0  
1019  0,0  
1020  0,0  
1021  0,0  
1022  0,0  
A1/5 lentel ė 
▼M3 
WLTC, 2 klas ės ciklas, didelio grei čio fazė (High  2 ) 
▼B 
Laikas sek.  Greitis km/h  
1023  0,0  
1024  0,0  
1025  0,0  
1026  0,0  
1027  1,1  
1028  3,0  
1029  5,7  
1030  8,4  
1031  11,1  
1032  14,0  
1033  17,0  
1034  20,1  
1035  22,7  Laikas sek.  Greitis km/h  
1036  23,6  
1037  24,5  
1038  24,8  
1039  25,1  
1040  25,3  
1041  25,5  
1042  25,7  
1043  25,8  
1044  25,9  
1045  26,0  
1046  26,1  
1047  26,3  
1048  26,5  Laikas sek.  Greitis km/h  
1049  26,8  
1050  27,1  
1051  27,5  
1052  28,0  
1053  28,6  
1054  29,3  
1055  30,4  
1056  31,8  
1057  33,7  
1058  35,8  
1059  37,8  
1060  39,5  
1061  40,8  Laikas sek.  Greitis km/h  
1062  41,8  
1063  42,4  
1064  43,0  
1065  43,4  
1066  44,0  
1067  44,4  
1068  45,0  
1069  45,4  
1070  46,0  
1071  46,4  
1072  47,0  
1073  47,4  
1074  48,0  ▼B
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 514  
Laikas sek.  Greitis km/h  
1075  48,4  
1076  49,0  
1077  49,4  
1078  50,0  
1079  50,4  
1080  50,8  
1081  51,1  
1082  51,3  
1083  51,3  
1084  51,3  
1085  51,3  
1086  51,3  
1087  51,3  
1088  51,3  
1089  51,4  
1090  51,6  
1091  51,8  
1092  52,1  
1093  52,3  
1094  52,6  
1095  52,8  
1096  52,9  
1097  53,0  
1098  53,0  
1099  53,0  
1100  53,1  
1101  53,2  
1102  53,3  
1103  53,4  
1104  53,5  
1105  53,7  
1106  55,0  
1107  56,8  
1108  58,8  
1109  60,9  
1110  63,0  
1111  65,0  Laikas sek.  Greitis km/h  
1112  66,9  
1113  68,6  
1114  70,1  
1115  71,5  
1116  72,8  
1117  73,9  
1118  74,9  
1119  75,7  
1120  76,4  
1121  77,1  
1122  77,6  
1123  78,0  
1124  78,2  
1125  78,4  
1126  78,5  
1127  78,5  
1128  78,6  
1129  78,7  
1130  78,9  
1131  79,1  
1132  79,4  
1133  79,8  
1134  80,1  
1135  80,5  
1136  80,8  
1137  81,0  
1138  81,2  
1139  81,3  
1140  81,2  
1141  81,0  
1142  80,6  
1143  80,0  
1144  79,1  
1145  78,0  
1146  76,8  
1147  75,5  
1148  74,1  Laikas sek.  Greitis km/h  
1149  72,9  
1150  71,9  
1151  71,2  
1152  70,9  
1153  71,0  
1154  71,5  
1155  72,3  
1156  73,2  
1157  74,1  
1158  74,9  
1159  75,4  
1160  75,5  
1161  75,2  
1162  74,5  
1163  73,3  
1164  71,7  
1165  69,9  
1166  67,9  
1167  65,7  
1168  63,5  
1169  61,2  
1170  59,0  
1171  56,8  
1172  54,7  
1173  52,7  
1174  50,9  
1175  49,4  
1176  48,1  
1177  47,1  
1178  46,5  
1179  46,3  
1180  46,5  
1181  47,2  
1182  48,3  
1183  49,7  
1184  51,3  
1185  53,0  Laikas sek.  Greitis km/h  
1186  54,9  
1187  56,7  
1188  58,6  
1189  60,2  
1190  61,6  
1191  62,2  
1192  62,5  
1193  62,8  
1194  62,9  
1195  63,0  
1196  63,0  
1197  63,1  
1198  63,2  
1199  63,3  
1200  63,5  
1201  63,7  
1202  63,9  
1203  64,1  
1204  64,3  
1205  66,1  
1206  67,9  
1207  69,7  
1208  71,4  
1209  73,1  
1210  74,7  
1211  76,2  
1212  77,5  
1213  78,6  
1214  79,7  
1215  80,6  
1216  81,5  
1217  82,2  
1218  83,0  
1219  83,7  
1220  84,4  
1221  84,9  
1222  85,1  ▼B
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 515  
Laikas sek.  Greitis km/h  
1223  85,2  
1224  84,9  
1225  84,4  
1226  83,6  
1227  82,7  
1228  81,5  
1229  80,1  
1230  78,7  
1231  77,4  
1232  76,2  
1233  75,4  
1234  74,8  
1235  74,3  
1236  73,8  
1237  73,2  
1238  72,4  
1239  71,6  
1240  70,8  
1241  69,9  
1242  67,9  
1243  65,7  
1244  63,5  
1245  61,2  
1246  59,0  
1247  56,8  
1248  54,7  
1249  52,7  
1250  50,9  
1251  49,4  
1252  48,1  
1253  47,1  
1254  46,5  
1255  46,3  
1256  45,1  
1257  43,0  
1258  40,6  
1259  38,1  Laikas sek.  Greitis km/h  
1260  35,4  
1261  32,7  
1262  30,0  
1263  29,9  
1264  30,0  
1265  30,2  
1266  30,4  
1267  30,6  
1268  31,6  
1269  33,0  
1270  33,9  
1271  34,8  
1272  35,7  
1273  36,6  
1274  37,5  
1275  38,4  
1276  39,3  
1277  40,2  
1278  40,8  
1279  41,7  
1280  42,4  
1281  43,1  
1282  43,6  
1283  44,2  
1284  44,8  
1285  45,5  
1286  46,3  
1287  47,2  
1288  48,1  
1289  49,1  
1290  50,0  
1291  51,0  
1292  51,9  
1293  52,7  
1294  53,7  
1295  55,0  
1296  56,8  Laikas sek.  Greitis km/h  
1297  58,8  
1298  60,9  
1299  63,0  
1300  65,0  
1301  66,9  
1302  68,6  
1303  70,1  
1304  71,0  
1305  71,8  
1306  72,8  
1307  72,9  
1308  73,0  
1309  72,3  
1310  71,9  
1311  71,3  
1312  70,9  
1313  70,5  
1314  70,0  
1315  69,6  
1316  69,2  
1317  68,8  
1318  68,4  
1319  67,9  
1320  67,5  
1321  67,2  
1322  66,8  
1323  65,6  
1324  63,3  
1325  60,2  
1326  56,2  
1327  52,2  
1328  48,4  
1329  45,0  
1330  41,6  
1331  38,6  
1332  36,4  
1333  34,8  Laikas sek.  Greitis km/h  
1334  34,2  
1335  34,7  
1336  36,3  
1337  38,5  
1338  41,0  
1339  43,7  
1340  46,5  
1341  49,1  
1342  51,6  
1343  53,9  
1344  56,0  
1345  57,9  
1346  59,7  
1347  61,2  
1348  62,5  
1349  63,5  
1350  64,3  
1351  65,3  
1352  66,3  
1353  67,3  
1354  68,3  
1355  69,3  
1356  70,3  
1357  70,8  
1358  70,8  
1359  70,8  
1360  70,9  
1361  70,9  
1362  70,9  
1363  70,9  
1364  71,0  
1365  71,0  
1366  71,1  
1367  71,2  
1368  71,3  
1369  71,4  
1370  71,5  ▼B
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 516  
Laikas sek.  Greitis km/h  
1371  71,7  
1372  71,8  
1373  71,9  
1374  71,9  
1375  71,9  
1376  71,9  
1377  71,9  
1378  71,9  
1379  71,9  
1380  72,0  
1381  72,1  
1382  72,4  
1383  72,7  
1384  73,1  
1385  73,4  
1386  73,8  
1387  74,0  
1388  74,1  
1389  74,0  
1390  73,0  
1391  72,0  
1392  71,0  
1393  70,0  
1394  69,0  
1395  68,0  
1396  67,7  
1397  66,7  Laikas sek.  Greitis km/h  
1398  66,6  
1399  66,7  
1400  66,8  
1401  66,9  
1402  66,9  
1403  66,9  
1404  66,9  
1405  66,9  
1406  66,9  
1407  66,9  
1408  67,0  
1409  67,1  
1410  67,3  
1411  67,5  
1412  67,8  
1413  68,2  
1414  68,6  
1415  69,0  
1416  69,3  
1417  69,3  
1418  69,2  
1419  68,8  
1420  68,2  
1421  67,6  
1422  67,4  
1423  67,2  
1424  66,9  Laikas sek.  Greitis km/h  
1425  66,3  
1426  65,4  
1427  64,0  
1428  62,4  
1429  60,6  
1430  58,6  
1431  56,7  
1432  54,8  
1433  53,0  
1434  51,3  
1435  49,6  
1436  47,8  
1437  45,5  
1438  42,8  
1439  39,8  
1440  36,5  
1441  33,0  
1442  29,5  
1443  25,8  
1444  22,1  
1445  18,6  
1446  15,3  
1447  12,4  
1448  9,6  
1449  6,6  
1450  3,8  
1451  1,6  Laikas sek.  Greitis km/h  
1452  0,0  
1453  0,0  
1454  0,0  
1455  0,0  
1456  0,0  
1457  0,0  
1458  0,0  
1459  0,0  
1460  0,0  
1461  0,0  
1462  0,0  
1463  0,0  
1464  0,0  
1465  0,0  
1466  0,0  
1467  0,0  
1468  0,0  
1469  0,0  
1470  0,0  
1471  0,0  
1472  0,0  
1473  0,0  
1474  0,0  
1475  0,0  
1476  0,0  
1477  0,0  
A1/6 lentel ė 
▼M3 
WLTC, 2 klas ės ciklas, labai didelio grei čio fazė (Extra High  2 ) 
▼B 
Laikas sek.  Greitis km/h  
1478  0,0  
1479  1,1  
1480  2,3  
1481  4,6  
1482  6,5  
1483  8,9  Laikas sek.  Greitis km/h  
1484  10,9  
1485  13,5  
1486  15,2  
1487  17,6  
1488  19,3  
1489  21,4  Laikas sek.  Greitis km/h  
1490  23,0  
1491  25,0  
1492  26,5  
1493  28,4  
1494  29,8  
1495  31,7  Laikas sek.  Greitis km/h  
1496  33,7  
1497  35,8  
1498  38,1  
1499  40,5  
1500  42,2  
1501  43,5  ▼B
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 517  
Laikas sek.  Greitis km/h  
1502  44,5  
1503  45,2  
1504  45,8  
1505  46,6  
1506  47,4  
1507  48,5  
1508  49,7  
1509  51,3  
1510  52,9  
1511  54,3  
1512  55,6  
1513  56,8  
1514  57,9  
1515  58,9  
1516  59,7  
1517  60,3  
1518  60,7  
1519  60,9  
1520  61,0  
1521  61,1  
1522  61,4  
1523  61,8  
1524  62,5  
1525  63,4  
1526  64,5  
1527  65,7  
1528  66,9  
1529  68,1  
1530  69,1  
1531  70,0  
1532  70,9  
1533  71,8  
1534  72,6  
1535  73,4  
1536  74,0  
1537  74,7  
1538  75,2  Laikas sek.  Greitis km/h  
1539  75,7  
1540  76,4  
1541  77,2  
1542  78,2  
1543  78,9  
1544  79,9  
1545  81,1  
1546  82,4  
1547  83,7  
1548  85,4  
1549  87,0  
1550  88,3  
1551  89,5  
1552  90,5  
1553  91,3  
1554  92,2  
1555  93,0  
1556  93,8  
1557  94,6  
1558  95,3  
1559  95,9  
1560  96,6  
1561  97,4  
1562  98,1  
1563  98,7  
1564  99,5  
1565  100,3  
1566  101,1  
1567  101,9  
1568  102,8  
1569  103,8  
1570  105,0  
1571  106,1  
1572  107,4  
1573  108,7  
1574  109,9  
1575  111,2  Laikas sek.  Greitis km/h  
1576  112,3  
1577  113,4  
1578  114,4  
1579  115,3  
1580  116,1  
1581  116,8  
1582  117,4  
1583  117,7  
1584  118,2  
1585  118,1  
1586  117,7  
1587  117,0  
1588  116,1  
1589  115,2  
1590  114,4  
1591  113,6  
1592  113,0  
1593  112,6  
1594  112,2  
1595  111,9  
1596  111,6  
1597  111,2  
1598  110,7  
1599  110,1  
1600  109,3  
1601  108,4  
1602  107,4  
1603  106,7  
1604  106,3  
1605  106,2  
1606  106,4  
1607  107,0  
1608  107,5  
1609  107,9  
1610  108,4  
1611  108,9  
1612  109,5  Laikas sek.  Greitis km/h  
1613  110,2  
1614  110,9  
1615  111,6  
1616  112,2  
1617  112,8  
1618  113,3  
1619  113,7  
1620  114,1  
1621  114,4  
1622  114,6  
1623  114,7  
1624  114,7  
1625  114,7  
1626  114,6  
1627  114,5  
1628  114,5  
1629  114,5  
1630  114,7  
1631  115,0  
1632  115,6  
1633  116,4  
1634  117,3  
1635  118,2  
1636  118,8  
1637  119,3  
1638  119,6  
1639  119,7  
1640  119,5  
1641  119,3  
1642  119,2  
1643  119,0  
1644  118,8  
1645  118,8  
1646  118,8  
1647  118,8  
1648  118,8  
1649  118,9  ▼B
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 518  
Laikas sek.  Greitis km/h  
1650  119,0  
1651  119,0  
1652  119,1  
1653  119,2  
1654  119,4  
1655  119,6  
1656  119,9  
1657  120,1  
1658  120,3  
1659  120,4  
1660  120,5  
1661  120,5  
1662  120,5  
1663  120,5  
1664  120,4  
1665  120,3  
1666  120,1  
1667  119,9  
1668  119,6  
1669  119,5  
1670  119,4  
1671  119,3  
1672  119,3  
1673  119,4  
1674  119,5  
1675  119,5  
1676  119,6  
1677  119,6  
1678  119,6  
1679  119,4  
1680  119,3  
1681  119,0  
1682  118,8  
1683  118,7  
1684  118,8  
1685  119,0  
1686  119,2  
1687  119,6  Laikas sek.  Greitis km/h  
1688  120,0  
1689  120,3  
1690  120,5  
1691  120,7  
1692  120,9  
1693  121,0  
1694  121,1  
1695  121,2  
1696  121,3  
1697  121,4  
1698  121,5  
1699  121,5  
1700  121,5  
1701  121,4  
1702  121,3  
1703  121,1  
1704  120,9  
1705  120,6  
1706  120,4  
1707  120,2  
1708  120,1  
1709  119,9  
1710  119,8  
1711  119,8  
1712  119,9  
1713  120,0  
1714  120,2  
1715  120,4  
1716  120,8  
1717  121,1  
1718  121,6  
1719  121,8  
1720  122,1  
1721  122,4  
1722  122,7  
1723  122,8  
1724  123,1  
1725  123,1  Laikas sek.  Greitis km/h  
1726  122,8  
1727  122,3  
1728  121,3  
1729  119,9  
1730  118,1  
1731  115,9  
1732  113,5  
1733  111,1  
1734  108,6  
1735  106,2  
1736  104,0  
1737  101,1  
1738  98,3  
1739  95,7  
1740  93,5  
1741  91,5  
1742  90,7  
1743  90,4  
1744  90,2  
1745  90,2  
1746  90,1  
1747  90,0  
1748  89,8  
1749  89,6  
1750  89,4  
1751  89,2  
1752  88,9  
1753  88,5  
1754  88,1  
1755  87,6  
1756  87,1  
1757  86,6  
1758  86,1  
1759  85,5  
1760  85,0  
1761  84,4  
1762  83,8  Laikas sek.  Greitis km/h  
1763  83,2  
1764  82,6  
1765  81,9  
1766  81,1  
1767  80,0  
1768  78,7  
1769  76,9  
1770  74,6  
1771  72,0  
1772  69,0  
1773  65,6  
1774  62,1  
1775  58,5  
1776  54,7  
1777  50,9  
1778  47,3  
1779  43,8  
1780  40,4  
1781  37,4  
1782  34,3  
1783  31,3  
1784  28,3  
1785  25,2  
1786  22,0  
1787  18,9  
1788  16,1  
1789  13,4  
1790  11,1  
1791  8,9  
1792  6,9  
1793  4,9  
1794  2,8  
1795  0,0  
1796  0,0  
1797  0,0  
1798  0,0  
1799  0,0  
1800  0,0  ▼B
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 519  
6. ►M3 WLTC, 3 klas ės ciklas ◄ 
A1/7 pav.  
▼M3 
WLTC, 3 klas ės ciklas, mažo grei čio fazė (Low  3 ) 
▼B
 
A1/8 pav.  
▼M3 
WLTC, 3a klas ės ciklas, vidutinio grei čio fazė (Medium  3a ) 
▼B
 ▼B
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 520  
A1/9 pav.  
▼M3 
WLTC, 3b klas ės ciklas, vidutinio grei čio fazė (Medium  3b ) 
▼B
 
A1/10 pav.  
▼M3 
WLTC, 3a klas ės ciklas, didelio grei čio fazė (High  3a ) 
▼B
 ▼B
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 521  
A1/11 pav.  
▼M3 
WLTC, 3b klas ės ciklas, didelio grei čio fazė (Medium  3b ) 
▼B
 
A1/12 pav.  
▼M3 
WLTC, 3 klas ės ciklas, labai didelio grei čio fazė (Extra High  3 ) 
▼B
 ▼B
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 522  
A1/7 lentel ė 
▼M3 
WLTC, 3 klas ės ciklas, mažo grei čio fazė (Low  3 ) 
▼B 
Laikas sek.  Greitis km/h  
0 0,0  
1 0,0  
2 0,0  
3 0,0  
4 0,0  
5 0,0  
6 0,0  
7 0,0  
8 0,0  
9 0,0  
10 0,0  
11 0,0  
12 0,2  
13 1,7  
14 5,4  
15 9,9  
16 13,1  
17 16,9  
18 21,7  
19 26,0  
20 27,5  
21 28,1  
22 28,3  
23 28,8  
24 29,1  
25 30,8  
26 31,9  
27 34,1  
28 36,6  
29 39,1  
30 41,3  
31 42,5  
32 43,3  
33 43,9  
34 44,4  
35 44,5  Laikas sek.  Greitis km/h  
36 44,2  
37 42,7  
38 39,9  
39 37,0  
40 34,6  
41 32,3  
42 29,0  
43 25,1  
44 22,2  
45 20,9  
46 20,4  
47 19,5  
48 18,4  
49 17,8  
50 17,8  
51 17,4  
52 15,7  
53 13,1  
54 12,1  
55 12,0  
56 12,0  
57 12,0  
58 12,3  
59 12,6  
60 14,7  
61 15,3  
62 15,9  
63 16,2  
64 17,1  
65 17,8  
66 18,1  
67 18,4  
68 20,3  
69 23,2  
70 26,5  
71 29,8  Laikas sek.  Greitis km/h  
72 32,6  
73 34,4  
74 35,5  
75 36,4  
76 37,4  
77 38,5  
78 39,3  
79 39,5  
80 39,0  
81 38,5  
82 37,3  
83 37,0  
84 36,7  
85 35,9  
86 35,3  
87 34,6  
88 34,2  
89 31,9  
90 27,3  
91 22,0  
92 17,0  
93 14,2  
94 12,0  
95 9,1  
96 5,8  
97 3,6  
98 2,2  
99 0,0  
100 0,0  
101 0,0  
102 0,0  
103 0,0  
104 0,0  
105 0,0  
106 0,0  
107 0,0  Laikas sek.  Greitis km/h  
108 0,0  
109 0,0  
110 0,0  
111 0,0  
112 0,0  
113 0,0  
114 0,0  
115 0,0  
116 0,0  
117 0,0  
118 0,0  
119 0,0  
120 0,0  
121 0,0  
122 0,0  
123 0,0  
124 0,0  
125 0,0  
126 0,0  
127 0,0  
128 0,0  
129 0,0  
130 0,0  
131 0,0  
132 0,0  
133 0,0  
134 0,0  
135 0,0  
136 0,0  
137 0,0  
138 0,2  
139 1,9  
140 6,1  
141 11,7  
142 16,4  
143 18,9  ▼B
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 523  
Laikas sek.  Greitis km/h  
144 19,9  
145 20,8  
146 22,8  
147 25,4  
148 27,7  
149 29,2  
150 29,8  
151 29,4  
152 27,2  
153 22,6  
154 17,3  
155 13,3  
156 12,0  
157 12,6  
158 14,1  
159 17,2  
160 20,1  
161 23,4  
162 25,5  
163 27,6  
164 29,5  
165 31,1  
166 32,1  
167 33,2  
168 35,2  
169 37,2  
170 38,0  
171 37,4  
172 35,1  
173 31,0  
174 27,1  
175 25,3  
176 25,1  
177 25,9  
178 27,8  
179 29,2  
180 29,6  Laikas sek.  Greitis km/h  
181 29,5  
182 29,2  
183 28,3  
184 26,1  
185 23,6  
186 21,0  
187 18,9  
188 17,1  
189 15,7  
190 14,5  
191 13,7  
192 12,9  
193 12,5  
194 12,2  
195 12,0  
196 12,0  
197 12,0  
198 12,0  
199 12,5  
200 13,0  
201 14,0  
202 15,0  
203 16,5  
204 19,0  
205 21,2  
206 23,8  
207 26,9  
208 29,6  
209 32,0  
210 35,2  
211 37,5  
212 39,2  
213 40,5  
214 41,6  
215 43,1  
216 45,0  
217 47,1  Laikas sek.  Greitis km/h  
218 49,0  
219 50,6  
220 51,8  
221 52,7  
222 53,1  
223 53,5  
224 53,8  
225 54,2  
226 54,8  
227 55,3  
228 55,8  
229 56,2  
230 56,5  
231 56,5  
232 56,2  
233 54,9  
234 52,9  
235 51,0  
236 49,8  
237 49,2  
238 48,4  
239 46,9  
240 44,3  
241 41,5  
242 39,5  
243 37,0  
244 34,6  
245 32,3  
246 29,0  
247 25,1  
248 22,2  
249 20,9  
250 20,4  
251 19,5  
252 18,4  
253 17,8  
254 17,8  Laikas sek.  Greitis km/h  
255 17,4  
256 15,7  
257 14,5  
258 15,4  
259 17,9  
260 20,6  
261 23,2  
262 25,7  
263 28,7  
264 32,5  
265 36,1  
266 39,0  
267 40,8  
268 42,9  
269 44,4  
270 45,9  
271 46,0  
272 45,6  
273 45,3  
274 43,7  
275 40,8  
276 38,0  
277 34,4  
278 30,9  
279 25,5  
280 21,4  
281 20,2  
282 22,9  
283 26,6  
284 30,2  
285 34,1  
286 37,4  
287 40,7  
288 44,0  
289 47,3  
290 49,2  
291 49,8  ▼B
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 524  
Laikas sek.  Greitis km/h  
292 49,2  
293 48,1  
294 47,3  
295 46,8  
296 46,7  
297 46,8  
298 47,1  
299 47,3  
300 47,3  
301 47,1  
302 46,6  
303 45,8  
304 44,8  
305 43,3  
306 41,8  
307 40,8  
308 40,3  
309 40,1  
310 39,7  
311 39,2  
312 38,5  
313 37,4  
314 36,0  
315 34,4  
316 33,0  
317 31,7  
318 30,0  
319 28,0  
320 26,1  
321 25,6  
322 24,9  
323 24,9  
324 24,3  
325 23,9  
326 23,9  
327 23,6  
328 23,3  Laikas sek.  Greitis km/h  
329 20,5  
330 17,5  
331 16,9  
332 16,7  
333 15,9  
334 15,6  
335 15,0  
336 14,5  
337 14,3  
338 14,5  
339 15,4  
340 17,8  
341 21,1  
342 24,1  
343 25,0  
344 25,3  
345 25,5  
346 26,4  
347 26,6  
348 27,1  
349 27,7  
350 28,1  
351 28,2  
352 28,1  
353 28,0  
354 27,9  
355 27,9  
356 28,1  
357 28,2  
358 28,0  
359 26,9  
360 25,0  
361 23,2  
362 21,9  
363 21,1  
364 20,7  
365 20,7  Laikas sek.  Greitis km/h  
366 20,8  
367 21,2  
368 22,1  
369 23,5  
370 24,3  
371 24,5  
372 23,8  
373 21,3  
374 17,7  
375 14,4  
376 11,9  
377 10,2  
378 8,9  
379 8,0  
380 7,2  
381 6,1  
382 4,9  
383 3,7  
384 2,3  
385 0,9  
386 0,0  
387 0,0  
388 0,0  
389 0,0  
390 0,0  
391 0,0  
392 0,5  
393 2,1  
394 4,8  
395 8,3  
396 12,3  
397 16,6  
398 20,9  
399 24,2  
400 25,6  
401 25,6  
402 24,9  Laikas sek.  Greitis km/h  
403 23,3  
404 21,6  
405 20,2  
406 18,7  
407 17,0  
408 15,3  
409 14,2  
410 13,9  
411 14,0  
412 14,2  
413 14,5  
414 14,9  
415 15,9  
416 17,4  
417 18,7  
418 19,1  
419 18,8  
420 17,6  
421 16,6  
422 16,2  
423 16,4  
424 17,2  
425 19,1  
426 22,6  
427 27,4  
428 31,6  
429 33,4  
430 33,5  
431 32,8  
432 31,9  
433 31,3  
434 31,1  
435 30,6  
436 29,2  
437 26,7  
438 23,0  
439 18,2  ▼B
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 525  
Laikas sek.  Greitis km/h  
440 12,9  
441 7,7  
442 3,8  
443 1,3  
444 0,2  
445 0,0  
446 0,0  
447 0,0  
448 0,0  
449 0,0  
450 0,0  
451 0,0  
452 0,0  
453 0,0  
454 0,0  
455 0,0  
456 0,0  
457 0,0  
458 0,0  
459 0,0  
460 0,0  
461 0,0  
462 0,0  
463 0,0  
464 0,0  
465 0,0  
466 0,0  
467 0,0  
468 0,0  
469 0,0  
470 0,0  
471 0,0  
472 0,0  
473 0,0  
474 0,0  
475 0,0  
476 0,0  
477 0,0  
478 0,0  Laikas sek.  Greitis km/h  
479 0,0  
480 0,0  
481 0,0  
482 0,0  
483 0,0  
484 0,0  
485 0,0  
486 0,0  
487 0,0  
488 0,0  
489 0,0  
490 0,0  
491 0,0  
492 0,0  
493 0,0  
494 0,0  
495 0,0  
496 0,0  
497 0,0  
498 0,0  
499 0,0  
500 0,0  
501 0,0  
502 0,0  
503 0,0  
504 0,0  
505 0,0  
506 0,0  
507 0,0  
508 0,0  
509 0,0  
510 0,0  
511 0,0  
512 0,5  
513 2,5  
514 6,6  
515 11,8  
516 16,8  Laikas sek.  Greitis km/h  
517 20,5  
518 21,9  
519 21,9  
520 21,3  
521 20,3  
522 19,2  
523 17,8  
524 15,5  
525 11,9  
526 7,6  
527 4,0  
528 2,0  
529 1,0  
530 0,0  
531 0,0  
532 0,0  
533 0,2  
534 1,2  
535 3,2  
536 5,2  
537 8,2  
538 13  
539 18,8  
540 23,1  
541 24,5  
542 24,5  
543 24,3  
544 23,6  
545 22,3  
546 20,1  
547 18,5  
548 17,2  
549 16,3  
550 15,4  
551 14,7  
552 14,3  
553 13,7  
554 13,3  Laikas sek.  Greitis km/h  
555 13,1  
556 13,1  
557 13,3  
558 13,8  
559 14,5  
560 16,5  
561 17,0  
562 17,0  
563 17,0  
564 15,4  
565 10,1  
566 4,8  
567 0,0  
568 0,0  
569 0,0  
570 0,0  
571 0,0  
572 0,0  
573 0,0  
574 0,0  
575 0,0  
576 0,0  
577 0,0  
578 0,0  
579 0,0  
580 0,0  
581 0,0  
582 0,0  
583 0,0  
584 0,0  
585 0,0  
586 0,0  
587 0,0  
588 0,0  
589 0,0  ▼B
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 526  
A1/8 lentel ė 
▼M3 
WLTC, 3a klas ės ciklas, vidutinio grei čio fazė (Medium  3a ) 
▼B 
Laikas sek.  Greitis km/h  
590 0,0  
591 0,0  
592 0,0  
593 0,0  
594 0,0  
595 0,0  
596 0,0  
597 0,0  
598 0,0  
599 0,0  
600 0,0  
601 1,0  
602 2,1  
603 5,2  
604 9,2  
605 13,5  
606 18,1  
607 22,3  
608 26,0  
609 29,3  
610 32,8  
611 36,0  
612 39,2  
613 42,5  
614 45,7  
615 48,2  
616 48,4  
617 48,2  
618 47,8  
619 47,0  
620 45,9  
621 44,9  
622 44,4  
623 44,3  
624 44,5  Laikas sek.  Greitis km/h  
625 45,1  
626 45,7  
627 46,0  
628 46,0  
629 46,0  
630 46,1  
631 46,7  
632 47,7  
633 48,9  
634 50,3  
635 51,6  
636 52,6  
637 53,0  
638 53,0  
639 52,9  
640 52,7  
641 52,6  
642 53,1  
643 54,3  
644 55,2  
645 55,5  
646 55,9  
647 56,3  
648 56,7  
649 56,9  
650 56,8  
651 56,0  
652 54,2  
653 52,1  
654 50,1  
655 47,2  
656 43,2  
657 39,2  
658 36,5  
659 34,3  Laikas sek.  Greitis km/h  
660 31,0  
661 26,0  
662 20,7  
663 15,4  
664 13,1  
665 12,0  
666 12,5  
667 14,0  
668 19,0  
669 23,2  
670 28,0  
671 32,0  
672 34,0  
673 36,0  
674 38,0  
675 40,0  
676 40,3  
677 40,5  
678 39,0  
679 35,7  
680 31,8  
681 27,1  
682 22,8  
683 21,1  
684 18,9  
685 18,9  
686 21,3  
687 23,9  
688 25,9  
689 28,4  
690 30,3  
691 30,9  
692 31,1  
693 31,8  
694 32,7  Laikas sek.  Greitis km/h  
695 33,2  
696 32,4  
697 28,3  
698 25,8  
699 23,1  
700 21,8  
701 21,2  
702 21,0  
703 21,0  
704 20,9  
705 19,9  
706 17,9  
707 15,1  
708 12,8  
709 12,0  
710 13,2  
711 17,1  
712 21,1  
713 21,8  
714 21,2  
715 18,5  
716 13,9  
717 12,0  
718 12,0  
719 13,0  
720 16,3  
721 20,5  
722 23,9  
723 26,0  
724 28,0  
725 31,5  
726 33,4  
727 36,0  
728 37,8  
729 40,2  ▼B
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 527  
Laikas sek.  Greitis km/h  
730 41,6  
731 41,9  
732 42,0  
733 42,2  
734 42,4  
735 42,7  
736 43,1  
737 43,7  
738 44,0  
739 44,1  
740 45,3  
741 46,4  
742 47,2  
743 47,3  
744 47,4  
745 47,4  
746 47,5  
747 47,9  
748 48,6  
749 49,4  
750 49,8  
751 49,8  
752 49,7  
753 49,3  
754 48,5  
755 47,6  
756 46,3  
757 43,7  
758 39,3  
759 34,1  
760 29,0  
761 23,7  
762 18,4  
763 14,3  
764 12,0  
765 12,8  
766 16,0  Laikas sek.  Greitis km/h  
767 20,4  
768 24,0  
769 29,0  
770 32,2  
771 36,8  
772 39,4  
773 43,2  
774 45,8  
775 49,2  
776 51,4  
777 54,2  
778 56,0  
779 58,3  
780 59,8  
781 61,7  
782 62,7  
783 63,3  
784 63,6  
785 64,0  
786 64,7  
787 65,2  
788 65,3  
789 65,3  
790 65,4  
791 65,7  
792 66,0  
793 65,6  
794 63,5  
795 59,7  
796 54,6  
797 49,3  
798 44,9  
799 42,3  
800 41,4  
801 41,3  
802 43,0  
803 45,0  Laikas sek.  Greitis km/h  
804 46,5  
805 48,3  
806 49,5  
807 51,2  
808 52,2  
809 51,6  
810 49,7  
811 47,4  
812 43,7  
813 39,7  
814 35,5  
815 31,1  
816 26,3  
817 21,9  
818 18,0  
819 17,0  
820 18,0  
821 21,4  
822 24,8  
823 27,9  
824 30,8  
825 33,0  
826 35,1  
827 37,1  
828 38,9  
829 41,4  
830 44,0  
831 46,3  
832 47,7  
833 48,2  
834 48,7  
835 49,3  
836 49,8  
837 50,2  
838 50,9  
839 51,8  
840 52,5  Laikas sek.  Greitis km/h  
841 53,3  
842 54,5  
843 55,7  
844 56,5  
845 56,8  
846 57,0  
847 57,2  
848 57,7  
849 58,7  
850 60,1  
851 61,1  
852 61,7  
853 62,3  
854 62,9  
855 63,3  
856 63,4  
857 63,5  
858 63,9  
859 64,4  
860 65,0  
861 65,6  
862 66,6  
863 67,4  
864 68,2  
865 69,1  
866 70,0  
867 70,8  
868 71,5  
869 72,4  
870 73,0  
871 73,7  
872 74,4  
873 74,9  
874 75,3  
875 75,6  
876 75,8  
877 76,6  ▼B
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 528  
Laikas sek.  Greitis km/h  
878 76,5  
879 76,2  
880 75,8  
881 75,4  
882 74,8  
883 73,9  
884 72,7  
885 71,3  
886 70,4  
887 70,0  
888 70,0  
889 69,0  
890 68,0  
891 67,3  
892 66,2  
893 64,8  
894 63,6  
895 62,6  
896 62,1  
897 61,9  
898 61,9  
899 61,8  
900 61,5  
901 60,9  
902 59,7  
903 54,6  
904 49,3  
905 44,9  
906 42,3  
907 41,4  
908 41,3  
909 42,1  
910 44,7  
911 46,0  
912 48,8  
913 50,1  
914 51,3  Laikas sek.  Greitis km/h  
915 54,1  
916 55,2  
917 56,2  
918 56,1  
919 56,1  
920 56,5  
921 57,5  
922 59,2  
923 60,7  
924 61,8  
925 62,3  
926 62,7  
927 62,0  
928 61,3  
929 60,9  
930 60,5  
931 60,2  
932 59,8  
933 59,4  
934 58,6  
935 57,5  
936 56,6  
937 56,0  
938 55,5  
939 55,0  
940 54,4  
941 54,1  
942 54,0  
943 53,9  
944 53,9  
945 54,0  
946 54,2  
947 55,0  
948 55,8  
949 56,2  
950 56,1  Laikas sek.  Greitis km/h  
951 55,1  
952 52,7  
953 48,4  
954 43,1  
955 37,8  
956 32,5  
957 27,2  
958 25,1  
959 27,0  
960 29,8  
961 33,8  
962 37,0  
963 40,7  
964 43,0  
965 45,6  
966 46,9  
967 47,0  
968 46,9  
969 46,5  
970 45,8  
971 44,3  
972 41,3  
973 36,5  
974 31,7  
975 27,0  
976 24,7  
977 19,3  
978 16,0  
979 13,2  
980 10,7  
981 8,8  
982 7,2  
983 5,5  
984 3,2  
985 1,1  
986 0,0  Laikas sek.  Greitis km/h  
987 0,0  
988 0,0  
989 0,0  
990 0,0  
991 0,0  
992 0,0  
993 0,0  
994 0,0  
995 0,0  
996 0,0  
997 0,0  
998 0,0  
999 0,0  
1000  0,0  
1001  0,0  
1002  0,0  
1003  0,0  
1004  0,0  
1005  0,0  
1006  0,0  
1007  0,0  
1008  0,0  
1009  0,0  
1010  0,0  
1011  0,0  
1012  0,0  
1013  0,0  
1014  0,0  
1015  0,0  
1016  0,0  
1017  0,0  
1018  0,0  
1019  0,0  
1020  0,0  
1021  0,0  
1022  0,0  ▼B
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 529  
A1/9 lentel ė 
▼M3 
WLTC, 3b klas ės ciklas, vidutinio grei čio fazė (Medium  3b ) 
▼B 
Laikas sek.  Greitis km/h  
590 0,0  
591 0,0  
592 0,0  
593 0,0  
594 0,0  
595 0,0  
596 0,0  
597 0,0  
598 0,0  
599 0,0  
600 0,0  
601 1,0  
602 2,1  
603 4,8  
604 9,1  
605 14,2  
606 19,8  
607 25,5  
608 30,5  
609 34,8  
610 38,8  
611 42,9  
612 46,4  
613 48,3  
614 48,7  
615 48,5  
616 48,4  
617 48,2  
618 47,8  
619 47,0  
620 45,9  
621 44,9  
622 44,4  
623 44,3  
624 44,5  Laikas sek.  Greitis km/h  
625 45,1  
626 45,7  
627 46,0  
628 46,0  
629 46,0  
630 46,1  
631 46,7  
632 47,7  
633 48,9  
634 50,3  
635 51,6  
636 52,6  
637 53,0  
638 53,0  
639 52,9  
640 52,7  
641 52,6  
642 53,1  
643 54,3  
644 55,2  
645 55,5  
646 55,9  
647 56,3  
648 56,7  
649 56,9  
650 56,8  
651 56,0  
652 54,2  
653 52,1  
654 50,1  
655 47,2  
656 43,2  
657 39,2  
658 36,5  
659 34,3  Laikas sek.  Greitis km/h  
660 31,0  
661 26,0  
662 20,7  
663 15,4  
664 13,1  
665 12,0  
666 12,5  
667 14,0  
668 19,0  
669 23,2  
670 28,0  
671 32,0  
672 34,0  
673 36,0  
674 38,0  
675 40,0  
676 40,3  
677 40,5  
678 39,0  
679 35,7  
680 31,8  
681 27,1  
682 22,8  
683 21,1  
684 18,9  
685 18,9  
686 21,3  
687 23,9  
688 25,9  
689 28,4  
690 30,3  
691 30,9  
692 31,1  
693 31,8  
694 32,7  Laikas sek.  Greitis km/h  
695 33,2  
696 32,4  
697 28,3  
698 25,8  
699 23,1  
700 21,8  
701 21,2  
702 21,0  
703 21,0  
704 20,9  
705 19,9  
706 17,9  
707 15,1  
708 12,8  
709 12,0  
710 13,2  
711 17,1  
712 21,1  
713 21,8  
714 21,2  
715 18,5  
716 13,9  
717 12,0  
718 12,0  
719 13,0  
720 16,0  
721 18,5  
722 20,6  
723 22,5  
724 24,0  
725 26,6  
726 29,9  
727 34,8  
728 37,8  
729 40,2  ▼B
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 530  
Laikas sek.  Greitis km/h  
730 41,6  
731 41,9  
732 42,0  
733 42,2  
734 42,4  
735 42,7  
736 43,1  
737 43,7  
738 44,0  
739 44,1  
740 45,3  
741 46,4  
742 47,2  
743 47,3  
744 47,4  
745 47,4  
746 47,5  
747 47,9  
748 48,6  
749 49,4  
750 49,8  
751 49,8  
752 49,7  
753 49,3  
754 48,5  
755 47,6  
756 46,3  
757 43,7  
758 39,3  
759 34,1  
760 29,0  
761 23,7  
762 18,4  
763 14,3  
764 12,0  
765 12,8  
766 16,0  Laikas sek.  Greitis km/h  
767 19,1  
768 22,4  
769 25,6  
770 30,1  
771 35,3  
772 39,9  
773 44,5  
774 47,5  
775 50,9  
776 54,1  
777 56,3  
778 58,1  
779 59,8  
780 61,1  
781 62,1  
782 62,8  
783 63,3  
784 63,6  
785 64,0  
786 64,7  
787 65,2  
788 65,3  
789 65,3  
790 65,4  
791 65,7  
792 66,0  
793 65,6  
794 63,5  
795 59,7  
796 54,6  
797 49,3  
798 44,9  
799 42,3  
800 41,4  
801 41,3  
802 42,1  
803 44,7  Laikas sek.  Greitis km/h  
804 48,4  
805 51,4  
806 52,7  
807 53,0  
808 52,5  
809 51,3  
810 49,7  
811 47,4  
812 43,7  
813 39,7  
814 35,5  
815 31,1  
816 26,3  
817 21,9  
818 18,0  
819 17,0  
820 18,0  
821 21,4  
822 24,8  
823 27,9  
824 30,8  
825 33,0  
826 35,1  
827 37,1  
828 38,9  
829 41,4  
830 44,0  
831 46,3  
832 47,7  
833 48,2  
834 48,7  
835 49,3  
836 49,8  
837 50,2  
838 50,9  
839 51,8  
840 52,5  Laikas sek.  Greitis km/h  
841 53,3  
842 54,5  
843 55,7  
844 56,5  
845 56,8  
846 57,0  
847 57,2  
848 57,7  
849 58,7  
850 60,1  
851 61,1  
852 61,7  
853 62,3  
854 62,9  
855 63,3  
856 63,4  
857 63,5  
858 64,5  
859 65,8  
860 66,8  
861 67,4  
862 68,8  
863 71,1  
864 72,3  
865 72,8  
866 73,4  
867 74,6  
868 76,0  
869 76,6  
870 76,5  
871 76,2  
872 75,8  
873 75,4  
874 74,8  
875 73,9  
876 72,7  
877 71,3  ▼B
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 531  
Laikas sek.  Greitis km/h  
878 70,4  
879 70,0  
880 70,0  
881 69,0  
882 68,0  
883 68,0  
884 68,0  
885 68,1  
886 68,4  
887 68,6  
888 68,7  
889 68,5  
890 68,1  
891 67,3  
892 66,2  
893 64,8  
894 63,6  
895 62,6  
896 62,1  
897 61,9  
898 61,9  
899 61,8  
900 61,5  
901 60,9  
902 59,7  
903 54,6  
904 49,3  
905 44,9  
906 42,3  
907 41,4  
908 41,3  
909 42,1  
910 44,7  
911 48,4  
912 51,4  
913 52,7  
914 54,0  Laikas sek.  Greitis km/h  
915 57,0  
916 58,1  
917 59,2  
918 59,0  
919 59,1  
920 59,5  
921 60,5  
922 62,3  
923 63,9  
924 65,1  
925 64,1  
926 62,7  
927 62,0  
928 61,3  
929 60,9  
930 60,5  
931 60,2  
932 59,8  
933 59,4  
934 58,6  
935 57,5  
936 56,6  
937 56,0  
938 55,5  
939 55,0  
940 54,4  
941 54,1  
942 54,0  
943 53,9  
944 53,9  
945 54,0  
946 54,2  
947 55,0  
948 55,8  
949 56,2  
950 56,1  Laikas sek.  Greitis km/h  
951 55,1  
952 52,7  
953 48,4  
954 43,1  
955 37,8  
956 32,5  
957 27,2  
958 25,1  
959 26,0  
960 29,3  
961 34,6  
962 40,4  
963 45,3  
964 49,0  
965 51,1  
966 52,1  
967 52,2  
968 52,1  
969 51,7  
970 50,9  
971 49,2  
972 45,9  
973 40,6  
974 35,3  
975 30,0  
976 24,7  
977 19,3  
978 16,0  
979 13,2  
980 10,7  
981 8,8  
982 7,2  
983 5,5  
984 3,2  
985 1,1  
986 0,0  Laikas sek.  Greitis km/h  
987 0,0  
988 0,0  
989 0,0  
990 0,0  
991 0,0  
992 0,0  
993 0,0  
994 0,0  
995 0,0  
996 0,0  
997 0,0  
998 0,0  
999 0,0  
1000  0,0  
1001  0,0  
1002  0,0  
1003  0,0  
1004  0,0  
1005  0,0  
1006  0,0  
1007  0,0  
1008  0,0  
1009  0,0  
1010  0,0  
1011  0,0  
1012  0,0  
1013  0,0  
1014  0,0  
1015  0,0  
1016  0,0  
1017  0,0  
1018  0,0  
1019  0,0  
1020  0,0  
1021  0,0  
1022  0,0  ▼B
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 532  
A1/10 lentel ė 
▼M3 
WLTC, 3a klas ės ciklas, didelio grei čio fazė (High  3a ) 
▼B 
Laikas sek.  Greitis km/h  
1023  0,0  
1024  0,0  
1025  0,0  
1026  0,0  
1027  0,8  
1028  3,6  
1029  8,6  
1030  14,6  
1031  20,0  
1032  24,4  
1033  28,2  
1034  31,7  
1035  35,0  
1036  37,6  
1037  39,7  
1038  41,5  
1039  43,6  
1040  46,0  
1041  48,4  
1042  50,5  
1043  51,9  
1044  52,6  
1045  52,8  
1046  52,9  
1047  53,1  
1048  53,3  
1049  53,1  
1050  52,3  
1051  50,7  
1052  48,8  
1053  46,5  
1054  43,8  
1055  40,3  
1056  36,0  
1057  30,7  Laikas sek.  Greitis km/h  
1058  25,4  
1059  21,0  
1060  16,7  
1061  13,4  
1062  12,0  
1063  12,1  
1064  12,8  
1065  15,6  
1066  19,9  
1067  23,4  
1068  24,6  
1069  27,0  
1070  29,0  
1071  32,0  
1072  34,8  
1073  37,7  
1074  40,8  
1075  43,2  
1076  46,0  
1077  48,0  
1078  50,7  
1079  52,0  
1080  54,5  
1081  55,9  
1082  57,4  
1083  58,1  
1084  58,4  
1085  58,8  
1086  58,8  
1087  58,6  
1088  58,7  
1089  58,8  
1090  58,8  
1091  58,8  
1092  59,1  Laikas sek.  Greitis km/h  
1093  60,1  
1094  61,7  
1095  63,0  
1096  63,7  
1097  63,9  
1098  63,5  
1099  62,3  
1100  60,3  
1101  58,9  
1102  58,4  
1103  58,8  
1104  60,2  
1105  62,3  
1106  63,9  
1107  64,5  
1108  64,4  
1109  63,5  
1110  62,0  
1111  61,2  
1112  61,3  
1113  61,7  
1114  62,0  
1115  64,6  
1116  66,0  
1117  66,2  
1118  65,8  
1119  64,7  
1120  63,6  
1121  62,9  
1122  62,4  
1123  61,7  
1124  60,1  
1125  57,3  
1126  55,8  
1127  50,5  Laikas sek.  Greitis km/h  
1128  45,2  
1129  40,1  
1130  36,2  
1131  32,9  
1132  29,8  
1133  26,6  
1134  23,0  
1135  19,4  
1136  16,3  
1137  14,6  
1138  14,2  
1139  14,3  
1140  14,6  
1141  15,1  
1142  16,4  
1143  19,1  
1144  22,5  
1145  24,4  
1146  24,8  
1147  22,7  
1148  17,4  
1149  13,8  
1150  12,0  
1151  12,0  
1152  12,0  
1153  13,9  
1154  17,7  
1155  22,8  
1156  27,3  
1157  31,2  
1158  35,2  
1159  39,4  
1160  42,5  
1161  45,4  
1162  48,2  ▼B
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 533  
Laikas sek.  Greitis km/h  
1163  50,3  
1164  52,6  
1165  54,5  
1166  56,6  
1167  58,3  
1168  60,0  
1169  61,5  
1170  63,1  
1171  64,3  
1172  65,7  
1173  67,1  
1174  68,3  
1175  69,7  
1176  70,6  
1177  71,6  
1178  72,6  
1179  73,5  
1180  74,2  
1181  74,9  
1182  75,6  
1183  76,3  
1184  77,1  
1185  77,9  
1186  78,5  
1187  79,0  
1188  79,7  
1189  80,3  
1190  81,0  
1191  81,6  
1192  82,4  
1193  82,9  
1194  83,4  
1195  83,8  
1196  84,2  
1197  84,7  
1198  85,2  
1199  85,6  Laikas sek.  Greitis km/h  
1200  86,3  
1201  86,8  
1202  87,4  
1203  88,0  
1204  88,3  
1205  88,7  
1206  89,0  
1207  89,3  
1208  89,8  
1209  90,2  
1210  90,6  
1211  91,0  
1212  91,3  
1213  91,6  
1214  91,9  
1215  92,2  
1216  92,8  
1217  93,1  
1218  93,3  
1219  93,5  
1220  93,7  
1221  93,9  
1222  94,0  
1223  94,1  
1224  94,3  
1225  94,4  
1226  94,6  
1227  94,7  
1228  94,8  
1229  95,0  
1230  95,1  
1231  95,3  
1232  95,4  
1233  95,6  
1234  95,7  
1235  95,8  
1236  96,0  Laikas sek.  Greitis km/h  
1237  96,1  
1238  96,3  
1239  96,4  
1240  96,6  
1241  96,8  
1242  97,0  
1243  97,2  
1244  97,3  
1245  97,4  
1246  97,4  
1247  97,4  
1248  97,4  
1249  97,3  
1250  97,3  
1251  97,3  
1252  97,3  
1253  97,2  
1254  97,1  
1255  97,0  
1256  96,9  
1257  96,7  
1258  96,4  
1259  96,1  
1260  95,7  
1261  95,5  
1262  95,3  
1263  95,2  
1264  95,0  
1265  94,9  
1266  94,7  
1267  94,5  
1268  94,4  
1269  94,4  
1270  94,3  
1271  94,3  
1272  94,1  
1273  93,9  Laikas sek.  Greitis km/h  
1274  93,4  
1275  92,8  
1276  92,0  
1277  91,3  
1278  90,6  
1279  90,0  
1280  89,3  
1281  88,7  
1282  88,1  
1283  87,4  
1284  86,7  
1285  86,0  
1286  85,3  
1287  84,7  
1288  84,1  
1289  83,5  
1290  82,9  
1291  82,3  
1292  81,7  
1293  81,1  
1294  80,5  
1295  79,9  
1296  79,4  
1297  79,1  
1298  78,8  
1299  78,5  
1300  78,2  
1301  77,9  
1302  77,6  
1303  77,3  
1304  77,0  
1305  76,7  
1306  76,0  
1307  76,0  
1308  76,0  
1309  75,9  
1310  76,0  ▼B
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 534  
Laikas sek.  Greitis km/h  
1311  76,0  
1312  76,1  
1313  76,3  
1314  76,5  
1315  76,6  
1316  76,8  
1317  77,1  
1318  77,1  
1319  77,2  
1320  77,2  
1321  77,6  
1322  78,0  
1323  78,4  
1324  78,8  
1325  79,2  
1326  80,3  
1327  80,8  
1328  81,0  
1329  81,0  
1330  81,0  
1331  81,0  
1332  81,0  
1333  80,9  
1334  80,6  
1335  80,3  
1336  80,0  
1337  79,9  
1338  79,8  
1339  79,8  
1340  79,8  
1341  79,9  
1342  80,0  
1343  80,4  
1344  80,8  
1345  81,2  
1346  81,5  
1347  81,6  Laikas sek.  Greitis km/h  
1348  81,6  
1349  81,4  
1350  80,7  
1351  79,6  
1352  78,2  
1353  76,8  
1354  75,3  
1355  73,8  
1356  72,1  
1357  70,2  
1358  68,2  
1359  66,1  
1360  63,8  
1361  61,6  
1362  60,2  
1363  59,8  
1364  60,4  
1365  61,8  
1366  62,6  
1367  62,7  
1368  61,9  
1369  60,0  
1370  58,4  
1371  57,8  
1372  57,8  
1373  57,8  
1374  57,3  
1375  56,2  
1376  54,3  
1377  50,8  
1378  45,5  
1379  40,2  
1380  34,9  
1381  29,6  
1382  28,7  
1383  29,3  
1384  30,5  Laikas sek.  Greitis km/h  
1385  31,7  
1386  32,9  
1387  35,0  
1388  38,0  
1389  40,5  
1390  42,7  
1391  45,8  
1392  47,5  
1393  48,9  
1394  49,4  
1395  49,4  
1396  49,2  
1397  48,7  
1398  47,9  
1399  46,9  
1400  45,6  
1401  44,2  
1402  42,7  
1403  40,7  
1404  37,1  
1405  33,9  
1406  30,6  
1407  28,6  
1408  27,3  
1409  27,2  
1410  27,5  
1411  27,4  
1412  27,1  
1413  26,7  
1414  26,8  
1415  28,2  
1416  31,1  
1417  34,8  
1418  38,4  
1419  40,9  
1420  41,7  
1421  40,9  Laikas sek.  Greitis km/h  
1422  38,3  
1423  35,3  
1424  34,3  
1425  34,6  
1426  36,3  
1427  39,5  
1428  41,8  
1429  42,5  
1430  41,9  
1431  40,1  
1432  36,6  
1433  31,3  
1434  26,0  
1435  20,6  
1436  19,1  
1437  19,7  
1438  21,1  
1439  22,0  
1440  22,1  
1441  21,4  
1442  19,6  
1443  18,3  
1444  18,0  
1445  18,3  
1446  18,5  
1447  17,9  
1448  15,0  
1449  9,9  
1450  4,6  
1451  1,2  
1452  0,0  
1453  0,0  
1454  0,0  
1455  0,0  
1456  0,0  
1457  0,0  
1458  0,0  ▼B
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 535  
Laikas sek.  Greitis km/h  
1459  0,0  
1460  0,0  
1461  0,0  
1462  0,0  
1463  0,0  Laikas sek.  Greitis km/h  
1464  0,0  
1465  0,0  
1466  0,0  
1467  0,0  
1468  0,0  Laikas sek.  Greitis km/h  
1469  0,0  
1470  0,0  
1471  0,0  
1472  0,0  
1473  0,0  Laikas sek.  Greitis km/h  
1474  0,0  
1475  0,0  
1476  0,0  
1477  0,0  
A1/11 lentel ė 
▼M3 
WLTC, 3b klas ės ciklas, didelio grei čio fazė (Medium  3b ) 
▼B 
Laikas sek.  Greitis km/h  
1023  0,0  
1024  0,0  
1025  0,0  
1026  0,0  
1027  0,8  
1028  3,6  
1029  8,6  
1030  14,6  
1031  20,0  
1032  24,4  
1033  28,2  
1034  31,7  
1035  35,0  
1036  37,6  
1037  39,7  
1038  41,5  
1039  43,6  
1040  46,0  
1041  48,4  
1042  50,5  
1043  51,9  
1044  52,6  
1045  52,8  
1046  52,9  
1047  53,1  
1048  53,3  
1049  53,1  
1050  52,3  Laikas sek.  Greitis km/h  
1051  50,7  
1052  48,8  
1053  46,5  
1054  43,8  
1055  40,3  
1056  36,0  
1057  30,7  
1058  25,4  
1059  21,0  
1060  16,7  
1061  13,4  
1062  12,0  
1063  12,1  
1064  12,8  
1065  15,6  
1066  19,9  
1067  23,4  
1068  24,6  
1069  25,2  
1070  26,4  
1071  28,8  
1072  31,8  
1073  35,3  
1074  39,5  
1075  44,5  
1076  49,3  
1077  53,3  
1078  56,4  Laikas sek.  Greitis km/h  
1079  58,9  
1080  61,2  
1081  62,6  
1082  63,0  
1083  62,5  
1084  60,9  
1085  59,3  
1086  58,6  
1087  58,6  
1088  58,7  
1089  58,8  
1090  58,8  
1091  58,8  
1092  59,1  
1093  60,1  
1094  61,7  
1095  63,0  
1096  63,7  
1097  63,9  
1098  63,5  
1099  62,3  
1100  60,3  
1101  58,9  
1102  58,4  
1103  58,8  
1104  60,2  
1105  62,3  
1106  63,9  Laikas sek.  Greitis km/h  
1107  64,5  
1108  64,4  
1109  63,5  
1110  62,0  
1111  61,2  
1112  61,3  
1113  62,6  
1114  65,3  
1115  68,0  
1116  69,4  
1117  69,7  
1118  69,3  
1119  68,1  
1120  66,9  
1121  66,2  
1122  65,7  
1123  64,9  
1124  63,2  
1125  60,3  
1126  55,8  
1127  50,5  
1128  45,2  
1129  40,1  
1130  36,2  
1131  32,9  
1132  29,8  
1133  26,6  
1134  23,0  ▼B
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 536  
Laikas sek.  Greitis km/h  
1135  19,4  
1136  16,3  
1137  14,6  
1138  14,2  
1139  14,3  
1140  14,6  
1141  15,1  
1142  16,4  
1143  19,1  
1144  22,5  
1145  24,4  
1146  24,8  
1147  22,7  
1148  17,4  
1149  13,8  
1150  12,0  
1151  12,0  
1152  12,0  
1153  13,9  
1154  17,7  
1155  22,8  
1156  27,3  
1157  31,2  
1158  35,2  
1159  39,4  
1160  42,5  
1161  45,4  
1162  48,2  
1163  50,3  
1164  52,6  
1165  54,5  
1166  56,6  
1167  58,3  
1168  60,0  
1169  61,5  
1170  63,1  
1171  64,3  Laikas sek.  Greitis km/h  
1172  65,7  
1173  67,1  
1174  68,3  
1175  69,7  
1176  70,6  
1177  71,6  
1178  72,6  
1179  73,5  
1180  74,2  
1181  74,9  
1182  75,6  
1183  76,3  
1184  77,1  
1185  77,9  
1186  78,5  
1187  79,0  
1188  79,7  
1189  80,3  
1190  81,0  
1191  81,6  
1192  82,4  
1193  82,9  
1194  83,4  
1195  83,8  
1196  84,2  
1197  84,7  
1198  85,2  
1199  85,6  
1200  86,3  
1201  86,8  
1202  87,4  
1203  88,0  
1204  88,3  
1205  88,7  
1206  89,0  
1207  89,3  
1208  89,8  Laikas sek.  Greitis km/h  
1209  90,2  
1210  90,6  
1211  91,0  
1212  91,3  
1213  91,6  
1214  91,9  
1215  92,2  
1216  92,8  
1217  93,1  
1218  93,3  
1219  93,5  
1220  93,7  
1221  93,9  
1222  94,0  
1223  94,1  
1224  94,3  
1225  94,4  
1226  94,6  
1227  94,7  
1228  94,8  
1229  95,0  
1230  95,1  
1231  95,3  
1232  95,4  
1233  95,6  
1234  95,7  
1235  95,8  
1236  96,0  
1237  96,1  
1238  96,3  
1239  96,4  
1240  96,6  
1241  96,8  
1242  97,0  
1243  97,2  
1244  97,3  
1245  97,4  Laikas sek.  Greitis km/h  
1246  97,4  
1247  97,4  
1248  97,4  
1249  97,3  
1250  97,3  
1251  97,3  
1252  97,3  
1253  97,2  
1254  97,1  
1255  97,0  
1256  96,9  
1257  96,7  
1258  96,4  
1259  96,1  
1260  95,7  
1261  95,5  
1262  95,3  
1263  95,2  
1264  95,0  
1265  94,9  
1266  94,7  
1267  94,5  
1268  94,4  
1269  94,4  
1270  94,3  
1271  94,3  
1272  94,1  
1273  93,9  
1274  93,4  
1275  92,8  
1276  92,0  
1277  91,3  
1278  90,6  
1279  90,0  
1280  89,3  
1281  88,7  
1282  88,1  ▼B
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 537  
Laikas sek.  Greitis km/h  
1283  87,4  
1284  86,7  
1285  86,0  
1286  85,3  
1287  84,7  
1288  84,1  
1289  83,5  
1290  82,9  
1291  82,3  
1292  81,7  
1293  81,1  
1294  80,5  
1295  79,9  
1296  79,4  
1297  79,1  
1298  78,8  
1299  78,5  
1300  78,2  
1301  77,9  
1302  77,6  
1303  77,3  
1304  77,0  
1305  76,7  
1306  76,0  
1307  76,0  
1308  76,0  
1309  75,9  
1310  75,9  
1311  75,8  
1312  75,7  
1313  75,5  
1314  75,2  
1315  75,0  
1316  74,7  
1317  74,1  
1318  73,7  
1319  73,3  Laikas sek.  Greitis km/h  
1320  73,5  
1321  74,0  
1322  74,9  
1323  76,1  
1324  77,7  
1325  79,2  
1326  80,3  
1327  80,8  
1328  81,0  
1329  81,0  
1330  81,0  
1331  81,0  
1332  81,0  
1333  80,9  
1334  80,6  
1335  80,3  
1336  80,0  
1337  79,9  
1338  79,8  
1339  79,8  
1340  79,8  
1341  79,9  
1342  80,0  
1343  80,4  
1344  80,8  
1345  81,2  
1346  81,5  
1347  81,6  
1348  81,6  
1349  81,4  
1350  80,7  
1351  79,6  
1352  78,2  
1353  76,8  
1354  75,3  
1355  73,8  
1356  72,1  Laikas sek.  Greitis km/h  
1357  70,2  
1358  68,2  
1359  66,1  
1360  63,8  
1361  61,6  
1362  60,2  
1363  59,8  
1364  60,4  
1365  61,8  
1366  62,6  
1367  62,7  
1368  61,9  
1369  60,0  
1370  58,4  
1371  57,8  
1372  57,8  
1373  57,8  
1374  57,3  
1375  56,2  
1376  54,3  
1377  50,8  
1378  45,5  
1379  40,2  
1380  34,9  
1381  29,6  
1382  27,3  
1383  29,3  
1384  32,9  
1385  35,6  
1386  36,7  
1387  37,6  
1388  39,4  
1389  42,5  
1390  46,5  
1391  50,2  
1392  52,8  
1393  54,3  Laikas sek.  Greitis km/h  
1394  54,9  
1395  54,9  
1396  54,7  
1397  54,1  
1398  53,2  
1399  52,1  
1400  50,7  
1401  49,1  
1402  47,4  
1403  45,2  
1404  41,8  
1405  36,5  
1406  31,2  
1407  27,6  
1408  26,9  
1409  27,3  
1410  27,5  
1411  27,4  
1412  27,1  
1413  26,7  
1414  26,8  
1415  28,2  
1416  31,1  
1417  34,8  
1418  38,4  
1419  40,9  
1420  41,7  
1421  40,9  
1422  38,3  
1423  35,3  
1424  34,3  
1425  34,6  
1426  36,3  
1427  39,5  
1428  41,8  
1429  42,5  
1430  41,9  ▼B
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 538  
Laikas sek.  Greitis km/h  
1431  40,1  
1432  36,6  
1433  31,3  
1434  26,0  
1435  20,6  
1436  19,1  
1437  19,7  
1438  21,1  
1439  22,0  
1440  22,1  
1441  21,4  
1442  19,6  Laikas sek.  Greitis km/h  
1443  18,3  
1444  18,0  
1445  18,3  
1446  18,5  
1447  17,9  
1448  15,0  
1449  9,9  
1450  4,6  
1451  1,2  
1452  0,0  
1453  0,0  Laikas sek.  Greitis km/h  
1454  0,0  
1455  0,0  
1456  0,0  
1457  0,0  
1458  0,0  
1459  0,0  
1460  0,0  
1461  0,0  
1462  0,0  
1463  0,0  
1464  0,0  
1465  0,0  Laikas sek.  Greitis km/h  
1466  0,0  
1467  0,0  
1468  0,0  
1469  0,0  
1470  0,0  
1471  0,0  
1472  0,0  
1473  0,0  
1474  0,0  
1475  0,0  
1476  0,0  
1477  0,0  
A1/12 lentel ė 
▼M3 
WLTC, 3 klas ės ciklas, labai didelio grei čio fazė (Extra High  3 ) 
▼B 
Laikas sek.  Greitis km/h  
1478  0,0  
1479  2,2  
1480  4,4  
1481  6,3  
1482  7,9  
1483  9,2  
1484  10,4  
1485  11,5  
1486  12,9  
1487  14,7  
1488  17,0  
1489  19,8  
1490  23,1  
1491  26,7  
1492  30,5  
1493  34,1  
1494  37,5  
1495  40,6  
1496  43,3  
1497  45,7  
1498  47,7  Laikas sek.  Greitis km/h  
1499  49,3  
1500  50,5  
1501  51,3  
1502  52,1  
1503  52,7  
1504  53,4  
1505  54,0  
1506  54,5  
1507  55,0  
1508  55,6  
1509  56,3  
1510  57,2  
1511  58,5  
1512  60,2  
1513  62,3  
1514  64,7  
1515  67,1  
1516  69,2  
1517  70,7  
1518  71,9  
1519  72,7  Laikas sek.  Greitis km/h  
1520  73,4  
1521  73,8  
1522  74,1  
1523  74,0  
1524  73,6  
1525  72,5  
1526  70,8  
1527  68,6  
1528  66,2  
1529  64,0  
1530  62,2  
1531  60,9  
1532  60,2  
1533  60,0  
1534  60,4  
1535  61,4  
1536  63,2  
1537  65,6  
1538  68,4  
1539  71,6  
1540  74,9  Laikas sek.  Greitis km/h  
1541  78,4  
1542  81,8  
1543  84,9  
1544  87,4  
1545  89,0  
1546  90,0  
1547  90,6  
1548  91,0  
1549  91,5  
1550  92,0  
1551  92,7  
1552  93,4  
1553  94,2  
1554  94,9  
1555  95,7  
1556  96,6  
1557  97,7  
1558  98,9  
1559  100,4  
1560  102,0  
1561  103,6  ▼B
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 539  
Laikas sek.  Greitis km/h  
1562  105,2  
1563  106,8  
1564  108,5  
1565  110,2  
1566  111,9  
1567  113,7  
1568  115,3  
1569  116,8  
1570  118,2  
1571  119,5  
1572  120,7  
1573  121,8  
1574  122,6  
1575  123,2  
1576  123,6  
1577  123,7  
1578  123,6  
1579  123,3  
1580  123,0  
1581  122,5  
1582  122,1  
1583  121,5  
1584  120,8  
1585  120,0  
1586  119,1  
1587  118,1  
1588  117,1  
1589  116,2  
1590  115,5  
1591  114,9  
1592  114,5  
1593  114,1  
1594  113,9  
1595  113,7  
1596  113,3  
1597  112,9  
1598  112,2  Laikas sek.  Greitis km/h  
1599  111,4  
1600  110,5  
1601  109,5  
1602  108,5  
1603  107,7  
1604  107,1  
1605  106,6  
1606  106,4  
1607  106,2  
1608  106,2  
1609  106,2  
1610  106,4  
1611  106,5  
1612  106,8  
1613  107,2  
1614  107,8  
1615  108,5  
1616  109,4  
1617  110,5  
1618  111,7  
1619  113,0  
1620  114,1  
1621  115,1  
1622  115,9  
1623  116,5  
1624  116,7  
1625  116,6  
1626  116,2  
1627  115,2  
1628  113,8  
1629  112,0  
1630  110,1  
1631  108,3  
1632  107,0  
1633  106,1  
1634  105,8  
1635  105,7  Laikas sek.  Greitis km/h  
1636  105,7  
1637  105,6  
1638  105,3  
1639  104,9  
1640  104,4  
1641  104,0  
1642  103,8  
1643  103,9  
1644  104,4  
1645  105,1  
1646  106,1  
1647  107,2  
1648  108,5  
1649  109,9  
1650  111,3  
1651  112,7  
1652  113,9  
1653  115,0  
1654  116,0  
1655  116,8  
1656  117,6  
1657  118,4  
1658  119,2  
1659  120,0  
1660  120,8  
1661  121,6  
1662  122,3  
1663  123,1  
1664  123,8  
1665  124,4  
1666  125,0  
1667  125,4  
1668  125,8  
1669  126,1  
1670  126,4  
1671  126,6  
1672  126,7  Laikas sek.  Greitis km/h  
1673  126,8  
1674  126,9  
1675  126,9  
1676  126,9  
1677  126,8  
1678  126,6  
1679  126,3  
1680  126,0  
1681  125,7  
1682  125,6  
1683  125,6  
1684  125,8  
1685  126,2  
1686  126,6  
1687  127,0  
1688  127,4  
1689  127,6  
1690  127,8  
1691  127,9  
1692  128,0  
1693  128,1  
1694  128,2  
1695  128,3  
1696  128,4  
1697  128,5  
1698  128,6  
1699  128,6  
1700  128,5  
1701  128,3  
1702  128,1  
1703  127,9  
1704  127,6  
1705  127,4  
1706  127,2  
1707  127,0  
1708  126,9  
1709  126,8  ▼B
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 540  
Laikas sek.  Greitis km/h  
1710  126,7  
1711  126,8  
1712  126,9  
1713  127,1  
1714  127,4  
1715  127,7  
1716  128,1  
1717  128,5  
1718  129,0  
1719  129,5  
1720  130,1  
1721  130,6  
1722  131,0  
1723  131,2  
1724  131,3  
1725  131,2  
1726  130,7  
1727  129,8  
1728  128,4  
1729  126,5  
1730  124,1  
1731  121,6  
1732  119,0  Laikas sek.  Greitis km/h  
1733  116,5  
1734  114,1  
1735  111,8  
1736  109,5  
1737  107,1  
1738  104,8  
1739  102,5  
1740  100,4  
1741  98,6  
1742  97,2  
1743  95,9  
1744  94,8  
1745  93,8  
1746  92,8  
1747  91,8  
1748  91,0  
1749  90,2  
1750  89,6  
1751  89,1  
1752  88,6  
1753  88,1  
1754  87,6  Laikas sek.  Greitis km/h  
1755  87,1  
1756  86,6  
1757  86,1  
1758  85,5  
1759  85,0  
1760  84,4  
1761  83,8  
1762  83,2  
1763  82,6  
1764  82,0  
1765  81,3  
1766  80,4  
1767  79,1  
1768  77,4  
1769  75,1  
1770  72,3  
1771  69,1  
1772  65,9  
1773  62,7  
1774  59,7  
1775  57,0  
1776  54,6  
1777  52,2  Laikas sek.  Greitis km/h  
1778  49,7  
1779  46,8  
1780  43,5  
1781  39,9  
1782  36,4  
1783  33,2  
1784  30,5  
1785  28,3  
1786  26,3  
1787  24,4  
1788  22,5  
1789  20,5  
1790  18,2  
1791  15,5  
1792  12,3  
1793  8,7  
1794  5,2  
1795  0,0  
1796  0,0  
1797  0,0  
1798  0,0  
1799  0,0  
1800  0,0  
7. Ciklo identifikavimas  
Siekiant įsitikinti, ar buvo pasirinkta teisinga ciklo versija arba 
bandymų stendo valdymo sistemoje buvo įdiegtas teisingas ciklas, 
remiamasi A1/13 lentel ėje pateikiamomis ciklo fazi ų ir viso ciklo 
transporto priemon ės greičio verčių kontrolin ėmis sumomis.  
▼M3 
A1/13 lentel ė 
1 Hz kontrolin ės sumos  
Ciklo klas ė Ciklo faz ė 1 Hz tikslin ės transporto 
priemonės greičių kont­
rolinė suma  
1 klasė Mažo grei čio 11 988,4  
Vidutinio grei čio 17 162,8  
Mažo grei čio 11 988,4  
Iš viso  41 139,6  ▼B
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 541  
Ciklo klas ė Ciklo faz ė 1 Hz tikslin ės transporto 
priemonės greičių kont­
rolinė suma  
2 klasė Mažo grei čio 11 162,2  
Vidutinio grei čio 17 054,3  
Didelio grei čio 24 450,6  
Labai didelio grei čio 28 869,8  
Iš viso  81 536,9  
3a klasė Mažo grei čio 11 140,3  
Vidutinio grei čio 16 995,7  
Didelio grei čio 25 646,0  
Labai didelio grei čio 29 714,9  
Iš viso  83 496,9  
3b klasė Mažo grei čio 11 140,3  
Vidutinio grei čio 17 121,2  
Didelio grei čio 25 782,2  
Labai didelio grei čio 29 714,9  
Iš viso  83 758,6  
▼B 
8. Ciklo modifikavimas  
Šio papildomo priedo 8 dalis netaikoma OVC-HEV, NOVC-HEV ir 
NOVC-FCHV.  
8.1. Bendrosios pastabos  
▼M3 _______  
▼B 
Važiavimo problem ų gali kilti transporto priemon ėms, kurių galios ir 
masės santykis artimas 1 ir 2 klasi ų arba 2 ir 3 klasi ų transporto 
priemonių ribinei vertei, arba labai mažos galios 1 klas ės transporto 
priemonėms. 
Kadangi šios problemos daugiausia siejasi su ciklo faz ėmis, kai deri ­
namas didelis transporto priemon ės greitis ir stiprus greit ėjimas, o ne 
su didžiausiuoju ciklo grei čiu, važiavimo savyb ėms gerinti taikoma 
mažinimo proced ūra. 
8.2. Šiuose punktuose aprašytas ciklo profilio modifikavimo metodas 
taikant mažinimo proced ūrą. 
8.2.1. Mažinimo proced ūra 1 klasės transporto priemon ėms 
A1/14 paveiksle kaip pavyzdys pateikta sumažinta 1 klas ės WLTC 
vidutinio grei čio fazė. ▼M3
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 542  
A1/14 pav.  
Sumažinta 1 klas ės WLTC vidutinio grei čio fazė
 
Taikant 1 klas ės ciklą mažinimo laikas yra laikas tarp 651-os ir 906- 
os sekundži ų. Šiuo laiku pirminio ciklo greitinimas apskai čiuojamas 
pagal šią lygtį: 
a orig  i ¼ v iþ1 Ä v i 
3,6 
čia: 
v i yra transporto priemon ės greitis, km/h;  
i yra laikas tarp 651-os ir 906-os sekundži ų. 
Mažinimas pirmiausia taikomas tarp 651-os ir 848-os sekundži ų. 
Sumažinto grei čio grafikas v ėliau apskai čiuojamas pagal ši ą lygtį: 
v dsc iþ1 ¼ v dsc i þ a orig  i Ü ð1 Ä f dsc Þ Ü 3,6 
su i = nuo 651 iki 847  
kai i = 651,  v dsc  i ¼ v orig  i 
Kad 907- ą sekundę būtų pasiektas pirminis transporto priemon ės 
greitis, pagal ši ą lygtį apskaičiuojamas l ėtinimo koregavimo koefi ­
cientas: 
f corr_dec ¼ v dsc_848 Ä 36,7 
v orig_848 Ä 36,7  
čia 36,7 km/h yra pirminis transporto priemon ės greitis 907- ą sekundę. ▼B
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 543  
Sumažintas transporto priemon ės greitis tarp 849-os ir 906-os sekun ­
džių vėliau apskai čiuojamas pagal ši ą lygtį: 
v dsc i ¼ v dsc iÄ1 þ a orig  iÄ1 Ü f corr_dec Ü 3,6 
kai i = nuo 849 iki 906.  
▼M3 
8.2.2. 2 klas ės transporto priemon ėms taikoma mažinimo proced ūra 
Kadangi važiavimo problemos išskirtinai susijusios su 2 ir 3 klas ės 
ciklų labai didelio grei čio fazėmis, mažinimas susij ęs su tais labai 
didelio grei čio fazių tarpsniais, kuriais tik ėtinos važiavimo problemos 
(žr. A1/15 ir A1/16 pav.).  
▼B 
A1/15 pav.  
Sumažinta 2 klas ės WLTC labai didelio grei čio fazė
 
2 klasės cikle mažinimo laikas yra laikas tarp 1 520-os ir 1 742-os 
sekundžių. Šiuo laiku pirminio ciklo greitinimas apskai čiuojamas 
pagal šią lygtį: 
a orig  i ¼ v iþ1 Ä v i 
3,6 
čia: 
v i yra transporto priemon ės greitis, km/h;  
i yra laikas tarp 1 520-os ir 1 742-os sekundži ų. 
Mažinimas pirmiausia taikomas tarp 1 520-os ir 1 725-os sekundži ų. 1 
725-a sekund ė yra laikas, kai labai didelio grei čio fazėje pasiekiamas 
didžiausiasis greitis. Sumažinto grei čio grafikas v ėliau apskai čiuo­
jamas pagal ši ą lygtį: 
v dsc iþ1 ¼ v dsc i þ a orig  i Ü ð1 Ä f dsc Þ Ü 3,6 ▼B
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 544  
kai i = 1520 iki 1724.  
kai i = 1520,  v dsc  i ¼ v orig  i 
Kad 1 743- ą sekundę būtų pasiektas pirminis transporto priemon ės 
greitis, pagal ši ą lygtį apskaičiuojamas l ėtinimo koregavimo koefi ­
cientas: 
f corr_dec ¼ v dsc_1725 Ä 90,4 
v orig_1725 Ä 90,4  
90,4 km/h yra pirminis transporto priemon ės greitis 1 743- ą sekundę. 
Sumažintas transporto priemon ės greitis tarp 1 726-os ir 1 742-os 
sekundžių vėliau apskai čiuojamas pagal ši ą lygtį: 
v dsc i ¼ v dsc iÄ1 þ a orig  iÄ1 Ü f corr_dec Ü 3,6 
kai i = nuo 1726 iki 1742.  
8.2.3. Mažinimo proced ūra, taikoma 3 klas ės transporto priemon ėms 
▼M3 
A1/16 paveiksle pateiktas sumažintos 3 klas ės WLTC labai didelio 
greičio fazės pavyzdys.  
▼B 
A1/16 pav.  
Sumažinta 3 klas ės WLTC labai didelio grei čio fazė
 
3 klasės cikle mažinimo laikas yra laikas tarp 1 533-os ir 1 762-os 
sekundžių. Šiuo laiku pirminio ciklo greitinimas apskai čiuojamas 
pagal šią lygtį: 
a orig  i ¼ v iþ1 Ä v i 
3,6 ▼B
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 545  
čia: 
v i yra transporto priemon ės greitis, km/h;  
i yra laikas tarp 1 533-os ir 1 762-os sekundži ų. 
Mažinimas pirmiausia taikomas tarp 1 533-os ir 1 724-os sekundži ų. 1 
724-a sekund ė yra laikas, kai labai didelio grei čio fazėje pasiekiamas 
didžiausiasis greitis. Sumažinto grei čio grafikas v ėliau apskai čiuo­
jamas pagal ši ą lygtį: 
v dsc iþ1 ¼ v dsc i þ a orig  i Ü ð1 Ä f dsc Þ Ü 3,6 
kai i = nuo 1533 iki 1723  
kai i = 1533,  v dsc  i ¼ v orig  i 
Kad 1 763- ą sekundę būtų pasiektas pirminis transporto priemon ės 
greitis, pagal ši ą lygtį apskaičiuojamas l ėtinimo koregavimo koefi ­
cientas: 
f corr_dec ¼ v dsc_1724 Ä 82,6 
v orig_1724 Ä 82,6  
82,6 km/h yra pirminis transporto priemon ės greitis 1 763- ą sekundę. 
Sumažintas transporto priemon ės greitis tarp 1 725-os ir 1 762-os 
sekundžių vėliau apskai čiuojamas pagal ši ą lygtį: 
v dsc i ¼ v dsc iÄ1 þ a orig  iÄ1 Ü f corr_dec Ü 3,6 
kai i = nuo 1725 iki 1762.  
8.3. Mažinimo koeficiento nustatymas  
Mažinimo koeficientas f  dsc , yra santykio r  max tarp didžiausios reika ­
laujamos ciklo fazi ų, kuriose bus atliekamas mažinimas, galios ir 
vardinės transporto priemon ės galios funkcija, P  rated . 
Didžiausioji reikalaujama galia P  req,max,i  (kW) yra susijusi su speci ­
finiu laiku i ir atitinkamu transporto priemon ės greičiu v  i ciklo trasoje 
ir apskaičiuojama pagal ši ą lygtį: 
P req;max;i ¼ Ê 
ðf 0 Ü v i Þ þ ðf 1 Ü v 2 
i Þ þ ðf 2 Ü v 3 
i Þ þ ð1,03 Ü TM Ü v i Ü a i Þ Ì 
3 600  
čia: 
▼M3 
f 0 , f 1 , f 2 yra taikomi kelio apkrovos koeficientai, atitinkamai N, 
N/(km/h) ir N/(km/h)  2 ; 
TM yra taikoma bandomoji mas ė, kg;  
v i yra greitis laiku  i, km/h;  
a i yra pagreitis laiku  i, km/h  2 . ▼B
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 546  
Ciklo laiko momentas i, kuriuo reikalinga didžiausioji galia arba 
didžiausiajai galiai artimos galios vert ė, yra: 1 klas ės ciklas – 764-a 
sekundė, 2 klasės ciklas – 1 574-a sekund ė, 3 klasės ciklas – 1 566-a 
sekundė. 
▼B 
Atitinkamos transporto priemon ės greičio vertės v i , ir greitėjimo vertės 
a i , yra tokios:  
v i = 61,4 km/h, a  i = 0,22 m/s  2 1 klasei,  
v i = 109,9 km/h, a  i = 0,36 m/s  2 2 klasei,  
v i = 111,9 km/h, a  i = 0,50 m/s  2 3 klasei.  
r max apskaičiuojama pagal ši ą lygtį: 
r max ¼ P req;max;i 
P rated 
Mažinimo veiksnys f  dsc , apskaičiuojamas pagal ši ą lygtį: 
jei r max< r 0 , tai f dsc ¼ 0 
ir joks mažinimas netaikomas.  
Jei r max ã r 0 , tai f dsc ¼ a 1 Ü r max þ b 1 
Skaičiavimo parametras / koeficientai, r  0 , a 1 ir b  1 ,: 
1 klasė r 0 = 0,978, a  1 = 0,680, b  1 = – 0,665  
2 klasė r 0 = 0,866, a  1 = 0,606, b  1 = – 0,525.  
3 klasė r 0 = 0,867, a  1 = 0,588 b  1 = – 0,510.  
Gautas f  dsc matematiškai apvalinamas iki 3 skai čių po kablelio ir 
naudojamas tik tada, jei viršija 0,010.  
Šie duomenys įtraukiami į visas atitinkamas bandym ų ataskaitas:  
a) f  dsc ; 
b) v  max ; 
c) nuvažiuotas atstumas, m.  
Atstumas skai čiuojamas kaip v  i (km/h) suma, padalyta iš 3,6 visoje 
ciklo trasoje.  
8.4. Papildomi reikalavimai  
Skirtingos konfig ūracijos transporto priemon ėms, kurios skiriasi 
bandomąja mase ir važiavimo varžos daugikliais, mažinimas taikomas 
individualiai.  
Jei transporto priemon ės didžiausiasis greitis po mažinimo yra 
mažesnis už didžiausi ąjį ciklo greit į, šio papildomo priedo 9 dalyje 
aprašytas procesas naudojamas su taikytinu ciklu.  ▼M3
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 547  
Jei transporto priemon ės greitis neatitinka taikomo ciklo grei čio 
grafiko leidžiamojo nuokrypio, kai greitis mažesnis už jos didžiausi ąjį 
greitį, tuo metu reik ės važiuoti su iki galo nuspaustu akceleratoriumi. 
Tokio važiavimo metu leidžiami grei čio grafiko pažeidimai.  
9. Ciklo pakeitimai, taikomi transporto priemon ėms, kurių didžiausiasis 
greitis yra mažesnis už didžiausi ąjį ciklo greit į, apibūdintą ankstes­
niuose šio papildomo priedo punktuose.  
▼M3 
9.1. Bendrosios pastabos  
Šis punktas taikomas transporto priemon ėms, kurių atvejų techniškai 
įmanoma laikytis šio papildomo priedo 1 dalyje nustatyto taikomo 
ciklo grei čio grafiko (bazinis ciklas), kai greitis mažesnis už j ų 
didžiausiąjį greitį, bet kuri ų didžiausiasis greitis d ėl kitų priežasčių 
yra apribotas iki vert ės, mažesn ės už didžiausi ąjį bazinio ciklo greit į. 
Taikomas ciklas įvardijamas kaip bazinis ciklas ir taikomas baigtinio 
greičio ciklui nustatyti.  
Tais atvejais, kai pagal 8.2 punkt ą taikomas mažinimas, kaip bazinis 
ciklas taikomas sumažintas ciklas.  
Didžiausiasis bazinio ciklo greitis įvardijamas kaip v  max,cycle  . 
Didžiausiasis transporto priemon ės greitis įvardijamas kaip jos baig ­
tinis greitis v  cap . 
Jei v  cap taikomas 3b klas ės transporto priemonei, kaip apibr ėžta 3.3.2 
punkte, kaip bazinis ciklas taikomas 3b ciklas. Ši nuostata taikoma net 
ir tada, kai v  cap mažesnis nei 120 km/h.  
Tais atvejais, kai taikomas v  cap , bazinis ciklas modifikuojamas 9.2 
punkte aprašyta tvarka, kad baigtinio grei čio cikle b ūtų pasiektas 
toks pats atstumas kaip baziniame cikle.  
▼B 
9.2. Skai čiavimo etapai  
9.2.1. Atstumo skirtumo kiekvienos ciklo faz ės metu nustatymas  
Tarpinis baigtinio grei čio ciklas gaunamas pakeitus visas transporto 
priemonės greičio imtis v  i , kur v  i > v  cap , į v cap . 
▼M3 
9.2.1.1. Jei v  cap < v  max,medium  , atstumai vidutinio grei čio fazių metu taikant 
bazinį ciklą d base,medium  ir tarpinį baigtinio grei čio ciklą d cap,medium  
apskaičiuojami abiem ciklams taikant ši ą lygtį: 
d medium ¼ X Í ðv i þ v iÄ1 Þ 
2 Ü 3,6 Ü ðt i Ä t iÄ1 Þ Î 
, kai i = nuo 591 iki 
1 022).  
Čia: 
v max,medium  yra didžiausiasis transporto priemon ės greitis vidutinio 
greičio fazės metu, kaip d ėl 1 klasės ciklo nurodyta A1/2 lentel ėje, 
dėl 2 klasės ciklo – A1/4 lentel ėje, dėl 3a klasės ciklo – A1/8 lentel ėje 
ir dėl 3b klasės ciklo – A1/9 lentel ėje. 
9.2.1.2. Jei v  cap < v  max,high  , atstumai didelio grei čio fazės metu taikant bazin į 
ciklą d base,high  ir tarpinį baigtinio grei čio ciklą d cap,high  apskaičiuojami 
abiem ciklams taikant ši ą lygtį: 
d high ¼ X Í ðv i þ v iÄ1 Þ 
2 Ü 3,6 Ü ðt i Ä t iÄ1 Þ Î 
, kai i = nuo 1 024 iki 
1 477)  ▼B
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 548  
v max,high  yra didžiausiasis transporto priemon ės greitis didelio grei čio 
fazės metu, kaip d ėl 2 klasės ciklo nurodyta A1/5 lentel ėje, dėl 3a 
klasės ciklo – A1/10 lentel ėje ir dėl 3b klasės ciklo – A1/11 lentel ėje. 
▼B 
9.2.1.3. Atstumai labai didelio grei čio fazės metu taikant bazin į ciklą 
d base,exhigh  ir tarpinį baigtinį greičio ciklą d cap,exhigh  apskaičiuojami 
abiejų ciklų labai didelio grei čio fazei taikant ši ą lygtį: 
d exhigh ¼ X 
ð ðv i þ v iÄ1 Þ 
2 Ü 3,6 Ü ðt i Ä t iÄ1 Þ; kai i ¼ nuo 1 479 iki 1 800 Þ 
9.2.2. Laiko, kuris pridedamas prie tarpinio baigtinio grei čio ciklo atstumo 
skirtumui kompensuoti, nustatymas  
▼M3 
Siekiant kompensuoti bazinio ir tarpinio baigtinio grei čio ciklų 
atstumo skirtum ą, atitinkami laikotarpiai su v  i = v  cap pridedami prie 
tarpinio baigtinio grei čio ciklo, kaip aprašyta 9.2.2.1–9.2.2.3 punk ­
tuose.  
▼B 
9.2.2.1. Papildomas laikas vidutinio grei čio fazėje 
Jei v  cap < v  max , medium  , papildomas laikas, kur į reikia prid ėti prie 
tarpinio baigtinio grei čio ciklo vidutinio grei čio fazės, apskai čiuo­
jamas pagal ši ą lygtį:: 
Δt medium ¼ ðd base;medium Ä d cap;medium Þ 
v cap Ü 3,6 
Laiko im čių skaičius n  add,medium  su v  i = v  cap , kurį reikės pridėti prie 
tarpinio baigtinio grei čio ciklo vidutinio grei čio fazės, yra lygus Δt me­
dium , matematiškai suapvalinto iki artimiausio sveikojo skai čiaus (pvz., 
1,4 suapvalinama iki 1, 1,5 suapvalinama iki 2).  
9.2.2.2. Papildomas laikas didelio grei čio fazės metu  
Jei v  cap < v  max , high , papildomas laikas, kur į reikia prid ėti prie tarpinio 
baigtinio grei čio ciklo didelio grei čio fazės, apskaičiuojamas pagal ši ą 
lygtį: 
Δt high ¼ ðd base;high Ä d cap;high Þ 
v cap Ü 3,6 
Laiko im čių skaičius n  add,high  su v  i = v  cap , kurį reikės pridėti prie 
tarpinio baigtinio grei čio ciklo didelio grei čio fazės, yra lygus Δt high , 
matematiškai suapvalinto iki artimiausio sveikojo skai čiaus. 
9.2.2.3 Papildomas laikas, kur į reikia prid ėti prie tarpinio baigtinio grei čio 
ciklo labai didelio grei čio fazės, apskaičiuojamas pagal ši ą lygtį: 
Δt exhigh ¼ ðd base;exhigh Ä d cap;exhigh Þ 
v cap Ü 3,6 
Laiko im čių skaičius n  add,exhigh  su v  i = v  cap , kurį reikės pridėti prie 
tarpinio baigtinio grei čio ciklo labai didelio grei čio fazės, yra lygus 
Δt exhigh  , matematiškai suapvalinto iki artimiausio sveikojo skai čiaus. 
9.2.3. Galutinio baigtinio grei čio ciklo sudarymas  ▼M3
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 549  
9.2.3.1.  ►M3 1 klasės ciklas ◄ 
Pirmąją galutinio baigtinio grei čio ciklo dal į sudaro tarpinio baigtinio 
greičio ciklo transporto priemon ės greičio grafikas iki paskutin ės 
imties vidutinio grei čio fazės metu, kur v = v  cap . Šios imties laikas 
vadinamas t  medium  . 
Tada pridedamos imtys n  add,medium  su v  i = v  cap , kad paskutin ės imties 
laikas būtų (t medium  + n  add,medium  ). 
Tada pridedama likusi tarpinio baigtinio grei čio ciklo vidutinio grei čio 
fazės dalis, kuri yra identiška tai pa čiai bazinio ciklo daliai, kad 
paskutinės imties laikas b ūtų (1022 + n  add,medium  ). 
9.2.3.2.  ►M3 2 ir 3 klasi ų ciklai ◄ 
9.2.3.2.1. v  cap < v  max , medium  
Pirmąją galutinio baigtinio grei čio ciklo dal į sudaro tarpinio baigtinio 
greičio ciklo transporto priemon ės greičio grafikas iki paskutin ės 
imties vidutinio grei čio fazės metu, kai v = v  cap . Šios imties laikas 
vadinamas t  medium  . 
Tada pridedami ėminiai n  add,medium  su v  i = v  cap , kad paskutin ės imties 
laikas būtų (t medium  + n  add,medium  ). 
Tada pridedama likusi tarpinio baigtinio grei čio ciklo vidutinio grei čio 
fazės dalis, kuri yra identiška tai pa čiai bazinio ciklo daliai, kad 
paskutinės imties laikas b ūtų (1022 + n  add,medium  ). 
Kitame etape pridedama pirmoji tarpinio baigtinio grei čio ciklo 
didelio grei čio fazės dalis iki paskutin ės imties didelio grei čio fazės 
metu, kai v = v  cap . Šio tarpinio baigtinio grei čio ėminio laikas yra 
t high , kad šios imties laikas galutiniame baigtinio grei čio cikle b ūtų 
(t high + n  add,medium  ). 
Tada pridedami ėminiai n  add,high  su v  i = v  cap , kad paskutin ės imties 
laikas būtų (t high + n  add,medium  + n  add,high  ). 
Tada pridedama likusi tarpinio baigtinio grei čio ciklo didelio grei čio 
fazės dalis, kuri yra identiška tai pa čiai bazinio ciklo daliai, kad 
paskutinės imties laikas b ūtų (1477 + n  add,medium  + n  add,high  ). 
Kitame etape pridedama pirmoji tarpinio baigtinio grei čio ciklo labai 
didelio grei čio fazės dalis iki paskutin ės imties labai didelio grei čio 
fazės metu, kai v = v  cap . Šio tarpinio baigtinio grei čio ėminio laikas 
yra t  exhigh  , kad šios imties laikas galutiniame baigtinio grei čio cikle 
būtų (t exhigh  + n  add,medium  + n  add,high  ). 
Tada pridedami ėminiai n  add,exhigh  su v  i = v  cap , kad paskutin ės imties 
laikas būtų (t exhigh  + n  add,medium  + n  add,high  + n  add,exhigh  ). 
Tada pridedama likusi tarpinio baigtinio grei čio ciklo labai didelio 
greičio fazės dalis, kuri yra identiška tai pa čiai bazinio ciklo daliai, 
kad paskutin ės imties laikas b ūtų (1800 + n  add,medium  + n  add,high  
+ n  add,exhigh  ). ▼B
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 550  
Galutinio baigtinio grei čio ciklo ilgis yra lygiavertis bazinio ciklo 
ilgiui, išskyrus skirtumus, kylan čius dėl n add,medium  , n add,high  ir n  add, 
exhigh  apvalinimo.  
9.2.3.2.2.  ►M3 v max, medium  ≤ v cap < v  max, high  ◄ 
Pirmąją galutinio baigtinio grei čio ciklo dal į sudaro tarpinio baigtinio 
greičio ciklo transporto priemon ės greičio grafikas iki paskutin ės 
imties didelio grei čio fazės metu, kai v = v  cap . Šios imties laikas 
vadinamas t  high . 
Tada pridedami ėminiai n  add,high  su v  i = v  cap , kad paskutin ės imties 
laikas būtų (t high + n  add,high  ). 
Tada pridedama likusi tarpinio baigtinio grei čio ciklo didelio grei čio 
fazės dalis, kuri yra identiška tai pa čiai bazinio ciklo daliai, kad 
paskutinės imties laikas b ūtų (1477 + n  add,high  ). 
Kitame etape pridedama pirmoji tarpinio baigtinio grei čio ciklo labai 
didelio grei čio fazės dalis iki paskutin ės imties labai didelio grei čio 
fazės metu, kai v = v  cap . Šio tarpinio baigtinio grei čio imties laikas 
yra t  exhigh  , kad šios imties laikas galutiniame baigtinio grei čio cikle 
būtų (t exhigh  + n  add,high  ). 
Tada pridedami ėminiai n  add,exhigh  su v  i = v  cap , kad paskutin ės imties 
laikas būtų (t exhigh  + n  add,high  + n  add,exhigh  ). 
Tada pridedama likusi tarpinio baigtinio grei čio ciklo labai didelio 
greičio fazės dalis, kuri yra identiška tai pa čiai bazinio ciklo daliai, 
kad paskutin ės imties laikas b ūtų (1800 + n  add,high  + n  add,exhigh  ). 
Galutinio baigtinio grei čio ciklo ilgis yra lygiavertis bazinio ciklo 
ilgiui, išskyrus skirtumus, kylan čius dėl n add,high  ir n  add,exhigh  apvali­
nimo.  
9.2.3.2.3.  ►M3 v max, high  ≤ v cap < v  max, exhigh  ◄ 
Pirmąją galutinio baigtinio grei čio ciklo dal į sudaro tarpinio baigtinio 
greičio ciklo transporto priemon ės greičio grafikas iki paskutin ės 
imties labai didelio grei čio fazės metu, kai v = v  cap . Šios imties laikas 
vadinamas t  exhigh  . 
Tada pridedami ėminiai n  add,exhigh  su v  i = v  cap , kad paskutin ės imties 
laikas būtų (t exhigh  + n  add,exhigh  ). 
Tada pridedama likusi tarpinio baigtinio grei čio ciklo labai didelio 
greičio fazės dalis, kuri yra identiška tai pa čiai bazinio ciklo daliai, 
kad paskutin ės imties laikas b ūtų (1800 + n  add,exhigh  ). 
Galutinio baigtinio grei čio ciklo ilgis yra lygiavertis bazinio ciklo 
ilgiui, išskyrus skirtumus, kylan čius dėl n add,exhigh  apvalinimo.  
▼M3 
10. Cikl ų paskirstymas transporto priemon ėms 
10.1. Tam tikros klas ės transporto priemon ė bandoma taikant tokios pat 
klasės ciklą, t. y. 1 klas ės transporto priemon ėms – 1 klas ės ciklą, 
2 klasės transporto priemon ėms – 2 klas ės ciklą, 3a klasės transporto 
priemonėms – 3a klas ės ciklą ir 3b klas ės transporto priemon ėms – 3b 
klasės ciklą. Tačiau gamintojo prašymu ir gavus tipo patvirtinimo 
institucijos pritarim ą, transporto priemon ė gali būti bandoma taikant 
ciklą, kurio numerio skaitin ė vertė yra didesn ė, pvz., 2 klas ės trans­
porto priemon ė gali būti bandoma taikant 3 klas ės ciklą. Tokiu atveju 
turi būti paisoma 3a ir 3b cikl ų skirtumų ir ciklas gali b ūti sumaži ­
namas pagal 8–8.4 punkt ų nuostatas.  ▼B
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 551  
2 papildomas priedas  
Transporto priemoni ų su mechanine pavar ų dėže pavaros pasirinkimas ir 
perjungimo momento nustatymas  
1. Bendrasis metodas  
1.1. Šiame papildomame priede aprašyti pavar ų perjungimo b ūdai taikomi trans ­
porto priemon ėms su mechanine pavar ų dėže. 
1.2. Nurodytos pavaros ir perjungimo momentai grindžiami pusiausvyra tarp 
važiavimo varžos įveikimui ir greit ėjimui reikalingos galios bei variklio 
galios visomis galimomis pavaromis specifin ės ciklo faz ės metu.  
1.3. Apskai čiavimai, kokias nustatyti naudotinas pavaras, grindžiami variklio 
sūkių skaičiumi ir visos apkrovos galios kreiv ėmis, palyginti su variklio 
sūkių skaičiumi.  
1.4. Transporto priemon ėms su dvipakope pavar ų (žemų ir aukštų) dėže nusta­
tant pavar ų naudojim ą bus atsižvelgiama tik į įprastai važiuojant keliu 
naudojam ą pakopą. 
1.5. Nurodymai d ėl sankabos naudojimo netaikomi, jei sankaba veikia automa ­
tiškai ir vairuotojui nereikia jos įjungti arba išjungti.  
1.6. Šis papildomas priedas netaikomas transporto priemon ėms, su kuriomis 
buvo atlikti bandymai pagal 8 papildom ą priedą. 
2. Reikiami duomenys ir parengtiniai skai čiavimai  
Toliau nurodyti duomenys yra reikalingi, kai skai čiavimai atliekami siekiant 
nustatyti pavaras, kurios bus naudojamos važiuojant cikl ą ant važiuokl ės 
dinamometro:  
a) P  rated , gamintojo nurodyta didžiausioji vardin ė variklio galia, kW;  
b) n  rated , vardinis variklio s ūkių skaičius, gamintojo deklaruotas kaip 
variklio s ūkių skaičius, kuriam esant variklis išvysto didžiausi ąją 
galią, min  -1 ; 
c) n  idle , sūkių skaičius tuščiąja eiga, min  -1 ; 
n idle matuojamas bent 1 minut ę ne mažesniu kaip 1 Hz dažniu, kai 
variklis yra įšildytas, pavar ų perjungimo svirtis yra neutralioje pad ėtyje, 
o sankaba įjungta. Temperat ūros sąlygos, išoriniai ir pagalbiniai prie ­
taisai ir pan. yra tokie patys, kokie yra nustatyti 6 papildomame priede 
dėl 1 tipo bandymo.  
Šiame papildomame priede naudojama vert ė yra matavimo laiko arit ­
metinis vidurkis, suapvalintas arba sumažintas iki artimiausios 10 min  -1 
vertės; 
d) ng, priekin ės važiavimo eigos pavar ų skaičius. 
Pavarų diapazono priekin ės važiavimo eigos pavaros, skirtos įprastam 
važiavimui keliuose, sunumeruojamos maž ėjimo tvarka pagal variklio 
sūkių skaičiaus (min  -1 ) ir transporto priemon ės greičio (km/h) santyk į. 1 
pavara yra didžiausio perdavimo skai čiaus pavara, pavara ng yra 
mažiausio perdavimo skai čiaus pavara. ng – tai priekin ės važiavimo 
eigos pavar ų skaičius; 
e) (n/v)  i , santykis, gautas padalijus variklio s ūkių skaičių n iš variklio 
greičio v kiekvienos pavaros i atveju, nuo i iki ng  max , min  -1 /(km/h); 
(n/v)  i apskaičiuojama pagal 7 papildomo priedo 8 punkte pateiktas 
lygtis;  
f) f  0 , f 1 , f 2 , bandymams parinkti kelio apkrovos koeficientai, atitinkamai 
N, N/(km/h) ir N/(km/h)  2 ; ▼M3
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 552  
g) n  max 
n max1 = n  95_high,  didžiausiasis variklio s ūkių skaičius, kai pasiekiama 
95 proc. vardin ės galios, min  -1 ; 
Jei n  95_high  negalima nustatyti, nes variklio s ūkių skaičius kiekvienos 
pavaros atveju apribotas iki mažesn ės vertės, n  lim , ir atitinkama visos 
apkrovos galia yra didesn ė už 95 proc. vardin ės galios, n  95_high  nusta­
toma kaip lygi n  lim . 
n max2 = (n/v)(ng  max ) × v  max,cycle  
n max3 = (n/v)(ng  max ) × v  max,vehicle  
Čia: 
ng vmax yra nustatyta 2 punkto i papunktyje;  
v max,cycle  yra transporto priemon ės greičio grafiko didžiausiasis 
greitis pagal 1 papildom ą priedą, km/h;  
v max,vehicle  yra transporto priemon ės didžiausiasis greitis pagal 2 
punkto i papunkt į, km/h;  
(n/v)(ng  vmax ) yra santykis, gautas variklio s ūkių skaičių n padalijus 
iš transporto priemon ės greičio v, įjungus pavar ą 
ng vmax , min  -1 /(km/h);  
n max yra didžiausioji iš ver čių n max1 , n max2 ir n  max3 , min  -1 . 
h) P  wot (n), visos apkrovos galios kreiv ė variklio s ūkių skaičiaus intervale  
Galios kreiv ę turi sudaryti pakankamas duomen ų rinkinių skaičius (n, 
P wot ), kad tarpinius taškus tarp nuosekli ų duomenų rinkinių būtų galima 
apskaičiuoti tiesin ės interpoliacijos b ūdu. Linijin ės interpoliacijos 
nuokrypis nuo visos apkrovos galios kreiv ės pagal XX pried ą negali 
viršyti 2 proc. Pirmasis duomen ų rinkinys yra ties n  min_drive_set  (žr. k 
punkto 3 papunkt į) arba žemiau. Paskutinis duomen ų rinkinys yra ties 
n max arba aukš čiau. Duomen ų rinkiniai neb ūtinai turi b ūti išdėstyti 
vienodais tarpais, ta čiau turi b ūti pateikti visi duomen ų rinkiniai.  
Duomenų rinkiniai ir vert ės P rated ir n  rated gaunamos iš gamintojo dekla ­
ruotos galios kreiv ės. 
Visos apkrovos galia esant į XX pried ą neįtrauktam variklio s ūkių 
skaičiui nustatoma XX priede aprašytu b ūdu; 
i) ng  vmax ir v  max nustatymas  
ng vmax , pavara, kuria pasiekiamas didžiausiasis transporto priemon ės 
greitis, nustatoma taip:  
jei v  max (ng) ≥ v max (ng – 1) ir v  max (ng – 1) ≥ v max (ng – 2), tuomet:  
ng vmax = ng ir v  max = v  max (ng).  
Jei v  max (ng) < v  max (ng – 1) ir v  max (ng – 1) ≥ v max (ng – 2), tuomet:  
ng vmax = ng – 1 ir v  max = v  max (ng – 1),  
priešingu atveju – ng  vmax = ng – 2 ir v  max = v  max (ng – 2).  ▼M3
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 553  
Čia: 
v max (ng) yra transporto priemon ės greitis, kur į pasiekus reikalau ­
jama kelio apkrovos galia yra lygi turimajai galiai P  wot , 
įjungus pavar ą ng (žr. A2/1a paveiksl ą). 
v max (ng – 1) yra transporto priemon ės greitis, kur į pasiekus reikalau ­
jama kelio apkrovos galia yra lygi turimajai galiai P  wot , 
įjungus kit ą žemesnę pavarą (ng – 1). (žr. A2/1b pav.).  
v max (ng – 2) yra transporto priemon ės greitis, kur į pasiekus reikalau ­
jama kelio apkrovos galia yra lygi turimajai galiai P  wot , 
įjungus ng – 2 pavar ą. 
Nustatant v  max ir ng  vmax , naudojamos transporto priemon ės greičio 
vertės, suapvalintos iki vieno skai čiaus po kablelio.  
Reikalaujama kelio apkrovos galia (kW) skai čiuojama pagal ši ą lygtį: 
P required ¼ f 0 Ü v þ f 1 Ü v 2 þ f 2 Ü v 3 
3 600  
Čia: 
v yra pirmiau nurodytas transporto priemon ės greitis, km/h.  
Turimąją galią, kai transporto priemon ės greitis v  max , įjungus pavar ą ng, 
ng – 1 arba ng – 2, galima nustatyti pagal visos apkrovos galios kreiv ę 
P wot (n), taikant šias lygtis:  
n ng = (n/v)  ng × v  max (ng);  
n ng – 1  = (n/v)  ng – 1  × v  max (ng – 1);  
n ng – 2  = (n/v)  ng – 2  × v  max (ng – 2),  
ir 10 proc. sumažinant visos apkrovos galios kreiv ės galios vertes.  
Pirmiau aprašytas metodas prireikus pritaikomas ir žemesn ėms pava­
roms, pvz., ng – 3, ng – 4 ir t. t.  
Jei, siekiant apriboti didžiausi ąjį transporto priemon ės greitį, didžiausias 
variklio s ūkių skaičius apribojamas iki n  lim , kuris yra mažesnis už 
variklio s ūkių skaičių kelio apkrovos ir turimosios galios kreiv ės 
sankirtos taške, tuomet:  
ng vmax = ng  max and v  max = n  lim / (n/v)(ng  max ). ▼M3
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 554  
A2/1a pav  
Pavyzdys, kai ng  max yra aukš čiausioji pavara
  
A2/1b pav  
Pavyzdys, kai ng  max yra antra pagal dyd į pavara
  ▼M3
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 555  
j) „Šliaužimo“ pavaros ne įtraukimas  
Gamintojo prašymu 1-oji pavara gali b ūti neįtraukta, jei įvykdytos visos 
šios sąlygos:  
1) yra patvirtinta, kad konkre čiai šeimai priklausan čios transporto prie ­
monės gali vilkti priekab ą; 
2) (n/v)  1 × (v  max / n 95_high  ) > 6,74;  
3) (n/v)  2 × (v  max / n 95_high  ) > 3,85;  
4) transporto priemon ė, kurios mas ė m t yra tokia, kaip nustatyta pagal 
toliau pateikt ą lygtį, turi sugeb ėti pajudėti iš vietos per 4 s į bent 
12 proc. įkalnę, penkis kartus per 5 min.  
m t = m  r0 + 25 kg + (MC – m  r0 – 25 kg) × 0,28  
(pirmiau pateiktoje lygtyje nurodytas koeficientas 0,28 taikomas N 
kategorijos transporto priemon ėms, kurių didžiausioji leidžiamoji 
masė neviršija 3,5 tonos, ir M kategorijos transporto priemoni ų 
atveju pakei čiamas į 0,15);  
čia: 
v max didžiausiasis transporto priemon ės greitis, nurodytas 
2 punkto i papunktyje. 3 ir 4 punktuose nurody ­
tomis sąlygomis naudojama tik v  max vertė, gauta 
pagal reikalaujamos kelio apkrovos galios kreiv ės 
ir su atitinkama pavara susijusios turimosios galios 
kreivės sankirtos tašk ą. v max vertė, gauta apribojus 
variklio s ūkių skaičių, kuriant esant kreiv ės nesi­
kerta, nenaudojama;  
(n/v)(ng  vmax ) yra santykis, gautas padalijus variklio s ūkių skaičių 
n iš transporto priemon ės greičio v, įjungus pavar ą 
ng vmax , min  -1 /(km/h);  
m r0 yra parengtos naudoti transporto priemon ės masė, 
kg; 
MC yra didžiausioji leidžiamoji junginio mas ė (didžiau­
sioji leidžiamoji transporto priemon ės masė + 
didžiausioji priekabos mas ė), kg.  
Šiuo atveju 1-oji pavara nenaudojama važiuojant cikl ą ant važiuokl ės 
dinamometro ir pavaros numeruojamos iš naujo, pradedant nuo 
antrosios pavaros, užuot pradedant pirm ąja. 
k) n  min_drive  apibrėžtis 
n min_drive  yra mažiausias variklio s ūkių skaičius, kai transporto priemon ė 
juda, min  -1 ; 
1) kai n  gear = 1, n  min_drive  = n  idle , 
2) kai n  gear = 2, 
i) perjungiant iš 1-osios pavaros į 2-ąją: 
n min_drive  = 1,15 × n  idle , 
ii) lėtinant iki sustojimo:  
n min_drive  = n  idle . 
iii) visomis kitomis važiavimo s ąlygomis:  
n min_drive  = 0,9 × n  idle . 
(3) Kai n  gear > 2, n  min_drive  nustatoma pagal:  
n min_drive  = n  idle + 0,125 ×( n  rated – n  idle ). 
Ši vertė įvardijama kaip n  min_drive_set  . ▼M3
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 556  
Galutiniai n  min_drive  rezultatai suapvalinami iki artimiausio sveikojo skai ­ 
čiaus. Pavyzdys:  1 199,5 apvalinama iki 1 200, 1 199,4 apvalinama iki 
1 199.  
Kai n  gear > 2, gamintojo prašymu gali b ūti naudojamos už n  min_drive_set  
didesnės vertės. Tokiu atveju gamintojas gali nustatyti vien ą vertę grei­
tėjimo / važiavimo pastoviu grei čiu fazėms (n  min_drive_up  ) ir kitoki ą vertę 
lėtinimo faz ėms (n  min_drive_down  ). 
Imtys, kuri ų greitėjimo vert ės yra ne mažesn ės kaip – 0,1389 m/s  2 , 
priskiriami greit ėjimo / važiavimo pastoviu grei čiu fazėms. 
Be to, pradiniam laikotarpiui (t  start_phase  ) gamintojas gali nustatyti 
didesnes vertes (n  min_drive_start  ir (arba) n  min_drive_up_start  ), susijusias su 
vertėmis n  min_drive  ir (arba) n  min_drive_up  , kai n  gear > 2, nei nurodyta 
pirmiau.  
Šį pradinį laikotarp į nustato gamintojas, ta čiau jis neturi b ūti ilgesnis už 
ciklo mažo grei čio fazę ir turi baigtis sustojimo faze, kad trumpoje 
atkarpoje nepasikeist ų n min_drive  . 
Visos individualiai pasirinktos n  min_drive  vertės turi būti ne mažesn ės už 
n min_drive_set  , bet neturi viršyti (2 × n  min_drive_set  ). 
Visos individualiai pasirinktos n  min_drive  vertės ir t  start_phase  įtraukiamos į 
visas atitinkamas bandym ų ataskaitas.  
Pagal 2 punkto h papunkt į kaip apatin ė visos apkrovos galios kreiv ės 
ribinė vertė naudojama tik n  min_drive_set  . 
l) TM, bandomosios transporto priemon ės masė, kg.  
3. Reikalaujamos galios, variklio s ūkių skaičiaus, turimosios galios ir galimos 
naudotinos pavaros apskai čiavimas  
3.1. Reikalaujamos galios apskai čiavimas  
Kiekvienai ciklo trasos sekundei j galia, reikalinga važiavimo varžai įveikti 
ir greitinti, apskai čiuojama pagal ši ą lygtį: 
P required ;j ¼ Í f 0 Ü v j þ f 1 Ü v 2 
j þ f 2 Ü v 3 
j 
3 600 Î 
þ kr Ü a j Ü v j Ü TM 
3 600  
Čia: 
P required,j  yra j sekund ę reikalinga galia, kW;  
a j yra transporto priemon ės pagreitis j sekund ę, m/s  2 , apskaičiuo­
jamas taip:  
a j ¼ ðv jþ1 Ä v j Þ 
3,6 Ü ðt jþ1 Ä t j Þ ; 
kr yra transmisijos inertine varža greitinimo metu pagr įstas koefi ­
cientas, prilygintas 1,03.  
3.2. Variklio s ūkių skaičiaus nustatymas  
Kai bet kuris v  j < 1 km/h, laikoma, kad transporto priemon ė stovi vietoje, ir 
nustatomas n  idle variklio s ūkių skaičius. Pavar ų perjungimo svirtis nusta ­
toma neutralioje pad ėtyje su įjungta sankaba, išskyrus 1 sekund ę prieš 
pradedant greit ėjimą iš stovėjimo pad ėties, kai pasirenkama pirma pavara 
su išjungta sankaba.  
Kai ciklo trasoje kiekvienas v  j ≥ 1 km/h ir kiekviena pavara i, kai i = 1 – 
ng max , variklio s ūkių skaičius n  i,j apskaičiuojamas pagal ši ą lygtį: 
n i,j = (n/v)  i × v  j 
Skaičiavimas atliekamas naudojant slankiojo kablelio skai čius, rezultatai 
neapvalinami.  ▼M3
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 557  
3.3. Galim ų pavarų pasirinkimas atsižvelgiant į variklio s ūkių skaičių 
Šias pavaras galima rinktis važiuojant grei čio grafiku v  j : 
a) visos pavaros i < ng  vmax , kai n  min_drive  ≤ n i,j ≤ n max1 ; 
b) visos pavaros i > ng  vmax , kai n  min_drive  ≤ n i,j ≤ n max2 ; 
c) 1 pavara, jei n  1,j < n  min_drive  . 
Jei a  j < 0 ir n  i,j ≤ n idle , n i,j nustatoma kaip lygi n  idle , o sankaba išjungiama.  
Jei a  j ≥ 0 ir n  i,j < max(1,15 × n  idle; mažiausiasis variklio s ūkių skaičius 
P wot (n) kreivėje), n  i,j nustatomas kaip didžiausioji iš ver čių 1,15 × n  idle arba 
(n/v)  i × v  j , sankabos b ūsena nurodoma kaip „neapibr ėžta“. 
„Neapibrėžta“ būsena reiškia išjungt ą arba įjungtą sankabą, atsižvelgiant į 
atskiro variklio ir pavar ų dėžės konstrukcij ą. Tokiu atveju tikrasis variklio 
sūkių skaičius gali skirtis nuo apskai čiuotojo sūkių skaičiaus. 
3.4. Turimosios galios apskai čiavimas  
Kiekvienai galimai pavarai i ir kiekvienai transporto priemon ės greičio 
vertei ciklo trasoje v  i skirta turimoji galia apskai čiuojama pagal ši ą lygtį: 
P available_i,j  = P  wot (n i,j ) × (1 – (SM + ASM))  
Čia: 
P rated yra vardin ė galia kW;  
P wot yra per n  i,j turima galia visos apkrovos s ąlygomis iš visos apkrovos 
galios kreiv ės; 
SM yra saugos riba, taikoma esant stacionarios visos apkrovos galios 
kreivės ir perėjimo sąlygomis turimos galios skirtumui. Turi b ūti 
nustatyta 10 proc. SM.  
ASM yra papildoma galios saugos riba, kuri ą galima taikyti gamintojo 
prašymu.  
Pareikalavus gamintojas pateikia ASM vertes (visos apkrovos galios suma ­ 
žėjimo procentine išraiška) ir P  wot (n) duomen ų rinkinius, kaip parodyta 
A2/1 lentel ėje pateiktame pavyzdyje. Taikoma tiesin ė gretimų duomen ų 
taškų interpoliacija. ASM apribojama iki 50 proc.  
Norint taikyti ASM, reikia gauti tipo patvirtinimo institucijos pritarim ą. 
A2/1 lentel ė 
n Pwot  
SM proc.  ASM proc.  P available  
min  –1 kW kW  
700 6,3  10,0  20,0  4,4  
1 000  15,7  10,0  20,0  11,0  
1 500  32,3  10,0  15,0  24,2  
1 800  56,6  10,0  10,0  45,3  
1 900  59,7  10,0  5,0  50,8  
2 000  62,9  10,0  0,0  56,6  
3 000  94,3  10,0  0,0  84,9  ▼M3
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 558  
n Pwot  
SM proc.  ASM proc.  P available  
min  –1 kW kW  
4 000  125,7  10,0  0,0  113,2  
5 000  157,2  10,0  0,0  141,5  
5 700  179,2  10,0  0,0  161,3  
5 800  180,1  10,0  0,0  162,1  
6 000  174,7  10,0  0,0  157,3  
6 200  169,0  10,0  0,0  152,1  
6 400  164,3  10,0  0,0  147,8  
6 600  156,4  10,0  0,0  140,8  
3.5. Galim ų naudotin ų pavarų nustatymas  
Galimos naudotinos pavaros nustatomos pagal šias s ąlygas:  
a) turi būti įvykdytos 3.3 punkto s ąlygos ir  
b) kai n  gear = 2, jei P  available_i,j  ≥ P required,j  . 
Pradinė pavara, naudotina kiekvien ą ciklo trasos sekund ę j, yra aukš čiausia 
galima galutin ė pavara i  max . Pradedant iš stov ėjimo padėties, naudojama tik 
pirma pavara.  
Žemiausia galima galutin ė pavara yra i  min . 
4. Papildomi reikalavimai d ėl pavarų naudojimo koregavimo ir (arba) modifi ­
kavimo  
Turi būti tikrinamas ir modifikuojamas pradinis pavar ų pasirinkimas, kad 
būtų išvengta per dažno pavar ų perjungimo ir b ūtų užtikrintos geros važia ­
vimo sąlygos bei praktiškumas.  
Greitinimo faz ė yra daugiau nei 2 sekundži ų laikotarpis, kai transporto 
priemonės greitis yra ≥ 1 km/h ir grei čio didėjimas yra monotoninis. L ėti­
nimo fazė yra daugiau nei 2 sekundži ų laikotarpis, kai transporto priemon ės 
greitis yra ≥ 1 km/h ir grei čio mažėjimas yra monotoninis.  
Koreguojama ir (arba) modifikuojama pagal šiuos reikalavimus:  
a) jei vienu lygiu aukštesn ė pavara (n + 1) reikalinga tik 1 sekund ę, o prieš 
tai ir po to naudotos pavaros yra tokios pat (n) arba viena iš j ų yra vienu 
lygiu žemesn ė (n – 1), pavara (n + 1) pakei čiama į n. 
Pavyzdžiai:  
pavarų seka i – 1, i, i – 1 kei čiama į: 
i – 1, i – 1, i – 1;  
pavarų seka i – 1, i, i – 2 kei čiama į: 
i – 1, i – 1, i – 2;  
pavarų seka i – 2, i, i – 1 kei čiama į: 
i – 2, i – 1, i – 1.  ▼M3
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 559  
Greitėjimo metu, kai greitis yra didesnis kaip 1 km/h, pavaros naudo ­
jamos ne trumpiau nei 2 sekundes (pvz., pavar ų seka 1, 2, 3, 3, 3, 3, 3 
keičiama į 1, 1, 2, 2, 3, 3, 3). Šis reikalavimas netaikomas, kai greit ė­
jimo fazi ų metu perjungiama į žemesnes pavaras. Toks perjungimas į 
žemesnes pavaras pakoreguojamas pagal 4 punkto b papunkt į. Greitė­
jimo fazių metų pavaros nepraleidžiamos.  
Tačiau, pereinant iš greit ėjimo fazės į važiavimo pastoviu grei čiu fazę, 
leidžiamas perjungimas į dviem lygiais aukštesn ę pavarą, jei važiavimo 
pastoviu grei čiu fazė yra ilgesn ė kaip 5 sekund ės. 
b) Jei greit ėjimo fazės metu reikia įjungti žemesn ę pavarą, nurodoma 
pavara, kuri ą reikia įjungti (i  DS ). Koregavimo proced ūros pradžia yra 
paskutinė ankstesn ė sekundė, kurią buvo nustatyta i  DS , arba, jei visos 
ankstesnės laiko imtys yra susijusios su pavaromis, aukštesn ėmis už i  DS , 
greitėjimo fazės pradžia. Atliekama toliau aprašyta patikra.  
Nagrinėjant atgaline tvarka nuo greit ėjimo fazės pabaigos, nustatomas 
paskutinis 10-ies sekundži ų laikotarpis, kuriuo i  DS buvo įjungta 2 ar 
daugiau sekundži ų iš eilės arba su pertr ūkiais. Paskutinis kartas, kai 
šiuo laikotarpiu buvo naudojama i  DS , yra koregavimo proced ūros 
pabaiga. Tarp koregavimo laikotarpio pradžios ir pabaigos visi reikala ­
vimai, keliami aukštesn ėms kaip i  DS pavaroms, pakei čiami į reikalavim ą, 
keliamą pavarai i  DS . 
Nuo koregavimo laikotarpio pabaigos iki greit ėjimo fazės pabaigos visi 
tik vieną sekundę trukę perjungimo į žemesnę pavarą atvejai, kai buvo 
įjungiama tik vienu laipsniu žemesn ė pavara, pašalinami. Jei buvo 
jungiama dviem laipsniais žemesn ė pavara, visi reikalavimai, keliami 
i DS arba aukštesn ėms pavaroms, jungtoms iki paskutinio karto, kai 
buvo įjungta pavara i  DS , pakeičiami į (i DS + 1).  
Jei nebuvo nustatyta n ė vieno 10-ies sekundži ų laikotarpio, kuriuo i  DS 
buvo įjungta 2 ar daugiau sekundži ų iš eilės arba su pertr ūkiais, ši 
galutinė korekcija taip pat taikoma laikotarpiui nuo greit ėjimo fazės 
pradžios iki pabaigos.  
Pavyzdžiai:  
i) Jei iš pradži ų apskaičiuota pavar ų naudojimo seka yra:  
2, 2, 3, [3, 4, 4, 4, 4,  3, 4, 4, 4, 4], 4, 4,  3, 4, 4, 4,  
pavarų naudojimo seka pakei čiama į: 
2, 2, 3, 3, 3, 3, 3, 3,  3, 3, 3, 3, 3, 3, 3,  3, 4, 4, 4.  
ii) Jei iš pradži ų apskaičiuota pavar ų naudojimo seka yra:  
2, 2, 3, [3, 4, 4,  3, 4, 4, 4, 4, 4, 4], 4, 4, 4, 4,  3, 4,  
pavarų naudojimo seka pakei čiama į: 
2, 2, 3, 3, 3, 3,  3, 4, 4, 4, 4, 4, 4, 4, 4, 4, 4,  4, 4.  
iii) Jei iš pradži ų apskaičiuota pavar ų naudojimo seka yra:  
2, 2, 3, [3, 4, 4, 4, 4, 4, 4, 4, 4, 4], 4, 4, 4,  3, 3, 4,  
pavarų naudojimo seka pakei čiama į: 
2, 2, 3, 3, 3, 3, 3, 3, 3, 3, 3, 3, 3, 3, 3, 3,  3, 3, 4.  
Pirmiau pateiktuose pavyzdžiuose pirmieji 10-ies sekundži ų laikotarpiai 
pažymėti laužtiniais skliaustais.  
Pabrėžtosios pavaros (pvz.,  3) yra atvejai, d ėl kurių gali būti koreguo ­
jama anks čiau naudota pavara.  
Šis koregavimas netaikomas 1 pavarai.  ▼M3
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 560  
c) Jei pavara i naudojama nuo pirmos iki penktos sekund ės ir prieš ši ą seką 
naudojama pavara yra vienu laipsniu žemesn ė, o pavara po šios sekos 
yra vienu arba dviem laipsniais žemesn ė nei per ši ą seką arba pavara 
prieš šią seką yra dviem laipsniais žemesn ė, o po šios sekos – vienu 
laipsniu žemesn ė nei per ši ą seką, sekos pavara pakei čiama į didžiau­
siąsias pavaras prieš sek ą ir po jos.  
Pavyzdžiai:  
i) pavar ų seka i – 1, i, i – 1kei čiama į: 
i – 1, i – 1, i – 1;  
pavarų seka i – 1, i, i – 2 kei čiama į: 
i – 1, i – 1, i – 2;  
pavarų seka i – 2, i, i – 1 kei čiama į: 
i – 2, i – 1, i – 1.  
ii) pavar ų seka i – 1, i, i, i – 1kei čiamai į: 
i – 1, i – 1, i – 1, i – 1;  
pavarų seka i – 1, i, i, i – 2 kei čiama į: 
i – 1, i – 1, i – 1, i – 2;  
pavarų seka i – 2, i, i, i – 1 kei čiama į: 
i – 2, i – 1, i – 1, i – 1.  
iii) pavar ų seka i – 1, i, i, i, i – 1kei čiamai į: 
i – 1, i – 1, i – 1, i – 1, i – 1;  
pavarų seka i – 1, i, i, i, i – 2 kei čiama į: 
i – 1, i – 1, i – 1, i – 1, i – 2;  
pavarų seka i – 2, i, i, i, i – 1 kei čiama į: 
i – 2, i – 1, i – 1, i – 1, i – 1;  
iv) pavar ų seka i – 1, i, i, i, i, i – 1kei čiamai į: 
i – 1, i – 1, i – 1, i – 1, i – 1, i – 1;  
pavarų seka i – 1, i, i, i, i, i – 2 kei čiama į: 
i – 1, i – 1, i – 1, i – 1, i – 1, i – 2;  
pavarų seka i – 2, i, i, i, i, i – 1 kei čiama į: 
i – 2, i – 1, i – 1, i – 1, i – 1, i – 1.  
v) Pavar ų seka i – 1, i, i, i, i, i, i – 1kei čiama į: 
i – 1, i – 1, i – 1, i – 1, i – 1, i – 1, i – 1.  
Pavarų seka i – 1, i, i, i, i, i, i – 2 kei čiama į: 
i – 1, i – 1, i – 1, i – 1, i – 1, i – 1, i – 2;  
pavarų seka i – 2, i, i, i, i, i, i – 1 kei čiama į: 
i – 2, i – 1, i – 1, i – 1, i – 1, i – 1, i – 1.  
Visais i–v punktuose nurodytais atvejais turi b ūti laikomasi s ąlygos 
i – 1 ≥ i min . 
d) Pereinant iš greit ėjimo arba važiavimo pastoviu grei čiu fazės į lėtinimo 
fazę neturi būti jungiama aukštesn ė pavara, jei po l ėtinimo faz ės naudo­
jama pavara yra žemesn ė už tą aukštesni ąją pavarą. ▼M3
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 561  
Pavyzdys.  
Jei v  i ≤ v i + 1 , v i + 2 < v  i + 1 , pavara i = 4, pavara i + 1= 5 ir pavara 
i + 2 = 5, tuomet pavara i + 1 ir pavara i + 2 turi b ūti 4-a pavara, jei po 
lėtinimo faz ės naudojama 4-a arba žemesn ė pavara. Visuose kituose 
ciklo trasos taškuose, kuriuose l ėtinimo faz ės metu naudojama 5-a 
pavara, taip pat turi b ūti nustatoma 4-a pavara. Jei po l ėtinimo faz ės 
naudojama 5-a pavara, įjungiama aukštesn ė pavara.  
Jei perėjimo metu ir pradinio greit ėjimo fazės metu naudojama 2 laips ­
niais aukštesn ė pavara, turi b ūti įjungiama 1 laipsniu aukštesn ė pavara.  
Lėtinimo faz ės metu aukštesn ės pavaros nejungiamos.  
e) Lėtinimo faz ės metu pavaros su n  gear > 2 naudojamos tol, kol variklio 
sūkių skaičius nenukrenta žemiau n  min_drive  . 
2-oji pavara l ėtinimo faz ės metu trumpoje ciklo atkarpoje (ne trumpos 
atkarpos pabaigoje) naudojama tol, kol variklio s ūkių skaičius nenu­
krenta žemiau 0,9 × n  idle . 
Jei variklio s ūkių skaičius nukrenta žemiau n  idle , išjungiama sankaba.  
Jei lėtinimo faz ė yra paskutin ė trumpos atkarpos, einan čios prieš pat 
sustojimo faz ę, dalis, antra pavara naudojama tol, kol variklio s ūkių 
skaičius nenukrenta žemiau n  idle . 
f) Jei lėtinimo faz ės metu naudojamos pavar ų sekos trukm ė tarp dviej ų 
pavarų sekų, kurių trukmė yra 3 sekund ės arba ilgesn ė, yra tik 1 
sekundė, ji perjungiama į nulinę pavarą ir išjungiama sankaba.  
Jei lėtinimo faz ės metu naudojamos pavar ų sekos trukm ė tarp dviej ų 
pavarų sekų, kurių trukmė yra 3 sekund ės arba ilgesn ė, yra 3 sekund ės, 
pirmąją sekundę ji perjungiama į nulinę pavarą, o 2-ąją sekundę įjun­
giama pavara, kuri eina po 2 sekundži ų laikotarpio. Pirm ąją sekundę 
išjungiama sankaba.  
Pavyzdys.  Pavarų seka 5, 4, 4, 2 pakei čiama į 5, 0, 2, 2.  
Šis reikalavimas taikomas tik tuo atveju, jei pavara, kuri eina po 2 
sekundžių, yra aukštesn ė už nulin ę pavarą. 
Jei viena po kitos eina keletas pavar ų sekų, kurių trukmė yra 1 arba 2 
sekundės, koreguojama taip:  
pavarų seka i, i, i, i – 1, i – 1, i – 2 arba i, i, i, i – 1, i – 2, i – 2 
pakeičiama į i, i, i, 0, i – 2, i – 2.  
Pavarų seka i, i, i, i – 1, i – 2, i – 3 arba i, i, i, i – 2, i – 2, i – 3 ar 
kitokie galimi deriniai pakei čiami į i, i, i, 0, i – 3, i – 3.  
Šis pakeitimas taip pat taikomas pavar ų sekoms, kai pagreitis pirm ąsias 
2 sekundes yra ne mažesnis kaip nei 0, o 3- ąją sekundę mažesnis nei 0, 
arba kai pagreitis paskutini ąsias 2 sekundes yra 0 arba didesnis.  
Jei pavarų dėžės konstrukcija yra labai sud ėtinga, viena po kitos einan ­ 
čios pavar ų sekos, kuri ų trukmė yra 1 arba 2 sekund ės, gali trukti iki 7 
sekundžių. Tokiais atvejais pirmiau nurodytas koregavimas papildomas 
tokiais antruoju etapu atliktinais koregavimais:  
pavarų seka j, 0, i, i, i – 1, k, kai j > (i + 1) ir k ≤ (i – 1), pakei čiama į j, 
0, i – 1, i – 1, i – 1, k, jei tre čiąją šios sekos sekund ę pavara (i – 1) (t. y. 
pavara, einanti po nulin ės pavaros) yra vienu arba dviem laipsniais 
žemesnė už i  max . ▼M3
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 562  
Jei trečiąją šios sekos sekund ę pavara i – 1 yra daugiau kaip dviem 
laipsniais žemesn ė už i  max , pavarų seka j, 0, i, i, i – 1, k, kai j > 
(i + 1) ir k ≤ (i – 1), pakei čiama į j, 0, 0, k, k, k.  
Pavarų seka j, 0, i, i, i – 2, k, kai j > (i + 1) ir k ≤ (i – 2), pakei čiama į j, 
0, i – 2, i – 2, i – 2, k, jei tre čiąją šios sekos sekund ę pavara (i – 2) (t. y. 
pavara, einanti po nulin ės pavaros) yra vienu arba dviem laipsniais 
žemesnė už i  max . 
Jei trečiąją šios sekos sekund ę pavara i – 2 yra daugiau kaip dviem 
laipsniais žemesn ė už i  max , pavarų seka j, 0, i, i, i – 2, k, kai j > (i + 
1) ir k ≤ (i – 2), pakei čiama į j, 0, 0, k, k, k.  
Visais šiame punkte pirmiau nurodytais atvejais vienai sekundei išjun ­
giama sankaba (0 pavara), kad b ūtų išvengta pernelyg dideli ų variklio 
sūkių tą sekundę. Jei tokios problemos nekyla, norint įjungti iki trimis 
laipsniais žemesn ę pavarą, gamintojo prašymu leidžiama iš karto įjungti 
dėl kitos sekund ės nurodyt ą žemesnę pavarą, o ne 0 pavar ą. Šios gali ­
mybės naudojimas turi b ūti užregistruojamas.  
Jei lėtinimo faz ė yra paskutin ė trumpos atkarpos dalis prieš pat susto ­
jimo fazę ir paskutin ė aukštesn ė nei nulin ė (0) pavara prieš sustojimo 
fazę bus naudojama tik iki 2 sekundži ų, naudojama nulin ė (0) pavara, 
pavaros perjungimo svirtis nustatoma į neutralią padėtį ir išjungiama 
sankaba.  
Pavyzdžiai.  Pavarų seka 4, 0, 2, 2, 0 paskutin ėmis penkiomis sekun ­
dėmis prieš sustojimo faz ę pakeičiama į 4, 0, 0, 0, 0. Pavar ų seka 4, 3, 
3, 0 paskutin ėmis 4 sekund ėmis prieš sustojimo faz ę pakeičiama į 4, 0, 
0, 0.  
Šių lėtinimo fazi ų metu pavaros negalima perjungti į pirmą pavarą; 
5. 4 punkto a–f papunk čiai taikomi nuosekliai, kiekvienu atveju apimant vis ą 
ciklo tras ą. Kadangi pakeitus 4 punkto a–f papunk čius gali atsirasti nauj ų 
pavarų naudojimo sek ų, šios naujos pavar ų sekos tikrinamos tris kartus ir, 
jei reikia, kei čiamos.  
Siekiant įvertinti skai čiavimo teisingum ą, apskaičiuojama ir į visas atitin ­
kamas bandym ų ataskaitas įtraukiama vidutin ė pavara, kai v ≥ 1 km/h, 
suapvalinta iki keturi ų skaičių po kablelio.  ▼M3
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 563  
3 papildomas priedas  
Rezervuota  ▼B
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 564  
4 papildomas priedas  
Kelio apkrova ir stendo nustatymai  
1. Taikymo sritis  
Šis papildomas priedas apib ūdina bandomosios transporto priemon ės 
kelio apkrovos nustatym ą ir šios kelio apkrovos perk ėlimą į traukos 
stendą. 
2. S ąvokos ir apibr ėžtys 
2.1. Rezervuota  
2.2. Atskaitinio grei čio taškai prasideda nuo 20 km/h ir auga 10 km/h 
žingsniais iki aukš čiausios atskaitinio grei čio vertės pagal šias 
nuostatas:  
a) didžiausiojo atskaitinio grei čio taškas turi b ūti 130 km/h arba 
greičio taškas iškart po taikomo bandymo ciklo didžiausiojo 
greičio vertės, jei ši vert ė mažesnė nei 130 km/h. Jei taikomas 
bandymo ciklas turi mažiau nei 4 ciklo fazes (mažo, vidutinio, 
didelio ir labai didelio grei čio), gamintojo prašymu ir gavus 
patvirtinimo institucijos patvirtinim ą, didžiausiojo atskaitinio 
greičio vertė gali būti padidinta iki atskaitinio grei čio taško iškart 
po kitos aukštesn ės fazės didžiausiojo grei čio vertės, bet ne 
daugiau kaip iki 130 km/h; tokiu atveju kelio apkrovos ir traukos 
stendo nustatymas atliekamas naudojant tas pa čias atskaitinio 
greičio vertes;  
b) jei ciklui taikytina atskaitinio grei čio vertė, pridėjus 14 km/h, yra 
didesnė arba lygi didžiausiajam transporto priemon ės greičiui 
v max , ši atskaitinio grei čio vertė nenaudojama saviriedos 
bandymui ir traukos stendui nustatyti. Didžiausia transporto prie ­
monės atskaitinio grei čio verte tampa kita žemesn ė atskaitinio 
greičio vertė. 
2.3. Jei nenustatyta kitaip, ciklo energijos poreikis apskai čiuojamas pagal 
7 papildomo priedo 5 dal į remiantis taikomo važiavimo ciklo tiks ­
liniu grei čio grafiku.  
▼M3 
2.4. f  0 , f 1 , f 2 yra kelio apkrovos koeficientai, naudojami kelio apkrovos 
apskaičiavimo lygtyje F = f  0 + f 1 × v + f  2 × v  2 ir nustatyti pagal š į 
papildom ą priedą. 
f 0 yra pastovus kelio apkrovos koeficientas, suapvalintas iki vieno 
skaičiaus po kablelio, N;  
f 1 yra pirmos eil ės kelio apkrovos koeficientas, suapvalintas iki trij ų 
skaičių po kablelio, N/(km/h);  
f 2 yra antros eil ės kelio apkrovos koeficientas, suapvalintas iki 
penkių skaičių po kablelio, N/(km/h)  2 . 
Jei nenurodyta kitaip, kelio apkrovos koeficientai apskai čiuojami 
taikant mažiausi ųjų kvadratų regresijos analiz ę atskaitinio grei čio 
verčių intervale.  ▼B
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 565  
2.5. Sukamoji mas ė 
2.5.1. m  r nustatymas  
m r yra visų ratų ir transporto priemon ės komponent ų, kurie sukasi 
su ratais ant kelio, kai pavar ų dėžė nustatyta neutralioje pad ėtyje, 
faktinės masės ekvivalentas kilogramais (kg). m  r matuojama arba 
apskaičiuojama taikant atitinkam ą, su patvirtinimo institucija sude ­
rintą metodą. užuot taikius š į metodą, galima įvertinti, kad m  r yra 
3 proc. parengtos naudoti transporto priemon ės masės ir 25 kg 
svorio sumos.  
2.5.2. Sukamosios mas ės taikymas kelio apkrovai  
Saviriedos laiko vert ės įskaičiuojamos į jėgas ir atvirkš čiai, atsižvel ­
giant į taikytiną bandomąją masę plius m  r Tai taikoma matavimams 
kelyje ir ant traukos stendo.  
2.5.3. Sukamosios mas ės taikymas inercijai nustatyti  
▼M3 
Jei transporto priemon ė išbandoma ant keturi ų ratų pavaros režimu 
veikiančio dinamometro, važiuokl ės dinamometro inertin ės masės 
ekvivalentas prilyginamas taikomai bandomajai masei.  
▼B 
Antraip traukos stendo inertin ės masės ekvivalentas prilyginamas 
bandomajai masei, prid ėjus matavimo rezultatams poveikio nedaran ­ 
čios ratų tikrosios mas ės ekvivalent ą arba 50 proc. m  r . 
▼M3 
2.6. Nustatant bandom ąją masę, taikomos papildomos mas ės, kad tos 
transporto priemon ės svorio pasiskirstymas b ūtų beveik toks pat 
kaip parengtos eksploatuoti transporto priemon ės. N kategorijos 
transporto priemoni ų arba keleivini ų transporto priemoni ų, paga­
mintų iš N kategorijos transporto priemoni ų, papildomos mas ės 
išdėstomos tipišku b ūdu ir pagrindžiamos tipo patvirtinimo institu ­
cijai, jai to paprašius. Transporto priemon ės svorio pasiskirstymas 
įtraukiamas į visas atitinkamas bandym ų ataskaitas ir naudojamas 
bet kokiems tolesniems kelio apkrovos nustatymo bandymams.  
3. Bendrieji reikalavimai  
Gamintojas atsako už kelio apkrovos koeficient ų tikslumą ir jį užtik­
rina kiekvienos serijin ės kelio apkrovos šeimos transporto priemon ės 
atveju. Kelio apkrovos nustatymo, imitavimo ir apskai čiavimo 
metodų leidžiamieji nuokrypiai nenaudojami serijini ų transporto 
priemonių kelio apkrovai nuvertinti. Patvirtinimo institucijos 
prašymu reikia įrodyti atskiros transporto priemon ės kelio apkrovos 
koeficient ų tikslumą. 
3.1. Bendras matavim ų tikslumas, glaudumas, skyra ir dažnumas  
Reikalaujamas bendras matavim ų tikslumas:  
a) transporto priemon ės greičio tikslumas: ± 0,2 km/h ir ne 
mažesnis nei 10 Hz matavimo dažnis;  
b) laikas: mažiausias tikslumas: ± 10 ms; mažiausias glaudumas ir 
skyra: 10 ms;  ▼B
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 566  
c) rato sukimo momentas: ± 6 Nm arba ± 0,5 proc. didžiausio 
išmatuoto viso sukimo momento, nelygu, kuri vert ė yra didesn ė, 
ir ne mažesnis nei 10 Hz matavimo dažnis;  
d) vėjo greičio tikslumas: ± 0,3 m/s ir ne mažesnis nei 1 Hz mata ­
vimo dažnis;  
e) vėjo krypties tikslumas: ± 3° ir ne mažesnis nei 1 Hz matavimo 
dažnis;  
f) atmosferos temperat ūros tikslumas: ± 1 °C ir ne mažesnis nei 
0,1 Hz matavimo dažnis;  
g) atmosferos sl ėgio tikslumas: ± 0,3 kPa ir ne mažesnis nei 0,1 Hz 
matavimo dažnis;  
h) transporto priemon ės masė, išmatuota ant t ų pačių svarstykli ų 
prieš bandym ą ir po jo: ± 10 kg (± 20 kg, jei tai transporto 
priemonės, kurių masė didesnė kaip 4 000 kg);  
i) padang ų slėgio tikslumas: ± 5 kPa;  
j) ratų sukimosi grei čio tikslumas: ± 0,05 s  -1 arba 1 proc., nelygu, 
kuri vertė yra didesn ė. 
▼B 
3.2. V ėjo tunelio kriterijai  
3.2.1. V ėjo greitis  
Matuojamo v ėjo greitis bandymo kelio atkarpos centre turi neviršyti 
± 2 km/h leidžiamojo nuokrypio. Galimas v ėjo greitis turi b ūti bent 
140 km/h.  
3.2.2. Oro temperat ūra 
Matuojant oro temperat ūra bandymo kelio atkarpos centre turi nevir ­ 
šyti ± 3 °C leidžiamojo nuokrypio. Oro temperat ūros pasiskirstymas 
antgalio išleidimo angoje turi neviršyti ± 3 °C leidžiamojo 
nuokrypio.  
3.2.3. Turbulencija  
Ant visos antgalio išleidimo angos tolygiai išd ėstytų 3 × 3 groteli ų 
atveju turbulencijos intensyvumas Tu neturi viršyti 1 proc. Žr. A4/1 
paveikslą. 
A4/1 pav.  
Turbulencijos intensyvumas
  
Tu ¼ u′ 
U ∞ 
čia: 
Tu yra turbulencijos intensyvumas;  ▼M3
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 567  
u′ yra turbulencijos grei čio svyravimas, m/s;  
U ∞ yra laisvo srauto greitis, m/s.  
3.2.4. Vientiso blokavimo santykis  
Transporto priemon ės blokavimo santykis ε sb , išreikštas kaip trans ­
porto priekin ės dalies ir antgalio išleidimo angos ploto koeficientas, 
apskaičiuotas pagal toliau pateikt ą lygtį, turi neviršyti 0,35. 
ε sb ¼ A f 
A nozzle 
čia: 
ε sb yra transporto priemon ės blokavimo santykis;  
A f yra transporto priemon ės priekinė dalis, m  2 ; 
A nozzle  yra antgalio išleidimo anga, m  2 . 
▼M3 
3.2.5. Sukamieji ratai  
Siekiant tinkamai nustatyti rat ų aerodinamin į poveikį, bandomosios 
transporto priemon ės ratai turi suktis tokiu grei čiu, kad gautas trans ­
porto priemon ės greitis b ūtų ± 3 km/h v ėjo greičio. 
3.2.6. Judamoji juosta  
Siekiant imituoti skys čio srautą bandomosios transporto priemon ės 
apačioje, vėjo tunelyje turi b ūti judamoji juosta, besit ęsianti nuo 
transporto priemon ės priekio iki galo. Judamosios juostos linijinis 
greitis turi atitikti v ėjo greitį ± 3 km/h tikslumu.  
3.2.7. Skys čio srauto kampas  
Tolygiai antgalio plote išd ėstytuose devyniuose taškuose polinkio 
kampo α ir pokrypio kampo β (Y, Z plokštumos) vidutinis kvadra ­
tinis nuokrypis antgalio išleidimo angoje neturi viršyti 1°.  
▼B 
3.2.8. Oro sl ėgis 
Tolygiai antgalio išleidimo angos plote išd ėstytuose devyniuose 
taškuose standartinis bendro sl ėgio išleidimo angoje nuokrypis turi 
būti 0,02 arba mažesnis. 
σ Í ΔP t 
q Î 
Ï 0,02  
čia: 
σ yra sl ėgio santykio standartinis nuokrypis  ð ΔP t 
q Þ; 
ΔP t yra viso sl ėgio kitimas tarp matavimo tašk ų, N/m  2 ; 
q yra dinaminis sl ėgis, N/ m  2 . 
3 metrų atstumu už tuš čios bandymo kelio atkarpos pusiausvyros 
centro ir 3 metr ų atstumu iki jo bei antgalio išleidimo angos centro 
lygyje slėgio koeficiento cp absoliutus skirtumas negali nukrypti 
daugiau nei ± 0,02.  ▼B
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 568  
jcp x¼þ3m Ä cp x¼Ä3m j Ï 0,02  
čia: 
cp yra sl ėgio koeficientas.  
3.2.9. Ribinio sluoksnio storis  
Kai x = 0 (pusiausvyros centro taške), v ėjo greitis turi sudaryti bent 
99 proc. įtekėjimo grei čio 30 mm virš v ėjo tunelio grind ų. 
δ 99 ðx ¼ 0 mÞ Ï 30 mm  
čia: 
δ 99 keliui statmenas atstumas, kuriame pasiekiami 99 proc. laisvo 
srauto grei čio (ribinio sluoksnio storis).  
3.2.10. Prilaikymo įtaisų blokavimo santykis  
Prilaikymo sistema negali b ūti įrengiama transporto priemon ės prie­
kyje. Transporto priemon ės priekinės dalies santykinis prilaikymo 
sistemos blokavimo santykis ε restr neturi viršyti 0,10. 
ε restr ¼ A restr 
A f 
čia: 
ε restr yra prilaikymo sistemos santykinis blokavimo santykis;  
A restr yra prilaikymo sistemos priekin ė dalis, projektuojama į 
antgalio priekin į paviršių, m  2 ; 
A f yra transporto priemon ės priekinė dalis, m  2 . 
3.2.11. X kryptimi judan čio balanso matavimo glaudumas  
X kryptimi gaunamos j ėgos netikslumas negali viršyti ± 5 N. Išma ­
tuotos jėgos skyra turi neviršyti ± 3 N leidžiamojo nuokrypio.  
▼M3 
3.2.12. Matavimo glaudumas  
Jėgos matavimo glaudumas turi b ūti ± 3 N.  
▼B 
4. Kelio apkrovos matavimas kelyje  
4.1. Bandymo kelyje reikalavimai  
4.1.1. Bandymo kelyje oro s ąlygos  
▼M3 
4.1.1.1. Leidžiamos v ėjo sąlygos  
Didžiausios leidžiamos v ėjo sąlygos nustatant kelio apkrov ą apibū­
dintos 4.1.1.1.1 ir 4.1.1.1.2 punktuose.  ▼B
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 569  
Siekiant nustatyti naudojamo anemometro tipo tinkamum ą, toje 
vietoje greta bandymo kelio ir tame aukštyje virš kelio lygio, kur 
pasireiškia tipiškiausios v ėjo sąlygos, naudojant pripažint ą meteoro­
loginį prietaisą pastoviai matuojamas v ėjo greitis ir nustatomas arit ­
metinis v ėjo greičio vidurkis.  
Jei toje pa čioje bandym ų trasos dalyje negalima atlikti bandym ų 
priešingomis kryptimis (pvz., ovalioje bandym ų trasoje su privaloma 
važiavimo kryptimi), v ėjo greitis ir kryptis matuojami kiekvienoje 
bandymų trasos dalyje. Šiuo atveju didesnysis išmatuotas v ėjo 
greičio aritmetinis vidurkis nulemia naudojamo anemometro tip ą, 
o mažesnysis – kriterij ų, kai galima nekoreguoti v ėjo verčių. 
4.1.1.1.1. Leidžiamos v ėjo sąlygos naudojant stacionar ų anemometr ą 
Stacionarus anemometras naudojamas tik tada, kai v ėjo greitis 5 
sekundžių laikotarpiu vidutiniškai yra mažesnis nei 5 m/s, o v ėjo 
gūsiai trumpiau nei 2 sekundes siekia mažiau nei 8 m/s. Be to, 
vidutinis v ėjo greičio bandomajame kelyje vektoriaus komponentas 
kiekvieno galiojan čio porinio važiavimo metu turi b ūti mažesnis nei 
2 m/s. Pirmiau nurodyt ų kriterijų neatitinkantys poriniai važiavimai 
neįtraukiami į analizę. Vėjo korekcija apskai čiuojama pagal 4.5.3 
punktą. Vėjo korekcijos galima neatlikti, jei mažiausias vidutinis 
aritmetinis v ėjo greitis yra 2 m/s ar mažesnis.  
4.1.1.1.2. Leidžiamos v ėjo sąlygos naudojant transporto priemon ėje įrengtą 
anemometr ą 
Atliekant bandym ą su transporto priemon ėje įrengtu anemometru, 
naudojamas 4.3.2 punkte aprašytas įtaisas. Aritmetinis v ėjo greičio 
vidurkis bandymo kelyje kiekvieno galiojan čio porinio važiavimo 
metu turi b ūti mažesnis nei 7 m/s, kai ilgesn ės nei 2 sekundži ų 
trukmės vėjo gūsiai yra mažesni nei 10 m/s. Be to, vidutinis v ėjo 
greičio kelyje vektoriaus komponentas kiekvieno galiojan čio porinio 
važiavimo metu turi b ūti mažesnis nei 4 m/s. Pirmiau nurodyt ų 
kriterijų neatitinkantys poriniai važiavimai ne įtraukiami į analizę. 
▼B 
4.1.1.2. Atmosferos temperat ūra 
Atmosferos temperat ūra turi būti nuo 5 iki 35 °C imtinai.  
Jei išmatuotos aukš čiausios ir žemiausios temperat ūros skirtumas 
saviriedos bandymo metu viršija 5 °C, kiekvieno atskiro važiavimo 
atveju atliekamas temperat ūros koregavimas pagal šiam važiavimui 
taikomos aplinkos temperat ūros aritmetin į vidurkį. 
Tokiu atveju kelio apkrovos koeficient ų f 0 , f 1 ir f 2 vertės nustatomos 
ir pakoreguojamos kiekvieno atskiro važiavimo atveju. Galutinis f  0 , 
f 1 ir f  2 verčių rinkinys yra atskirai pakoreguot ų atitinkam ų koefi­
cientų f 0 , f 1 ir f  2 aritmetinis vidurkis.  
Gamintojas gali nuspr ęsti saviriedos važiavimus atlikti tada, kai 
temperatūra yra nuo 1 iki 5 °C.  ▼M3
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 570  
4.1.2. Bandymo kelias  
Kelio paviršius turi b ūti plokščias, lygus, švarus, sausas, be kli ūčių 
ar vėjo barjerų, kurie gali apsunkinti kelio matavimus, o jo tekst ūra 
ir sandara turi atitikti dabartini ų miesto gatvi ų ir greitkeli ų paviršių. 
Išilginis bandymo kelio nuolydis negali viršyti ± 1 procento. 
Lokalus nuolydis tarp bet kuri ų vienas nuo kito 3 metr ų atstumu 
nutolusių taškų nuo šio išilginio nuolydžio negali nukrypti daugiau 
nei ± 0,5 proc. Jei toje pa čioje bandym ų trasos dalyje negalima 
atlikti bandym ų priešingomis kryptimis (pvz., ovalioje bandym ų 
trasoje su privaloma važiavimo kryptimi), lygiagre čių bandym ų 
trasos segment ų išilginio nuolydžio suma turi b ūti tarp 0 ir 
0,1 proc. įkalnės. Didžiausias bandymo kelio išlinkis turi b ūti 
1,5 proc.  
4.2. Paruošimas  
4.2.1. Bandomoji transporto priemon ė 
Kiekviena bandomoji transporto priemon ė su visais komponentais 
turi atitikti serijin ę gamybą, o jei skiriasi nuo serijin ės transporto 
priemonės, į visas atitinkamas bandymo ataskaitas įtraukiamas 
išsamus aprašas.  
▼M3 
4.2.1.1. Bandomosios transporto priemon ės atrankos reikalavimai  
4.2.1.1.1. Kai nenaudojamas interpoliacijos metodas  
Iš šeimos atrenkama bandomoji transporto priemon ė (transporto 
priemonė H), turinti kelio apkrovai reikšming ų savybių (t. y. 
masę, aerodinamin į pasipriešinim ą ir padang ų riedėjimo varž ą), 
lemiančias didžiausi ą ciklo energijos poreik į (žr. šio priedo 5.6 ir 
5.7 punktus).  
Jei skirting ų ratų aerodinaminis poveikis interpoliacijos šeimoje n ėra 
žinomas, pasirinkimas grindžiamas didžiausiu numatomu aerodina ­
miniu pasipriešinimu. Laikoma, kad didžiausio aerodinaminio pasi ­
priešinimo galima tik ėtis, kai ratai yra a) didžiausio plo čio, b) 
didžiausio skersmens ir c) atviriausios strukt ūros modelio (tokia 
nustatyta svarbos tvarka).  
Ratai parenkami atskirai, o ne vykdant didžiausio ciklo energijos 
poreikio reikalavim ą. 
4.2.1.1.2. Kai taikomas interpoliacijos metodas  
Gamintojo prašymu gali b ūti taikomas interpoliacijos metodas.  
Tokiu atveju dvi bandomosios transporto priemon ės atrenkamos iš 
šeimos, atitinkan čios atitinkam ą šeimai keliam ą reikalavim ą. 
Bandomoji transporto priemon ė H turi b ūti didesnį ir pageidautinai 
didžiausią šios atrankos ciklo energijos poreik į generuojanti trans ­
porto priemon ė, o bandomoji transporto priemon ė L turi generuoti 
mažesnį ir pageidautinai mažiausi ą šioje atrankos ciklo energijos 
poreikį. ▼B
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 571  
Visi pasirenkamosios įrangos ir (arba) korpuso form ų elementai, į 
kuriuos nuspr ęsta neatsižvelgti taikant interpoliacijos metod ą, turi 
būti vienodi abiejose bandomosiose transporto priemon ėse H ir L, 
kadangi d ėl kelio apkrovai reikšming ų savybių (t. y. mas ės, aerodi­
naminio pasipriešinimo ir padang ų riedėjimo varžos) šie pasirenka ­
mosios įrangos elementai generuoja didžiausi ą bendrą ciklo ener ­
gijos poreik į. 
Jei atskiros transporto priemon ės gali būti tiekiamos kartu su visu 
standartini ų ratų ir padang ų komplektu bei visu žiemini ų padangų 
komplektu (paženklintu trimis kaln ų viršūnėmis ir snaige, vadina ­
muoju 3PMS žymeniu) su ratais arba be j ų, šie papildomi ratai ir 
(arba) padangos nelaikomi pasirenkam ąja įranga.  
Rekomenduojama užtikrinti šiuos mažiausius transporto priemoni ų 
H ir L atitinkam ų kelio apkrovai reikšming ų savybių skirtumus:  
i) masės skirtumas – ne mažesnis kaip kaip 30 kg;  
ii) riedėjimo varžos skirtumas – ne mažesnis kaip 1,0 kg/t;  
iii) aerodinaminio pasipriešinimo C  D × A skirtumas – ne mažesnis 
kaip 0,05 m  2 . 
Norėdamas užtikrinti pakankamus transporto priemoni ų H ir L 
atitinkam ų kelio apkrovai reikšming ų savybių skirtumus, gamintojas 
gali dirbtinai pabloginti koki ą nors transporto priemon ės H savyb ę, 
pvz., padidinti bandom ąją masę. 
4.2.1.2. Šeimoms keliami reikalavimai  
4.2.1.2.1. Reikalavimai, keliami norint naudoti interpoliacijos šeim ą netaikant 
interpoliacijos metodo  
Interpoliacijos šeimos nustatymo kriterijai pateikti šio priedo 5.6 
punkte.  
4.2.1.2.2. Norint naudoti interpoliacijos šeim ą netaikant interpoliacijos 
metodo, turi b ūti įvykdyti šie reikalavimai:  
a) turi būti įvykdyti šio priedo 5.6 punkte nurodyti interpoliacijos 
šeimos kriterijai;  
b) turi būti įvykdyti 6 papildomo priedo 2.3.1 ir 2.3.2 punktuose 
nustatyti reikalavimai;  
c) turi būti atlikti 7 papildomo priedo 3.2.3.2 punkte nustatyti skai ­ 
čiavimai.  ▼M3
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 572  
4.2.1.2.3. Kelio apkrovos šeimos naudojimo reikalavimai  
4.2.1.2.3.1. Gamintojo prašymu ir įvykdžius šio priedo 5.7 punkto reikalavimus, 
apskaičiuojamos interpoliacijos šeimos transporto priemoni ų H ir L 
kelio apkrovos vert ės. 
4.2.1.2.3.2. Naudojant kelio apkrovos šeim ą, 4.2.1.1.2 punkte nustatytos bando ­
mosios transporto priemon ės H ir L įvardijamos kaip H  R ir L  R . 
4.2.1.2.3.3. Be 6 papildomo priedo 2.3.1 ir 2.3.2 punkt ų reikalavim ų dėl inter­
poliacijos šeimos intervalo, ciklo energijos poreikio skirtumas tarp 
kelio apkrovos šeimos transporto priemoni ų H R ir L  R turi būti bent 
4 proc. ir neviršyti 35 proc., atsižvelgiant į H R per visą WLTC 3 
klasės ciklą. 
Jei į kelio apkrovos šeim ą įtraukiama daugiau nei viena pavar ų 
dėžė, kelio apkrovai nustatyti naudojama pavar ų dėžė su didžiausiais 
galios nuostoliais.  
4.2.1.2.3.4. Jei transporto priemon ės varianto, d ėl kurio atsiranda trinties skir ­
tumas, kelio apkrovos skirtumas nustatomas pagal 6.8 punkt ą, nusta­
toma nauja kelio apkrovos šeima, apimanti kelio apkrovos delta 
koeficient ą, susijusį su tai naujai kelio apkrovos šeimai priklausan ­ 
čiomis transporto priemon ėmis L ir H.  
f 0,N = f 0,R + f 0,Delta  
f 1,N = f 1,R + f 1,Delta  
f 2,N = f 2,R + f 2,Delta  
Čia: 
N yra naujos kelio apkrovos šeimos kelio apkrovos koefi ­
cientai;  
R yra pamatin ės kelio apkrovos šeimos kelio apkrovos koefi ­
cientai;  
Delta yra 6.8.1 punkte nustatyti kelio apkrovos delta koeficientai.  
4.2.1.3. Leidžiami bandom ųjų transporto priemoni ų atrankos ir šeimai 
keliamų reikalavim ų deriniai  
A4/1 lentel ėje parodyti leidžiami bandom ųjų transporto priemoni ų 
atrankos ir šeimai keliam ų reikalavim ų, aprašytų 4.2.1.1 ir 4.2.1.2 
punktuose, deriniai.  
A4/1 lentel ė 
Leidžiami bandom ųjų transporto priemoni ų atrankos ir šeimai keliam ų reikalavim ų deriniai  
Reikalavimai, kurie turi 
būti įvykdyti:  1) taikant interpolia ­
cijos metod ą 2) taikant interpolia ­
cijos metod ą, bet 
nenaudojant kelio 
apkrovos šeimos  3) naudojant kelio 
apkrovos šeim ą 4) taikant interpoliacijos 
metodą ir naudojant 
vieną ar daugiau kelio 
apkrovos šeim ų 
Kelio apkrovos bando ­
moji transporto prie ­
monė 4.2.1.1.1 punktas  4.2.1.1.2 punktas  4.2.1.1.2 
punktas  Netaikoma  
Šeima  4.2.1.2.1 punktas  4.2.1.2.2 punktas  4.2.1.2.3 
punktas  4.2.1.2.2 punktas  ▼M3
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 573  
Reikalavimai, kurie turi 
būti įvykdyti:  1) taikant interpolia ­
cijos metod ą 2) taikant interpolia ­
cijos metod ą, bet 
nenaudojant kelio 
apkrovos šeimos  3) naudojant kelio 
apkrovos šeim ą 4) taikant interpoliacijos 
metodą ir naudojant 
vieną ar daugiau kelio 
apkrovos šeim ų 
Papildomi  n ėra n ėra n ėra Taikoma 3 skiltis 
„Kelio apkrovos 
šeimos naudojimas“ 
ir 4.2.1.3.1 punktas  
4.2.1.3.1. Interpoliacijos šeimos kelio apkrov ų apskaičiavimas remiantis kokia 
nors kelio apkrovos šeima  
Kelio apkrova H  R ir (arba) L  R nustatoma pagal š į papildom ą priedą. 
Interpoliacijos šeimos transporto priemon ės H (ir L), priklausan čios 
kelio apkrovos šeimai, kelio apkrova apskai čiuojama pagal 7 papil ­
domo priedo 3.2.3.2.2–3.2.3.2.2.4 punktus:  
a) lygčių įvesties duomenims vietoj H ir L naudojant kelio 
apkrovos šeimos H  R ir L  R ; 
b) kaip atskiros transporto priemon ės įvesties duomenis naudojant 
interpoliacijos šeimos transporto priemon ės H (arba L) kelio 
apkrovos parametrus (t. y. bandom ąją masę Δ(C D × A  f , palyginti 
su transporto priemone L  R , ir padang ų riedėjimo varž ą); 
c) šį skaičiavimą pakartojant vis ų kiekvienos interpoliacijos šeimos 
transporto priemoni ų H ir L, priklausan čių kelio apkrovos šeimai, 
atveju.  
Kelio apkrovos interpoliacija taikoma tik toms bandom ųjų trans­
porto priemoni ų kelio apkrovai reikšmingoms L  R ir H  R savybėms, 
kurios, kaip buvo nustatyta, yra skirtingos. Kitoms kelio apkrovai 
reikšmingoms savyb ėms taikoma transporto priemon ės H  R vertė. 
Interpoliacijos šeimos H ir L galima nustatyti remiantis kitomis 
kelio apkrovos šeimomis. Jei min ėtas šių kelio apkrovos šeim ų 
skirtumas atsiranda taikant delta metod ą, žr. 4.2.1.2.3.4 punkt ą. 
_______  
▼B 
4.2.1.4. Kelio apkrovos matricos šeimos naudojimas  
Kelio apkrovai nustatyti naudojama šio priedo 5.8 punkto reikala ­
vimus atitinkanti transporto priemon ė: 
a) tipinė transporto priemon ė, priskiriama numatomoms komplek ­
tinių transporto priemoni ų partijoms, priskirtinoms kelio 
apkrovos matricos šeimai pagal apskai čiuotą blogiausio C  D 
vertę ir kėbulo form ą, ir 
b) tipinė transporto priemon ė, priskiriama numatomoms komplek ­
tinių transporto priemoni ų partijoms, priskirtinoms kelio 
apkrovos matricos šeimai pagal įvertintą pasirenkamosios įrangos 
masės vidurkį. ▼M3
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 574  
Jei nėra galimyb ės nustatyti tipin ės komplektin ės transporto prie ­
monės kėbulo formos, bandomojoje transporto priemon ėje sumon ­
tuojama kvadratin ė dėžė suapvalintais kampais ne didesnio nei 
25 mm spindulio ir kelio apkrovos matricos šeimai priklausan čių 
transporto priemoni ų didžiausi ą plotį atitinkan čio pločio, o bendras 
bandomosios transporto priemon ės aukštis su d ėže siekia 3,0 ± 
0,1 m.  
Gamintojas ir patvirtinimo institucija turi sutarti, kuris transporto 
priemonės bandymo modelis yra tipinis.  
Abiejų transporto priemoni ų H M ir L  M parametrai (bandomoji mas ė, 
padangų judėjimo varža ir priekin ė dalis), nustatomi taip, kad kelio 
apkrovos matricos šeimoje transporto priemon ė H  M generuotų 
didžiausią ciklo energijos poreik į, o transporto priemon ė L M – 
mažiausią ciklo energijos poreik į. Gamintojas ir patvirtinimo insti ­
tucija turi sutarti d ėl transporto priemon ės parametr ų, taikomų trans­
porto priemon ėms H  M ir L  M . 
Visų kelio apkrovos matricos šeimos atskir ų transporto priemoni ų, 
įskaitant H  M ir L  M , apkrova kelyje apskai čiuojama pagal šio papil ­
domo priedo 5.1 punkt ą. 
4.2.1.5. Judamosios aerodinamin ės korpuso dalys  
Kai nustatoma kelio apkrova, kaip numatyta pagal WLTP 1 tipo 
bandymo s ąlygas (bandymo temperat ūra, transporto priemon ės 
greitis ir greitinimo intervalas, variklio apkrova ir pan.), turi veikti 
bandomųjų transporto priemoni ų judamosios aerodinamin ės korpuso 
dalys.  
Kiekviena transporto priemon ės sistema, dinamiškai kei čianti trans ­
porto priemon ės aerodinamin ę varžą (pvz., transporto priemon ės 
aukščio valdymas), laikoma judam ąja aerodinamine k ėbulo dalimi. 
Reikia įtraukti atitinkamus reikalavimus, jei b ūsimos transporto prie ­
monės turės pasirenkam ąją įrangą su judamaisiais aerodinaminiais 
elementais, kuri ų poveikis aerodinaminei varžai taps pagrindu nusta ­
tyti naujų reikalavim ų. 
4.2.1.6. Sv ėrimas  
Prieš kelio apkrovos nustatymo proced ūrą ir po jos pasveriama 
pasirinkta transporto priemon ė, įskaitant bandyme dalyvausiant į 
vairuotoją ir įrangą, siekiant nustatyti vidutin ę aritmetin ę masę, 
m av . Kelio apkrovos nustatymo proced ūros pradžioje transporto prie ­
monės masė turi būti lygi arba didesn ė už transporto priemon ės H 
arba L bandom ąją masę. 
4.2.1.7. Bandomosios transporto priemon ės konfigūracija  
Bandomosios transporto priemon ės konfigūracija įtraukiama į visas 
atitinkamas bandymo ataskaitas ir naudojama bet kokiems toles ­
niems saviriedos bandymams.  
4.2.1.8. Bandomosios transporto priemon ės būklė 
4.2.1.8.1. Įvažinėjimas  
Bandomoji transporto priemon ė prieš paskesn į bandym ą turi būti 
tinkamai įvažinėta ir nuvažiavusi bent 10 000 km, bet ne daugiau 
nei 80 000 km.  
▼M3 
Gamintojo prašymu galima naudoti transporto priemon ę, nuvažia ­
vusią ne mažiau nei 3 000 km.  
_______  ▼B
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 575  
4.2.1.8.2. Gamintojo specifikacijos  
Transporto priemon ė turi atitikti gamintojo numatomos serijin ės 
transporto priemon ės specifikacijas, susijusias su šio papildomo 
priedo 4.2.2.3 punkte aprašytu padang ų slėgiu, šio papildomo priedo 
4.2.1.8.3 punkte aprašytu rat ų sureguliavimu, prošvais ą, transporto 
priemonės aukščiu, transmisija ir rato guoli ų tepalais bei stabdži ų 
sureguliavimu, kad b ūtų išvengta netipin ės trukdinės varžos.  
4.2.1.8.3. Rat ų sureguliavimas  
Suvedimo ir išvirtimo kampai nustatomi laikantis didžiausiojo 
nuokrypio nuo transporto priemon ės išilginės ašies ir gamintojo 
nustatyto intervalo. Jei gamintojas transporto priemonei nustat ė 
suvedimo ir išvirtimo kamp ų vertes, jas reikia naudoti. Gamintojo 
prašymu galima naudoti vertes su didesniu nei nurodyta nuokrypiu 
nuo transporto priemon ės išilginės ašies. Nustatytos vert ės turi būti 
kaip etalonas atliekant technin ę priežiūrą visą transporto priemon ės 
eksploatavimo laik ą. 
Kiti reguliuojami rat ų parametrai (tokie kaip rato pos ūkio ašies išil ­
ginis posvyris) nustatomi pagal gamintojo rekomenduotas vertes. Jei 
nėra rekomenduojam ų verčių, pasirenkamas gamintojo nustatyto 
intervalo aritmetinis vidurkis.  
Minėti reguliuojami parametrai ir nustatytos vert ės įtraukiami į visus 
atitinkamus bandym ų dokumentus.  
4.2.1.8.4. Uždaros dalys  
Kelio apkrovos nustatymo metu uždaromas variklio dangtis, bagažo 
skyriaus dangtis, rankiniu b ūdu valdomi judamieji skydai ir visi 
langai.  
▼M3 
4.2.1.8.5. Transporto priemon ės saviriedos režimas  
Jei dinamometro nustatymai d ėl neatkuriam ų jėgų negali atitikti 
8.1.3 arba 8.2.3 punkte apibr ėžtų kriterijų, transporto priemon ėje 
turi būti įrengtas saviriedos režimas. Transporto priemon ės savi­
riedos režim ą turi patvirtinti patvirtinimo institucija, o jo naudojimo 
nuostatos įtraukiamos į visas atitinkamas bandym ų ataskaitas.  
Jei transporto priemon ėje įdiegtas saviriedos režimas, jis turi b ūti 
įjungtas nustatant kelio apkrov ą, ir atliekant bandymus ant važiuo ­
klės dinamometro.  
_______  
▼B 
4.2.2. Padangos  
▼M3 
4.2.2.1. Padang ų riedėjimo varža  
Padangų riedėjimo varža matuojama pagal JT EEK taisykl ės 
Nr. 117 su 02 serijos pakeitimais 6 pried ą. Riedėjimo varžos koefi ­
cientai sulyginami ir sugrupuojami pagal Reglamento (EB) 
Nr. 1222/2009 ried ėjimo varžos klases (žr. A4/2 lentel ę). ▼B
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 576  
A4/2 lentel ė 
Energijos vartojimo efektyvumo klas ės pagal C1, C2 ir C3 padang ų riedėjimo varžos koeficientus 
(RRC) ir RRC vert ės, naudotinos toms energijos vartojimo efektyvumo klas ėms, kai taikoma 
interpoliacija, kg/t  
Energijos vartojimo 
efektyvumo klas ė RRC vert ė, naudotina 
C1 padang ų interpoliacijai  RRC vert ė, naudotina 
C2 padang ų interpoliacijai  RRC vert ė, naudotina 
C3 padang ų interpoliacijai  
A RRC = 5,9  RRC = 4,9  RRC = 3,5  
B RRC = 7,1  RRC = 6,1  RRC = 4,5  
C RRC = 8,4  RRC = 7,4  RRC = 5,5  
D Be krovinio  Be krovinio  RRC = 6,5  
E RRC = 9,8  RRC = 8,6  RRC = 7,5  
F RRC = 11,3  RRC = 9,9  RRC = 8,5  
G RRC = 12,9  RRC = 11,2  Be krovinio  
Jei riedėjimo varžai taikomas interpoliacijos metodas, atliekant 7 
papildomo priedo 3.2.3.2 punkte nurodyt ą skaičiavimą, kaip skai čia­
vimo proced ūros įvesties duomenys naudojamos faktin ės ant bando ­
mųjų transporto priemoni ų L ir H sumontuot ų padangų riedėjimo 
varžos vert ės. Interpoliacijos šeimai priklausan čiai atskirai transporto 
priemonei naudojama sumontuot ų padangų energijos vartojimo efek ­
tyvumo klasei nustatyta RRC vert ė. 
Jei atskiros transporto priemon ės gali būti tiekiamos kartu su visu 
standartini ų ratų ir padang ų komplektu bei visu žiemini ų padangų 
komplektu (paženklintu trimis kaln ų viršūnėmis ir snaige, vadina ­
muoju 3PMS žymeniu) su ratais arba be j ų, šie papildomi ratai ir 
(arba) padangos nelaikomi pasirenkam ąja įranga.  
▼B 
4.2.2.2. Padang ų būklė 
Bandymui naudojamos padangos:  
a) turi būti ne senesn ės nei 2 metai, skai čiuojant nuo pagaminimo 
datos;  
b) neturi b ūti specialiai paruoštos ar apdorotos (pvz., kaitintos arba 
dirbtinai sendintos), išskyrus originalaus protektoriaus rašto šlifa ­
vimą; 
c) būti įvažinėtos keliuose ir nuvažiavusios bent 200 km prieš 
nustatant kelio apkrov ą; 
d) prieš bandym ą turėti stabilų 100–80 proc. pradinio protektoriaus 
gylį bet kuriame viso padangos protektoriaus taške per vis ą jo 
plotį. 
▼M3 
Išmatavus protektoriaus gyl į, važiavimo atstumas apribojamas iki 
500 km. Viršijus 500 km, protektoriaus gylis matuojamas iš naujo.  
_______  
▼B 
4.2.2.3. Oro sl ėgis padangose  
Priekinės ir galin ės padangos pripu čiamos iki apatin ės slėgio pasi­
rinktose padangose intervalo ribos, nustatytos atitinkamai ašiai 
taikant saviriedos bandom ąją masę, nustatyt ą transporto priemon ės 
gamintojo.  ▼M3
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 577  
4.2.2.3.1. Oro sl ėgio padangose reguliavimas  
Jei aplinkos ir stabilizavimo temperat ūros verčių skirtumas viršija 
5 °C, oro sl ėgis padangose reguliuojamas taip:  
a) padangos stabilizuojamos ilgiau nei 1 valand ą, kai jų slėgis tiks­
linį slėgį viršija 10 proc.;  
b) prieš bandym ą slėgis padangose sumažinamas iki prip ūtimo 
slėgio, nustatyto šio papildomo priedo 4.2.2.3 punkte, pakore ­
guoto 0,8 kPa per 1 °C sparta pagal stabilizavimo aplinkos 
temperatūros ir bandymo aplinkos temperat ūros skirtum ą, taikant 
šią lygtį: 
Δp t ¼ 0,8 Ü ðT soak Ä T amb Þ 
čia: 
ΔP t yra slėgio padangoje reguliavimo veiksnys, prid ėtas prie 
padangos sl ėgio, nustatyto šio papildomo priedo 4.2.2.3 
punkte, kPa;  
0,8 yra sl ėgio reguliavimo koeficientas, kPa/°C;  
T soak yra padangos stabilizavimo temperat ūra, °C;  
T amb yra bandymo aplinkos temperat ūra °C;  
c) tarp sl ėgio reguliavimo ir transporto priemon ės įšildymo opera ­
cijų padangos apsaugomos nuo išorini ų šilumos šaltini ų, įskaitant 
saulės poveikį. 
4.2.3. Prietaisai  
Visi prietaisai sumontuojami taip, kad j ų poveikis transporto prie ­
monės aerodinamin ėms savyb ėms būtų kuo mažesnis.  
Jei numatomas sumontuoto prietaiso poveikis (C  D × A  f ) yra didesnis 
nei 0,015 m  2 , transporto priemon ė su prietaisu ir be jo matuojama 
vėjo tunelyje, atitinkan čiame šio papildomo priedo 3.2 punkto krite ­
rijus. Atitinkamas skirtumas atimamas iš f  2 . Gamintojo prašymu ir 
sutikus patvirtinimo institucijai, nustatyta vert ė gali būti naudojama 
panašioms transporto priemon ėms, kurioms numatomas prietaiso 
poveikis bus toks pat.  
4.2.4. Transporto priemon ės įšildymas  
4.2.4.1. Kelyje  
Transporto priemon ė įšildoma tik važiuojant.  
4.2.4.1.1. Prieš įšildymą transporto priemon ė, išjungus sankab ą arba automa ­
tinę pavarų dėžę nustačius neutralioje pad ėtyje ir švelniai stabdant, 
per 5–10 sekundži ų sulėtinama nuo 80 iki 20 km/h. Po šio stabdymo 
nebegalima įjungti stabdymo sistemos arba atlikti rankinio regulia ­
vimo.  
Gamintojo prašymu ir sutikus patvirtinimo institucijai, stabdžius taip 
pat galima įjungti po įšildymo atliekant tok į patį lėtinimą, kaip 
aprašyta šiame punkte, bet tik jei tai b ūtina. 
4.2.4.1.2. Įšildymas ir stabilizavimas  
▼M3 
Visų transporto priemoni ų važiavimo greitis turi atitikti 90 proc. 
taikytino WLTC didžiausiojo grei čio. Transporto priemon ės įšil­
dymas trunka bent 20 minu čių, kol susidaro stabilios s ąlygos.  ▼B
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 578  
A4/3 lentel ė 
Rezervuota  
▼B 
Transporto prie ­
monės klasė Taikytinas WLTC  90 proc. didž. 
greičio Kita aukštesn ė fazė 
1 klasė Žemas  1 + vidutinis  1 58 km/h  Netaikoma  
2 klasė Žemas  2 + vidutinis  2 + didelis  2 + labai 
didelis  2 111 km/h  Betaikoma  
Žemas  2 + vidutinis  2 + didelis  2 77 km/h  Labai didelis (111 km/h)  
3 klasė Žemas  3 + vidutinis  3 + didelis  3 + labai 
didelis  3 118 km/h  Netaikoma  
Žemas  3 + vidutinis  3 + didelis  3 88 km/h  Labai didelis (118 km/h)  
4.2.4.1.3. Stabili ų sąlygų kriterijus  
Žiūrėti šio papildomo priedo 4.3.1.4.2 punkt ą. 
4.3. Kelio apkrovos matavimas ir apskai čiavimas taikant saviriedos 
metodą 
Kelio apkrova nustatoma taikant stacionaraus anemometro (šio 
papildomo priedo 4.3.1 punktas) arba transporto priemon ėje sumon­
tuoto anemometro (šio papildomo priedo 4.3.2 punktas) metod ą. 
4.3.1. Saviriedos metodas, taikomas naudojant stacionar ų anemometr ą 
▼M3 
4.3.1.1. Atskaitini ų greičių pasirinkimas kelio apkrovos kreivei nustatyti  
Atskaitiniai grei čiai kelio apkrovai nustatyti pasirenkami pagal 2.2 
punktą. 
Bandymo metu sugaištas laikas ir transporto priemon ės greitis 
matuojami ne mažesniu nei 10 Hz dažniu.  
▼B 
4.3.1.3. Transporto priemon ės saviriedos proced ūra 
4.3.1.3.1. Po šio papildomo priedo 4.2.4 punkte aprašytos įšildymo proced ūros 
ir prieš pat kiekvien ą bandymo matavim ą transporto priemon ės 
greitis padidinamas 10–15 km/h, palyginti su didžiausiuoju atskai ­
tiniu grei čiu, ir tokiu grei čiu važiuojama ne ilgiau nei 1 minut ę. Po 
to iš karto pradedamas saviriedos bandymas.  
4.3.1.3.2. Saviriedos metu pavar ų dėžė yra neutralioje pad ėtyje. Reikia kuo 
labiau vengti bet kokio vairo judinimo ir nenaudoti transporto prie ­
monės stabdžių. 
▼M3 
4.3.1.3.3. Bandymas kartojamas, kol saviriedos duomenys atitinka 4.3.1.4.2 
punkte nustatytus statistinio glaudumo reikalavimus.  
4.3.1.3.4. Nors rekomenduojama kiekvien ą saviriedos važiavim ą atlikti be 
pertraukų, galima važiavimus padalinti į dalis, jei per vien ą važia­
vimą neįmanoma surinkti duomen ų apie visus atskaitinius grei ­ 
čius. Padalintiems važiavimams taikomi tokie papildomi reikala ­
vimai:  ▼M3
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 579  
a) reikia užtikrinti, kad kiekviename padalinimo į dalis taške trans ­
porto priemon ės būklė išliktų kuo pastovesn ė; 
b) bent vienas grei čio taškas turi sutapti su savirieda didesnio 
greičio intervale;  
c) kiekviename sutampan čiame grei čio taške vidutin ė jėga, veikianti 
saviriedos režimu važiuojant mažesniojo grei čio intervale, nuo 
vidutinės jėgos, veikian čios saviriedos režimu važiuojant dides ­
niojo grei čio intervale, neturi skirtis daugiau kaip ± 10 N arba ± 
5 proc., nelygu kuri vert ė yra didesn ė; 
d) jei dėl kelio ilgio ne įmanoma įvykdyti šio punkto b papunk čio 
reikalavimo, kaip sutampantis grei čio taškas pridedamas vienas 
papildomas grei čio taškas.  
4.3.1.4. Saviriedos trukm ės matavimas  
4.3.1.4.1. Turi b ūti išmatuojamas saviriedos laikas, atitinkantis atskaitin į greitį 
v j , kaip nuo pasiekto transporto priemon ės greičio (v  j + 5 km/h) iki 
(v j – 5 km/h) pra ėjęs laikas.  
4.3.1.4.2. Šie matavimai atliekami priešingomis kryptimis, kol gaunamos bent 
trys poros matavim ų, atitinkan čių statistinį glaudum ą p j , nustatyt ą 
pagal šią lygtį: 
p j ¼ h Ü σ j ﬃﬃﬃ n p Ü Δt pj Ï 0,030  
Čia: 
p j yra atskaitiniu grei čiu v  j atliktų matavim ų statistinis 
glaudumas;  
n yra matavim ų porų skaičius; 
Δt pj yra saviriedos laiko važiuojant atskaitiniu grei čiu v  j 
harmoninis vidurkis sekund ėmis, gautas pagal ši ą 
lygtį: 
Δt pj ¼ n P n 
i¼1 1 
Δt ji 
Čia: 
Δt ji yra matavim ų poros i vidutinis harmoninis saviriedos 
laikas važiuojant v  j greičiu, išreikštas sekund ėmis (s) 
ir gautas pagal ši ą lygtį: 
Δt ji ¼ 2 Ê 1 
Δt jai Ì 
þ Ê 1 
Δt jbi Ì 
Čia: 
Δt jai ir Δt jbi yra per i matavim ą nustatytos saviriedos trukm ės, 
esant atskaitiniam grei čiui v  j , sekundėmis, atitinka ­
momis a ir b kryptimis;  ▼M3
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 580  
σ j yra sekund ėmis (s) išreikštas standartinis nuokrypis, 
nustatytas taip: 
σ j ¼ ﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃ  
1 
n Ä 1 X  n 
i¼1 ðΔt ji Ä Δt pj Þ 2 r 
h yra A4/4 lentel ėje pateiktas koeficientas.  
A4/4 lentel ė 
Koeficientas h kaip n funkcija  
n h  n  h  
3 4,3  17  2,1  
4 3,2  18  2,1  
5 2,8  19  2,1  
6 2,6  20  2,1  
7 2,5  21  2,1  
8 2,4  22  2,1  
9 2,3  23  2,1  
10 2,3  24  2,1  
11 2,2  25  2,1  
12 2,2  26  2,1  
13 2,2  27  2,1  
14 2,2  28  2,1  
15 2,2  29  2,0  
16 2,1  30  2,0  
4.3.1.4.3. Jei per matavim ą viena kryptimi pasireikš koks nors išorinis 
veiksnys arba vairuotojas atliks veiksm ą, akivaizdžiai turint į įtakos 
kelio apkrovos bandymui, šis matavimas ir j į atitinkantis matavimas 
priešinga kryptimi bus pripažinti netinkamais. Visi anuliuotieji 
duomenys ir atmetimo priežastis turi b ūti užregistruojami, o 
anuliuotų matavimo por ų skaičius neturi viršyti 1/3 vis ų matavimo 
porų skaičiaus. Įvertinamas didžiausiasis por ų, kurios vis dar atitinka 
4.3.1.4.2 punkte nustatyt ą statistinio glaudumo reikalavim ą, skai­ 
čius. Anuliavimo atveju poros iš vertinim ų šalinamos pradedant 
nuo poros, kurios nuokrypis nuo vidurkio yra didžiausias.  
4.3.1.4.4. Toliau pateikta lygtis naudojama kelio apkrovos aritmetiniam vidur ­
kiui apskai čiuoti, kai naudojamas kintamo saviriedos laiko ver čių 
harmoninis vidurkis. 
F j ¼ 1 
3,6 Ü ðm av þ m r Þ Ü 2 Ü Δv 
Δt j 
Čia: 
Δt j yra kintamo saviriedos laiko matavim ų greičiu v  j 
harmoninis vidurkis sekund ėmis (s), gautas taip: 
Δt j ¼ 2 
1 
Δt ja þ 1 
Δt jb ▼M3
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 581  
Čia: 
Δt jai r Δt jb yra saviriedos laiko ver čių atitinkamai a ir b kryptimis 
harmoniniai vidurkiai, atitinkantys atskaitin į greitį v j , 
išreikšti sekund ėmis (s) ir gauti taikant šias dvi lygtis: 
Δq ja ¼ n P n 
i¼1 1 
t jai 
ir 
Δn jb ¼ n P n 
i¼1 1 
t jbi 
Čia: 
m av yra bandomosios transporto priemon ės masės verčių 
aritmetinis vidurkis kelio apkrovos nustatymo proce ­
dūros pradžioje ir pabaigoje, kg;  
m r yra efektyviosios besisukan čių komponent ų masės 
ekvivalentas pagal 2.5.1 punkt ą. 
Kelio apkrovos lygties koeficientai f  0 , f 1 ir f 2 , apskaičiuojami taikant 
mažiausiųjų kvadratų regresijos analiz ę. 
Jei išbandoma transporto priemon ė yra tipin ė kelio apkrovos 
matricos šeimos transporto priemon ė, koeficientas f  1 prilyginamas 
nuliui, o koeficientai f  0 ir f  2 perskaičiuojami taikant mažiausi ųjų 
kvadratų regresijos analiz ę. 
▼B 
4.3.2. Saviriedos metodas, taikomas naudojant transporto priemon ėje 
sumontuot ą anemometr ą 
Transporto priemon ė įšildoma ir stabilizuojama pagal šio papildomo 
priedo 4.2.4 punkt ą. 
4.3.2.1. Papildomi transporto priemon ėje sumontuoto anemometro prietaisai  
Transporto priemon ėje sumontuotas anemometras ir prietaisai kali ­
bruojami bandomojoje transporto priemon ėje, kurioje kalibravimas 
atliekamas įšildant transporto priemon ę prieš bandym ą. 
4.3.2.1.1. Santykinis v ėjo greitis matuojamas ne mažesniu nei 1 Hz dažniu ir 
0,3 m/s tikslumu. Kalibruojant anemometr ą atsižvelgiama į trans­
porto priemon ės blokavim ą. 
4.3.2.1.2. V ėjo kryptis turi santykinai atitikti transporto priemon ės judėjimo 
kryptį. Santykin ė vėjo kryptis (pokrypis) matuojama su 1 laipsnio 
skyra ir 3 laipsni ų tikslumu; prietaiso nejautros sritis neturi viršyti 
10 laipsni ų ir turi būti nukreipiama į transporto priemon ės galą. 
4.3.2.1.3. Prieš saviried ą anemometras kalibruojamas atsižvelgiant į vėjo 
greičio ir pokrypio patais ą, nustatyt ą standarto ISO 10521- 
1:2006(E) A priede.  
4.3.2.1.4. Anemometro blokavimas pakoreguojamas taikant kalibravimo 
procedūrą, kaip aprašyta standarto ISO 10521-1:2006(E) A priede, 
siekiant kuo labiau sumažinti jo poveik į. ▼M3
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 582  
4.3.2.2. Transporto priemon ės greičio intervalo parinkimas siekiant nustatyti 
kelio apkrovos kreiv ę 
Bandomosios transporto priemon ės greičio intervalas parenkamas 
pagal šio papildomo priedo 2.2 punkt ą. 
▼M3 
4.3.2.3. Duomen ų rinkimas  
Procedūros metu sugaištas laikas, transporto priemon ės greitis ir su 
transporto priemone susijusio oro srauto greitis (v ėjo greitis, kryptis) 
matuojami ne mažesniu kaip 5 Hz dažniu. Aplinkos temperat ūra 
sinchronizuojama ir imtys imamos ne mažesniu nei 0,1 Hz dažniu.  
▼B 
4.3.2.4. Transporto priemon ės saviriedos proced ūra 
Matavimai vykdomi priešingomis kryptimis, kol bus gauta bent 
dešimt nuosekli ų važiavim ų (po penkis kiekviena kryptimi). Jei 
atlikus atskir ą važiavim ą nepaisoma reikiam ų transporto priemon ėje 
sumontuoto anemometro bandymo s ąlygų, šis važiavimas ir atitin ­
kamas važiavimas priešinga kryptimi atmetami. Visos įskaitinės 
poros įtraukiamos į galutinę analizę su bent 5 saviriedos važiavim ų 
poromis. Statistinio tinkamumo patvirtinimo kriterijai pateikiami šio 
papildomo priedo 4.3.2.6.10 punkte.  
Anemometras įrengiamas tokioje pad ėtyje, kad poveikis transporto 
priemonės darbinėms savyb ėms būtų kuo mažesnis.  
Anemometras įrengiamas vienu iš ši ų būdų: 
a) naudojant maždaug 2 metr ų strypą transporto priemon ės priekyje 
link aerodinamin ės stagnacijos taško;  
b) ant transporto priemon ės stogo centro linijos. Jei yra galimyb ė, 
anemometras iškeliamas iki 30 cm virš priekinio stiklo viršutinio 
krašto;  
c) ant transporto priemon ės variklio dang čio vidurio linijos, 
montuojant vidurio taške tarp transporto priemon ės priekio ir 
priekinio stiklo pagrindo.  
Visais atvejais anemometras turi b ūti lygiagretus kelio paviršiui. 
Naudojant b arba c pad ėtį, saviriedos rezultatai analitiškai pakore ­
guojami atsižvelgiant į anemometro sukelt ą papildom ą aerodinamin ę 
varžą. Reguliavimas atliekamas išbandant saviriedos bandymui 
naudojam ą transporto priemon ę vėjo tunelyje be anemometro ir su 
anemometru, sumontuotu toje pa čioje padėtyje kaip trasoje. Apskai ­ 
čiuotas skirtumas yra did ėjantis aerodinamin ės varžos koeficientas 
C D , drauge su priekine dalimi, naudojamas koreguojant saviriedos 
rezultatus.  
4.3.2.4.1. Po šio papildomo priedo 4.2.4 punkte aprašytos įšildymo proced ūros 
ir iškart prieš kiekvien ą bandymo matavim ą transporto priemon ės 
greitis padidinamas 10–15 km/h, palyginti su didžiausiuoju atskai ­
tiniu grei čiu, ir tokiu grei čiu važiuojama ne ilgiau nei 1 minut ę. Po 
to iš karto pradedamas saviriedos bandymas.  
4.3.2.4.2. Saviriedos metu pavar ų dėžė yra neutralioje pad ėtyje. Reikia kuo 
labiau vengti bet kokio vairo judinimo ir nenaudoti transporto prie ­
monės stabdžių. ▼B
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 583  
4.3.2.4.3. Nors rekomenduojama kiekvien ą saviriedos važiavim ą atlikti be 
pertraukų, galima važiavimus padalinti į dalis, jei per vien ą važia­
vimą neįmanoma surinkti duomen ų apie visus atskaitinius grei ­ 
čius. Padalintiems važiavimams taikomi tokie papildomi reikala ­
vimai:  
a) reikia užtikrinti, kad kiekviename padalinimo į dalis taške trans ­
porto priemon ės būklė išliktų kuo pastovesn ė; 
b) bent vienas grei čio taškas turi sutapti su savirieda didesnio 
greičio intervale;  
c) kiekviename sutampan čiame grei čio taške vidutin ė jėga, veikianti 
saviriedos režimu važiuojant mažesniojo grei čio intervale, nuo 
vidutinės jėgos, veikian čios saviriedos režimu važiuojant mažes ­
niojo grei čio intervale, neturi nukrypti daugiau kaip ± 10 N arba 
± 5 proc., nelygu kuri vert ė yra didesn ė; 
d) jei dėl kelio ilgio ne įmanoma įvykdyti b papunk čio reikalavimo, 
kaip sutampantis grei čio taškas pridedamas vienas papildomas 
greičio taškas.  
▼B 
4.3.2.5. Jud ėjimo lygties nustatymas  
▼M3 
Transporto priemon ėje įrengto anemometro jud ėjimo lygtyse naudo ­
jami simboliai pateikiami A4/5 lentel ėje. 
A4/5 lentel ė 
▼B 
Transporto priemon ėje sumontuoto anemometro jud ėjimo lygtyse naudojami simboliai  
Simbolis  Vienetai  Aprašymas  
A f m 2 transporto priemon ės priekinė dalis  
a 0 … a  n laipsniai  -1 aerodinamin ės varžos koeficientai kaip pokrypio kampo 
funkcija  
A m N mechanin ės varžos koeficientas  
B m N/(km/h)  mechanin ės varžos koeficientas  
C m N/(km/h)  2 mechanin ės varžos koeficientas  
C D (Y) aerodinamin ės varžos koeficientas, taikomas esant 
pokrypio kampui Y  
D N  varža  
D aero N aerodinamin ė varža  
D f N priekin ės ašies varža ( įskaitant transmisij ą) ▼M3
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 584  
Simbolis  Vienetai  Aprašymas  
D grav N gravitacin ė varža  
D mech N mechanin ė varža  
D r N galin ės ašies varža ( įskaitant transmisij ą) 
D tyre N padang ų riedėjimo varža  
(dh/ds)  —  trasos nuolydžio jud ėjimo kryptimi sinusas (+ reiškia 
pakilimą) 
(dv/dt)  m/s  2 greitinimas  
g m/s  2 gravitacin ė konstanta  
m av kg bandomosios transporto priemon ės vidutin ė aritmetin ė 
masė prieš kelio apkrovos nustatym ą ir po to  
▼M3 
m e kg transporto priemon ės efektyvioji inercija, apimanti besi ­
sukančius komponentus  
▼B 
ρ kg/m  3 oro tankis  
t s  laikas  
T K  temperat ūra 
v km/val.  transporto priemon ės greitis  
v r km/val.  santykinis v ėjo greitis  
Y laipsniai (-i ų) transporto priemon ės judėjimo kryptimi pu čiamo vėjo 
pokrypio kampas  
▼M3 
4.3.2.5.1. Bendra forma  
Bendra jud ėjimo lygtis: 
Äm e Í d v 
d t Î 
¼ D mech þ D aero þ D grav 
Čia: 
D mech = D  tyre + D  f + D  r ; 
D aero ¼ Í 1 
2 Î 
ρC D ðYÞA f v 2 
r ; 
D grav ¼ m Ü g Ü Í dh 
ds Î 
Jei bandym ų trasos nuolydis siekia 0,1 proc. jos ilgio arba yra 
mažesnis, D  grav galima prilyginti nuliui.  ▼B
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 585  
4.3.2.5.2. Mechanin ės varžos modeliavimas  
Mechanin ė varža, kuri ą sudaro atskiri komponentai, atitinkantys 
padangų D tyre ir priekin ės bei galin ės ašių trinties nuotolius D  f ir 
D r , įskaitant pavar ų dėžės nuostolius, modeliuojama kaip trij ų narių 
polinomas ir transporto priemon ės greičio v funkcija, taikant ši ą 
lygtį: 
D mech ¼ A m þ B m v þ C m v 2 
čia: 
A m , B  m ir C  m nustatomi analizuojant duomenis ir taikant mažiau ­
siųjų kvadratų metodą. Šios konstantos atspindi bendr ą transmisijos 
ir padang ų varžą. 
Jei išbandoma transporto priemon ė yra tipin ė kelio apkrovos 
matricos šeimos transporto priemon ė, koeficientas B  m prilyginamas 
nuliui, o koeficientai A  m ir C  m perskaičiuojami taikant mažiausi ųjų 
kvadratų regresijos analiz ę. 
4.3.2.5.3. Aerodinamin ės varžos modeliavimas  
Aerodinamin ės varžos koeficientas C  D (Y) modeliuojamas kaip 
keturių narių polinomas ir pokrypio kampo Y funkcija, taikant ši ą 
lygtį: 
C D ðYÞ ¼ a 0 þ a 1 Y þ a 2 Y 2 þ a 3 Y 3 þ a 4 Y 4 
a 0 iki a  4 yra pastov ūs koeficientai, kuri ų vertės nustatomos anali ­
zuojant duomenis.  
Aerodinamin ė varža nustatoma sudedant varžos koeficient ą su trans­
porto priemon ės priekine dalimi A  f ir santykiniu v ėjo greičiu. 
D aero ¼ Ê 1 
2 Ì 
Ü ρ Ü A f Ü v 2 
r Ü C D ðYÞ 
D aero ¼ Ê 1 
2 Ì 
Ü ρ Ü A f Ü v 2 
r ða 0 þ a 1 Y þ a 2 Y 2 þ a 3 Y 3 þ a 4 Y 4 Þ 
4.3.2.5.4. Galutin ė judėjimo lygtis  
Pakeitus gaunama ši galutin ė judėjimo lygtis:  
▼M3 
Ä m e Ê dv 
dt Ì 
¼ A m þ B m v þ C m v 2 þ Ê 1 
2 Ì 
Ü ρ Ü A f Ü v 2 
r ða 0 þ a 1 Y þ a 2 Y 2 þ a 3 Y 3 þ a 4 Y 4 Þ þ Ê 
m Ü g Ü dh 
ds Ì 
▼B 
4.3.2.6. Duomen ų keitimas  
Generuojama trij ų narių lygtis kelio apkrovos j ėgai, kaip grei čio 
funkcijai, ramaus oro s ąlygomis apib ūdinti: F = A + Bv + Cv  2 , 
pakoreguotai pagal pamatines aplinkos temperat ūros ir sl ėgio 
sąlygas. Šios analiz ės metodas aprašytas šio papildomo priedo 
4.3.2.6.1–4.3.2.6.10 punktuose (imtinai).  ▼B
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 586  
4.3.2.6.1. Kalibravimo koeficient ų nustatymas  
Jei nebuvo nustatyta anks čiau, kalibravimo koeficientai, skirti pako ­
reguoti transporto priemon ės blokavim ą, nustatomi pagal santykin į 
vėjo greitį ir pokrypio kamp ą. Bandymo proced ūros įšildymo faz ės 
metu registruojami transporto priemon ės greičio v, santykinio v ėjo 
greičio v  r ir pokrypio Y matavimai. Bandym ų trasoje važiuojant 
pastoviu 80 km/h grei čiu atliekami poriniai važiavimai kei čiant 
kryptis ir nustatomos kiekvieno važiavimo v, v  r ir Y vidutin ės arit­
metinės vertės. Parenkami tokie kalibravimo koeficientai, kurie kuo 
labiau sumažina bendras priešinio ir skersinio v ėjo paklaidas visose 
važiavimų porose, tai yra (head  i – head  i+1 ) 2 suma ir pan., kai head  i 
ir head  i+1 reiškia vėjo greitį ir kryptį poriniuose bandymo važiavi ­
muose priešingomis kryptimis per transporto priemon ės įšildymą ir 
(arba) stabilizavim ą iki bandymo atlikimo.  
4.3.2.6.2. Kas sekund ę atliekami steb ėjimai  
Remiantis saviriedos važiavimo duomenimis nustatomos 
v, Ê dh 
ds ÌÊ dv 
dt Ì 
, v  r 2 , Y ir vert ės taikant kalibravimo koeficientus, 
gautus laikantis šio papildomo priedo 4.3.2.1.3 ir 4.3.2.1.4 punkt ų 
nuostatų. Imtims pagal 1 Hz dažn į sureguliuoti naudojamas 
duomenų filtravimas.  
▼M3 
4.3.2.6.3. Pirmin ė analizė 
Naudojant tiesin ės mažiausi ųjų kvadratų regresijos metod ą vienu 
metu analizuojami visi duomen ų taškai, siekiant nustatyti A  m , B  m , 
C m , a 0 , a 1 , a 2 , a 3 ir a  4 , turint m  e , Í dh 
ds Î 
, Í dv 
dt Î 
, v, v  r , ir ρ. 
▼B 
4.3.2.6.4. Riktai  
Numatytoji j ėga m  e Ê dv 
dt Ì 
apskaičiuojama ir palyginama su 
duomenų taškais. Pažymimi duomen ų taškai su pertekliniu 
nuokrypiu, pvz., viršijantys tris standartinius nuokrypius.  
4.3.2.6.5. Duomen ų filtravimas (pasirinktinai)  
Galima taikyti atitinkamus duomen ų filtravimo metodus ir išlyginti 
likusius duomen ų taškus.  
4.3.2.6.6. Duomen ų eliminavimas  
Pažymimi duomen ų taškai, surinkti ten, kur pokrypio kampai 
didesni nei ± 20 laipsni ų nuo transporto priemon ės judėjimo kryp ­
ties. Pažymimi ir duomen ų taškai, surinkti ten, kur santykinis v ėjas 
yra mažesnis nei +5 km/h (vengiama s ąlygų, kai iš galo pu čiančio 
vėjo greitis didesnis už transporto priemon ės greitį). Duomen ų 
analizė apsiriboja transporto priemon ės greičio vertėmis, esan čiomis 
pagal šio papildomo priedo 4.3.2.2 punkt ą parinktame grei čio inter­
vale. 
▼M3 
4.3.2.6.7. Galutin ė duomenų analizė 
Visi nepažym ėti duomenys analizuojami pagal tiesin ės mažiausi ųjų 
kvadratų regresijos metodik ą. A  m , B  m , C  m , a 0 , a 1 , a 2 , a 3 ir a  4 
nustatomi turint m  e , Í dh 
ds Î 
, Í dv 
dt Î 
, v, v  r , ir ρ. ▼B
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 587  
4.3.2.6.8. Ribota analiz ė (pasirinktinai)  
Norint geriau atsieti transporto priemon ės aerodinamin ę ir mecha ­
ninę varžas, galima taikyti toki ą ribotą analizę, kad būtų įmanoma 
užfiksuoti transporto priemon ės priekinės dalies A  f ir varžos koefi ­
cientus C  D , jei jie buvo nustatyti anks čiau. 
4.3.2.6.9. Koregavimas pagal pamatines s ąlygas  
Judėjimo lygtys koreguojamos pagal pamatines s ąlygas, nustatytas 
šio papildomo priedo 4.5 punkte.  
4.3.2.6.10. Transporto priemon ėje sumontuoto anemometro statistiniai kriterijai  
Jeigu neįtraukiamos atskiros saviriedos važiavimo poros, pagal kiek ­
vieną saviriedos atskaitin į greitį v j apskaičiuota kelio apkrova vis ųi 
irj atveju pasikei čia mažiau nei konvergencijos reikalavimas: 
ΔF i ðv j Þ=Fðv j Þ Ï 0,03 ﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃ  
n Ä 1 p 
čia: 
ΔF i (v j ) yra apskai čiuotos kelio apkrovos su visais saviriedos važia ­
vimais ir apskai čiuotos kelio apkrovos, atmetus saviriedos 
važiavimų i porą, skirtumas, N;  
F(v  j ) yra apskai čiuota apkrova kelyje, įtraukus visus saviriedos 
važiavimus, N;  
v j yra atskaitinis greitis, km/h;  
n yra saviriedos važiavimo por ų skaičius, įtraukus visas 
įskaitines poras.  
Jei nepaisoma konvergencijos reikalavimo, poros, pradedant apskai ­ 
čiuotą kelio apkrov ą labiausiai kei čiančia pora, išbraukiamos iš 
analizuojam ų dalykų, kol bus įvykdytas konvergencijos reikala ­
vimas, jeigu galutinei kelio apkrovai nustatyti naudojamos ne 
mažiau nei 5 įskaitinės poros.  
4.4. Jud ėjimo varžos matavimas ir skai čiavimas taikant sukimo momento 
matavimo metod ą 
Užuot taikius saviriedos metodus, taip pat galima naudoti sukimo 
momento matavimo metod ą, kurį taikant jud ėjimo varža nustatoma 
matuojant varom ųjų ratų sukimo moment ą atskaitinio grei čio 
taškuose ne trumpesniais nei 5 sekundži ų intervalais.  
▼M3 
4.4.1. Sukimo momento matuoklio įrengimas  
Sukimo momento matuokliai įtaisomi tarp kiekvieno varomojo rato 
stebulės ir rato, o jais matuojamas transporto priemonei pastoviu 
greičiu važiuoti reikalingas sukimo momentas.  
Sukimo momento matuoklis kalibruojamas reguliariais intervalais, 
ne rečiau kaip kart ą per metus, pagal nacionalinius arba tarptautinius 
standartus, kad atitikt ų reikalaujam ą tikslumą ir glaudum ą. ▼B
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 588  
4.4.2. Proced ūra ir duomen ų rinkimas  
4.4.2.1. Atskaitinio grei čio verčių parinkimas jud ėjimo varžos kreivei nusta ­
tyti 
Atskaitinio grei čio vertės judėjimo varžai nustatyti parenkamos 
pagal šio papildomo priedo 2.2 punkt ą. 
Atskaitinio grei čio vertės matuojamos maž ėjančia tvarka. Gamintojo 
prašymu tarp matavim ų galima naudoti stabilizavimo laikotarpius, 
bet stabilizavimo greitis negali viršyti kitos atskaitinio grei čio vertės. 
4.4.2.2. Duomen ų rinkimas  
Duomenų rinkiniai, sudaryti iš faktinio grei čio v  ji , faktinio sukimo 
momento C  ji ir bent 5 sekundži ų laiko, matuojami kiekvieno v  j 
atveju bent 10 Hz ėminių ėmimo dažniu. Per vien ą laikotarp į 
surinkti duomen ų apie atskaitin į greitį v j rinkiniai laikomi vienu 
matavimu.  
4.4.2.3. Transporto priemon ės sukimo momento matavimo matuokliu proce ­
dūra 
Prieš sukimo momento bandomuosius matavimus atliekamas trans ­
porto priemon ės įšildymas pagal šio papildomo priedo 4.2.4 punkt ą. 
Bandomųjų matavim ų metu reikia kuo labiau vengti judinti vair ą ir 
nenaudoti transporto priemon ės stabdžių. 
Bandymas kartojamas tol, kol jud ėjimo varžos duomenys atitiks 
matavimo glaudumo reikalavimus, nustatytus šio papildomo priedo 
4.4.3.2 punkte.  
Nors rekomenduojama kiekvien ą saviriedos važiavim ą atlikti be 
pertraukų, galima važiavimus padalinti į dalis, jei per vien ą važia­
vimą neįmanoma surinkti duomen ų apie visus atskaitinius grei čius. 
Padalinus važiavimus, reikia užtikrinti, kad kiekviename padalinimo 
į dalis taške transporto priemon ės būklė išliktų kuo stabilesn ė. 
4.4.2.4. Grei čio nuokrypis  
Atliekant atskiro atskaitinio grei čio taško matavim ą, greičio 
nuokrypis nuo grei čio aritmetinio vidurkio v  ji –v jm , apskaičiuoto 
pagal šio papildomo priedo 4.4.3 punkt ą, turi atitikti  ►M3 A4/6 
lentelės ◄ vertes.  
Be to, aritmetinis grei čio v  jm vidurkis kiekviename atskaitinio 
greičio taške nuo atskaitinio grei čio v  j neturi nukrypti daugiau nei 
± 1 km/h arba 2 proc. atskaitinio grei čio v  j , nelygu, kuri vert ė yra 
didesnė. 
▼M3 
A4/6 lentel ė 
▼B 
Greičio nuokrypis  
Laikas, s  Grei čio nuokrypis, km/h  
5‒10 ± 0,2  
10‒15 ± 0,4  
15‒20 ± 0,6  
20‒25 ± 0,8  
25‒30 ± 1,0  
≥ 30 ± 1,2  ▼B
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 589  
4.4.2.5. Atmosferos temperat ūra 
Bandymai atliekami tokiomis pat temperat ūros sąlygomis, nustaty ­
tomis šio papildomo priedo 4.1.1.2 punkte.  
4.4.3. Vidutinio aritmetinio grei čio ir vidutinio aritmetinio sukimo 
momento apskai čiavimas  
4.4.3.1. Skai čiavimo procesas  
Kiekvieno matavimo vidutinis aritmetinis greitis v  jm (km/h) ir vidu ­
tinis aritmetinis sukimo momentas C  jm (Nm) apskai čiuojami naudo ­
jantis duomen ų, surinktų pagal šio papildomo priedo 4.4.2.2 punkt ą, 
rinkiniu, taikant ši ą lygtį: 
v jm ¼ 1 
k X  k 
i¼1 v ji 
taip pat  
C jm ¼ 1 
k X  k 
i¼1 C ji Ä C js 
čia: 
v ji yra faktinis transporto priemon ės greitis remiantis i duomen ų 
rinkiniu atskaitinio grei čio taške j, km/h;  
k yra vienam matavimui priklausan čių duomen ų rinkinių skai­ 
čius; 
C ji yra faktinis sukimo momentas, nurodytas i duomen ų rinkinyje, 
Nm; 
C js yra dreifo grei čio kompensavimo s ąlyga (Nm), išreiškiama šia 
lygtimi: 
C js ¼ ðm st þ m r Þ Ü α j r j: 
C js 
1 
k P k 
i¼1 C ji turi neviršyti 0,05 ir jo galima nepaisyti, jei α j yra ne 
didesnis nei ± 0,005 m/s  2 ; 
m st yra bandomosios transporto priemon ės masė matavim ų 
pradžioje, matuojama prieš pat įšildymo proced ūrą, bet ne 
anksčiau, kg;  
mr yra efektyviosios besisukan čių komponent ų masės ekvivalentas 
pagal šio papildomo priedo 2.5.1 punkt ą, kg;  
r j yra dinaminis padangos spindulys, nustatytas 80 km/h atskaitos 
taške arba transporto priemon ės didžiausiojo atskaitinio grei čio 
taške, jei tas greitis mažesnis nei 80 km/h, ir apskai čiuojamas 
pagal šią lygtį: 
r j ¼ 1 
3,6 Ü v jm 
2 Ü πn ▼B
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 590  
čia: 
n yra varomosios padangos sukamasis dažnis, s  -1 ; 
α j yra vidutin ė aritmetin ė greitinimo vert ė (m/s  2 ), apskai čiuota 
pagal šią lygtį: 
α j ¼ 1 
3,6 Ü k P k 
i¼1 t i v ji Ä P k 
i¼1 t i P k 
i¼1 v ji 
k Ü P k 
i¼1 t 2 
i Ä ½ P k 
i¼1 t i â 2 
čia: 
t i yra i duomen ų rinkinio surinkimo laikas, s.  
4.4.3.2. Matavimo glaudumas  
Matavimai atliekami priešingomis kryptimis, kol gaunamos bent trys 
matavimų poros kiekviename atskaitinio grei čio taške v  i , kur kiek ­
vienas  C j atitinka tikslum ą ρ j , apskaičiuotą pagal šią lygtį: 
ρ j ¼ h Ü s ﬃﬃﬃ n p Ü C j Ï 0:03 
čia: 
n yra C  jm matavimo por ų skaičius; 
C j yra judėjimo varža taikant v  j greitį (Nm), apskai čiuojama pagal 
šią lygtį: 
C j ¼ 1 
n X  n 
i¼1 C jmi 
čia: 
C jmi yra i matavim ų poros vidutinis aritmetinis sukimo momentas 
taikant v  j greitį (Nm), apskai čiuojama taip: 
C jmi ¼ 1 
2 Ü ðC jmai þ C jmbi Þ 
čia: 
C jmai ir C  jmbi yra i matavimo kiekviena atitinkama a ir b kryptimi 
taikant v  j greitį vidutiniai aritmetiniai sukimo momentai, nustatyti 
šio papildomo priedo 4.4.3.1 punkte, Nm;  
s yra standartinis nuokrypis (Nm), apskai čiuotas pagal ši ą lygtį: 
s ¼ ﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃ  
1 
k Ä 1 X  k 
i¼1 ðC jmi Ä C j Þ 2 r 
; 
▼M3 
h yra koeficientas kaip n funkcija, kaip pateikta šio papildomo 
priedo 4.3.1.4.2 punkto A4/4 lentel ėje. ▼B
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 591  
4.4.4. Jud ėjimo varžos kreiv ės nustatymas  
▼M3 
Vidutinis aritmetinis greitis ir vidutinis aritmetinis sukimo momentas 
kiekviename atskaitinio grei čio taške apskai čiuojamas pagal šias 
lygtis:  
▼B 
V jm ¼ ½ Ü ðv jma þ v jmb Þ 
C jm ¼ ½ Ü ðC jma þ C jmb Þ 
Siekiant nustatyti koeficientus c  0 , c 1 ir c  2 , ši vidutin ės aritmetin ės 
judėjimo varžos maž ųjų kvadratų regresijos kreiv ė priderinama prie 
visų duomen ų porų (v  jm , C  jm ) taikant visus atskaitinius grei čius, 
aprašytus šio papildomo priedo 4.4.2.1 punkte.  
Koeficientai c  0 , c 1 ir c  2 bei saviriedos laiko vert ės, išmatuotos ant 
traukos stendo (žr. šio papildomo priedo 8.2.4 punkt ą), įtraukiamos į 
visus atitinkamus bandymo dokumentus.  
Jei išbandoma transporto priemon ė yra tipin ė kelio apkrovos 
matricos šeimos transporto priemon ė, nustatomas nulinis koefi ­
cientas c  1 , o koeficientai c  0 ir c  2 perskaičiuojami taikant mažiausi ųjų 
kvadratų regresijos analiz ę. 
4.5. Koregavimas pagal pamatines s ąlygas ir matavimo įrangą 
4.5.1. Oro pasipriešinimo koregavimo koeficientas  
Oro pasipriešinimo koregavimo koeficientas K  2 nustatomas pagal 
šią lygtį: 
K 2 ¼ T 
293 K Ü 100 kPa 
P 
čia: 
T yra vis ų atskirų važiavim ų vidutinė aritmetin ė atmosferos 
temperatūra, kelvinais (K);  
P yra vidutinis aritmetinis atmosferos sl ėgis, kPa.  
4.5.2. Ried ėjimo varžos koregavimo koeficientas  
Riedėjimo varžos koregavimo koeficient ą K 0 (kelvinų -1 , K -1 ) galima 
nustatyti remiantis empiriniais duomenimis ir gauti patvirtinimo 
institucijos patvirtinim ą, kad jį galima taikyti konkre čiam transporto 
priemonės ir padang ų bandymui, arba galima daryti prielaid ą, kad 
jis yra toks: 
K 0 ¼ 8,6 Ü 10 Ä3 K Ä1 
4.5.3. V ėjo poveikio koregavimas  
4.5.3.1. V ėjo poveikio koregavimas stacionariu anemometru  
▼M3 
4.5.3.1.1. V ėjo poveikio koregavimas pagal absoliut ų vėjo greitį greta 
bandymo kelio atliekamas atimant skirtum ą, kurio negalima panai ­
kinti kei čiamais važiavimais, iš koeficiento f  0 , nustatyto pagal 
4.3.1.4.4 punkt ą, arba iš c  0 , nustatyto pagal 4.4.4 punkt ą. ▼B
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 592  
4.5.3.1.2. V ėjo poveikio koregavimo pasipriešinimas w  1 , taikant saviriedos 
metodą, arba w  2 , taikant sukimo momento matavimo metod ą, 
apskaičiuojamas pagal šias lygtis:  
w 1 ¼ 3,6  2 Ü f 2 Ü v 2 
w 
arba w  2 ¼ 3,6  2 Ü c 2 Ü v 2 
w 
čia: 
w 1 yra vėjo poveikio koregavimo pasipriešinimas, taikant savi ­
riedos metod ą, N; 
f 2 yra šio papildomo priedo 4.3.1.4.4 punkte nustatytos aerodina ­
minės sąlygos koeficientas;  
v w yra mažesnis vidutinis aritmetinis priešing ų krypčių vėjo greitis 
greta bandymo kelio bandymo metu, m/s;  
w 2 yra vėjo poveikio koregavimo pasipriešinimas, taikant sukimo 
momento matavimo metod ą, N; 
c 2 yra šio papildomo priedo 4.4.4 punkte nustatytos aerodina ­
minės sąlygos koeficientas, naudojamas taikant sukimo 
momento matavimo metod ą. 
4.5.3.2. V ėjo poveikio koregavimas transporto priemon ėje sumontuotu 
anemometru  
Jei saviriedos metodas paremtas transporto priemon ėje sumontuotu 
anemometru, 4.5.3.1.2 punkto lygtyse nustatomos nulin ės w  1 ir w  2 
vertės, nes vėjo poveikio koregavimas jau buvo atliktas pagal šio 
papildomo priedo 4.3.2 punkt ą. 
4.5.4. Bandomosios mas ės koregavimo koeficientas  
Bandomosios transporto priemon ės bandomosios mas ės koregavimo 
koeficientas K  1 nustatomas pagal ši ą lygtį: 
K 1 ¼ f 0 Ü Ê 
1 Ä TM 
m av Ì 
čia: 
f 0 yra pastovus narys, N;  
TM yra bandomosios transporto priemon ės bandomoji mas ė, kg; 
▼M3 
m av yra bandomosios transporto priemon ės masės verčių aritmetinis 
vidurkis kelio apkrovos nustatymo proced ūros pradžioje ir 
pabaigoje, kg.  
▼B 
4.5.5. Kelio apkrovos kreiv ės koregavimas  
4.5.5.1. Šio papildomo priedo 4.3.1.4.4 punkte nustatyta kreiv ė pagal pama ­
tines sąlygas koreguojama taip: 
F ä ¼ ððf 0 Ä w 1 Ä K 1 Þ þ f 1 vÞ Ü ð1 þ K 0 ðT Ä 20ÞÞ þ K 2 f 2 v 2 ▼B
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 593  
čia: 
F* yra pakoreguota apkrova kelyje, N;  
f 0 yra pastovus narys, N;  
▼M3 
f 1 yra pirmos eil ės nario koeficientas, N/(h/km);  
f 2 yra antros eil ės nario koeficientas, N/(h/km)  2 ; 
▼B 
K 0 yra riedėjimo varžos koregavimo koeficientas, nustatytas šio 
papildomo priedo 4.5.2 punkte;  
K 1 yra bandomosios mas ės pataisa, nustatyta šio papildomo priedo 
4.5.4 punkte;  
K 2 yra oro pasipriešinimo koregavimo koeficientas, nustatytas šio 
papildomo priedo 4.5.1 punkte;  
T yra vidutin ė aritmetin ė aplinkos atmosferos temperat ūra, °C;  
v yra transporto priemon ės greitis, km/h;  
w 1 yra vėjo pasipriešinimo koregavimo koeficientas (N), nustatytas 
šio papildomo priedo 4.5.3 punkte.  
Apskaičiuojant šio papildomo priedo 8.1 punkte aprašyt ą traukos 
stendo apkrovos nuostat į, ((f  0 – w  1 – K  1 ) × (1 + K  0 × (T – 20))) 
rezultatas naudojamas kaip tikslin ės kelio apkrovos koeficientas A  t . 
Apskaičiuojant šio papildomo priedo 8.1 punkte aprašyt ą traukos 
stendo apkrovos nuostat į, (f  1 × (1 + K  0 × (T – 20))) rezultatas 
naudojamas kaip tikslin ės kelio apkrovos koeficientas B  t . 
Apskaičiuojant šio papildomo priedo 8.1 punkte aprašyt ą traukos 
stendo apkrovos nuostat į, (K  2 × f 2 ) rezultatas naudojamas kaip tiks ­
linės kelio apkrovos koeficientas C  t . 
4.5.5.2. Šio papildomo priedo 4.4.4 punkte nustatyta kreiv ė koreguojama 
pagal pamatines s ąlygas ir sumontuot ą matavimo įrangą toliau 
nustatyta tvarka.  
4.5.5.2.1. Koregavimas pagal pamatines s ąlygas 
C ä ¼ ððc 0 Ä w 2 Ä K 1 Þ þ c 1 vÞ Ü ð1 þ K 0 ðT Ä 20ÞÞ þ K 2 c 2 v 2 
čia: 
C* yra pakoreguota jud ėjimo varža, Nm;  
c 0 yra pastovus narys (Nm), nustatytas šio papildomo priedo 4.4.4 
punkte;  ▼B
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 594  
c 1 yra pirmos eil ės nario koeficientas, nustatytas 4.4.4 punkte, 
Nm/(km/h);  
c 2 yra antros eil ės nario koeficientas, nustatytas 4.4.4 punkte, 
Nm/(km/h)  2 ; 
▼B 
K 0 yra riedėjimo varžos koregavimo koeficientas, nustatytas šio 
papildomo priedo 4.5.2 punkte;  
K 1 yra bandomosios mas ės koregavimo koeficientas, nustatytas šio 
papildomo priedo 4.5.4 punkte;  
K 2 yra oro pasipriešinimo koregavimo koeficientas, nustatytas šio 
papildomo priedo 4.5.1 punkte;  
v yra transporto priemon ės greitis, km/h;  
T yra vidutin ė aritmetin ė aplinkos atmosferos temperat ūra, °C;  
w 2 yra vėjo poveikio koregavimo pasipriešinimas, nustatytas šio 
papildomo priedo 4.5.3 punkte.  
4.5.5.2.2. Koregavimas pagal sumontuotus sukimo momento matuoklius  
Jei judėjimo varža nustatoma taikant sukimo momento matavimo 
metodą, ji koreguojama pagal transporto priemon ės išorėje sumon ­
tuotos sukimo momento matavimo įrangos poveik į transporto prie ­
monės aerodinamin ėms savyb ėms. 
Judėjimo varžos koeficientas c  2 koreguojamas pagal ši ą lygtį: 
c 2corr ¼ K 2 Ü c 2 Ü ð1 þ ðΔðC D Ü A f ÞÞ=ðC D 0 Ü A f 0 ÞÞ 
čia: 
Δ(C D × A  f ) = (C  D × A  f ) – (C  D’ × A  f’ ) 
C D’ × A  f’ yra aerodinamin ės varžos koeficiento, išmatuoto v ėjo 
tunelyje, atitinkan čiame šio papildomo priedo 3.2 
punkto kriterijus, ir transporto priemon ės priekin ės 
dalies su sumontuota sukimo momento matavimo įranga 
sandauga, m  2 ; 
C D × A  f yra aerodinamin ės varžos koeficiento, išmatuoto v ėjo 
tunelyje, atitinkan čiame šio papildomo priedo 3.2 
punkto kriterijus, ir transporto priemon ės priekin ės 
dalies su nesumontuota sukimo momento matavimo 
įranga sandauga, m  2 . 
4.5.5.2.3. Tikslin ės judėjimo varžos koeficientai  
((c 0 – w  2 – K  1 ) × (1 + K  0 × (T – 20))) rezultatas, kaip tikslin ės 
judėjimo varžos koeficientas a  t , naudojamas apskai čiuojant šio 
papildomo priedo 8.2 punkte aprašyt ą traukos stendo apkrovos 
nustatymą. 
(c 1 × (1 + K  0 × (T – 20))) rezultatas, kaip tikslin ės judėjimo varžos 
koeficientas b  t , naudojamas apskai čiuojant šio papildomo priedo 8.2 
punkte aprašyt ą traukos stendo apkrovos nustatym ą. ▼M3
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 595  
(c 2corr × r) rezultatas, kaip tikslin ės judėjimo varžos koeficientas c  t , 
naudojamas apskai čiuojant šio papildomo priedo 8.2 punkte aprašyt ą 
traukos stendo apkrovos nustatym ą. 
5. Kelio apkrovos arba jud ėjimo varžos apskai čiavimo pagal transporto 
priemonės parametrus metodas  
5.1. Transporto priemoni ų kelio apkrovos ir jud ėjimo varžos apskai čia­
vimas pagal tipin ę kelio apkrovos matricos šeimos transporto prie ­
monę 
Jei tipinei transporto priemonei taikoma kelio apkrova nustatoma 
taikant šio papildomo priedo 4.3 punkte apib ūdintą metodą, atskirai 
transporto priemonei taikoma kelio apkrova apskai čiuojama pagal 
šio papildomo priedo 5.1.1 punkt ą. 
Jei tipinės transporto priemon ės judėjimo varža nustatoma taikant 
šio papildomo priedo 4.4 punkte apib ūdintą metodą, atskiros trans ­
porto priemon ės judėjimo varža apskai čiuojama pagal šio papildomo 
priedo 5.1.2 punkt ą. 
5.1.1. Kelio apkrovos matricos šeimos transporto priemon ėms taikoma 
kelio apkrova apskai čiuojama naudojant transporto priemon ės para­
metrus, apib ūdintus šio papildomo priedo 4.2.1.4 punkte ir tipinei 
bandomajai transporto priemonei taikomos kelio apkrovos koefi ­
cientus, nustatytus šio papildomo priedo 4.3 punkte.  
▼M3 
5.1.1.1. Kelio apkrovos j ėga, taikoma atskirai transporto priemonei, apskai ­ 
čiuojama pagal ši ą lygtį: 
F c ¼ f 0 þ ðf 1 Ü vÞ þ ðf 2 Ü v 2 Þ 
Čia: 
F c yra apskai čiuota kelio apkrovos j ėga kaip transporto priemon ės 
greičio funkcija, N;  
f 0 yra pastovios kelio apkrovos koeficientas N, nustatytas pagal 
lygtį: 
f 0 ¼ Max ÊÊ 
0,05 Ü f 0r þ 0,95 Ü Ê 
f 0r Ü TM=TM  r þ Ê RR Ä RR  r 
1 000 Ì 
Ü 9,81 Ü TM ÌÌ 
; 
Ê 
0,2 Ü f 0r þ 0,8 Ü Ê 
f 0r Ü TM=TM  r þ Ê RR Ä RR  r 
1 000 Ì 
Ü 9,81 Ü TM ÌÌÌ 
f 0r yra kelio apkrovos matricos šeimos tipinei transporto prie ­
monei taikomas pastovios kelio apkrovos koeficientas, N;  
f 1 yra pirmos eil ės kelio apkrovos koeficientas, N/(km/h), prily ­
ginamas nuliui;  
f 2 yra antros eil ės kelio apkrovos koeficientas, N/(km/h)  2 , nusta­
tytas pagal ši ą lygtį: 
f 2 ¼ Maxðð0,05 Ü f 2r þ 0,95 Ü f 2r Ü A f=A fr Þ; ð0,2 Ü f 2r þ 0,8 Ü f 2r Ü A f=A fr ÞÞ 
f 2r yra kelio apkrovos matricos šeimos tipinei transporto prie ­
monei, taikomas antros eil ės kelio apkrovos koeficientas, 
N/(km/h)  2 ; ▼B
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 596  
v yra transporto priemon ės greitis, km/h;  
TM yra kelio apkrovos matricos šeimos atskiros transporto prie ­
monės faktinė bandomoji mas ė, kg;  
TM  r yra kelio apkrovos matricos šeimos tipin ės transporto prie ­
monės bandomoji mas ė, kg;  
A f yra kelio apkrovos matricos šeimos atskiros transporto prie ­
monės priekinės dalies plotas, m  2 ; 
A fr yra kelio apkrovos matricos šeimos tipin ės transporto prie ­
monės priekinė dalies plotas, m  2 ; 
RR yra kelio apkrovos matricos šeimos atskiros transporto prie ­
monės padangų riedėjimo varža, kg tonai;  
RR  r yra kelio apkrovos matricos šeimos tipin ės transporto prie ­
monės padangų riedėjimo varža, kg tonai.  
Atskiros transporto priemon ės padangoms parenkama naudojamos 
padangų energijos vartojimo efektyvumo klas ės vertei lygi ried ėjimo 
varžos vert ė RR pagal A4/2 lentel ę. 
Jei priekin ės ir galin ės ašių padangos priklauso skirtingoms ener ­
gijos vartojimo efektyvumo klas ėms, naudojamas pagal 7 papildomo 
priedo 3.2.3.2.2.2 punkte pateikt ą lygtį apskaičiuotas svertinis 
vidurkis.  
Jei bandomosioms transporto priemon ėse L ir H sumontuotos tokios 
pat padangos, taikant interpoliacijos metod ą, nustatoma RR  ind vertė, 
lygi RR  H . 
▼B 
5.1.2. Kelio apkrovos matricos šeimos transporto priemoni ų judėjimo 
varža apskai čiuojama naudojant transporto priemon ės parametrus, 
apibūdintus šio papildomo priedo 4.2.1.4 punkte ir tipin ės bando­
mosios transporto priemon ės judėjimo varžos koeficientus, nusta ­
tytus šio papildomo priedo 4.4 punkte.  
▼M3 
5.1.2.1. Atskiros transporto priemon ės judėjimo varža apskai čiuojama pagal 
šią lygtį: 
C c = c  0 + c  1 × v + c  2 × v  2 
Čia: 
C c yra apskai čiuota jud ėjimo varža kaip transporto priemon ės 
greičio funkcija, Nm;  
c 0 yra pastovios jud ėjimo varžos koeficientas Nm, nustatytas 
pagal šią lygtį: 
c 0 ¼ r′=1,02 Ü Max ÊÊ 
0,05 Ü 1,02 Ü c 0r=r′ þ 0,95 Ü Ê 
1,02 Ü c 0r=r′ Ü TM=TM  r þ Ê RR Ä RR  r 
1 000 Ì 
Ü 9,81 Ü TM ÌÌ 
; 
Ê 
0,2 Ü 1,02 Ü c 0r=r′ þ 0,8 Ü Ê 
1,02 Ü c 0r=r′ Ü TM=TM  r þ Ê RR Ä RR  r 
1 000 Ì 
Ü 9,81 Ü TM ÌÌÌ 
c 0r yra kelio apkrovos matricos šeimos tipin ės transporto prie ­
monės pastovios jud ėjimo varžos koeficientas, Nm;  
c 1 yra pirmos eil ės kelio apkrovos koeficientas, Nm/(km/h), 
prilyginamas nuliui;  ▼M3
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 597  
c 2 yra antros eil ės judėjimo varžos koeficientas, Nm/(km/h)  2 , 
nustatytas pagal ši ą lygtį: 
c 2 = r′/1,02 × Max((0,05 × 1,02 × c  2r /r′ + 0,95 × 1,02 × c  2r /r′ × A  f / A fr ); (0,2 × 1,02 × c  2r /r′ + 0,8 
× 1,02 × c  2r /r′ × A  f / A  fr )) 
c 2r yra kelio apkrovos matricos šeimos tipinei transporto prie ­
monei, taikomas antros eil ės judėjimo varžos koeficientas, 
Nm/(km/h)  2 ; 
v yra transporto priemon ės greitis, km/h;  
TM yra kelio apkrovos matricos šeimos atskiros transporto prie ­
monės faktinė bandomoji mas ė, kg;  
TMr yra kelio apkrovos matricos šeimos tipin ės transporto prie ­
monės bandomoji mas ė, kg;  
A f yra kelio apkrovos matricos šeimos atskiros transporto prie ­
monės priekinė dalis, m  2 ; 
A fr yra kelio apkrovos matricos šeimos tipin ės transporto prie ­
monės priekinė dalis, m  2 ; 
RR yra kelio apkrovos matricos šeimos atskiros transporto prie ­
monės padangų riedėjimo varža, kg tonai;  
RR  r yra kelio apkrovos matricos šeimos tipin ės transporto prie ­
monės padangų riedėjimo varža, kg tonai;  
r′ yra padangos ant važiuokl ės dinamometro dinaminis spin ­
dulys, susidar ęs važiuojant 80 km/h grei čiu, m;  
1,02 yra apytikris koeficientas, kuriuo išlyginami transmisijos 
nuostoliai.  
▼B 
5.2. Numatytosios kelio apkrovos apskai čiavimas pagal transporto prie ­
monės parametrus  
5.2.1. Užuot kelio apkrov ą nustačius taikant saviriedos arba sukimo 
momento matavimo metod ą, galima taikyti numatytosios kelio 
apkrovos apskai čiavimo metod ą. 
Apskaičiuojant numatyt ąją kelio apkrov ą pagal transporto priemon ės 
parametrus, naudojami keli parametrai, tokie kaip transporto prie ­
monės bandomoji mas ė, plotis ir aukštis. Numatytoji kelio apkrova 
F c apskaičiuojama pagal atskaitinio grei čio taškus.  
5.2.2. Numatytosios kelio apkrovos j ėga apskai čiuojama pagal ši ą lygtį: 
F c ¼ f 0 þ f 1 Ü v þ f 2 Ü v 2 
čia: 
F c yra apskai čiuota numatytosios kelio apkrovos j ėga kaip 
transporto priemon ės greičio funkcija, N;  ▼M3
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 598  
f 0 yra pastovios kelio apkrovos koeficientas N, nustatytas 
pagal šią lygtį: 
f 0 ¼ 0,140 Ü TM; 
▼M3 
f 1 yra pirmos eil ės kelio apkrovos koeficientas, N/(km/h), 
prilyginamas nuliui;  
f 2 yra antros eil ės kelio apkrovos koeficientas, N/(km/h)  2 , 
nustatytas pagal ši ą lygtį: 
f 2 ¼ ð2,8 Ü 10 Ä6 Ü TMÞ þ ð0,0170 Ü plotis Ü aukštisÞ; 
▼B 
v yra transporto priemon ės greitis, km/h;  
TM bandomoji mas ė, kg;  
width transporto priemon ės plotis (m), nustatytas standarto ISO 
612:1978 6.2 dalyje;  
height transporto priemon ės aukštis (m), nustatytas standarto ISO 
612:1978 6.3 dalyje.  
6. V ėjo tunelio metodas  
Vėjo tunelio metodas yra kelio apkrovos matavimo metodas, kur į 
taikant kartu naudojamas v ėjo tunelis ir traukos stendas arba v ėjo 
tunelis ir plokš čiajuostis stendas. Bandymo stendai gali b ūti atskiri 
arba integruoti vienas į kitą. 
6.1. Matavimo metodas  
6.1.1. Kelio apkrova nustatoma:  
a) pridedant v ėjo tunelyje išmatuotas kelio apkrovos j ėgas ir plokš ­ 
čiajuosčiu stendu išmatuotas j ėgas arba  
b) pridedant v ėjo tunelyje išmatuotas kelio apkrovos j ėgas ir traukos 
stendu išmatuotas j ėgas. 
6.1.2. Aerodinamin ė varža matuojama v ėjo tunelyje.  
6.1.3. Ried ėjimo varža ir transmisijos nuostoliai matuojami plokš čiajuosčiu 
arba traukos stendu, vienu metu matuojant priekin ę ir galinę ašis.  
6.2. Patvirtinimo institucijos suteikiamas įrangos patvirtinimas  
Vėjo tunelio metodo rezultatai palyginami su rezultatais, gautais 
saviriedos metodu, įrodant įrangos parengt į, ir įtraukiami į visas 
atitinkamas bandym ų ataskaitas.  
6.2.1. Patvirtinimo institucija turi atrinkti tris transporto priemones. Trans ­
porto priemon ės turi būti būdingos transporto priemoni ų (pvz., 
dydis, svoris), kurias planuojama matuoti su atitinkama įranga, 
tipams.  
6.2.2. Su kiekviena iš trij ų transporto priemoni ų atliekami du atskiri savi ­
riedos bandymai pagal šio papildomo priedo 4.3 punkt ą, o gauti 
kelio apkrovos koeficientai f  0 , f 1 ir f  2 nustatomi pagal ši ą dalį ir 
koreguojami pagal šio papildomo priedo 4.5.5 punkt ą. Bandomosios 
transporto priemon ės saviriedos bandymo rezultatas turi b ūti dviejų ▼B
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 599  
atskirų saviriedos bandym ų kelio apkrovos koeficient ų aritmetinis 
vidurkis. Jei reikia daugiau nei dviej ų saviriedos bandym ų, kad 
būtų įvykdyti įrangos patvirtinimo kriterijai, visi įskaitiniai 
bandymai yra suvidurkinami.  
6.2.3. Taikant v ėjo tunelio metod ą pagal šio papildomo priedo 6.3–6.7 
punktus atliekami matavimai, kuri ų metu tomis pa čiomis sąlygomis 
naudojamos tos pa čios trys pagal šio papildomo priedo 6.2.1 punkt ą 
parinktos transporto priemon ės, ir nustatomi gaunami kelio apkrovos 
koeficientai f  0 , f 1 ir f  2 . 
Jei gamintojas nusprendžia taikydamas v ėjo tunelio metod ą naudoti 
vieną ar daugiau galim ų alternatyvi ų procedūrų (pvz., 6.5.2.1 
punktas d ėl kondicionavimo prieš bandym ą, 6.5.2.2 ir 6.5.2.3 
punktai d ėl procedūros ir 6.5.2.3.3 punktas d ėl stendo nustatymo), 
šios proced ūros taikomos ir tada, kai įranga yra tvirtinama.  
6.2.4. Patvirtinimo kriterijai  
Įranga arba įrangos derinys patvirtinamas įvykdžius abu šiuos krite ­
rijus:  
(a) kiekvienos iš trij ų transporto priemoni ų k ciklo energijos skir ­
tumas ε k tarp vėjo tunelio ir saviriedos metod ų turi neviršyti 
± 0,05 taikant ši ą lygtį: 
ε k ¼ E k;WTM 
E k;coastdown Ä 1 
čia: 
ε k yra užbaigto 3 klas ės WLTC ciklo, taikomo trans ­
porto priemonei k, energijos skirtumas tarp v ėjo 
tunelio ir saviriedos metod ų, proc.;  
E k,WTM  yra užbaigto 3 klas ės WLTC ciklo, taikomo trans ­
porto priemonei k, energija, apskai čiuota pagal 
kelio apkrov ą (WTM), gaut ą taikant v ėjo tunelio 
metodą pagal 7 papildomo priedo 5 dal į, J; 
E k,coastdown  yra užbaigto 3 klas ės WLTC ciklo, taikomo trans ­
porto priemonei k, energija, apskai čiuota pagal 
kelio apkrov ą, gautą taikant saviriedos metod ą 
pagal 7 papildomo priedo 5 dal į, J; 
(b) trijų skirtumų aritmetinis vidurkis  x turi būti ne didesnis kaip 
0,02:  
x ¼ j ε 1 þ ε 2 þ ε 3 
3 j 
▼M3 
Tipo patvirtinimo institucija užregistruoja patvirtinim ą, į regist­
ruojamą informacij ą įtraukdama susijusius matavim ų duomenis 
ir patalpas.  
▼B 
Po suteikto patvirtinimo įrangą kelio apkrovai nustatyti galima 
naudoti ne ilgiau nei dvejus metus.  ▼B
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 600  
Kiekvienas b ūgninio traukos stendo arba judamosios juostos ir v ėjo 
tunelio derinys tvirtinamas atskirai.  
6.3. Transporto priemon ės paruošimas ir temperat ūra 
Transporto priemon ės kondicionavimas ir paruošimas atliekami 
pagal šio papildomo priedo 4.2.1 ir 4.2.2 punktus, kurie taikomi 
atliekant matavimus su plokš čiajuosčiu arba traukos stendu bei 
vėjo tuneliu.  
Jei taikoma alternatyvi įšildymo proced ūra, aprašyta 6.5.2.1 punkte, 
tikslinės bandomosios mas ės reguliavimas, transporto priemon ės 
svėrimas ir matavimas atliekami be transporto priemon ės vairuotojo.  
Plokščiajuosčio arba traukos stendo bandym ų kameros temperat ūros 
nuostatis turi b ūti 20 °C, neviršijant ± 3 °C leidžiamojo nuokrypio. 
Gamintojo prašymu temperat ūros nuostatis gali b ūti ir 23 °C. nevir ­ 
šijant ± 3 °C leidžiamojo nuokrypio.  
6.4. V ėjo tunelio proced ūra 
6.4.1. V ėjo tunelio kriterijai  
▼M3 
Atsižvelgiant į vėjo tunelio konstrukcij ą, bandym ų metodus ir 
pataisas, gaunama (C  D × A  f ) vertė, kuri atitinka kelyje gaut ą vertę 
(C D × A  f ) ir kuriai b ūdingas ± 0,015 m  2 glaudumas.  
▼B 
Atliekant visus (C  D × A  f ) matavimus turi b ūti įvykdyti šio papil ­
domo priedo 3.2 punkte išvardyti v ėjo tunelio kriterijai, kuriems 
taikomi šie pakeitimai:  
a) šio papildomo priedo 3.2.4 punkte apib ūdintas vientiso bloka ­
vimo santykis turi b ūti mažesnis nei 25 proc.;  
b) su bet kuria padanga besilie čiantis juostos paviršius turi viršyti 
padangos s ąlyčio zonos ilg į bent 20 proc. ir turi b ūti bent tokio 
pločio kaip sąlyčio vieta;  
c) bendro oro sl ėgio antgalio išleidimo angoje standartinis 
nuokrypis, apib ūdintas šio papildomo priedo 3.2.8 punkte, turi 
būti mažesnis nei 1 proc.;  
d) šio papildomo priedo 3.2.10 punkte apib ūdintas prilaikymo 
sistemos blokavimo santykis turi b ūti mažesnis nei 3 proc.  
6.4.2. V ėjo tunelio matavimai  
Transporto priemon ės būklė turi būti tokia, kaip aprašyta šio papil ­
domo priedo 6.3 punkte.  
▼M3 
Transporto priemon ė pastatoma lygiagre čiai išilginei tunelio vidurio 
linijai su ne didesniu nei ± 10 mm leidžiamuoju nuokrypiu.  
Transporto priemon ė pastatoma taip, kad b ūtų 0° pokrypio kampas 
su ± 0,1° leidžiamuoju nuokrypiu.  
▼B 
Aerodinamin ė varža matuojama bent 60 sekundži ų ne mažesniu nei 
5 Hz dažniu. Varža taip pat gali b ūti matuojama ne mažesniu nei 
1 Hz dažniu nuoseklia paimant bent 300 im čių. Gautas rezultatas 
turi būti varžos aritmetinis vidurkis.  ▼B
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 601  
Jei transporto priemon ė turi judinam ųjų aerodinamini ų kėbulo dalių, 
taikomas šio papildomo priedo 4.2.1.5 punktas. Jei judinamosios 
dalys priklauso nuo grei čio, kiekviena naudojama pad ėtis matuo ­
jama vėjo tunelyje, o patvirtinimo institucijai pateikiami įrodymai, 
rodantys atskaitinio grei čio, judinamosios dalies pad ėties ir atitin ­
kamo (C  D × A  f ) santykį. 
6.5. Taikant v ėjo tunelio metod ą naudojamas plokš čiasis diržas  
6.5.1. Plokš čiojo diržo kriterijai  
6.5.1.1. Bandymo stendo su plokš čiuoju diržu aprašas  
Ratai turi suktis ant plokš čiųjų diržų, kurie neturi pakeisti rat ų 
riedėjimo savybi ų, palyginti su j ų savybėmis kelyje. Į x kryptimi 
išmatuotas j ėgas įtraukiami transmisijos trinties nuostoliai.  
6.5.1.2. Transporto priemon ės prilaikymo sistema  
Stendas privalo tur ėti centravimo įtaisą, išlyginant į transporto prie ­
monę, neviršijant ± 0,5 laipsnio sukimosi apie z aš į leidžiamojo 
nuokrypio. Per kelio apkrovos nustatymo saviriedos važiavimus 
sulaikymo sistema išlaiko sucentruot ą varomojo rato pad ėtį, nevirši­
jant toliau nurodyt ų ribų. 
6.5.1.2.1. Šonin ė padėtis (y ašis)  
Transporto priemon ė turi būti išlyginta pagal y krypt į ir kuo labiau 
sumažinamas šoninis jud ėjimas.  
6.5.1.2.2. Priekin ė ir galinė padėtys (x ašis)  
Nedarant poveikio šio papildomo priedo 6.5.1.2.1 punkto reikala ­
vimui, abi rat ų ašys turi b ūti ± 10 mm atstumu nuo diržo šonin ės 
vidurio linijos.  
6.5.1.2.3. Vertikalioji j ėga 
Sulaikymo sistema turi b ūti taip suprojektuota, kad varom ųjų ratų 
neveiktų jokia vertikali j ėga. 
6.5.1.3. Išmatuot ų jėgų tikslumas  
Matuojama tik rat ų sukimosi reakcijos j ėga. Į rezultatą neįtrau­
kiamos jokios išorin ės jėgos (pvz., aušinimo ventiliatoriaus oro 
jėgos, transporto priemon ės sulaikymo įtaisai, plokš čiojo diržo aero ­
dinaminės reakcijos j ėgos, stendo nuostoliai ir pan.).  
Jėga x kryptimi matuojama ± 5 N tikslumu.  
6.5.1.4. Plokš čiojo diržo grei čio valdymas  
Plokščiojo diržo greitis kontroliuojamas ± 0,1 km/h tikslumu.  
6.5.1.5. Plokš čiojo diržo paviršius  
Plokščiojo diržo paviršius turi b ūti švarus, sausas ir be pašalin ės 
medžiagos, galin čios sukelti padang ų slydimą. ▼B
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 602  
6.5.1.6. V ėsinimas  
Į transporto priemon ę pučiama kintamo grei čio oro srov ė. Linijinio 
greičio oro pūstuvo išleidimo angoje nuostatis turi b ūti lygus atitin ­
kamam dinamometro grei čiui, viršijan čiam 5 km/h matavimo greit į. 
Linijinis greitis oro p ūstuvo išleidimo angoje turi neviršyti ± 5 km/h 
arba ± 10 proc. atitinkamo matavimo grei čio, nelygu, kuri vert ė yra 
didesnė. 
▼B 
6.5.2. Plokš čiojo diržo matavimai  
Matavimo proced ūrą galima atlikti pagal šio papildomo priedo 
6.5.2.2 arba 6.5.2.3 punkt ą. 
6.5.2.1. Kondicionavimas prieš bandym ą 
Transporto priemon ė kondicionuojama ant stendo šio papildomo 
priedo 4.2.4.1.1–4.2.4.1.3 punktuose (imtinai) aprašyta tvarka.  
Stendo apkrovos nustatymas F  d, atliekant kondicionavim ą prieš 
bandymą: 
F d ¼ a d þ b d Ü v þ c d Ü v 2 
čia: 
a d = 0 
b d = 0; 
c d = ðC D Ü A f Þ Ü ρ 0 
2 Ü 1 
3,6 2 
Stendo inercijos ekvivalentas turi b ūti bandomoji mas ė. 
Apkrovai nustatyti naudojama aerodinamin ė apkrova, nustatyta 
pagal šio papildomo priedo 6.7.2 punkt ą, ir apkrov ą galima tiesio ­
giai nustatyti kaip įvesties duomenis. Antraip naudojami šiame 
punkte apibr ėžiami a  d , b d ir c  d . 
Gamintojo pageidavimu, užuot taikius šio papildomo priedo 
4.2.4.1.2 punkt ą, transporto priemon ė gali būti įšildoma važiuojant 
plokščiuoju diržu.  
Šiuo atveju įšildymo greitis turi b ūti 110 proc. taikytino WLTC 
didžiausiojo grei čio, o trukm ė turi viršyti 1 200 sekundži ų, kol 
per 200 sekundži ų išmatuotos j ėgos pokytis bus mažesnis nei 5 N.  
6.5.2.2. Stabilizuoto grei čio vertėmis pagrįsta matavimo proced ūra 
6.5.2.2.1. Bandymas atliekamas pradedant didžiausia ir baigiant mažiausia 
atskaitinio grei čio verte.  
6.5.2.2.2. Iš karto po matavimo ankstesniame grei čio taške pradedamas l ėti­
nimas sklandžiai maždaug 1 m/s  2 greičiu pereinant nuo esamo iki 
kito taikytino atskaitinio grei čio taško.  
6.5.2.2.3. Atskaitinis greitis stabilizuojamas bent 4 sekundes, bet ne ilgiau nei 
10 sekundži ų. Matavimo prietaisai turi užtikrinti, kad po šio laiko 
išmatuotos j ėgos signalas b ūtų stabilizuotas.  ▼M3
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 603  
6.5.2.2.4. J ėga kiekviename atskaitinio grei čio taške matuojama bent 6 
sekundes, palaikant pastov ų transporto priemon ės greitį. Tam 
atskaitinio grei čio taškui skirta j ėga F  jDyno turi būti jėgos aritmetinis 
vidurkis matavimo metu.  
Kiekvienos atskaitinio grei čio vertės atveju pakartojami šio papil ­
domo priedo 6.5.2.2.2–6.5.2.2.4 punktuose (imtinai) nustatyti 
etapai.  
6.5.2.3. Matavimo l ėtėjant greičiui proced ūra 
6.5.2.3.1. Kondicionavimas prieš bandym ą ir stendo nustatymas atliekami 
pagal šio papildomo priedo 6.5.2.1 dal į. Prieš kiekvien ą saviriedos 
bandymą transporto priemon ė važiuoja didžiausiuoju atskaitiniu 
greičiu arba, taikant alternatyvi ą įšildymo proced ūrą, bent 1 minut ę 
110 proc. didžiausiojo atskaitinio grei čio. Vėliau transporto prie ­
monės greitis didinamas, kad bent 10 km/h viršyt ų didžiausi ą 
atskaitinį greitį, ir iškart pradedamas saviriedos bandymas.  
6.5.2.3.2.  ►M3 Matavimai atliekami pagal šio papildomo priedo 
4.3.1.3.1–4.3.1.4.4 punktus (imtinai). Jei savirieda priešinga kryp ­
timi nėra įmanoma, lygtis, naudota Δt ji apskaičiuoti pagal šio papil ­
domo priedo 4.3.1.4.2 punkt ą, netaikoma. Matavimas nutraukiamas 
po dviejų lėtinimo veiksm ų, jei dviej ų saviriedos važiavim ų jėga 
kiekviename atskaitinio grei čio taške yra ± 10 N ribose, priešingu 
atveju atliekami bent trys saviriedos važiavimai naudojant šio papil ­
domo priedo 4.3.1.4.2 punkte nustatytus kriterijus. ◄ 
6.5.2.3.3. J ėga f  jDyno , naudojant kiekvien ą atskaitinio grei čio vertę v j , apskai­ 
čiuojama pašalinus imituojam ą aerodinamin ę jėgą: 
f jDyno ¼ f jDecel Ä c d Ü v 2 
j 
čia: 
f jDecel  yra jėga, nustatyta pagal lygt į, kuria apskai čiuojama F  j pagal 
šio papildomo priedo 4.3.1.4.4 punkt ą atskaitinio grei čio 
taške j, N;  
c d yra stendo koeficientas, nustatytas šio papildomo priedo 
6.5.2.1 punkte, N/(km/h)  2 . 
Gamintojo prašymu c  d taip pat gali b ūti prilygintas nuliui ir savi ­
riedos metu, ir skai čiuojant f  jDyno . 
6.5.2.4. Matavimo s ąlygos  
Transporto priemon ės būklė turi būti tokia, kaip aprašyta šio papil ­
domo priedo 4.3.1.3.2 punkte.  
▼M3 _______  
▼B 
6.5.3. Matavimo taikant plokš čiojo diržo metod ą rezultatai  
Atliekant kitus skai čiavimus pagal šio papildomo priedo 6.7 punkto 
plokščiajuosčio stendo f  jDyno apskaičiavimo rezultatas vadinamas f  j . ▼B
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 604  
6.6. Taikant v ėjo tunelio metod ą naudojamas važiuokl ės stendas  
6.6.1. Kriterijai  
Be to, kas aprašyta 5 papildomo priedo 1 ir 2 dalyse, papildomai 
taikomi šio papildomo priedo 6.6.1.1–6.6.1.6 punkte apib ūdinti 
kriterijai.  
▼M3 
6.6.1.1. Važiuokl ės dinamometro aprašas  
Priekinė ir galinė ašys turi tur ėti vieną ne mažiau nei 1,2 metro 
skersmens b ūgną. 
▼B 
6.6.1.2. Transporto priemon ės prilaikymo sistema  
Stendas privalo tur ėti transporto priemon ę išlyginant į centravimo 
taisą. Per kelio apkrovos nustatymo saviriedos važiavimus prilai ­
kymo sistema turi išlaikyti sucentruot ą varomojo rato pad ėtį toliau 
nurodytose rekomenduojamose ribose.  
6.6.1.2.1. Transporto priemon ės padėtis 
Bandomoji transporto priemon ė ant traukos stendo įtaisoma taip, 
kaip nustatyta šio papildomo priedo 7.3.3 punkte.  
6.6.1.2.2. Vertikalioji j ėga 
Prilaikymo sistema turi atitikti šio papildomo priedo 6.5.1.2.3 
punkto reikalavimus.  
6.6.1.3. Išmatuot ų jėgų tikslumas  
Išmatuotų jėgų tikslumas turi b ūti toks, kaip aprašyta šio papildomo 
priedo 6.5.1.3 punkte, išskyrus j ėgą, kuri x kryptimi matuojama 5 
papildomo priedo 2.4.1 punkte aprašytu tikslumu.  
6.6.1.4. Stendo grei čio kontrol ė 
Būgnų greitis kontroliuojamas ± 0,2 km/h tikslumu.  
▼M3 
6.6.1.5. B ūgno paviršius  
Būgno paviršius turi b ūti švarus, sausas ir be pašalin ės medžiagos, 
galinčios sukelti padang ų slydimą. 
▼B 
6.6.1.6. Aušinimas  
Aušinimo ventiliatorius yra toks, kaip aprašyta šio papildomo 
priedo 6.5.1.6 punkte.  
6.6.2. Stendo matavimai  
Matavimai atliekami šio papildomo priedo 6.5.2 punkte aprašyta 
tvarka.  
▼M3 
6.6.3. Naudojant važiuokl ės dinamometr ą išmatuot ų jėgų koregavimas į 
jėgas, veikian čias ant lygaus paviršiaus  
Ant važiuokl ės dinamometro išmatuotos j ėgos koreguojamos pagal 
pamatinį kelio ekvivalent ą (lygus paviršius), o rezultatas įvardi­
jamas kaip f  j . ▼B
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 605  
f j ¼ f jDyno Ü c1 Ü ﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃ  
1 
R Wheel 
R Dyno Ü c2 þ 1 v u u u t þ f jDyno Ü ð1 Ä c1Þ 
Čia: 
c1 yra f  jDyno  padangų riedėjimo varžos frakcija;  
c2 yra važiuokl ės dinamometro specifinis spindulio pataisos 
koeficientas;  
f jDyno yra pagal 6.5.2.3.3 punkt ą kiekvieno atskaitinio grei čio j 
atveju apskai čiuota jėga, N;  
R Wheel  yra pusė nominalaus projektinio padang ų skersmens, m;  
R Dyno yra važiuokl ės dinamometro b ūgno spindulys, m.  
Gamintojas ir patvirtinimo institucija susitaria d ėl naudotin ų koefi­
cientų c1 ir c2, remdamiesi gamintojo pateiktais koreliacijos 
bandymo duomenimis apie padang ų savybes, numatomas išbandyti 
naudojantis važiuokl ės dinamometru.  
Užuot tai darius, galima naudoti ir ši ą konservatyvi ą lygtį: 
f j ¼ f jDyno Ü ﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃ  
1 
R Wheel 
R Dyno Ü 0,2 þ 1 v u u u t 
C2 lygus 0,2, ta čiau, jei taikomas kelio apkrovos delta metodas 
(žr. 6.8 punkt ą) ir jei pagal 6.8.1 punkt ą apskaičiuotas kelio 
pakrovos skirtumas yra neigiamas, C2 lygus 2,0.  
▼B 
6.7. Skai čiavimas  
6.7.1. Plokš čiajuosčio ir traukos stendo rezultat ų koregavimas  
Šio papildomo priedo 6.5 ir 6.6 punktuose nustatytos išmatuotos 
jėgos koreguojamos pagal pamatines s ąlygas, taikant ši ą lygtį: 
F Dj ¼ ðf j Ä K 1 Þ Ü ð1 þ K 0 ðT Ä 293ÞÞ 
čia: 
F Dj yra pakoreguota varža, išmatuota ant plokš čiajuosčio arba 
traukos stendo važiuojant atskaitiniu grei čiu j, N;  
f j yra važiuojant atskaitiniu grei čiu j išmatuota j ėga, N;  
K 0 yra riedėjimo varžos koregavimo koeficientas, nustatytas šio 
papildomo priedo 4.5.2 punkte, K  -1 ; 
K 1 yra bandomosios mas ės pataisa, nustatyta šio papildomo 
priedo 4.5.4 punkte, N;  
T yra vidutin ė aritmetin ė bandymo kameros temperat ūra mata­
vimo metu, K.  ▼M3
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 606  
6.7.2. Aerodinamin ės jėgos apskai čiavimas  
Aerodinamin ė varža apskai čiuojama pagal toliau pateikt ą lygtį. Jei 
transporto priemon ė turi nuo grei čio priklausom ų judinamųjų aero­
dinaminių kėbulo dali ų, susijusiems atskaitinio grei čio taškams 
taikomos atitinkamos (C  D × A  f ) vertės. 
F Aj ¼ ðC D Ü A f Þ j Ü ρ 0 
2 Ü v 2 
j 
3,6 2 
čia: 
F Aj yra važiuojant atskaitiniu grei čiu j vėjo tunelyje išma ­
tuota aerodinamin ė varža, N;  
(C D × A  f ) j yra varžos koeficiento ir priekin ės dalies rezultatas tam 
tikrame atskaitinio grei čio taške j, jei taikoma, m  2 ; 
ρ 0 yra sauso oro tankis, nustatytas šio priedo 3.2.10 
punkte, kg/m  3 ; 
v j yra atskaitinis greitis j, km/h.  
6.7.3. Kelio apkrovos ver čių apskaičiavimas  
Bendra kelio apkrova, kaip šio papildomo priedo 6.7.1 ir 6.7.2 
punktų rezultatų suma, apskai čiuojama pagal ši ą lygtį: 
F ä 
j ¼ F Dj þ F Aj 
visuose taikomuose atskaitinio grei čio taškuose j, N.  
Visų apskaičiuotų F * 
j atveju kelio apkrovos lygtyje naudojami 
koeficientai f  0 , f 1 ir f 2 apskaičiuojami taikant mažiausi ųjų kvadratų 
regresijos analiz ę ir naudojami kaip tiksliniai koeficientai, nustatyti 
šio papildomo priedo 8.1.1 punkte.  
Jei taikant v ėjo tunelio metod ą išbandyta transporto priemon ė(s) yra 
tipinė(s) kelio apkrovos matricos šeimos transporto priemon ės), 
nustatomas nulinis koeficientas f  1 , o koeficientai f  0 ir f  2 perskai­ 
čiuojami taikant mažiausi ųjų kvadratų regresijos analiz ę. 
▼M3 
6.8. Kelio apkrovos delta metodas  
Jei, taikant interpoliacijos metod ą, norima įtraukti pasirenkamuosius 
elementus, kurie n ėra įtraukti į kelio apkrovos interpoliacij ą (t. y. 
aerodinamin ės savybės, riedėjimo varža ir mas ė), transporto prie ­
monės trinties delta koeficientas gali b ūti matuojamas taikant kelio 
apkrovos delta metod ą (pvz., stabdži ų sistemų trinties skirtum ą). 
Atliekami šie veiksmai:  
a) išmatuojama etalonin ės transporto priemon ės R trintis;  
b) išmatuojama transporto priemon ės su parinktimi (transporto prie ­
monės N), dėl kurios atsiranda trinties skirtumas, trintis;  
c) pagal 6.8.1 punkt ą apskaičiuojamas skirtumas.  
Šie matavimai atliekami ant plokš čiajuosčio dinamometro, kaip 
nurodyta 6.5 punkte, arba ant važiuokl ės dinamometro, kaip nuro ­
dyta 6.6 punkte, rezultat ų (išskyrus aerodinamin ę jėgą) korekcija 
apskaičiuojama pagal 6.7.1 punkt ą. ▼B
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 607  
Šį metodą leidžiama taikyti tik įvykdžius š į kriterijų: 
1 
n X  n 
j¼1 ðF Dj;R Ä F Dj;N Þ Æ Æ Æ Æ Æ Æ Æ Æ Æ Æ Ï 25N  
Čia: 
F Dj,R yra pakoreguotoji transporto priemon ės R varža, išmatuota 
ant plokš čiajuosčio arba važiuokl ės dinamometro, važiuo ­
jant atskaitiniu grei čiu j, ir apskai čiuota pagal 6.7.1 punkt ą, 
N; 
F Dj,N yra pakoreguotoji transporto priemon ės N varža, išmatuota 
ant plokš čiajuosčio arba važiuokl ės dinamometro, važiuo ­
jant atskaitiniu grei čiu j, ir apskai čiuota pagal 6.7.1 punkt ą, 
N; 
n yra bendras grei čio taškų skaičius. 
Šis alternatyvus kelio apkrovos nustatymo metodas gali b ūti 
taikomas tik tuo atveju, jei transporto priemoni ų R ir N aerodina ­
minė varža yra vienoda ir jei išmatuotasis delta koeficientas 
tinkamai apib ūdina visą įtaką transporto priemon ės energijos s ąnau­
doms. Šis metodas netaikomas, jei d ėl to kaip nors sumaž ėja 
bendras transporto priemon ės N absoliu čiosios kelio apkrovos tiks ­
lumas.  
6.8.1. Plokš čiajuosčio ir važiuokl ės dinamometro delta koeficient ų nusta­
tymas  
Kelio apkrovos delta koeficientas apskai čiuojamas pagal ši ą lygtį: 
F Dj,Delta  = F  Dj,N – F  Dj,R 
Čia: 
F Dj,Delta  yra kelio apkrovos delta koeficientas važiuojant atskai ­
tiniu grei čiu vj, N;  
F Dj,N yra pakoreguotoji transporto priemon ės N varža, išma ­
tuota ant plokš čiajuosčio arba važiuokl ės dinamometro, 
važiuojant atskaitiniu grei čiu j, ir apskai čiuota pagal 
6.7.1 punkt ą, N; 
F Dj,R yra pakoreguotoji etalonin ės transporto priemon ės R 
varža, išmatuota ant plokš čiajuosčio arba važiuokl ės 
dinamometro, važiuojant atskaitiniu grei čiu j, ir apskai ­ 
čiuota pagal 6.7.1 punkt ą, N; 
Pagal visus apskai čiuotuosius F  Dj,Delta  kelio apkrovos lygties koefi ­
cientai f  0,Delta  , f 1,Delta  ir f  2,Delta  apskaičiuojami taikant mažiausi ųjų 
kvadratų regresijos analiz ę. 
6.8.2. Bendrosios kelio apkrovos nustatymas  
Jei interpoliacijos metodas (žr. 7 papildomo priedo 3.2.3.2 punkt ą) 
netaikomas, N transporto priemon ės kelio apkrovos delta metodas 
apskaičiuojamas pagal šias lygtis:  
f 0,N = f 0,R + f 0,Delta  
f 1,N = f 1,R + f 1,Delta  
f 2,N = f 2,R + f 2,Delta  ▼M3
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 608  
Čia: 
N yra transporto priemon ės N kelio apkrovos koeficientai;  
R yra etalonin ės transporto priemon ės R kelio apkrovos koefi ­
cientai;  
Delta yra 6.8.1 punkte nustatyti kelio apkrovos delta koeficientai.  
▼B 
7. Kelio apkrovos perk ėlimas ant traukos stendo  
7.1. Pasiruošimas traukos stendo bandymui  
▼M3 
7.1.0. Dinamometro režimo parinkimas  
Bandymas atliekamas ant dviej ų arba keturi ų ratų pavaros režimu 
veikiančio dinamometro, kaip nustatyta 6 papildomo priedo 2.4.2.4. 
punkte.  
▼B 
7.1.1. Laboratorin ės sąlygos  
▼M3 
7.1.1.1. B ūgnas (-ai)  
Važiuoklės dinamometro b ūgno (-ų) paviršius turi b ūti švarus, 
sausas ir be pašalin ės medžiagos, galin čios sukelti padang ų 
slydimą. Dinamometras naudojamas tuo pa čiu sukabintu arba atka ­
bintu būdu kaip per tolesn į 1 tipo bandym ą. Važiuokl ės dinamo ­
metro greitis matuojamas su galios sugerties įtaisu sujungtame 
būgne. 
▼B 
7.1.1.1.1. Padang ų slydimas  
Ant transporto priemon ės arba į ją galima d ėti papildom ą svorį 
padangų slydimui eliminuoti. Gamintojas atlieka apkrovos ant 
traukos stendo nustatym ą su papildomu svoriu. Papildomas svoris 
įtraukiamas į abu apkrovos nustatymus ir išmetal ų bei degal ų 
sąnaudų bandymus. Informacija apie bet kokio papildomo svorio 
naudojim ą įtraukiama į visus atitinkamus bandymo dokumentus.  
7.1.1.2. Patalpos temperat ūra 
Laboratorijos atmosferos temperat ūros nuostatis turi b ūti 23 °C ir 
bandymo metu neturi nukrypti daugiau nei ± 5 °C, jei atliekant 
paskesnius bandymus nereikalaujama kitaip.  
7.2. Traukos stendo paruošimas  
7.2.1. Inertin ės masės nustatymas  
Traukos stendo inertin ės masės ekvivalentas nustatomas pagal šio 
papildomo priedo 2.5.3 punkt ą. Jei traukos stendu inercijos nega ­
lima tiksliai nustatyti, taikomas kitas aukštesnis inercijos parametras 
padidinamas ne daugiau kaip 10 kg.  
7.2.2. Traukos stendo įšildymas  
Traukos stendas įšildomas pagal stendo gamintojo rekomendacijas 
arba, jei taikoma, taip, kad b ūtų stabilizuoti stendo trinties nuosto ­
liai. 
7.3. Transporto priemon ės parengimas  ▼M3
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 609  
7.3.1. Oro sl ėgio padangose reguliavimas  
1 tipo bandymo stabilizavimo temperat ūros sąlygomis negalima 
nustatyti didesnio padang ų slėgio nei 50 proc. virš apatin ės oro 
slėgio pasirinktoje padangoje intervalo ribos, nustatytos transporto 
priemonės gamintojo (žr. šio papildomo priedo 4.2.2.3 punkt ą), ir 
tai įtraukiama į visas atitinkamas bandymo ataskaitas.  
▼M3 
7.3.2. Jei d ėl neatkuriam ų jėgų dinamometro nustatymai negali atitikti 
8.1.3 punkte apibr ėžtų kriterijų, transporto priemon ėje turi b ūti 
įrengtas saviriedos režimas. Transporto priemon ės saviriedos režim ą 
turi patvirtinti tipo patvirtinimo institucija, o transporto priemon ės 
saviriedos režimo naudojimas įtraukiamas į visas atitinkamas 
bandymų ataskaitas.  
Jei transporto priemon ėje įdiegtas saviriedos režimas, jis turi b ūti 
įjungtas nustatant kelio apkrov ą, ir atliekant bandymus ant važiuo ­
klės dinamometro.  
_______  
7.3.3. Transporto priemon ės įtaisymas ant dinamometro  
Bandoma transporto priemon ė ant važiuokl ės dinamometro įtaisoma 
tiesiai į priekį nukreiptoje pad ėtyje ir saugiai įtvirtinama. Naudojant 
vienabūgnį važiuokl ės dinamometr ą, padangos s ąlyčio su būgnu 
srities centras turi b ūti ± 25 mm arba ± 2 proc. b ūgno skersmens 
nuo būgno viršaus, nelygu, kuri vert ė yra mažesn ė. 
Jei naudojamas sukimo momento matavimo metodas, sl ėgis padan ­
gose sureguliuojamas taip, kad dinaminis spindulys neviršyt ų 
0,5 proc. dinaminio spindulio r  j , apskaičiuoto 80 km/h atskaitinio 
greičio taške pagal 4.4.3.1 punkto lygtis. Važiuokl ės dinamometro 
dinaminis spindulys apskai čiuojamas 4.4.3.1 punkte aprašyta 
tvarka.  
Jei taip sureguliuotas sl ėgis nepatenka į 7.3.1 punkte nustatyto 
intervalo ribas, sukimo momento matavimo metodas netaikomas.  
7.3.3.1. [Rezervuota]  
▼B 
7.3.4. Transporto priemon ės įšildymas  
▼M3 
7.3.4.1. Transporto priemon ė įšildoma taikant nustatyt ąjį WLTC.  
▼B 
7.3.4.2. Jei transporto priemon ė jau įšildyta, šio papildomo priedo 7.3.4.1 
punkte taikomo WLTC faz ės metu važiuojama didžiausiuoju 
greičiu. 
7.3.4.3. Alternatyvi įšildymo proced ūra 
7.3.4.3.1. Transporto priemon ės gamintojo prašymu ir sutikus patvirtinimo 
institucijai, galima naudoti alternatyvi ą įšildymo proced ūrą. Patvir­
tintą alternatyvi ą įšildymo proced ūrą galima taikyti tos pa čios kelio 
apkrovos šeimos transporto priemon ėms, ir ji turi atitikti šio papil ­
domo priedo 7.3.4.3.2–7.3.4.3.5 punktuose (imtinai) pateiktus reika ­
lavimus.  
7.3.4.3.2. Parenkama bent viena tipin ė kelio apkrovos šeimai priklausanti 
transporto priemon ė. ▼B
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 610  
7.3.4.3.3. Alternatyvios apšildymo proced ūros ciklo energijos poreikis, 
apskaičiuotas pagal 7 papildomo priedo 5 dal į, taikant pakoreguotus 
kelio apkrovos koeficientus f  0a , f 1a ir f  2a , turi būti toks pats arba 
didesnis nei kiekvienos taikomos faz ės ciklo energijos poreikis, 
apskaičiuotas taikant tikslin ės kelio apkrovos koeficientus f  0 , f 1 , 
ir f  2 . 
Pakoreguoti kelio apkrovos koeficientai f  0a , f 1a ir f 2a apskaičiuojami 
pagal šias lygtis:  
f 0a ¼ f 0 þ A d_alt Ä A d_WLTC  
f 1a ¼ f 1 þ B d_alt Ä B d_WLTC  
f 2a ¼ f 2 þ C d_alt Ä C d_WLTC  
čia: 
A d_alt , B d_alt ir C  d_alt yra traukos stendo nustatymo 
koeficientai po alternatyvios įšil­
dymo proced ūros; 
A d_WLTC  , B d_WLTC  ir C  d_WLTC  yra traukos stendo nustatymo 
koeficientai po šio papildomo 
priedo 7.3.4.1 punkte aprašytos 
WLTC įšildymo proced ūros ir 
galiojantis traukos stendo nusta ­
tymas pagal šio papildomo priedo 
8 dalį. 
7.3.4.3.4. Pakoreguoti kelio apkrovos koeficientai f  0a , f 1a ir f 2a naudojami tik 
taikant šio papildomo priedo 7.3.4.3.3 punkt ą. Kitais atvejais tiks ­
linės kelio apkrovos koeficientai f  0 , f 1 ir f 2 naudojami kaip tikslin ės 
kelio apkrovos koeficientai.  
7.3.4.3.5. Išsamesn ė informacija apie proced ūrą ir jos lygiavertiškum ą patei­
kiama patvirtinimo institucijai.  
8. Traukos stendo apkrovos nustatymas  
8.1. Traukos stendo apkrovos nustatymas taikant saviriedos metod ą 
Šį metodą galima taikyti nusta čius kelio apkrovos koeficientus f  0 , f 1 
ir f  2 . 
Kelio apkrovos matricos šeimos atveju šis metodas taikomas, jei 
tipinės transporto priemon ės apkrovos koeficientas yra nustatytas 
taikant šio papildomo priedo 4.3 punkte apib ūdintą saviriedos 
metodą. Tikslinės kelio apkrovos vert ės yra vert ės, apskaičiuotos 
taikant šio papildomo priedo 5.1 punkte aprašyt ą metodą. 
8.1.1. Pradinis apkrovos nustatymas  
Traukos stendo su koeficient ų valdymo funkcija galios sugerties 
įtaisas reguliuojamas pagal šioje lygtyje naudojamus sutartinius 
pradinius koeficientus A  d , B d ir C  d : ▼B
02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 611  
F d ¼ A  d þ B  d v þ C  d v 2 
čia: 
F d yra traukos stendo nustatymo apkrova, N;  
v yra traukos stendo b ūgno greitis, km/h.  
Šiuos koeficientus rekomenduojama naudoti pirminei apkrovai 
nustatyti:  
a) ►M3 A  d = 0,5 × A  t , B d = 0,2 × B  t , C d = C  t ◄ 
jei tai vienaašiai traukos stendai arba  
▼M3 
A d = 0,5 × A  t , B d = 0,2 × B  t , C d = C  t 
▼B 
jei tai dviašiai traukos stendai; čia A  t , B t ir C  t yra tikslin ės kelio 
apkrovos koeficientai;  
b) empirin ės vertės, naudojamos panašaus tipo transporto prie ­
monės nustatymams.  
Traukos stendo su poligoninio valdymo funkcija atitinkamos 
apkrovos vert ės esant bet kokiam atskaitiniam grei čiui nustatomos 
traukos stendo galios sugerties įtaisu. 
8.1.2. Savirieda  
Saviriedos bandymas ant traukos stendo atliekamas pagal šio papil ­
domo priedo 8.1.3.4.1 arba 8.1.3.4.2 punkte pateikt ą procedūrą ir 
pradedamas ne v ėliau nei po 120 sekundži ų po įšildymo proced ūros 
užbaigimo. Iškart po to turi b ūti pradėti nuosekl ūs saviriedos važia ­
vimai. Gamintojo prašymu ir sutikus patvirtinimo institucijai, 
galima prat ęsti laiką tarp įšildymo proced ūros ir saviriedos važia ­
vimų, taikant iteracin į metodą, siekiant ir užtikrinti tinkam ą trans­
porto priemon ės paruošim ą saviriedai. Gamintojas patvirtinimo 
institucijai pateikia įrodymus, pagrindžian čius papildomo laiko 
prašymą, ir įrodymus, kad traukos stendo apkrovos nustatymo para ­
metrai (pvz., aušalo ir (arba) tepalo temperat ūra, stendo galia) n ėra 
paveikti.  
8.1.3. Tikrinimas  
8.1.3.1. Tikslin ė kelio apkrovos vertė apskaičiuojama naudojant tikslin ės 
kelio apkrovos koeficientus A  t , B t ir C  t , taikomus kiekvienai atskai ­
tinio grei čio vertei v  j : 
F tj ¼ A  t þ B  t v j þ C  t v 2 
j 
čia: 
▼M3 
A t , B t ir C  t yra tikslin ės kelio apkrovos parametrai;  
▼B 
F tj yra tikslin ė kelio apkrova važiuojant atskaitiniu 
greičiu 
v j , N; 
v j yra j atskaitinis greitis, km/h.  ▼B
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 612  
8.1.3.2. Išmatuota kelio apkrova apskai čiuojama pagal ši ą lygtį: 
F mj ¼ 1 
3,6 Ü ðTM þ m r Þ Ü 2 Ü Δv 
Δt j 
čia: 
F mj yra kiekvienos atskaitinio grei čio vertės v  j atveju išmatuota 
kelio apkrova, N;  
TM yra transporto priemon ės bandomoji mas ė, kg;  
m r yra efektyviosios besisukan čių komponent ų masės ekviva­
lentas pagal šio papildomo priedo 2.5.1 punkt ą, kg;  
Δt j yra saviriedos laikas, atitinkantis greit į v j , s. 
8.1.3.3.  ►M3 Imituojama kelio apkrova ant važiuokl ės dinamometro 
apskaičiuojama pagal 4.3.1.4 punkte nustatyt ą metodą, išskyrus 
matavimą priešingomis kryptimis:  
F s = A  s + B  s × v + C  s × v  2 ◄ 
Imituojama kelio apkrova kiekvienos atskaitinio grei čio vertės v  j 
atveju nustatoma pagal toliau pateikt ą lygtį, naudojant apskai čiuotus 
A s , B s ir C  s : 
F sj ¼ A s þ B s Ü v j þ C s Ü v 2 
j 
8.1.3.4. Stendo apkrovai nustatyti galima naudoti du skirtingus metodus. Jei 
transporto priemon ė greitinama naudojantis stendu, taikomi šio 
papildomo priedo 8.1.3.4.1 punkte aprašyti metodai. Jei transporto 
priemonė greitinama panaudojant jos pa čios galią, taikomi šio 
papildomo priedo 8.1.3.4.1 arba 8.1.3.4.2 punkte aprašyti metodai. 
Mažiausias greitinimas, padaugintas iš grei čio, turi b ūti 6 m  2 /s 3 . 
Transporto priemon ės, negalin čios pasiekti 6 m  2 /s 3 , turi važiuoti 
su iki galo nuspaustu akceleratoriaus valdikliu.  
8.1.3.4.1. Fiksuoto važiavimo metodas  
8.1.3.4.1.1. Stendo programin ė įranga turi atlikti iš viso keturis saviriedos 
važiavimus. Pasibaigus pirmam saviriedos važiavimui, pagal šio 
papildomo priedo 8.1.4 punkt ą apskaičiuojami antram važiavimui 
taikomi stendo nustatymo koeficientai. Po pirmo saviriedos važia ­
vimo programin ė įranga turi atlikti tris papildomus saviriedos važia ­
vimus taikant fiksuotus stendo nustatymo koeficientus, nustatytus 
po pirmo saviriedos važiavimo, arba sureguliuotus stendo nusta ­
tymo koeficientus pagal šio papildomo priedo 8.1.4 punkt ą. ▼B
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 613  
8.1.3.4.1.2. Galutiniai stendo nustatymo koeficientai A, B ir C apskai čiuojami 
pagal šias lygtis:  
A ¼ A t Ä P 4 
n¼2 ðA s n Ä A d n Þ 
3 
B ¼ B t Ä P 4 
n¼2 ðB s n Ä B d n Þ 
3 
C ¼ C t Ä P 4 
n¼2 ðC s n Ä C d n Þ 
3 
čia: 
▼M3 
A t , B t ir C  t yra tikslin ės kelio apkrovos parametrai;  
▼B 
A sn , B sn ir C  sn yra n važiavimui taikomi imituojamos kelio 
apkrovos koeficientai;  
A dn , B dn ir C  dn yra n važiavimui taikomi stendo nustatymo 
koeficientai;  
n yra saviriedos važiavim ų indekso numeris, įskai­
tant pirm ą stabilizavimo važiavim ą. 
▼M3 
8.1.3.4.2. Iteracinis metodas  
Po dviejų nuosekli ų saviriedos važiavim ų jėgų mažiausi ųjų kvad­
ratų regresijos analiz ės nurodytuose grei čio intervaluose apskai ­ 
čiuotos jėgos turi ne daugiau kaip ± 10 N skirtis nuo tikslini ų 
verčių, antraip po važiuokl ės dinamometro apkrovos parametro 
sureguliavimo pagal 8.1.4 punkt ą atliekami papildomi saviriedos 
važiavimai, kol bus užtikrinta atitiktis leidžiamajam nuokrypiui.  
▼B 
8.1.4. Reguliavimas  
Traukos stendo nustatymo apkrova sureguliuojama pagal šias lygtis: 
F ä 
dj ¼ F dj Ä F j ¼ F dj Ä F sj þ F tj 
¼ ðA d þ B d v j þ C d v 2 
j Þ Ä ðA s þ B s v j þ C s v 2 
j Þ þ ðA t þ B t v j þ C t v 2 
j Þ 
¼ ðA d þ A t Ä A s Þ þ ðB d þ B t Ä B s Þv j þ ðC d þ C t Ä C s Þv 2 
j 
Todėl: 
A ä 
d ¼ A d þ A t Ä A s 
B ä 
d ¼ B d þ B t Ä B s 
C ä 
d ¼ C d þ C t Ä C s 
čia: 
F dj yra pradin ė traukos stendo nustatymo apkrova, N;  
F * 
dj yra sureguliuota traukos stendo nustatymo 
apkrova, N;  ▼B
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 614  
F j yra reguliuojama kelio apkrova, lygi (F  sj - F tj ), N;  
F sj yra imituojama kelio apkrova važiuojant atskai ­
tiniu grei čiu v  j , N; 
F tj yra tikslin ė kelio apkrova važiuojant atskaitiniu 
greičiu v  j , N; 
A * 
d , B * 
d ir C  * 
d yra nauji traukos stendo nustatymo koeficientai.  
▼M3 
8.1.5. A  t , B t ir C  t naudojami kaip galutin ės f 0 , f 1 ir f 2 vertės šiais tikslais:  
a) mažinimui nustatyti, 1 papildomo priedo 8 punktas;  
b) pavarų perjungimo momentams nustatyti, 2 papildomas priedas;  
c) CO  2 ir degalų sąnaudų interpoliacijai, 7 papildomo priedo 3.2.3 
punktas;  
d) elektra varom ų ir hibridini ų elektrini ų transporto priemoni ų 
rezultatams apskai čiuoti, 8 papildomo priedo 4 punktas.  
▼B 
8.2. Traukos stendo apkrovos nustatymas taikant sukimo momento 
matavimo metod ą 
Šis metodas taikomas, kai jud ėjimo varža nustatoma taikant šio 
papildomo priedo 4.4 punkte apib ūdintą sukimo momento mata ­
vimo metod ą. 
Kelio apkrovos matricos šeimos atveju šis metodas taikomas, jei 
tipinės transporto priemon ės judėjimo varža yra nustatyta taikant 
sukimo momento matavimo metod ą, nustatytą šio papildomo priedo 
4.4 punkte.  ►M2 Tikslinės judėjimo varžos vert ės yra vert ės, 
apskaičiuotos taikant šio papildomo priedo 5.1 punkte nustatyt ą 
metodą. ◄ 
8.2.1. Pradinis apkrovos nustatymas  
Traukos stendo su koeficient ų valdymo funkcija galios sugerties 
įtaisas sureguliuojamas pagal šioje lygtyje naudojamus sutartinius 
pradinius koeficientus A  d , B d ir C  d : 
F d ¼ A d þ B d v þ C d v 2 
čia: 
F d yra traukos stendo nustatymo apkrova, N;  
v yra traukos stendo b ūgno greitis, km/h.  
Šiuos koeficientus rekomenduojama naudoti pradinei apkrovai 
nustatyti:  
a) A d ¼ 0,5 Ü a t 
r′; B d ¼ 0,2 Ü b t 
r′; C d ¼ c t 
r′ 
jei tai vienaašiai traukos stendai arba  
A d ¼ 0,1 Ü a t 
r′; B d ¼ 0,2 Ü b t 
r′; C d ¼ c t 
r′ 
jei tai dviašiai traukos stendai; čia 
a t , b t ir c  t yra tikslin ės judėjimo varžos koeficientai ir  
r′ yra padangos ant traukos stendo dinaminis spindulys, gautas 
važiuojant 80 km/h grei čiu, m, arba  ▼B
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 615  
b) empirin ės vertės, naudojamos panašaus tipo transporto prie ­
monės nustatymams.  
Traukos stendo su poligoninio valdymo funkcija atitinkamos 
apkrovos vert ės, taikomos kiekvienam atskaitiniam grei čiui, nusta ­
tomos traukos stendo galios sugerties įtaisu.  
8.2.2. Rato sukimo momento matavimas  
Sukimo momento matavimo bandymas naudojant traukos stend ą 
atliekamas šio papildomo priedo 4.4.2 punkte nustatyta tvarka. 
Sukimo momento matuoklis (-iai) turi b ūti identiškas (-i) naudotie ­
siems ankstesniame kelio bandyme.  
8.2.3. Tikrinimas  
8.2.3.1. Tikslin ės judėjimo varžos (sukimo momento) kreiv ė nustatoma 
taikant šio papildomo priedo 4.5.5.2.1 punkto lygt į, kurią galima 
užrašyti taip: 
C ä 
t ¼ a t þ b t Ü v j þ c t Ü v 2 
j 
8.2.3.2. Imituojamos jud ėjimo varžos (sukimo momento) ant traukos stendo 
kreivė apskaičiuojama taikant šio papildomo priedo  ►M3 4.4.3.2 
punkte ◄ aprašytą metodą ir nustatyt ą matavimo glaudum ą, naudo­
jant judėjimo varžos (sukimo momento) kreiv ės nustatymo b ūdą, 
aprašytą šio papildomo priedo 4.4.4 punkte, taikant koregavim ą 
pagal šio papildomo priedo 4.5 punkt ą, išskyrus matavimus prie ­ 
šingomis kryptimis, po kuri ų gaunama imituojamos jud ėjimo varžos 
kreivė: 
C ä 
s ¼ C 0s þ C 1s Ü v j þ C 2s Ü v 2 
j 
Imituojama jud ėjimo varža (sukimo momentas) turi atitikti ± 
10 N×r’ leidžiam ąjį nuokrypį nuo tikslin ės judėjimo varžos kiekvie ­
name atskaitinio grei čio taške, kur r’ yra padangos dinaminis spin ­
dulys metrais ant traukos stendo, pasiektas važiuojant 80 km/h 
greičiu. 
Jei leidžiamasis nuokrypis bet kokios atskaitinio grei čio vertės 
atveju neatitinka šiame punkte aprašyto metodo kriterijaus, taikoma 
šio papildomo priedo 8.2.3.3 punkte nustatyta traukos stendo 
apkrovos nustatymo sureguliavimo proced ūra. 
▼M3 
8.2.3.3. Reguliavimas  
Važiuoklės dinamometro apkrovos nustatymas sureguliuojamas 
pagal šią lygtį: 
Fä dj ¼ F dj Ä F ej 
r′ ¼ F dj Ä F sj 
r′ þ F tj 
r′ ¼ ðA d þ B d v j þ C d v 2 
j Þ Ä ða s þ b s v j þ c s v 2 
j Þ 
r′ þ ða t þ b t v j þ c t v 2 
j Þ 
r′ 
¼ Õ 
A d þ ða t Ä a s Þ 
r′ Ø 
þ Õ 
B d þ ðb t Ä b s Þ 
r′ Ø 
v j þ Õ 
C d þ ðc t Ä c s Þ 
r′ Ø 
v 2 
j ▼B
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 616  
todėl: 
Aä d ¼ A d þ a t Ä a s 
r′ 
Bä d ¼ B d þ b t Ä b s 
r′ 
Cä d ¼ C d þ c t Ä c s 
r′ 
Čia: 
F* dj yra nauja važiuokl ės dinamometro nustatymo 
apkrova, N;  
F ej yra reguliuojama kelio apkrova, lygi F  sj – F  tj , 
Nm; 
F sj yra imituojama kelio apkrova važiuojant 
atskaitiniu grei čiu v  j , Nm;  
F tj yra tikslin ė kelio apkrova važiuojant atskai ­
tiniu grei čiu v  j , Nm;  
A* d , B*  d ir C*  d yra nauji važiuokl ės dinamometro nustatymo 
koeficientai;  
r′ yra padangos ant važiuokl ės dinamometro 
dinaminis spindulys, gautas važiuojant 
80 km/h grei čiu, m.  
8.2.2 ir 8.2.3 punktai kartojami, kol neviršijamas 8.2.3.2 punkte 
nustatyta leidžiamasis nuokrypis.  
▼B 
8.2.3.4. Varomosios ašies (-i ų) masė, padang ų specifikacijos ir traukos 
stendo apkrovos nustatymas įtraukiami į visas atitinkamas bandymo 
ataskaitas, kai įvykdomi šio papildomo priedo 8.2.3.2 punkto reika ­
lavimai.  
8.2.4. Jud ėjimo varžos koeficient ų pakeitimas į kelio apkrovos koefi ­
cientus f  0 , f 1 , f 2 
▼M3 
8.2.4.1. Jei transporto priemon ė pakartotinai neatlieka saviriedos ir trans ­
porto priemon ės saviriedos režimas pagal 4.2.1.8.5 punkt ą nėra 
įmanomas, koeficientai f  0 , f 1 ir f 2 pagal kelio apkrovos lygt į apskai­ 
čiuojami pagal 8.2.4.1.1 punkte nurodytas lygtis. Visais kitais atve ­
jais atliekama 8.2.4.2–8.2.4.4 punkte aprašyta proced ūra. 
▼B 
8.2.4.1.1.  f  0 ¼ c 0 
r Ü 1,02  
f 1 ¼ c 1 
r Ü 1,02 
f 2 ¼ c 2 
r Ü 1,02 ▼M3
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 617  
čia: 
c 0 , c 1 , c 2 yra judėjimo varžos koeficientai, nustatyti šio papil ­
domo priedo 4.4.4 punkte, Nm, Nm/(km/h), 
Nm/(km/h)  2 ; 
r yra transporto priemon ės, kurią naudojant buvo nusta ­
tyta judėjimo varža, padang ų dinaminis spindulys, m;  
1,02 yra apytikris koeficientas, kuriuo išlyginami transmi ­
sijos nuostoliai.  
8.2.4.1.2. Nustatytos f  0 , f 1 , f 2 vertės nenaudojamos traukos stendui nustatyti ir 
jokiems išmetal ų ar ridos bandymams. Jos naudojamos tik šiais 
atvejais:  
a) mažinimui nustatyti, 1 papildomo priedo 8 dalis;  
b) pavarų perjungimo momentams nustatyti, 2 papildomas priedas;  
c) CO  2 ir degalų sąnaudų interpoliacijai, 7 papildomo priedo 3.2.3 
punktas;  
▼M3 
d) elektra varom ų ir hibridini ų elektrini ų transporto priemoni ų 
rezultatams apskai čiuoti, 8 papildomo priedo 4 punktas.  
▼B 
8.2.4.2. Nusta čius traukos stend ą pagal nurodytus leidžiamuosius nuokry ­
pius, ant traukos stendo galima atlikti transporto priemon ės savi­
riedos proced ūrą, kaip apib ūdinta šio papildomo priedo 4.3.1.3 
punkte. Saviriedos laiko vert ės įtraukiamos į visus atitinkamus 
bandymo dokumentus.  
8.2.4.3. Kelio apkrova F  j atskaitiniu grei čiu v  j (N) nustatoma pagal ši ą lygtį: 
F j ¼ 1 
3,6 Ü ðTM þ m r Þ Ü Δv 
Δt j 
čia: 
F j yra kelio apkrova važiuojant atskaitiniu grei čiu v  j , N; 
TM yra transporto priemon ės bandomoji mas ė, kg;  
m r yra efektyviosios besisukan čių komponent ų masės ekviva­
lentas pagal šio papildomo priedo 2.5.1 punkt ą, kg;  
Δv = 10 km/h  
Δt j yra saviriedos laikas, atitinkantis greit į v j , s. 
8.2.4.4. Kelio apkrovos lygtyje naudojami koeficientai f  0 , f 1 ir f  2 apskai­ 
čiuojami taikant mažiausi ųjų kvadratų regresijos analiz ę atskaitinio 
greičio intervale.  ▼B
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 618  
5 papildomas priedas  
Bandymų įranga ir kalibravimas  
1. Bandym ų stendo specifikacijos ir nustatymai  
1.1. Aušinimo ventiliatoriaus specifikacijos  
▼M3 
1.1.1. Į transporto priemon ę pučiama kintamo grei čio oro srov ė. Linijinio 
oro greičio pūstuvo išleidimo angoje nuostatis turi b ūti lygus 
atitinkamam b ūgno greičiui, kai būgno greitis viršija 5 km/h. Lini ­
jinis oro greitis p ūstuvo išleidimo angoje turi b ūti ± 5 km/h arba ± 
10 proc. atitinkamo b ūgno greičio, nelygu, kuri vert ė yra didesn ė. 
▼B 
1.1.2. Pirmiau min ėtas oro greitis nustatomas kaip vidutin ė vertė, apskai­ 
čiuota keliuose toliau nurodytuose matavimo taškuose.  
a) Taškuose, kurie ventiliatori ų su stačiakampėmis išleidimo 
angomis atveju yra išsid ėstę kiekvieno sta čiakampio, dali ­
nančio visą ventiliatoriaus išleidimo ang ą į 9 sritis (dalinan čio 
ventiliatoriaus išleidimo angos horizontalius ir vertikalius 
kraštus į 3 lygias dalis), centre. Centrin ė zona nematuojama 
(žr. A5/1 pav.).  
A5/1 pav.  
Ventiliatorius su sta čiakampe išleidimo anga
  
b) Apskrit ų ventiliatori ų atveju išleidimo anga padalinama į 8 
lygius sektorius vertikaliomis, horizontaliomis ir 45° linijomis. 
Matavimo taškai turi b ūti kiekvieno sektoriaus radialin ėje 
vidurio linijoje (22,5°), dviej ų trečdalių atstumu nuo išleidimo 
angos spindulio (žr. A5/2 pav.).  
A5/2 pav.  
Ventiliatorius su apvalia išleidimo anga
  
Šie matavimai atliekami, kai priešais ventiliatori ų nėra transporto 
priemonės ar kito trukdan čio objekto. Linijiniam oro grei čiui 
matuoti naudojamas prietaisas turi b ūti 0–20 cm atstumu nuo oro 
išleidimo angos.  ▼B
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 619  
1.1.3. Ventiliatoriaus išleidimo angos savyb ės: 
a) bent 0,3 m  2 ploto ir  
b) bent 0,8 m plo čio / skersmens.  
1.1.4. Ventiliatoriaus pad ėtis: 
a) apatinio krašto atstumas nuo žem ės paviršiaus – maždaug 
20 cm;  
b) atstumas iki transporto priemon ės priekio – maždaug 30 cm;  
▼M3 
c) maždaug transporto priemon ės išilginėje vidurio linijoje.  
1.1.5. Gamintojui paprašius ir tipo patvirtinimo institucijai pritarus, 
galima keisti aušinamojo ventiliatoriaus aukšt į, šoninę padėtį ir 
atstumą iki transporto priemon ės priekio.  
Jei nurodyta ventiliatoriaus konfig ūracija specifin ės konstrukcijos 
transporto priemon ėse, pvz., transporto priemon ėse, kurių varikliai 
arba šoniniai oro ėmikliai yra montuojami gale, n ėra įmanoma, 
arba jei taikant toki ą konfigūraciją neužtikrinamas tinkamas auši ­
nimas, deramai atitinkantis veikim ą eksploatavimo s ąlygomis, 
gamintojui paprašius ir tipo patvirtinimo institucijai pritarus, 
galima keisti aušinamojo ventiliatoriaus aukšt į, pralaidum ą, išil­
ginę ir šoninę padėtį, taip pat naudoti papildomus ventiliatorius, 
kurių specifikacijos gali b ūti kitokios ( įskaitant pastovaus grei čio 
ventiliatorius).  
1.1.6. 1.1.5 punkte aprašytais atvejais aušinamojo (- ųjų) ventiliatoriaus 
(-ių) padėtis ir pralaidumas bei tipo patvirtinimo institucijai 
pateikta išsami pagrindžiamoji informacija nurodoma visose atitin ­
kamose bandym ų ataskaitose. Per kiekvien ą paskesnį bandym ą, 
atsižvelgiant pagrindžiam ąją informacij ą ir siekiant išvengti neti ­
piškų aušinimo charakteristik ų, turi būti naudojamos panašios 
padėtys ir specifikacijos.  
▼B 
2. Traukos stendas  
2.1. Bendrieji reikalavimai  
2.1.1. Stendas turi b ūti pajėgus imituoti kelio apkrov ą su trimis kelio 
apkrovos koeficientais, kurie gali b ūti sureguliuojami ir naudojami 
apkrovos kreivei nubr ėžti. 
▼M3 
2.1.2. Važiuokl ės dinamometras gali b ūti vieno arba dviej ų būgnų. Jei 
naudojami važiuokl ės dinamometrai su dviem b ūgnais, būgnai turi 
būti stabiliai sukabinti arba priekinis b ūgnas turi tiesiogiai arba 
netiesiogiai varyti visas inertines mases ir galios sugerties įtaisą. 
▼B 
2.2. Specialieji reikalavimai  
Šie specialieji reikalavimai susij ę su stendo gamintojo specifikaci ­
jomis.  
2.2.1. Visose matavimo vietose b ūgno nusid ėvėjimas turi b ūti mažesnis 
nei 0,25 mm.  
2.2.2. Visose matavimo vietose b ūgno skersmuo turi b ūti ± 1,0 mm 
nustatytos vardin ės vertės. 
2.2.3. Stendas privalo tur ėti laiko matavimo sistem ą, naudojam ą nusta­
tant greit ėjimo spart ą ir matuojant transporto priemon ės / stendo 
saviriedos trukm ę. Šios laiko matavimo sistemos tikslumas turi 
būti bent ± 0,001 proc. Tai patikrinama prieš pirmin į įrengimą. ▼B
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 620  
2.2.4. Stendas privalo tur ėti bent ± 0,080 km/h tikslumo grei čio mata­
vimo sistem ą. Tai patikrinama prieš pirmin į įrengimą. 
2.2.5. Stendas privalo tur ėti trumpesn ę nei 100 ms atsako trukm ę 
(90 proc. atsakas į traukos j ėgos pokyt į), o momentinis greitinimas 
turi būti bent 3 m/s  2 . Tai patikrinama prieš pirmin į įrengimą ir po 
svarbių techninės priežiūros darbų. 
2.2.6. Bazin ę stendo inercij ą turi nurodyti stendo gamintojas; patvirti ­
nama, kad jos tikslumas kiekvienos išmatuotos bazin ės inercijos 
vertės atveju yra ± 0,5 proc., o bet kokios vidutin ės aritmetin ės 
vertės tikslumas pagal pastovaus greitinimo, l ėtinimo ir j ėgos dina­
minį nuokryp į yra ± 0,2 proc.  
▼M3 
2.2.7. B ūgno greitis matuojamas ne mažesniu nei 10 Hz dažniu.  
2.3. Papildomi konkret ūs reikalavimai, keliami keturi ų ratų pavaros 
režimu veikian čiam važiuokl ės dinamometrui  
2.3.1. Sukuriama tokia dinamometro keturi ų ratų pavaros kontrol ės 
sistema, kad bandant transporto priemon ę ir jai taikant WLTC 
būtų įvykdyti toliau pateikti reikalavimai.  
2.3.1.1. Atliekama tokia kelio apkrovos imitacija, kad keturi ų ratų pavaros 
režimu veikiantis dinamometras atkurt ų tokį patį jėgų proporcin ­
gumą, koks yra važiuojant glotnaus, sausos ir lygaus kelio pavir ­ 
šiumi.  
▼B 
2.3.1.2. Pradinio įrengimo metu ir po svarbi ų techninės priežiūros darbų 
turi būti įvykdomi šio papildomo priedo 2.3.1.2.1 dalies ir šio 
papildomo priedo 2.3.1.2.2 arba 2.3.1.2.3 punkto reikalavimai. 
Priekinio ir galinio b ūgnų sukimosi grei čio skirtumas vertinamas 
būgno greičio duomenis, surinktus ne mažesniu 20 Hz dažniu, 
apdorojant 1 sekund ės slenkan čio vidurkio filtru.  
2.3.1.2.1. Priekinio ir galinio b ūgnų įveikto atstumo skirtumas turi b ūti 
mažesnis nei 0,2 proc. atstumo, nuvažiuoto taikant WLTC. 
Bendram atstumo, nuvažiuoto taikant WLTC, skirtumui apskai ­ 
čiuoti turi b ūti integruotas absoliutusis skai čius. 
2.3.1.2.2. Priekinio ir galinio b ūgnų įveikto atstumo skirtumas turi b ūti 
mažesnis nei 0,1 m bet kuriuo 200 ms laiko momentu.  
2.3.1.2.3. Vis ų būgno greičio verčių skirtumas turi b ūti +/– 0,16 km/h.  
2.4. Traukos stendo kalibravimas  
▼M3 
2.4.1. J ėgos matavimo sistema.  
Visiems išmatuot ų padidėjimų atveju galios keitiklio tikslumas turi 
būti bent ± 10 N. Visiems išmatuot ų padidėjimų atveju galios 
keitiklio tikslumas ir linijiškumas turi b ūti bent ± 10 N. Tai patik ­
rinama prieš pirmin į įrengimą, po svarbi ų techninės priežiūros 
darbų ir per 370 dien ų iki bandym ų. 
▼B 
2.4.2. Stendo trukdini ų nuostolių kalibravimas  
Stendo trukdiniai nuostoliai matuojami ir atnaujinami, jei kuri nors 
išmatuota vert ė nuo esamos nuostoli ų kreivės skiriasi daugiau nei 
9,0 N. Tai patikrinama prieš pirmin į įrengimą, po svarbi ų tech­
ninės priežiūros darbų ir per 35 dienas iki bandym ų. ▼B
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 621  
2.4.3. Kelio apkrovos imitavimo patikrinimas be transporto priemon ės 
Stendo veikimas patikrinamas atliekant saviriedos be apkrovos 
bandymą prieš pirmin į įrengimą, po svarbi ų techninės priežiūros 
darbų ir per 7 dienas iki bandym ų. Vidutinė aritmetin ė saviriedos 
jėgos paklaida kiekviename atskaitinio grei čio taške turi b ūti 
mažesnė nei 10 N arba 2 proc., nelygu, kuri vert ė yra didesn ė. 
3. Išmetam ųjų dujų skiedimo sistema  
3.1. Sistemos specifikacija  
3.1.1. Apžvalga  
3.1.1.1. Naudojama viso srauto išmetam ųjų dujų skiedimo sistema. Visi 
transporto priemon ės išmetamieji teršalai nepertraukiamai ir kont ­
roliuojamai skiedžiami aplinkos oru, naudojant pastoviojo t ūrio 
ėminių ėmiklį. Galima naudoti kritinio srauto Vent ūrio vamzd į 
(CFV) arba lygiagre čiai išdėstytus kelis kritinio srauto Vent ūrio 
vamzdžius, t ūrinį siurblį (PDP), ikigarsin į Ventūrio vamzd į (SSV) 
arba ultragarsin į srauto matuokl į (UFM). Išmatuojamas bendras 
išmetamųjų dujų ir skiedimo oro mišinio t ūris ir analizuoti 
paimamas t ūriui tolydžiai proporcingas ėminys. Išmetam ųjų dujų 
junginių kiekis nustatomas pagal j ų koncentracij ą ėminyje, patiks ­
lintą įvertinus atitinkam ą jų kiekį skiedimo ore ir sumin į srautą per 
bandymo laikotarp į. 
3.1.1.2. Išmetam ųjų dujų skiedimo sistem ą sudaro jungiamasis vamzdis, 
maišymo įtaisas ir skiedimo tunelis, skiedimo oro kondicionavimo 
įtaisas, siurbimo įtaisas ir srautmatis. Ėminių ėmimo zondai įmon­
tuojami skiedimo tunelyje, kaip nurodyta šio papildomo priedo 
4.1, 4.2 ir 4.3 punktuose.  
3.1.1.3. Šio papildomo priedo 3.1.1.2 punkte nurodytas maišymo įtaisas 
yra A5/3 paveiksle parodytas indas, kuriame sumaišomos trans ­
porto priemon ės išmetamosios dujos ir skiedimo oras, kad ėminių 
ėmimo vietoje b ūtų gautas vienalytis mišinys.  
3.2. Bendrieji reikalavimai  
3.2.1. Transporto priemon ės išmetamosios dujos skiedžiamos pakankamu 
aplinkos oro kiekiu, kad bet kokiomis įmanomomis bandymo s ąly­
gomis ėminių ėmimo ir matavimo sistemoje nesikondensuot ų 
vanduo.  
3.2.2. Oro ir išmetam ųjų dujų mišinys ėminių ėmimo zond ų išdėstymo 
vietoje turi b ūti vienalytis (šio papildomo priedo 3.3.3 punkt ą). 
Ėminių ėmimo zondai turi išskirti tipinius praskiest ų išmetam ųjų 
dujų ėminius.  
3.2.3. Sistema turi išmatuoti praskiest ų išmetam ųjų dujų bendrąjį tūrį. 
3.2.4. Ėminių ėmimo sistema turi b ūti hermetiška. Kintamo skiedimo 
ėminių ėmimo sistema turi b ūti suprojektuota taip ir pagaminta 
iš tokių medžiag ų, kad nedaryt ų poveikio jokio junginio koncent ­
racijai praskiestose išmetamosiose dujose. Jei kuris nors sistemos 
komponentas (šilumokaitis, cikloninis atskyriklis, įtraukimo įtaisas 
ir pan.) kei čia bet kurio išmetam ųjų dujų junginio koncentracij ą ir 
sisteminės klaidos ne įmanoma ištaisyti, šio junginio ėminys 
imamas prieš t ą komponent ą. ▼B
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 622  
3.2.5. Visos su grynomis ir praskiestomis išmetamosiomis dujomis besi ­
liečiančios skiedimo sistemos dalys turi b ūti sukonstruotos taip, 
kuo mažiau kiet ųjų dalelių nusėstų arba pakist ų. Visos dalys turi 
būti pagamintos iš elektrai laidži ų medžiagų, kurios nereaguot ų su 
išmetamųjų dujų komponentais, ir b ūtų įžemintos, kad b ūtų 
išvengta elektrostatini ų reiškinių. 
3.2.6. Jeigu bandomos transporto priemon ės išmetimo vamzdis sudarytas 
iš kelių atšakų, jungiamieji vamzdžiai sujungiami kuo ar čiau trans­
porto priemon ės taip, kad neb ūtų neigiamo poveikio j ų veikimui.  
3.3. Specialieji reikalavimai  
3.3.1. Prijungimas prie transporto priemon ės išmetimo vamzdžio  
3.3.1.1. Jungiamojo vamzdžio pradžia yra prie išmetimo vamzdžio angos. 
Jungiamojo vamzdžio pabaiga yra ėminių ėmimo taške arba 
pirmame skiedimo taške.  
Kelių išmetimo vamzdži ų konfigūracijoje, kur visi išmetimo 
vamzdžiai sujungti tarpusavyje, jungiamasis vamzdis jungiamas 
prie paskutin ės visų išmetimo vamzdži ų sujungimo jungties. 
Šiuo atveju vamzdis tarp išmetimo vamzdžio pabaigos ir jungia ­
mojo vamzdžio pradžios gali b ūti izoliuotas ar šildomas arba ne.  
3.3.1.2. Jungiamasis vamzdis tarp transporto priemon ės ir skiedimo 
sistemos projektuojamas taip, kad b ūtų kuo labiau sumažinti 
šilumos nuostoliai.  
3.3.1.3. Jungiamasis vamzdis turi atitikti šiuos reikalavimus:  
a) yra trumpesnis nei 3,6 m arba trumpesnis nei 6,1 m, jei turi 
šilumos izoliacij ą. Jo vidinis skersmuo neviršija 105 mm; 
izoliacinės medžiagos storis yra bent 25 mm, o šiluminis 
laidumas neviršija 0,1 W/m  –1 K –1 esant 400 °C temperat ūrai. 
Vamzdis pasirinktinai gali b ūti šildomas virš rasos taško. 
Galima laikyti, kad tai bus pasiekta, vamzd į pašildžius iki 
70 °C;  
b) bandomosios transporto priemon ės išmetam ųjų dujų išmetimo 
angose nesukelia statinio sl ėgio, kuris bandymo metu nuo 
statinio sl ėgio, užfiksuoto, kai prie transporto priemon ės išme­
timo vamzdži ų nebuvo nieko prijungta, skirt ųsi daugiau kaip 
± 0,75 kPa važiuojant50 km/h grei čiu arba daugiau kaip ± 
1,25 kPa. Sl ėgis matuojamas išmetimo angoje arba tokio pat 
skersmens ilginimo vamzdyje kuo ar čiau išmetimo vamzdžio 
galo. Jeigu patvirtinimo institucijai skirtame rašytiniame 
gamintojo prašyme pagrindžiamas mažesnio leidžiamojo 
nuokrypio b ūtinumas, galima naudoti ėminių ėmimo sistemas, 
galinčias išlaikyti ± 0,25 kPa statin į slėgį; 
c) jokio jungiamojo vamzdžio komponento medžiaga negali 
daryti poveikio išmetam ųjų dujų dujinių ar kietųjų dalelių 
sudėčiai. Kad elastomerin ės jungtys negeneruot ų jokių kietųjų 
dalelių, naudojamos elastomerin ės jungtys turi b ūti termiškai 
kuo stabilesn ės ir išmetamosios dujos jas turi veikti kuo 
mažiau. Transporto priemon ės išmetimo vamzdžio ir jungia ­
mojo vamzdžio sujungimui nerekomenduojama naudoti elasto ­
merinių jungčių. 
3.3.2. Skiedimo oro kondicionavimas  ▼B
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 623  
3.3.2.1. Skiedimo oras, naudojamas pirminiam išmetam ųjų dujų skiedimui 
CVS tunelyje, turi praeiti pro terp ę, galinčią ≤ 99,95 proc. suma ­ 
žinti kietųjų dalelių, kurios d ėl savo dydžio lengviausiai prasisk ­
verbia pro filtro medžiag ą, skaičių, arba pro mažiausiai H13 klas ės 
filtrą pagal standart ą EN 1822:2009. Tai yra didelio efektyvumo 
kietųjų dalelių oro (HEPA) filtr ų specifikacija. Prieš perleidžiant 
pro HEPA filtr ą, skiedimo or ą galima perleisti pro medžio anglies 
skruberį. Rekomenduojama prieš HEPA filtr ą ir už medžio anglies 
skruberio, jei jis naudojamas, įtaisyti papildom ą stambių kietųjų 
dalelių filtrą. 
3.3.2.2. Transporto priemon ės gamintojo prašymu, laikantis gerosios inži ­
nerinės praktikos gali b ūti imamas skiedimo oro ėminys siekiant 
nustatyti tunelyje esan čių kietųjų dalelių poveikį foninei kiet ųjų 
dalelių koncentracijai, o ši ą vertę galima atimti iš išmatuot ų pras­
kiestų išmetam ųjų dujų verčių. ►M3 Žr. 6 papildomo priedo 
2.1.3 punkt ą. ◄ 
3.3.3. Skiedimo tunelis  
3.3.3.1. Turi b ūti pasirūpinta, kad transporto priemon ės išmetamosios 
dujos ir skiedimo oras b ūtų sumaišyti. Galima naudoti maišymo 
įtaisą. 
3.3.3.2. Mišinio vienalytiškumas bet kurioje ėminių ėmimo zondo skersp ­
jūvio vietoje negali daugiau kaip ± 2 proc. skirtis nuo aritmetinio 
vidurkio ver čių, gautų bent penkiuose taškuose, išd ėstytuose 
vienodu intervalu pagal duj ų srauto vamzdžio skersmen į. 
3.3.3.3. Imant išmetam ų PM ir PN ėminius naudojamas skiedimo tunelis, 
kuris:  
a) sudarytas iš tiesaus įžeminto vamzdžio, pagaminto iš elektrai 
laidžios medžiagos;  
b) sukelia s ūkurinį srautą (Reinoldso skai čius ≥4 000) ir yra 
pakankamo ilgio, kad išmetamosios dujos ir skiedimo oras 
visiškai susimaišyt ų; 
c) yra bent 200 mm skersmens;  
d) gali būti izoliuotas ir (arba) šildomas.  
3.3.4. Siurbimo įtaisas  
3.3.4.1. Šiame įtaise gali b ūti nustatytas s ūkių skaičių intervalas, kad b ūtų 
užtikrintas vandens kondensacijai išvengti pakankamas srautas. Šis 
rezultatas gaunamas, jei srautas:  
a) du kartus didesnis už didžiausi ą išmetam ųjų dujų srautą per 
važiavimo cikl ą greitėjant arba  
b) pakankamas užtikrinti, kad praskiest ų išmetam ųjų dujų ėminių 
maiše CO  2 koncentracija b ūtų mažesnė nei 3 tūrio procentai, 
jei naudojamas benzinas ar dyzelinas, mažesn ė nei 2,2 t ūrio 
procento, jei naudojamos SkND, ir mažesn ė nei 1,5 t ūrio 
procento, jei naudojamos GD / biometanas.  
3.3.4.2. Šio papildomo priedo 3.3.4.1 dalies reikalavim ų galima nevykdyti, 
jei CVS sistema suprojektuota taip, kad slopint ų kondensavim ąsi 
šiais būdais arba j ų deriniais:  ▼B
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 624  
a) mažindama vandens kiek į skiedimo ore (skiedimo oro sausi ­
nimas);  
b) šildydama CVS skiedimo or ą ir visus komponentus iki išme ­
tamojo srauto srautma čio ir, pasirinktinai, ėminių rinkimo į 
maišą sistemos, įskaitant ėminių maišus, bei maišo koncentra ­
cijos matavimo sistem ą. 
Tokiais atvejais CVS srauto spartos nustatymas bandymo tikslais 
grindžiamas parodant, kad vandens kondensacija negali vykti n ė 
viename CVS, ėminių ėmimo ar analitin ės sistemos taške.  
3.3.5. T ūrio matavimas pirminio skiedimo sistemoje  
3.3.5.1. Pastoviojo t ūrio ėminių ėmimo sistemos naudojamas bendro pras ­
kiestų išmetamųjų dujų tūrio matavimo metodas turi b ūti toks, kad 
matavimo glaudumas visomis eksploatacijos s ąlygomis b ūtų ± 
2 proc. Jei įtaisas negali kompensuoti išmetam ųjų dujų ir skiedimo 
oro mišinio temperat ūros poky čių matavimo taške, naudojamas 
šilumokaitis, kad temperat ūra nuo nustatytos darbin ės tempera ­
tūros nesiskirt ų daugiau kaip ±6 °C PDP CVS atveju, ± 11 °C 
CFV CVS atveju, ±6 °C UFM CVS atveju ir ± 11 °C 
SSV CVS atveju.  
3.3.5.2. Jei b ūtina, tūrio matuokliui apsaugoti gali b ūti naudojamas koks 
nors apsauginis įtaisas, pvz., cikloninis filtras, t ūrinio srauto filtras 
ar kt.  
▼M3 
3.3.5.3. Temperat ūros jutiklis gali b ūti įtaisomas prieš pat t ūrio matuokl į. 
Šio temperat ūros jutiklio tikslumas turi b ūti ± 1 °C, o atsako laikas 
0,1 s, kai duotosios temperat ūros pokytis yra 62 proc. (vert ė išma­
tuota naudojant silikonin ę alyvą). 
▼B 
3.3.5.4. Sl ėgio ir atmosferos sl ėgio skirtumas matuojamas prieš t ūrio 
matuoklį arba, jei b ūtina, už jo.  
3.3.5.5. Sl ėgio matavimo rezultat ų glaudumas per bandym ą turi būti 
± 0,4 kPa. Žr. A5/5 lentel ę. 
3.3.6. Rekomenduojamas sistemos aprašas  
A5/3 paveikslas – schema, kurioje pavaizduotos šio papildomo 
priedo reikalavimus atitinkan čios išmetam ųjų dujų skiedimo 
sistemos.  
Rekomenduojami šie komponentai:  
a) skiedimo oro filtras, kur į galima iš anksto pašildyti, jei reikia. 
Šį filtrą iš eilės sudaro šie filtrai: neprivalomas aktyvintosios 
anglies filtras ( įleidimo pus ėje) ir HEPA filtras (išleidimo 
pusėje). Rekomenduojama prieš HEPA filtr ą ir už medžio 
anglies filtro, jei jis naudojamas, įtaisyti papildom ą stambių 
kietųjų dalelių filtrą. Šio medžio anglies filtro paskirtis – suma ­ 
žinti ir stabilizuoti skiedimo ore esan čių angliavandenili ų 
foninę koncentracij ą; ▼B
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 625  
b) jungiamasis vamzdis, kuriuo transporto priemon ės išmetamo ­
sios dujos nukreipiamos į skiedimo tunel į; 
c) neprivalomas šilumokaitis, kaip aprašyta šio papildomo priedo 
3.3.5.1 punkte;  
d) maišymo įtaisas, kuriame tolygiai sumaišomos išmetamosios 
dujos ir oras ir kuris gali b ūti šalia transporto priemon ės taip, 
kad tiekimo vamzdžio ilgis b ūtų kuo trumpesnis;  
e) skiedimo tunelis, iš kurio imami kiet ųjų dalelių ėminiai;  
f) gali b ūti naudojama kokia nors matavimo sistemos apsaugos 
priemonė, pvz., cikloninis atskyriklis, t ūrinio srauto filtras ir 
kt.; 
g) reikiamo galingumo siurbimo įtaisas bendram praskiest ų išme­
tamųjų dujų tūriui valdyti.  
Šių schemų nebūtina griežtai laikytis. Papildomai informacijai 
gauti ir komponentin ės sistemos funkcijoms koordinuoti gali b ūti 
naudojama daugiau sudedam ųjų dalių, pvz., prietais ų, vožtuvų, 
solenoidų ir jungikli ų. 
A5/3 pav.  
Išmetamųjų teršalų skiedimo sistema
  
▼M3 
3.3.6.1. T ūrinis siurblys (PDP)  
Kai matuojamas per siurbl į praleidžiamas pastovios temperat ūros 
ir slėgio dujų srautas, viso išmetamojo srauto skiedimo sistema su 
tūriniu siurbliu (PDP) turi atitikti šiame papildomame priede 
nustatytus reikalavimus. Bendrasis t ūris matuojamas skai čiuojant 
sukalibruoto t ūrinio siurblio s ūkius. Proporcingas ėminys 
gaunamas, kai ėminiai imami esant pastoviam srautui ir tam 
naudojamas siurblys, srautmatis ir srauto valdymo vožtuvas.  
_______  ▼B
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 626  
3.3.6.2. Kritinio srauto Vent ūrio vamzdis (CFV)  
3.3.6.2.1. CFV viso išmetamojo srauto skiedimo sistemai naudojamas 
remiantis kritiniam srautui taikomais srauto mechanikos principais. 
Kintamas skiedimo oro ir išmetam ųjų dujų mišinio srautas palai ­
komas garso grei čiu, tiesiogiai proporcingu duj ų temperat ūros 
kvadratinei šakniai. Srautas per bandym ą ištisai stebimas, apskai ­ 
čiuojamas ir integruojamas.  
3.3.6.2.2. Naudojant papildom ą kritinio srauto ėminių ėmimo Vent ūrio 
vamzdį užtikrinamas iš skiedimo tunelio imam ų dujų ėminių 
proporcingumas. Kadangi sl ėgis ir temperat ūra abiejų Ventūrio 
vamzdžių įleidimo angose yra vienodi, ėminiams imti nukreipto 
dujų srauto tūris yra proporcingas bendram praskiest ų išmetamųjų 
dujų mišinio t ūriui, taigi laikomasi šiame papildomame priede 
nustatytų reikalavim ų. 
3.3.6.2.3. Matavimo CFV vamzdis matuoja praskiest ų išmetam ųjų dujų 
srauto tūrį. 
3.3.6.3. Ikigarsinio srauto Vent ūrio vamzdis (CFV)  
3.3.6.3.1. SSV (A5/4 pav.) viso išmetamojo srauto skiedimo sistemai naudo ­
jamas remiantis srauto mechanikos principais. Skiedimo ir išmeta ­
mųjų dujų mišinio kintamo srauto sparta palaikoma ikigarsiniu 
greičiu, kuris apskai čiuojamas pagal ikigarsinio Vent ūrio vamz ­
džio fizinius matmenis ir absoliu čios temperat ūros (T) bei sl ėgio 
(P) Ventūrio įleidimo angoje ir sl ėgio Ventūrio vamzdžio žiotyse 
matavimus. Srautas per bandym ą ištisai stebimas, apskai čiuojamas 
ir integruojamas.  
3.3.6.3.2. SSV matuoja praskiest ų išmetam ųjų dujų srauto tūrį. 
A5/4 pav.  
Ikigarsinio Vent ūrio vamzdžio (SSV) schema
  
3.3.6.4. Ultragarsinis srauto matuoklis (UFM)  
3.3.6.4.1. UFM matuoja praskiest ų išmetam ųjų dujų greitį CVS vamzdyne 
pagal ultragarsinio srauto aptikimo princip ą, naudojant por ą ar 
kelias poras vamzdyje sumontuot ų ultragarsini ų siųstuvų / imtuvų, 
kaip parodyta A5/5 paveiksle. Tekan čių dujų greitis nustatoma 
pagal laiko, kurio reikia, kad ultragarso signalas nukeliautu iš 
siųstuvo į imtuvą prieš srov ę ir pasroviui, skirtum ą. Dujų greitis 
konvertuojamas į standartin į tūrinį srautą, taikant kalibravimo 
koeficient ą pagal vamzdžio skersmen į ir realaus laiko koregavim ą 
pagal praskiest ų išmetam ųjų dujų temperat ūrą ir absoliut ųjį slėgį. ▼B
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 627  
3.3.6.4.2. Sistemos komponentai:  
a) siurbimo įtaisas su grei čio valdikliu, srauto vožtuvu ar kitu 
CVS srauto spartos nustatymo ir pastoviojo t ūrinio srauto 
palaikymo pamatin ėmis sąlygomis įtaisu;  
b) UFM;  
c) srautui koreguoti reikalingi temperat ūros ir slėgio matavimo 
įtaisai T ir P;  
d) neprivalomas šilumokaitis praskiest ų išmetam ųjų dujų tempe­
ratūrai kontroliuoti iki UFM. Jei šilumokaitis įrengtas, jis turi 
kontroliuoti išmetam ųjų dujų temperat ūrą iki šio papildomo 
priedo 3.3.5.1 punkte nurodytos ribos. Viso bandymo metu 
oro / išmetam ųjų dujų mišinio temperat ūra, išmatuota prieš 
pat siurbimo įtaisą esančiame taške, turi siekti ±6 °C vidutin ės 
aritmetinės darbinės temperat ūros bandymo metu.  
A5/5 pav.  
Ultragarsinio srauto matuoklio (UFM) schema
  
3.3.6.4.3. CVS UFM tipo projektavimui ir naudojimui taikomos šios 
sąlygos:  
a) praskiest ų išmetamųjų dujų greičio Reinoldso numeris turi b ūti 
didesnis nei 4 000, kad prieš ultragarsin į srauto matuokl į būtų 
išlaikomas pastovus s ūkurinis srautas;  
b) ultragarsinis srauto matuoklis turi b ūti įrengtas pastovaus skers ­
mens vamzdyje, kurio ilgis prieš srov ę būtų 10 kartų didesnis 
už vidinį skersmen į, o pasroviui – 5 kartus didesnis;  
▼M3 
c) praskiest ų išmetam ųjų dujų temperat ūros jutiklis (T) įtaisomas 
prieš pat ultragarsin į srauto matuokl į. Šio jutiklio tikslumas turi 
būti ± 1 °C, o atsako trukm ė – 0,1 s, kai duotosios tempera ­
tūros pokytis yra 62 proc. (vert ė išmatuota naudojant silikonin ę 
alyvą); 
▼B 
d) praskiest ų išmetam ųjų dujų absoliutusis sl ėgis (P) matuojamas 
prieš pat ultragarsin į srauto matuokl į ± 0,3 kPa tikslumu;  ▼B
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 628  
e) jei prieš ultragarsin į srauto matuokl į šilumokai čio nėra, 
bandymo metu palaikomas pastovaus lygio praskiest ų išmeta­
mųjų dujų srautas, pakoreguotas pagal pamatines s ąlygas. Tai 
galima užtikrinti siurbimo įtaiso kontrol ės būdu, naudojant 
srauto vožtuv ą arba taikant kit ą būdą. 
3.4. CVS kalibravimo proced ūra 
3.4.1. Bendrieji reikalavimai  
3.4.1.1. CVS sistema kalibruojama A5/4 lentel ėje pateiktais intervalais, 
naudojant tiksl ų srautmat į ir ribojimo įtaisą. Srautas sistemoje 
matuojamas esant įvairiems sl ėgio rodmenims ir sistemos valdymo 
parametrams, išmatuotiems ir susietiems su srautais. Srauto mata ­
vimo įtaisas (pvz., kalibruotas Vent ūrio vamzdis, laminarinis sraut ­
matis (LFE), kalibruotas turbininis matuoklis) turi b ūti dinaminis ir 
tinkamas didelei srauto spartai, pasiekiamai atliekant pastoviojo 
tūrio ėminių ėmiklio bandymus, matuoti.  ►M3 Prietaiso tiks ­
lumas turi b ūti sertifikuotas. ◄ 
3.4.1.2. Tolesniuose punktuose aprašyta PDP, CFV, SSV ir UFM įrenginių 
kalibravimo metodika, naudojant reikiamo tikslumo laminarin į 
srautmatį, ir kalibravimo tinkamumo statistin ė patikra.  
3.4.2. T ūrinio siurblio (PDP) kalibravimas  
3.4.2.1. Toliau pateiktame kalibravimo proced ūros aprašyme apib ūdinama 
įranga, bandym ų konfigūracija ir įvairūs parametrai, matuojami 
nustatant CVS siurblio sraut ą. Visi su siurbliu susij ę parametrai 
matuojami tuo pat metu kaip parametrai, susij ę su srautma čiu, 
nuosekliai sujungtu su siurbliu. Tada br ėžiama apskai čiuoto srauto 
(nurodomo m  3 /min. siurblio įsiurbimo angoje pagal išmatuot ą 
absoliutųjį slėgį ir temperat ūrą) priklausomyb ės nuo koreliacijos 
funkcijos, kuriai priklauso atitinkami siurblio parametrai, 
diagrama. Tada sudaroma tiesin ė lygtis, kuri susieja siurblio sraut ą 
ir koreliacin ę funkciją. Jeigu CVS pavaros s ūkių skaičius yra 
keleriopas, atliekamas kiekvieno taikomo intervalo kalibravimas.  
3.4.2.2. Ši kalibravimo proced ūra grindžiama su srautu susijusi ų absoliu­ 
čiųjų siurblio ir srautma čio parametr ų verčių matavimu kiekvie ­
name taške. Siekiant užtikrinti kalibravimo kreiv ės tikslum ą ir 
vientisum ą, turi būti įvykdytos toliau nurodytos s ąlygos.  
3.4.2.2.1. Siurblio sl ėgis matuojamas ties siurblio atšakomis, o ne išoriniame 
vamzdyne, prijungtame prie siurblio įleidimo ir išleidimo ang ų. 
Siurblio pavaros priekin ės plokštės viršutin ės dalies viduryje ir 
apatinės dalies viduryje įtaisytas sl ėgio atšakas veikia faktinis siur ­
blio ertmi ų slėgis, todėl ten fiksuojami absoliu čiojo slėgio skir­
tumai.  
3.4.2.2.2. Kalibruojant b ūtina išlaikyti pastovi ą temperat ūrą. Laminarinis 
srautmatis jautriai reaguoja į temperat ūros svyravimus įsiurbimo 
angoje, tod ėl duomen ų taškai yra išsklaidomi. Laipsniški ± 1 °C 
temperatūros pokyčiai leistini, jei jie įvyksta per kelet ą minučių. ▼B
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 629  
3.4.2.2.3. Visos srautmat į ir CVS siurbl į siejančios jungtys turi b ūti sanda­
rios. 
3.4.2.3. Variklio išmetam ųjų teršalų bandymo metu išmatuoti parametrai 
naudojami apskai čiuojant sraut ą pagal kalibravimo lygt į. 
3.4.2.4. Šio papildomo priedo A5/6 paveiksle parodytas kalibravimo 
sąrankos pavyzdys. Patvirtinimo institucijai patvirtinus, kad pasie ­
kiamas panašus tikslumas, leidžiami ir kiti variantai. Jei naudo ­
jama A5/6 paveiksle parodyta strukt ūra, šie duomenys nustatomi 
tokiu tikslumu:  
barometrinis sl ėgis (patikslintas), P  b ± 0,03 kPa  
aplinkos temperat ūra, T  ►M3 ± 0,2 °C ◄ 
oro temperat ūra prie LFE, ETI  ►M3 ± 0,15 °C ◄ 
slėgio sumaž ėjimas prieš LFE, EPI ± 0,01 kPa  
slėgio krytis srautui tekant per LFE matric ą, EDP ± 0,0015 kPa  
oro temperat ūra CVS siurblio įsiurbimo angoje, PTI  
►M3 ± 0,2 °C ◄ 
oro temperat ūra CVS siurblio išleidimo angoje, PTO  
►M3 ± 0,2 °C ◄ 
slėgio sumaž ėjimas CVS siurblio įsiurbimo angoje, PPI ± 0,22 kPa  
slėgio dydis ties CVS siurblio išleidimo anga, PPO ± 0,22 kPa  
siurblio s ūkių skaičius per bandym ą, n ± 1 min  –1 
laikotarpio trukm ė (ne trumpesn ė nei 250 s), t ± 0,1 s  
A5/6 pav.  
PDP kalibravimo konfig ūracija
  
3.4.2.5. Sujungus sistem ą kaip pavaizduota A5/6 paveiksle, atveriamas iki 
galo kintamas ribotuvas ir, prieš pradedant kalibruoti, CVS siur ­
bliui leidžiama veikti 20 minu čių. ▼B
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 630  
3.4.2.5.1. Ribotuvo vožtuvas priveriamas sl ėgio siurblio įsiurbimo angoje 
nuokryčio žingsniais (maždaug 1 kPa), kad b ūtų gauti bent šeši 
bendro kalibravimo duomen ų taškai. Sistemai leidžiama stabili ­
zuotis per 3 minutes, tada pakartojama duomen ų gavimo proce ­
dūra. 
3.4.2.5.2. Atskaitos m  3 /min. vienetais išreikštas oro srautas Q  s kiekviename 
bandymų taške apskai čiuojamas gamintojo nurodytu b ūdu pagal 
srautmačio duomenis.  
3.4.2.5.3. Tada oro srautas paver čiamas m  3 per sūkį išreikštu siurblio srautu 
V 0 siurblio įsiurbimo angoje esant absoliu čiajai temperat ūrai ir 
slėgiui. 
V 0 ¼ Q s 
n Ü T p 
273,15 K Ü 101,325 kPa 
P p 
čia: 
V 0 yra siurblio srautas esant T  p ir P  p , m  3 per sūkį; 
Q s yra oro srautas esant 101,325 kPa sl ėgiui ir 273,15 K (0 °C) 
temperatūrai, m  3 /min;  
T p yra temperat ūra siurblio įsiurbimo angoje, kelvinais (K);  
P p yra absoliutusis sl ėgis siurblio įsiurbimo angoje (kPa);  
n yra siurblio greitis, min  –1 . 
3.4.2.5.4. Kad b ūtų kompensuota siurblio s ūkių skaičiaus nulemt ų slėgio 
pokyčių siurblyje ir siurblio slydimo grei čio sąveika, pagal toliau 
nurodytą lygtį apskaičiuojama siurblio s ūkių skaičiausx  0 , slėgio 
siurblio įsiurbimo ir išleidimo angose skirtumo ir absoliu čiojo 
slėgio siurblio išleidimo angoje koreliacijos funkcija n:  
x 0 ¼ 1 
n ﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃ 
ΔP p 
P e s 
čia: 
x 0 yra koreliacijos funkcija;  
ΔP p yra slėgio skirtumas siurblio įsiurbimo ir išleidimo angose, 
kPa; 
P e absoliutusis sl ėgis išleidimo angoje (PPO + P  b ), kPa.  
Taikant mažiausi ųjų kvadratų tiesinės regresijos metod ą gaunamos 
šios kalibravimo lygtys:  
V 0 ¼ D 0 Ä M Ü x 0 
n ¼ A Ä B Ü ΔP p 
čia B ir M yra nuolydžiai, A ir D  0 yra linijų kirtimas.  ▼B
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 631  
3.4.2.6. Keleriopo s ūkių skaičiaus CVS sistema kalibruojama esant kiek ­
vienam taikomam s ūkių skaičiui. Nubr ėžtos interval ų kalibravimo 
kreivės turi būti maždaug lygiagre čios, o koordina čių ašių kirtimo 
taškų vertės D  0 turi didėti mažėjant siurblio srauto intervalui.  
3.4.2.7. Pagal lygt į apskaičiuotos vert ės nuo išmatuotos V  0 vertės turi 
nesiskirti daugiau kaip 0,5 proc. Skirting ų siurblių M vertės gali 
skirtis. Kalibravimas atliekamas pirmo įrengimo metu ir po 
svarbių techninės priežiūros darbų. 
3.4.3. Kritinio srauto Vent ūrio vamzdžio (CFV) kalibravimas  
3.4.3.1. CFV kalibravimas grindžiamas kritinio Vent ūrio vamzdžio srauto 
lygtimi:  
Q s ¼ K v P ﬃﬃﬃ 
T p 
čia: 
Q s yra srautas, m  3 /min;  
K v yra kalibravimo koeficientas;  
P yra absoliutusis sl ėgis, kPa;  
T yra absoliu čioji temperat ūra, kelvinais (K).  
Dujų srautas yra sl ėgio ir temperat ūros įleidimo angoje funkcija.  
Taikant šio papildomo priedo 3.4.3.2–3.4.3.3.3.4 punktuose 
(imtinai) aprašyt ą kalibravimo proced ūrą nustatoma išmatuotas 
slėgio, temperat ūros ir oro srauto vertes atitinkanti kalibravimo 
koeficiento vert ė. 
3.4.3.2.  ►M3 Kalibruojant kritinio srauto Vent ūrio vamzdžio sraut ą, turi 
būti atliekami matavimai, o toliau nurodyti duomenys nustatomi 
tokiu tikslumu: ◄ 
barometrinis sl ėgis (patikslintas), P  b ± 0,03 kPa,  
LFE oro temperat ūra, srautmatis, ETI  ►M3 ± 0,15 °C ◄, 
slėgio sumaž ėjimas prieš LFE, EPI ± 0,01 kPa,  
slėgio krytis srautui tekant per LFE matric ą, EDP ± 0,0015 kPa,  
oro srautas, Q  s ± 0,5 proc.,  
slėgio sumaž ėjimas CFV įleidimo angoje, PPI ± 0,02 kPa,  
temperatūra Vent ūrio vamzdžio įleidimo angoje, T  v 
►M3 ± 0,2 °C ◄. 
3.4.3.3. Įranga nustatoma taip, kaip pavaizduota A5/7 paveiksle, tada 
patikrinama, ar joje n ėra nuotėkio. Dėl bet kokio nuot ėkio tarp 
srautmačio ir kritinio srauto Vent ūrio vamzdžio itin sumaž ėja kali­
bravimo tikslumas, tod ėl jo reikia išvengti.  ▼B
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 632  
A5/7 pav.  
CFV kalibravimo konfig ūracija
  
3.4.3.3.1. Turi b ūti atidaromas kintamo srauto ribotuvas, įjungiamas siur ­
bimo įtaisas ir stabilizuojama sistema. Tada surenkami vis ų prie­
taisų rodmenys.  
3.4.3.3.2. Kei čiant srauto ribotuvo nustatymus užfiksuojami bent aštuoni 
Ventūrio vamzdžio kritinio srauto intervalo rodmenys.  
3.4.3.3.3. Per kalibravim ą užregistruoti duomenys naudojami atliekant toliau 
nurodytus skai čiavimus.  
3.4.3.3.3.1. Oro srautas Q  s kiekviename bandym ų taške apskai čiuojamas 
gamintojo nurodytu b ūdu pagal srautma čio duomenis.  
Apskaičiuojamos kiekvieno bandym ų taško kalibravimo koefi ­
ciento vert ės: 
K v ¼ Q s ﬃﬃﬃﬃﬃ T v p 
P v 
čia: 
Q s yra srautas, m  3 /min, esant 273,15 K (0 °C) ir 101,325, kPa;  
T v temperatūra Ventūrio vamzdžio įleidimo angoje, K;  
P v absoliutusis sl ėgis Ventūrio vamzdžio įleidimo angoje, kPa.  ▼B
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 633  
3.4.3.3.3.2. K  v nubrėžiama kaip sl ėgio Vent ūrio vamzdžio įleidimo angoje 
funkcija P  v . Jei srautas sr ūva garso grei čiu, K  v vertė išlieka beveik 
pastovi. Sl ėgiui mažėjant (didėjant vakuumui), Vent ūrio vamzdis 
atlaisvinamas ir K  v sumažėja. Šios K  v vertės nenaudojamos 
kitiems skai čiavimams.  
3.4.3.3.3.3. Pagal ne mažiau kaip aštuonis kritin ės srities taškus apskai čiuo­
jama vidutin ė aritmetin ė K v vertė ir standartinis nuokrypis  
3.4.3.3.3.4. Jeigu standartinis nuokrypis didesnis nei 0,3 proc. vidutin ės arit­
metinės K  v vertės, reikia imtis taisom ųjų veiksmų. 
3.4.4. Ikigarsinio Vent ūrio vamzdžio (SSV) kalibravimas  
3.4.4.1. SSV kalibravimas grindžiamas ikigarsinio Vent ūrio vamzdžiu 
tekančio ribinio srauto lygtimi. Duj ų srautas yra sl ėgio įleidimo 
angoje ir temperat ūros bei sl ėgio sumaž ėjimo tarp SSV įleidimo 
angos ir žio čių funkcija.  
3.4.4.2. Duomen ų analizė 
3.4.4.2.1. Taikant gamintojo nurodyt ą metodą, pagal srauto matuoklio 
rodmenis nusta čius kiekvien ą srautą ribojančio įtaiso pad ėtį 
(mažiausiai 16 pad ėčių) apskaičiuojamas oro srautas Q  ssv m 3 /s 
pamatinėmis sąlygomis. Ištek ėjimo koeficientas C  d apskaičiuo­
jamas pagal kiekvienam parametrui nustatytus kalibravimo 
duomenis, taikant ši ą lygtį: 
C d ¼ Q SSV 
d 2 
V Ü p p Ü ﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃ ﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃ n 
1 
T Ü Ê 
r 1,426 
p Ä r 1,718 
p Ì 
Ü Ê 1 
1 Ä r 4 
D Ü r 1,426 
p Ìo s 
čia: 
Q SSV yra oro srautas pamatin ėmis sąlygomis (101,325 kPa, 
273,15 K (0 °C)), m  3 /s; 
T yra temperat ūra Ventūrio vamzdžio įleidimo angoje, kelvi ­
nais (K);  
d V yra SSV žio čių skersmuo, m;  
r p yra SSV žio čių ir įleidimo angos absoliu čiojo stat 
inio slėgio santykis,  1 Ä Δp 
p p ; 
r D yra SSV žio čių skersmens d  V ir įleidžiamojo vamzdžio 
vidinio skersmens D santykis;  
C d yra SSV ištek ėjimo koeficientas;  
p p yra absoliutusis sl ėgis Ventūrio vamzdžio įleidimo angoje, 
kPa. 
Siekiant nustatyti ikigarsinio srauto interval ą C  d , brėžiamas 
grafikas kaip Reinoldso skai čiaus Re SSV žiotyse funkcija. 
Reinoldso skai čius SSV žiotyse apskai čiuojamas pagal ši ą lygtį: 
Re ¼ A 1 Ü Q SSV 
d V Ü μ ▼B
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 634  
čia: 
μ ¼ b Ü T 1:5 
S þ T 
A 1 yra 25,55152 SI,  Ê 1 
m 3 ÌÊ min 
s ÌÊ mm 
m Ì 
; 
Q ssv yra oro srautas pamatin ėmis sąlygomis (101,325 kPa, 
273,15 K (0 °C)), m  3 /s; 
d v yra SSV žio čių skersmuo, m;  
μ yra absoliu čioji arba dinamin ė dujų klampa, kg/ms;  
b yra 1,458 × 10  6 (empirinė konstanta), kg/ms K  0,5 ; 
S yra 110,4 (empirin ė konstanta), kelvinais (K).  
3.4.4.2.2. Kadangi Q  SSV yra Re lygties įvestis, apskai čiavimas turi b ūti 
pradėtas nustatant pirmines sp ėjamąsias kalibravimo debitma čio 
vertes Q  SSV arba C  d vertes ir kartojamas, kol Q  SSV vertės sutaps. 
Konvergavimo metodas turi užtikrinti bent 0,1 proc. tikslum ą. 
3.4.4.2.3. Ne mažiau kaip 16 ikigarsinio srauto intervalo tašk ų pagal kali ­
bravimo kreivi ų sutapties lygt į apskaičiuotos C  d vertės turi nevir ­ 
šyti ± 0,5 proc. kiekviename kalibravimo taške išmatuotos C  d 
vertės. 
3.4.5. Ultragarsinio srauto matuoklio (UFM) kalibravimas  
3.4.5.1. UFM kalibruojamas pagal tinkam ą etaloninį srautmat į. 
3.4.5.2. UFM sukalibruojamas taikant CVS konfig ūraciją, kuri bus naudo ­
jama bandym ų kameroje (praskiest ų išmetam ųjų dujų vamzdynas, 
siurbimo įtaisas), ir patikrinama, ar n ėra nuotėkių. Žr. A5/8 
paveikslą. 
3.4.5.3. Jei UFM sistema neturi šilumokai čio, Sumontuojamas šildytuvas, 
kuriuo kondicionuojamas kalibravimo srautas.  
3.4.5.4. Kiekvieno naudojamo CVS srauto parametro atveju taikomas kali ­
bravimo intervalas nuo patalpos temperat ūros iki transporto prie ­
monės bandymo metu įmanomos didžiausios temperat ūros. 
3.4.5.5. UFM elektronin ės dalys (temperat ūros (T) ir sl ėgio (P) jutikliai) 
kalibruojamos gamintojo rekomenduojama tvarka.  
3.4.5.6.  ►M3 Reikia atlikti ultragarsinio srauto matuoklio kalibravimo 
matavimus ir šiuos duomenis (jei naudojamas laminarinis sraut ­
matis) nustatyti šiuo tikslumu: ◄ 
barometrinis sl ėgis (patikslintas), P  b ± 0,03 kPa,  
LFE oro temperat ūra, srautmatis, ETI  ►M3 ± 0,15 °C ◄, 
slėgio sumaž ėjimas prieš LFE, EPI ± 0,01 kPa,  
slėgio krytis srautui tekant per (EDP) LFE matric ą ± 0,0015 kPa,  ▼B
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 635  
oro srautas, Q  s ± 0,5 proc.,  
slėgio sumaž ėjimas UFM įleidimo angoje, P  act ± 0,02 kPa,  
temperatūra UFM įleidimo angoje, T  act ►M3 ± 0,2 °C ◄. 
3.4.5.7. Proced ūra 
3.4.5.7.1. Įranga nustatoma taip, kaip pavaizduota A5/8 paveiksle, tada 
patikrinama, ar joje n ėra nuotėkio. Dėl bet kokio nuot ėkio tarp 
srautmačio ir UFM itin sumaž ėja kalibravimo tikslumas.  
A5/8 pav.  
UFM kalibravimo konfig ūracija
  
3.4.5.7.2. Įjungiamas siurbimo įtaisas. Jo greitis ir (arba) srauto vožtuvo 
padėtis reguliuojami siekiant užtikrinti nustatyt ą srautą tinkamumo 
patvirtinimo ir sistemos stabilizavimo tikslais. Tada surenkami 
visų prietaisų rodmenys.  
3.4.5.7.3. UFM sistemose be šilumokai čio naudojamas šildytuvas kalibra ­
vimo oro temperat ūrai pakelti, leidžiantis atlikti stabilizavim ą ir 
visų prietaisų pateikiam ų duomen ų registravim ą. Temperat ūra 
didinama pagr įstais intervalais, kol pasiekiama didžiausia numa ­
toma praskiest ų išmetam ųjų dujų temperat ūra, kurios tikimasi 
išmetamųjų taršalų bandymo metu.  
3.4.5.7.4. Šildytuvas v ėliau išjungiamas, o siurbimo įtaiso greitis ir (arba) 
srauto vožtuvas sureguliuojami pagal kit ą srauto parametr ą, kuris 
bus naudojamas transporto priemon ės išmetam ųjų taršalų bandy­
mams, po kuri ų bus kartojama kalibravimo seka.  
3.4.5.8. Per kalibravim ą užregistruoti duomenys naudojami atliekant toliau 
nurodytus skai čiavimus. Oro srautas Q  s kiekviename bandym ų 
taške apskai čiuojamas gamintojo nurodytu b ūdu pagal srautma čio 
duomenis. 
K v ¼ Q reference  
Q s 
čia: 
Q s yra oro srautas pamatin ėmis sąlygomis (101,325 kPa, 
273,15 K (0 °C)), m  3 /s; 
Q reference  yra kalibravimo srautma čio oro srautas pamatin ėmis 
sąlygomis (101,325 kPa, 273,15 K (0 °C)), m  3 /s; ▼B
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 636  
K v yra kalibravimo koeficientas.  
UFM sistemos be šilumokai čio K  v grafikas nubr ėžiamas kaip T  act 
funkcija.  
Didžiausia K  v variacija turi neviršyti 0,3 proc. vis ų skirtingomis 
temperatūromis atlikt ų matavim ų vidutinės aritmetin ės vertės K  v . 
3.5. Sistemos tikrinimo proced ūra 
3.5.1. Bendrieji reikalavimai  
3.5.1.1. CVS ėminių ėmimo sistemos ir analitin ės sistemos bendras tiks ­
lumas nustatomas į sistemą, kai ji veikia įprastomis bandymo 
sąlygomis, įleidžiant žinomos mas ės išmetam ųjų dujų junginį ir 
vėliau analizuojant bei skai čiuojant išmetam ųjų dujų junginius 
pagal 7 papildomo priedo lygtis. Šio papildomo priedo 3.5.1.1.1 
punkte aprašytas CFO metodas ir šio papildomo priedo 3.5.1.1.2 
punkte aprašytas gravimetrinis metodas pasižymi pakankamu tiks ­
lumu.  
Didžiausias leidžiamas įleistų ir išmatuot ų dujų kiekio skirtumas 
yra ►M3 ± 2 proc. ◄ 
3.5.1.1.1. Kritinio srauto angos (CFO) metodas  
CFO metodas leidžia išmatuoti pastov ų grynų dujų (CO, CO  2 arba 
C 3 H 8 ) srautą ribinio srauto t ūta. 
▼M3 
Per sukalibruot ą kritinio srauto t ūtą į CVS sistem ą įleidžiamos 
žinomos mas ės grynos anglies monoksido, anglies dioksido arba 
propano dujos. Jei sl ėgis įleidimo angoje yra pakankamai aukštas, 
srautas q, reguliuojamas kritinio tek ėjimo tūta, nepriklauso nuo 
slėgio ties t ūtos išleidimo anga (kritinis tek ėjimas). CVS sistema 
naudojama taip, kaip per įprastą išmetam ųjų dujų bandym ą, ir 
paskesnei analizei skiriama pakankamai laiko. Ėminių surinkimo 
maiše surinktos dujos analizuojamos įprasta įranga (šio papildomo 
priedo 4.1 punktas), o rezultatai palyginami su iš anksto žinoma 
dujų ėminių koncentracija. Jei nuokrypiai viršija 2 proc., reikia 
nustatyti ir pašalinti veikimo sutrikimo priežast į. 
_______  
▼B 
3.5.1.1.2. Gravimetrinis metodas  
Gravimetrinis metodas išmatuoja gryn ų dujų (CO, CO  2 arba C  3 H 8 ) 
kiekį. 
▼M3 
Nedidelio cilindro, pripildyto gryno anglies monoksido, anglies 
dioksido arba propano, svoris nustatomas taikant ± 0,01 g glau ­
dumą. CVS sistema naudojama įprasto išmetam ųjų dujų bandymo 
sąlygomis, į sistemą įleidžiant grynas dujas tokiam laikui, kurio 
pakaktų paskesnei analizei atlikti. Naudojam ų grynų dujų kiekis 
nustatomas pagal masi ų skirtumą. Maiše surinktos dujos analizuo ­
jamos naudojant įrangą, kuri paprastai naudojama išmetam ųjų dujų 
analizei, kaip aprašyta 4.1 punkte. V ėliau rezultatai palyginami su 
anksčiau apskai čiuotomis koncentracijos vert ėmis. Jei nuokrypiai 
viršija ± 2 proc., reikia nustatyti ir pašalinti veikimo sutrikimo 
priežastį. 
_______  
▼B 
4. Išmetam ųjų teršalų matavimo įranga  ▼B
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 637  
4.1. Išmetam ųjų dujų kiekio matavimo įranga  
4.1.1. Sistemos apžvalga  
4.1.1.1. Analizei paimamas pastovaus proporcingumo praskiest ų išmeta­
mųjų dujų ir skiedimo oro m ėginys.  
4.1.1.2. Dujini ų teršalų masė apskaičiuojama remiantis proporcingo ėminio 
koncentracijos vert ėmis ir per bandym ą išmatuotu bendru t ūriu. 
Ėminių koncentracijos vert ės patikslinamos, atsižvelgiant į atitin­
kamo junginio koncentracij ą skiedimo ore.  
4.1.2. Ėminių ėmimo sistemos reikalavimai  
4.1.2.1. Praskiest ų dujų ėminys imamas prieš siurbimo įtaisą. 
▼M3 
Išskyrus šio papildomo priedo 4.1.3.1 punkt ą (angliavandenili ų 
ėminių ėmimo sistema), 4.2 punkt ą (KD matavimo įranga) ir 
4.3. punkt ą (KDK matavimo įranga), praskiest ų išmetam ųjų dujų 
ėminys gali b ūti imamas už kondicionavimo įtaisų (jei jų yra).  
_______  
▼B 
4.1.2.2. Ėminių ėmimo srauto sparta maiše nustatoma taip, kad b ūtų gautas 
koncentracijos matavimui pakankamas skiedimo oro ir praskiest ų 
išmetamųjų dujų tūris CVS maišuose ir jis neviršyt ų 0,3 proc. 
praskiestų išmetam ųjų dujų srauto, išskyrus tada, kai praskiest ų 
išmetamųjų dujų maišo užpildo t ūris pridedamas prie integruoto 
CVS tūrio. 
4.1.2.3. Skiedimo oro ėminys imamas prie skiedimo oro įleidimo angos 
(po filtro, jei jis įrengtas).  
4.1.2.4. Skiedimo oras neturi b ūti užterštas iš maišymo srities išmeta ­
momis dujomis.  
4.1.2.5. Skiedimo oro ėminių ėmimo sparta turi b ūti panaši į praskiest ų 
išmetamųjų dujų ėminių ėmimo spart ą. 
4.1.2.6. Ėminiams imti naudojamos medžiagos, d ėl kurių neturi pasikeisti 
išmetamųjų teršalų junginių koncentracija.  
4.1.2.7. Kietosioms dalel ėms iš ėminio pašalinti gali b ūti naudojami filtrai.  
4.1.2.8. Visos išmetamosioms dujoms nukreipti naudojamos sklend ės turi 
būti greitai reguliuojamos ir greitai veikian čios. 
4.1.2.9. Tarp trieigi ų vožtuvų ir ėminių maišų gali būti naudojamos greitai 
tvirtinamos, dujoms nelaidžios jungtys, automatiškai užsisandari ­
nančios maišo pus ėje. Ėminiams į analizatori ų perkelti gali b ūti 
naudojamos kitos sistemos (pvz., trieigiai uždaromieji vožtuvai).  
4.1.2.10. Ėminių laikymas  
4.1.2.10.1. Duj ų ėminiai surenkami į reikiamos talpos ėminių maišus, kad 
imant ėminius neb ūtų mažinama ėminių srauto sparta.  
4.1.2.10.2. Maiš ų medžiaga turi b ūti tokia, kad nei matavimai, nei chemin ė 
dujų ėminių sudėtis po 30 min. nepasikeist ų daugiau kaip ± 
2 proc. (pvz., laminuota polietileno / poliamido pl ėvelė arba fluo ­
rinti poliangliavandeniliai).  ▼B
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 638  
4.1.3. Ėminių ėmimo sistemos  
4.1.3.1. Angliavandenili ų ėminių ėmimo sistema (šildomas liepsnos joni ­
zacijos detektorius HFID)  
4.1.3.1.1. Angliavandenili ų ėminių ėmimo sistem ą sudaro šildomas ėminių 
ėmimo zondas, linija, filtras ir siurblys. Ėminys imamas prieš 
šilumokait į (jei jis įrengtas). Ėminių ėmimo zondas įtaisomas tuo 
pačiu atstumu nuo išmetam ųjų dujų įleidimo angos kaip ir kiet ųjų 
dalelių ėminių ėmimo zondas taip, kad vienas kitam netrukdyt ų 
imti ėminių. Mažiausias jo vidinis skersmuo turi b ūti 4 mm.  
4.1.3.1.2. Visos šildymo sistemos šildomos dalys turi b ūti pastovios 190 ± 
10 °C temperat ūros. 
4.1.3.1.3. Vidutin ė aritmetin ė išmatuot ų angliavandenili ų koncentracija 
nustatoma integruojant kas sekund ę gautus duomenis, padalytus 
iš fazės arba bandymo trukm ės. 
4.1.3.1.4. Šildomoje ėminių ėmimo linijoje įrengiamas šildomas filtras F  H , 
pasižymintis 99 proc. veiksmingumu ir pastoviame analizei reika ­
lingų dujų sraute sulaikantis visas kietas ≥ 0,3 μm dydžio daleles.  
4.1.3.1.5. Ėminių ėmimo sistemos atsakas (nuo zondo iki analizatoriaus įlei­
dimo angos) turi trukti ne ilgiau kaip 4 sekundes.  
4.1.3.1.6. HFID naudojamas kartu su pastovaus srauto (šilumokai čio) 
sistema, kad ėminys būtų tipinis, nebent CVS srauto t ūrio pokyčiai 
būtų kompensuojami.  
4.1.3.2. NO arba NO  2 ėminių ėmimo sistema (kai taikoma)  
4.1.3.2.1. Nenutr ūkstamas praskiest ų išmetam ųjų dujų ėminių srautas nukr ­
eipiamas į analizatori ų. 
4.1.3.2.2. Vidutin ė aritmetin ė išmatuot ų NO arba NO  2 koncentracija nusta ­
toma integruojant kas sekund ę gautus duomenis, padalytus iš faz ės 
arba bandymo trukm ės. 
4.1.3.2.3. Nenutr ūkstamas NO arba NO  2 matavimas atliekamas naudojant 
pastovaus srauto (šilumokai čio) sistem ą, kad mėginys būtų tipinis, 
nebent CVS srauto t ūrio pokyčiai būtų kompensuojami.  
4.1.4. Analizatoriai  
4.1.4.1. Bendrieji duj ų analizės reikalavimai  
4.1.4.1.1. Analizatori ų matavimo intervalas turi atitikti išmetam ųjų dujų 
junginių koncentracijoms matuoti reikaling ą tikslumą. 
4.1.4.1.2. Jei nenurodyta kitaip, matavimo paklaida neturi b ūti didesnė kaip 
± 2 proc. (b ūdinga analizatoriaus paklaida), neatsižvelgiant į kali­
bravimo duj ų atskaitos vert ę. 
4.1.4.1.3. Aplinkos oro ėminys matuojamas tuo pa čiu analizatoriumi ir tokiu 
pačiu intervalu.  
4.1.4.1.4. Prieš analizatorius nenaudojamas duj ų džiovinimo įtaisas, nebent 
būtų įrodyta, kad jis nedaro įtakos junginio kiekiui duj ų sraute.  
4.1.4.2. Anglies monoksido (CO) ir anglies dioksido (CO  2 ) analizė 
▼M3 
Analizatoriai turi b ūti nedispersinio infraraudon ųjų spinduli ų 
(NDIR) sug ėrimo tipo.  
_______  ▼B
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 639  
4.1.4.3. Vis ų degalų, išskyrus dyzelin ą, angliavandenili ų (HC) analiz ė 
▼M3 
Analizatorius turi b ūti liepsnos jonizavimo (FID) tipo, sukali ­
bruotas propano dujomis, išreikštomis anglies atom ų (C1) ekviva ­
lentu. 
_______  
▼B 
4.1.4.4. Dyzelino ir pasirinktinai kit ų degalų angliavandenili ų (HC) analiz ė 
▼M3 
Analizatorius turi b ūti šildomo liepsnos jonizavimo tipo, su detek ­
toriumi, vožtuvais, vamzdynu ir t. t., įkaitintas iki 190 ± 10 °C 
temperatūros. Jis sukalibruojamas propano dujomis, išreikštomis 
anglies atom ų (C1) ekvivalentu.  
_______  
▼B 
4.1.4.5. Metano (CH  4 ) analizė 
▼M3 
Analizatorius turi b ūti dujų chromatografas, sujungtas su liepsnos 
jonizacijos detektoriumi (FID), arba liepsnos jonizacijos detekto ­
rius (FID), sujungtas su angliavandenili ų, išskyrus metan ą, 
skyrikliu (NMC-FID), sukalibruotas metano arba propano dujomis, 
išreikštomis anglies atom ų (C1) ekvivalentu.  
_______  
▼B 
4.1.4.6. Azoto oksid ų (NO  x ) analizė 
▼M3 
Analizatorius turi b ūti chemin ės liuminescencijos (CLA) arba 
nedispersinio ultravioletini ų spinduli ų rezonanso sug ėrimo 
(NDUVR) tipo.  
_______  
▼B 
4.1.5. Rekomenduojam ų sistemų aprašai  
4.1.5.1. A5/9 paveiksle pateikta išmetam ųjų dujų ėminių ėmimo schema.  
A5/9 pav.  
Viso srauto išmetam ųjų dujų skiedimo sistemos schema
  ▼B
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 640  
4.1.5.2. Sistemos komponent ų pavyzdžiai išvardyti toliau.  
4.1.5.2.1. Du ėminių ėmimo zondai, skirti nenutr ūkstamai imti skiedimo oro 
ir praskiest ų išmetam ųjų dujų ar oro mišinio ėminius.  
4.1.5.2.2. Filtras kietosioms dalel ėms pašalinti iš analizei paimto duj ų srauto.  
4.1.5.2.3. Siurbliai ir srauto reguliatorius, kurie užtikrina pastov ų vienodą 
skiestų išmetamųjų dujų ir skiedimo oro ėminių, paimtų bandymo 
metu iš ėminių ėmimo zond ų, srautą ir dujų ėminių srautas turi 
būti tokie, kad kiekvieno bandymo pabaigoje ėminių kiekis b ūtų 
pakankamas analizei atlikti.  
4.1.5.2.4. Greitai veikiantys vožtuvai, kuriais tolygus duj ų ėminių srautas 
nukreipiamas į ėminių maišus arba į angas, pro kurias išleidžiamas 
į aplinką. 
4.1.5.2.5. Dujoms nelaidžios, greitai sujungiamos jungtys, greitai veikian čius 
vožtuvus sujungian čios su ėminių maišais. Jungtis automatiškai 
užsidaro ėminių surinkimo maišo pus ėje. Ėminius į analizatori ų 
galima perduoti ir kitais b ūdais (pvz., naudojant trieig į uždarom ąjį 
vožtuvą). 
4.1.5.2.6. Maišai praskiest ų išmetamųjų dujų ir skiedimo oro ėminiams rinkti 
per bandym ą. 
4.1.5.2.7. Ėminių ėmimo kritinio srauto Vent ūrio vamzdis proporcingiems 
praskiestų dujų ėminiams paimti (tik CFV-CVS).  
4.1.5.3. Papildomi komponentai, reikalingi angliavandenili ų ėminiams imti 
naudojant šildom ą liepsnos jonizacijos detektori ų (HFID), kaip 
parodyta A5/10 paveiksle.  
4.1.5.3.1. Šildomas ėminių zondas, esantis skiedimo tunelyje toje pa čioje 
vertikalioje plokštumoje kaip kiet ųjų dalelių ėminių zondai.  
4.1.5.3.2. Šildomas filtras už ėminių ėmimo taško ir prieš HFID.  
4.1.5.3.3. Šildomi atrankos vožtuvai tarp nulin ės vertės nustatymo ar kali ­
bravimo duj ų atsargų ir HFID.  
4.1.5.3.4. Priemon ės angliavandenili ų momentin ėms koncentracijoms inte ­
gruoti ir registruoti.  
4.1.5.3.5. Šildomos ėminių ėmimo linijos ir šildomi komponentai, einantys 
iš šildomo zondo į HFID.  ▼B
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 641  
A5/10 pav.  
Angliavandenili ų ėminių ėmimui, naudojant HFID, reikalingi 
komponentai
  
4.2. PM matavimo įranga  
4.2.1. Specifikacija  
4.2.1.1. Sistemos apžvalga  
4.2.1.1.1. Kiet ųjų dalelių ėminių ėmimo įtaisas sudarytas iš skiedimo tune ­
lyje esančio ėminių ėmimo zondo (PSP), kiet ųjų dalelių tiekimo 
vamzdžio (PTT), filtro laikiklio (-i ų) (FH), siurblio (-i ų), srauto 
reguliatori ų ir matuokli ų. Žr. A5/11, A5/12 ir A5/13 paveikslus.  
4.2.1.1.2. Galima naudoti kiet ąsias daleles pagal dyd į skiriantį pirminį skir­
tuvą (pvz., ciklonin į atskyrikl į arba pakopin į ėmiklį). Tokiu atveju 
jį rekomenduojama naudoti prieš filtro laikikl į. 
A5/11 pav.  
Alternatyvi kiet ųjų dalelių ėminių ėmimo zondo konfig ūracija
  ▼B
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 642  
4.2.1.2. Bendrieji reikalavimai  
4.2.1.2.1. Bandymo duj ų srauto kiet ųjų dalelių ėminių ėmimo zondas skie ­
dimo tunelyje įtaisomas taip, kad iš vienaly čio oro ar išmetam ųjų 
dujų mišinio b ūtų galima paimti reprezentatyvi ų dujų srauto 
ėminių, ir turi b ūti prieš šilumokait į (jei jis yra).  
4.2.1.2.2. Kiet ųjų dalelių ėminių srautas turi b ūti proporcingas visai skie ­
dimo tuneliu tekan čių praskiest ų išmetam ųjų dujų srauto masei 
ir neviršyti ± 5 proc. leidžiamojo kiet ųjų dalelių ėminių srauto 
nuokrypio. Kiet ųjų dalelių ėminių ėmimo proporcingumas tikri ­
namas teikiant sistem ą eksploatacijai ir kai to reikalauja patvirti ­
nimo institucija.  
4.2.1.2.3. Paimtas praskiest ų išmetam ųjų dujų ėminys laikomas aukštesn ėje 
nei 20 °C ir žemesn ėje nei 52 °C temperat ūroje 20 cm atstumu 
prieš kiet ųjų dalelių filtro priekin į paviršių arba už jo. To siekiant 
leidžiama šildyti arba izoliuoti kiet ųjų dalelių ėminių ėmimo 
sistemos komponentus.  
Jei bandymo metu, kai nevyksta reguliarus regeneravimas, virši ­
jama 52 °C riba, CVS sraut ą reikia padidinti arba naudoti dvigub ą 
skiedimą (laikant, kad CVS srautas jau yra pakankamas, kad nesu ­
keltų kondensavimosi CVS, ėminių surinkimo maišuose arba 
analitinėje sistemoje).  
4.2.1.2.4. Kiet ųjų dalelių ėminys imamas laikiklyje įtaisytu atskiru filtru, 
esančiu praskiest ų išmetam ųjų dujų ėminių sraute.  
4.2.1.2.5. Visos su grynomis ir praskiestomis išmetamosiomis dujomis besi ­
liečiančios skiedimo sistemos ir ėminių ėmimo sistemos dalys nuo 
išmetimo vamzdžio iki filtro laikiklio turi b ūti sukonstruotos taip, 
kad kuo mažiau kiet ųjų dalelių nusėstų arba pakist ų. Visos dalys 
turi būti pagamintos iš elektrai laidži ų medžiag ų, kurios nerea ­
guotų su išmetam ųjų dujų komponentais, ir b ūtų įžemintos, kad 
būtų išvengta elektrostatini ų reiškinių. 
4.2.1.2.6. Jei negalima kompensuoti srauto spartos poky čių, turi būti įtraukta 
nuostata d ėl šilumokai čio ir temperat ūros reguliavimo įtaiso, kaip 
nustatyta šio papildomo priedo 3.3.5.1 arba 3.3.6.4.2 punkte, kad 
sistemoje b ūtų pastovus srautas ir atitinkamai proporcingas ėminių 
ėmimo greitis.  
▼M3 
4.2.1.2.7. KD matavimams reikalinga temperat ūra matuojama ± 1 °C tiks ­
lumu, o atsako trukm ė (t 90 – t 10 ) yra 15 sekundži ų arba mažiau.  
▼B 
4.2.1.2.8. Ėminių srautas iš skiedimo tunelio matuojamas ± 2,5 proc. 
rodmens arba ± 1,5 proc. visos skal ės tikslumu, nelygu, kuris 
dydis yra mažesnis.  
Pirmiau nustatytas ėminių srauto iš CVS tunelio tikslumas 
taikomas ir tada, kai naudojamas dvigubas skiedimas. Tod ėl per 
filtrą tekančio antrinio skiedimo oro srauto ir praskiest ų išmeta­
mųjų dujų srauto matavimas ir kontrol ė turi būti tikslesni.  
4.2.1.2.9. Visi PM matavimui reikalingi duomen ų kanalai registruojami 
1 Hz dažniu arba spar čiau. Jiems paprastai priklauso:  ▼B
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 643  
a) praskiest ų išmetam ųjų dujų temperat ūra kietųjų dalelių ėminių 
ėmimo filtre;  
b) ėminių srautas;  
c) antrinio skiedimo oro srautas (jei naudojamas antrinis skie ­
dimas);  
d) antrinio skiedimo oro temperat ūra (jei naudojamas antrinis 
skiedimas).  
4.2.1.2.10. Dvigubo skiedimo sistemose praskiest ų išmetam ųjų dujų, 
leidžiamų iš 7 papildomo priedo 3.3.2 punkte nustatyto skiedimo 
tunelio V  ep , tikslumas lygtyje matuojamas ne tiesiogiai, bet nusta ­
tomas diferencialiniu srauto matavimu.  
Per kietųjų dalelių ėminių ėmimo filtrus tekan čių dvigubai pras ­
kiestų išmetamųjų dujų matavimui ir kontrolei ir antrinio skiedimo 
oro matavimui ir (arba) kontrolei naudojam ų srautmačių tikslumas 
turi būti pakankamas, kad diferencialinis srautas V  ep atitiktų vien­
gubam skiedimui nustatytus ėminių ėmimo tikslumo ir proporcin ­
gumo reikalavimus.  
Reikalavimas, kad CVS skiedimo tunelyje, praskiest ų išmetam ųjų 
dujų srauto matavimo sistemoje, CVS maiš ų rinkimo ar analiza ­
vimo sistemose nesusidaryt ų joks išmetam ųjų dujų kondensatas, 
taikomas ir tada, kai naudojamos dvigubo skiedimo sistemos.  
4.2.1.2.11. Turi b ūti atliekamas kiekvieno kiet ųjų dalelių ėminių ėmimo sraut ­
mačio ir dvigubo skiedimo sistemos linijinis patikrinimas, kaip to 
reikalauja prietaiso gamintojas.  
A5/12 pav.  
Kietųjų dalelių ėminių ėmimo sistema
  ▼B
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 644  
A5/13 pav.  
Dvigubo skiedimo kiet ųjų dalelių ėminių ėmimo sistema
  
4.2.1.3. Specialieji reikalavimai  
4.2.1.3.1. Ėminių ėmimo zondas  
4.2.1.3.1.1. Ėminių ėmimo zondas kiet ąsias daleles pagal dyd į atskiria taip, 
kaip aprašyta šio papildomo priedo 4.2.1.3.1.4 punkte. Rekomen ­
duojama tai atlikti naudojant zond ą atviru aštriu galu, nukreipt ą 
tiesiai prieš sraut ą, kartu su pirminiu skirtuvu (pvz., cikloniniu 
atskyrikliu ar pan.). Gali b ūti naudojamas ir kitoks tinkamas 
ėminių zondas, pvz., nurodytasis A5/11 paveiksle, jeigu su juo 
galima atlikti tokio efektyvumo pirmin į atskyrim ą, kaip nurodyta 
šio papildomo priedo 4.2.1.3.1.4 punkte.  
4.2.1.3.1.2. Ėminių ėmimo zondas įtaisomas bent 10 kart ų už tunelio skers ­
menį didesniu atstumu už išmetam ųjų dujų įleidimo į tunelį angos, 
o jo vidinis skersmuo turi b ūti bent 8 mm  
Jeigu iš vieno ėminių ėmimo zondo vienu metu paimami keli 
ėminiai, iš to zondo paimtas srautas dalijamas į vienodus posrau ­ 
čius, kad b ūtų klaidingųjų ėminių ėmimo rodmen ų. 
Jeigu naudojami keli zondai, kiekvienas zondas turi b ūti atviru 
aštriu galu, nukreiptas tiesiai prieš sraut ą. Zondai išd ėstomi toly ­
giai apie skiedimo tunelio centrin ę išilginę ašį, o tarpai tarp zond ų 
turi būti ne mažesni nei 5 cm.  
4.2.1.3.1.3. Atstumas nuo ėminių ėmimo antgalio iki filtro turi b ūti ne 
mažesnis kaip penki zondo skersmenys, ta čiau neturi viršyti 
2 000 mm.  ▼B
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 645  
4.2.1.3.1.4. Pirminis skirtuvas (pvz., cikloninis atskyriklis, pakopinis ėmiklis 
ar kt.) įtaisomas prieš filtro laikiklio s ąranką. Pirminio skirtuvo 
50 proc. kiet ųjų dalelių skersmens skiriamoji riba turi b ūti 
2,5–10 μm esant t ūriniam srautui, pasirinktam PM ėminiams 
imti. Pirminis skirtuvas turi pro savo išleidimo ang ą praleisti 
bent 99 proc. į jį patenkan čių 1 μm skersmens kiet ųjų dalelių 
masės koncentracijos esant t ūriniam srautui, pasirinktam PM 
ėminiams imti.  
4.2.1.3.2. Kiet ųjų dalelių tiekimo vamzdis (PTT)  
▼M3 
Visi PTT linkiai turi b ūti tolygūs ir kuo didesnio įmanomo spin ­
dulio.  
_______  
▼B 
4.2.1.3.3. Antrinis skiedimas  
4.2.1.3.3.1. Iš CVS gautas ėminys, pagal kur į matuojama PM, gali b ūti pasi­
rinktinai skiedžiamas antros faz ės metu, laikantis toliau nurodyt ų 
reikalavim ų. 
4.2.1.3.3.1.1. Skiedimo oras perleidžiamas pro terp ę, galinčią ≥99,95 proc. 
sumažinti pro filtro medžiag ą dėl savo dydžio lengviausiai prasisk ­
verbiančių kietųjų dalelių, arba per bent H13 klas ės HEPA filtr ą 
pagal standart ą EN 1822:2009. Prieš perleidžiant per HEPA filtr ą, 
skiedimo or ą pasirinktinai galima perleisti per medžio anglies 
skruberį. Rekomenduojama prieš HEPA filtr ą ir už medžio anglies 
skruberio, jei jis naudojamas, įtaisyti papildom ą stambių kietųjų 
dalelių filtrą. 
4.2.1.3.3.1.2. Antrinio skiedimo or ą į PTT reikia įleisti kuo ar čiau praskiest ų 
išmetamųjų dujų išleidimo iš skiedimo tunelio angos.  
4.2.1.3.3.1.3. Buvimo trukm ė nuo antrinio skiedimo oro įleidimo į filtro priekin į 
paviršių turi būti bent 0,25 sekund ės, bet ne didesn ė nei 5 
sekundės. 
4.2.1.3.3.1.4. Jei dvigubo skiedimo ėminys grąžinamas į CVS, ėminio grąžinimo 
vieta parenkama taip, kad nekliudyt ų kitų ėminių išėmimui iš 
CVS.  
4.2.1.3.4. Ėminių siurblys ir srautmatis  
4.2.1.3.4.1. Ėminių dujų srauto matavimo įrenginys turi b ūti sudarytas iš 
siurblių, dujų srauto reguliatori ų ir srauto matuokli ų. 
4.2.1.3.4.2. Į srautmat į tekančio dujų srauto temperat ūra negali svyruoti 
daugiau nei ±3 °C, išskyrus šiuos atvejus:  
a) kai ėminių ėmimo srautmatis turi realaus laiko steb ėjimo ir 
srauto valdymo funkcij ą, veikiančią 1 Hz dažniu arba spar čiau; 
b) transporto priemoni ų, kuriose įrengti periodiškai regeneruojami 
papildomo apdorojimo įtaisai, regeneravimo bandym ų metu.  
Jeigu dėl pernelyg didel ės filtro apkrovos srauto t ūrio pokytis 
neatitiktų nustatytų reikalavim ų, bandymas anuliuojamas. Kai jis 
kartojamas, srautas sumažinamas.  
4.2.1.3.5. Filtras ir filtro laikiklis  
4.2.1.3.5.1. Vožtuvas įtaisomas už filtro, srauto kryptimi. Vožtuvas atsidaro ir 
užsidaro per 1 sekund ę nuo bandymo pradžios ir pabaigos.  ▼B
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 646  
4.2.1.3.5.2. Atliekant konkret ų bandymą, per filtro priekin į paviršių tekančių 
dujų greičio pradin ė vertė nustatoma bandymo pradžioje 
20–105 cm/s intervale, kad neb ūtų viršytas 105 cm/s greitis, kai 
veikiant skiedimo sistemai bus CVS srautui proporcingas ėminių 
ėmimo srautas.  
4.2.1.3.5.3. Turi b ūti naudojami anglies fluoridu dengti stiklo pluošto filtrai 
arba filtrai su anglies fluorido membrana.  
Visų tipų filtrų 0,3 μm DOP (dioktilftalato) arba PAO (poli-alfa- 
olefino) CS 68649-12-7 arba CS 68037-01-4 sulaikymo veiksmin ­
gumas turi b ūti bent 99 proc., kai dujos per filtro priekin į paviršių 
teka 5,33 cm/s grei čiu, išmatavus pagal viena iš ši ų standartų: 
a) JAV Gynybos departamento bandymo metod ų standartas, MIL- 
STD-282 metodas 102.8: DOP d ūmų skvarba pro aerozoli ų 
filtro element ą (angl.  U.S.A. Department of Defense Test 
Method Standard, MIL-STD-282 method 102.8: DOP-Smoke 
Penetration of Aerosol-Filter Element ); 
b) JAV Gynybos departamento bandymo metod ų standartas, MIL- 
STD-282 metodas 502.1.1: DOP d ūmų skvarba pro dujokauk ės 
talpas ( U.S.A. Department of Defense Test Method Standard, 
MIL-STD-282 method 502.1.1: DOP-Smoke Penetration of 
Gas-Mask Canisters ); 
c) Aplinkos moksl ų ir technologij ų institutas, IEST-RP-CC021: 
HEPA ir ULPA filtr ų terpės bandymai ( Institute of Environ ­
mental Sciences and Technology, IEST-RP-CC021: Testing 
HEPA and ULPA Filter Media ). 
4.2.1.3.5.4. Filtro laikiklio s ąranka turi b ūti suprojektuota taip, kad srautas 
būtų tolygiai paskirstytas visam filtro darbiniam plotui. Filtras 
turi būti apvalus, o jo darbinis plotas turi siekti bent 1 075 mm  2 . 
4.2.2. Sv ėrimo kameros (ar patalpos) ir analizini ų svarstykli ų specifika ­
cijos  
4.2.2.1. S ąlygos svėrimo kameroje (ar patalpoje)  
a) Svėrimo kameroje (ar patalpoje), kurioje kiet ųjų dalelių ėminių 
filtrai kondicionuojami ir sveriami, vis ą filtro kondicionavimo 
ir svėrimo laik ą turi būti palaikoma 22 ± 2 °C (jei įmanoma, 
22 ± 1 °C) temperat ūra. 
b) Palaikomas dr ėgnis, kurio rasos taško temperat ūra būtų 
mažesnė nei 10,5 °C, o santykinis dr ėgnis – 45 ± 8 proc.  
c) Leidžiami nedideli nuokrypiai nuo sv ėrimo patalpos tempera ­
tūros ir dr ėgnio specifikacij ų, jeigu bet kuriuo vieno filtro 
kondicionavimo metu bendra nuokrypi ų trukmė neviršija 30 
minučių. 
d) Filtro stabilizavimo metu sv ėrimo kameros (ar patalpos) aplin ­
koje turi b ūti kuo mažesnis aplinkos teršal ų, kurie nus ėstų ant 
stabilizuojam ų kietųjų dalelių ėminių filtrų kiekis.  
e) Svėrimo metu neleidžiama nukrypti nuo nustatyt ų sąlygų. 
▼M3 
4.2.2.2. Analitini ų svarstykli ų linijinis atsakas  
Filtro svoriui nustatyti naudojamos analitin ės svarstykl ės turi 
atitikti A5/1 lentel ės linijinio tikrinimo kriterijus, taikant tiesin ę 
regresiją. Tai reiškia, kad glaudumas turi b ūti bent ± 2 μg, o 
skyra – bent ± 1 μg (1 skaitmuo = 1 μg). Reikia išbandyti bent 
4 tolygiai išd ėstytus etaloninius svarmenis. Nulin ė vertė turi būti ± 
1 μg. ▼B
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 647  
A5/1 lentel ė 
Analitini ų svarstykli ų patikros kriterijai  
Matavimo sistema  Kirtimo vieta 
a0 Nuolydis a1  Liekamasis standartinis 
nuokrypis (SEE)  Determinacijos 
koeficientas r  2 
Kietųjų dalelių svarstykl ės ≤ 1 μg 0,99–1,01  daugiausia ≤ 1 proc.  ≥ 0,998  
▼B 
4.2.2.3. Statinio elektros kr ūvio poveikio panaikinimas  
Turi būti panaikintas statinio elektros kr ūvio poveikis. Tai galima 
užtikrinti įžeminant svarstykles – prieš sv ėrimą jos padedamos ant 
antistatinio kilim ėlio ir, naudojant polonio neutralizatori ų arba 
panašaus poveikio įtaisą, neutralizuojami kiet ųjų dalelių filtrai. 
Statinis poveikis gali b ūti panaikintas ir suvienodinant statin į 
krūvį. 
4.2.2.4. Pl ūdrumo koregavimas  
Ėminio ir etaloninio filtro svorio vert ės patikslinamos atsižvelgiant 
į jų plūdrumą ore. Plūdrumo koregavimas yra ėminių ėmimo filtro 
tankio, oro tankio ir svarstykli ų kalibravimo svarmens tankio 
funkcija, bet nes ąlygoja pa čių kietųjų dalelių plūdrumo.  
Jei filtro medžiagos tankis nežinomas, taikomi šie tankiai:  
a) PTFE dengtas stiklo pluošto filtras: 2 300 kg/m  3 ; 
b) PTFE membranos filtras: 2 144 kg/m  3 ; 
c) PTFE membranos filtras su atraminiu polimetilpenteno žiedu: 
920 kg/m  3 . 
Nerūdijančiojo plieno kalibravimo svarmenims taikomas 
8 000 kg/m  3 tankis. Jei kalibravimo svarmens medžiaga yra ne 
tokia, reikia žinoti ir naudoti jos tank į. Dėl kalibravimo svarmen ų 
reikia laikytis Tarptautin ės teisinės metrologijos organizacijos tarp ­
tautinių rekomendacij ų OIML R 111-1 2004(E) leidinio (arba 
lygiaverčio leidinio).  
Apskaičiuojama taikant ši ą lygtį: 
m f ¼ m uncorr Ü A 
1 Ä ρ a 
ρ w 
1 Ä ρ a 
ρ f ! 
čia: 
Pe f yra pataisyta kiet ųjų dalelių ėminio mas ė, mg;  
Pe uncorr  yra nepataisyta kiet ųjų dalelių ėminio mas ė, mg;  
ρ a yra oro tankis, kg/m  3 ; 
ρ w yra svarstykli ų kalibravimo svarmens tankis, kg/m  3 ; ▼M3
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 648  
ρ f yra kietųjų dalelių ėminių ėmimo filtro tankis, kg/m  3 . 
Oro tankis ρ a apskaičiuojamas pagal ši ą lygtį: 
ρ a ¼ p b Ü M mix 
R Ü T a 
p b yra bendras atmosferos sl ėgis, kPa;  
T a yra oro temperat ūra svarstykli ų aplinkoje, kelvinais (K);  
M mix yra oro molin ė masė svarstykli ų aplinkoje, 28,836 g mol  –1 ; 
R yra molin ė dujų konstanta, 8,3144 J mol  –1 K –1 . 
4.3. PN matavimo įranga  
4.3.1. Specifikacija  
4.3.1.1. Sistemos apžvalga  
4.3.1.1.1. Kiet ųjų dalelių ėminių ėmimo sistem ą turi sudaryti zondas arba 
ėminių rinkimo vieta, paimantys ėminį iš skiedimo sistemoje 
tekančio vienaly čio mišinio, laki ų kietųjų dalelių šalinimo įtaisas 
(VPR) prieš kiet ųjų dalelių skaitiklį (PNC) ir tinkami perdavimo 
vamzdžiai. Žr. A5/14 paveiksl ą. 
4.3.1.1.2. Kiet ųjų dalelių dydžio pirmin į skirtuvą (PCF) (pvz., ciklonin į 
atskyriklį, ėmiklį ar pan.) rekomenduojama įmontuoti prie VPR 
įleidimo angos. PCF 50 proc. kiet ųjų dalelių skersmens skiriamoji 
riba turi b ūti 2,5–10 μm esant tūriniam srautui, pasirinktam kiet ųjų 
dalelių ėminiams imti. PCF turi pro savo išleidimo ang ą praleisti 
bent 99 proc. į jį patenkan čių 1 μm skersmens kiet ųjų dalelių 
masės koncentracijos esant t ūriniam srautui, pasirinktam kiet ųjų 
dalelių ėminiams imti.  
Vietoj PCF leidžiama naudoti kitok į ėminių ėmimo zond ą, atlie­
kantį tinkamo daleli ų dydžio nustatymo įtaiso, kaip parodyta 
A5/11 paveiksle, funkcij ą. 
4.3.1.2. Bendrieji reikalavimai  
4.3.1.2.1. Kiet ųjų dalelių ėminių ėmimo vieta turi b ūti skiedimo sistemoje. 
Jei naudojama dvigubo skiedimo sistema, kiet ųjų dalelių ėminių 
ėmimo vieta turi b ūti pirminio skiedimo sistemoje.  
4.3.1.2.1.1. Kiet ųjų dalelių tiekimo sistem ą (PTS) sudaro ėminių ėmimo zondo 
viršus (PSP) ir kiet ųjų dalelių tiekimo vamzdis (PTT). PTS ėminį 
iš skiedimo tunelio nukreipia prie VPR angos. PTS turi atitikti 
toliau nurodytas s ąlygas:  
a) ėminių ėmimo zondas bent 10 kart ų už tunelio skersmen į 
didesniu atstumu įmontuojamas už išmetam ųjų dujų įleidimo 
angos ir nukreipiamas duj ų srauto tek ėjimui tunelyje priešinga 
kryptimi, o zondo ašis ties galiuku turi b ūti lygiagreti skiedimo 
tunelio ašiai;  ▼B
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 649  
b) ėminių ėmimo zondas turi b ūti prieš bet kok į kondicionavimo 
įtaisą (pvz., šilumokait į); 
c) ėminių ėmimo zondas įmontuojamas skiedimo tunelyje taip, 
kad būtų galima paimti ėminį iš homogeninio skiediklio ar 
išmetamųjų dujų mišinio.  
4.3.1.2.1.2. Iš PTS paimtas duj ų ėminys turi atitikti toliau pateiktas s ąlygas:  
a) jei naudojama viso išmetam ųjų dujų srauto skiedimo sistema, 
srauto Reinoldso skai čius Re turi b ūti mažesnis nei 1 700;  
b) jei naudojama dvigubo skiedimo sistema, srauto Reinoldso 
skaičius Re PTT viduje, t. y., už ėminių ėmimo zondo arba 
taško, turi b ūti mažesnis nei 1 700;  
c) buvimo sistemoje laikas turi b ūti ≤ 3 sekund ės. 
4.3.1.2.1.3. Galima bet kokia kita PTS ėminių ėmimo konfig ūracija, jeigu 
galima įrodyti, kad kiet ųjų dalelių skverbtis irgi yra lygi 30 nm.  
4.3.1.2.1.4. Išleidimo vamzdžio (OT), kuriuo praskiestas ėminys teka iš VPR į 
PNC įleidimo ang ą, savybės turi būti tokios:  
a) vidinis skersmuo ≥ 4 mm;  
b) dujų ėminių srauto buvimo trukm ė ≤ 0,8 s.  
4.3.1.2.1.5. Galima bet kokia kita ėminių ėmimui skirto OT konfig ūracija, 
įrodžius lygiavert ę 30 nm kiet ųjų dalelių skverbtį. 
4.3.1.2.2. Laki ų kietųjų dalelių šalinimo įtaise turi b ūti ėminių skiedimo 
įtaisas ir laki ų kietųjų dalelių šalinimo įtaisas.  
4.3.1.2.3. Vis ų skiedimo sistemos ir ėminių ėmimo sistemos dali ų nuo išme ­
timo vamzdžio iki PNC, kurios lie čiasi su nepraskiestomis ir pras ­
kiestomis išmetamosiomis dujomis, konstrukcija turi b ūti tokia, 
kad kietųjų dalelių nusodinimas b ūtų kuo mažesnis. Visos dalys 
turi būti pagamintos iš elektrai laidži ų medžiag ų, kurios nerea ­
guotų su išmetam ųjų dujų komponentais, ir b ūtų įžemintos, kad 
būtų išvengta elektrostatini ų reiškinių. 
4.3.1.2.4. Kiet ųjų dalelių ėminių ėmimo sistema naudojama laikantis geros 
aerozolių ėminių ėmimo praktikos – vengiama staigi ų išlinkių ir 
pokyčių skerspjūvyje, naudojami glotn ūs vidiniai paviršiai ir kuo 
labiau sumažinamas ėminių ėmimo linijos ilgis. Skerspj ūvyje 
leidžiami laipsniški poky čiai. 
4.3.1.3. Specialieji reikalavimai  
4.3.1.3.1. Prieš tek ėdamas pro siurbl į kietųjų dalelių ėminys turi pratek ėti 
pro PNC.  
4.3.1.3.2. Rekomenduojama naudoti pirmin į ėminių skirtuvą. 
4.3.1.3.3. Ėminių išankstinio parengimo įrenginys turi:  ▼B
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 650  
a) leisti praskiesti ėminį per vien ą ar daugiau etap ų, kad kiet ųjų 
dalelių kiekio koncentracija b ūtų mažesnė už viršutin ę ribinę 
vertę, nustatyt ą PNC atskirt ų kietųjų dalelių skaičiavimui, o 
dujų temperat ūra ties PNC įleidimo anga b ūtų mažesnė nei 
35 °C;  
b) turėti pradinį skiedimo kaitinant etap ą, kuriame ėminys išski ­
riamas esant ≥ 150 °C ir ≤ 350 ± 10 °C temperat ūrai ir skie ­
džiamas bent 10 kart ų; 
c) valdyti šildymo fazes, palaikant pastovi ą nominali ą darbinę 
temperatūrą tokiame intervale: ≥ 150 °C ir ≤ 400 ± 10 °C;  
d) parodyti, ar teisinga šildymo etap ų darbinė temperat ūra; 
e) būti taip suprojektuotas, kad užtikrint ų bent 70 proc. kiet ųjų 
dalelių skverbtį, kalbant apie 100 nm elektrinio mobilumo 
skersmens daleles;  
f) visame VPR pasiekti kiet ųjų dalelių koncentracijos sumažinimo 
koeficient ą f r (d i ), kuris kiet ųjų dalelių, kurių elektrinio mobi ­
lumo skersmuo yra 30 nm ir 50 nm, atveju b ūtų atitinkamai ne 
daugiau kaip 30 proc. ir 20 proc. didesnis, ir ne daugiau kaip 
5 proc. mažesnis už sumažinimo koeficient ą kietųjų dalelių, 
kurių elektrinio mobilumo skersmuo yra 100 nm, atveju.  
Kietųjų dalelių koncentracijos sumažinimo koeficientas kiek ­
vienam daleli ų dydžiui f  r (d i ) skaičiuojamas pagal ši ą lygtį: 
f r ðd i Þ ¼ N in ðd i Þ 
N out ðd i Þ 
čia: 
N in (d i ) yra d  i skersmens kiet ųjų dalelių koncentracija prieš 
įtaisus;  
N out (d i ) yra d  i skersmens kiet ųjų dalelių koncentracija už 
įtaisų; 
d i yra kietųjų dalelių elektrinio mobilumo skersmuo 
(30, 50 arba 100 nm).  
N in (d i ) ir N  out (d i ) koreguojami pagal tas pa čias sąlygas.  
Vidutinis aritmetinis kiet ųjų dalelių koncentracijos sumažinimo 
koeficientas pagal pateikt ą skiedimo nustatym ą f r skaičiuo­
jamas naudojant ši ą lygtį: 
f r ¼ f r ð30 nmÞ þ f r ð50 nmÞ þ f r ð100 nmÞ 
3 
Rekomenduojama VPR kalibruoti ir tikrinti kaip sukomplek ­
tuotą bloką; 
g) būti suprojektuotas pagal geros inžinerijos praktik ą, užtikrinant 
kietųjų dalelių koncentracijos sumažinimo koeficient ų stabi­
lumą viso bandymo metu;  ▼B
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 651  
h) tai pat pasiekti > 99,0 proc. 30 nm dydžio kiet ųjų tetrakontano 
(CH  3 (CH  2 ) 38 CH  3 ) dalelių garavimo lyg į esant ≥10 000 cm  3 
koncentracijai ties įleidimo anga, kaitinant tetrakontan ą ir maži­
nant jo dalin į slėgį. 
4.3.1.3.4. Kiet ųjų dalelių skaitiklis:  
a) veikia viso srauto tek ėjimo sąlygomis;  
b) jo skai čiavimo tikslumas yra ± 10 proc. 1 cm  3 intervale iki 
viršutinės ribos, nustatytos PNC atskirt ų kietųjų dalelių skai­ 
čiavimui, pagal atitinkam ą atsekamumo standart ą. Jeigu 
koncentracija yra mažesn ė nei 100 cm  3 , gali būti reikalaujama, 
kad per ilgesn į ėminių ėmimo laik ą nustatytos vidutin ės mata­
vimų vertės įrodytų PNC rodmen ų tikslumą esant aukštam 
statistinio pasikliovimo laipsniui;  
c) turi bent 0,1 cm  3 kietųjų dalelių skyrą, kai koncentracija 
mažesnė nei 100 cm  3 ; 
d) turi linijin į atsaką į kietųjų dalelių kiekio koncentracij ą per visą 
matavimo interval ą, taikant atskir ų kietųjų dalelių skaičiavimo 
režimą; 
e) pateikia duomenis 0,5 Hz arba didesniu dažniu;  
f) turi trumpesn ę nei 5 sekundži ų atsako trukm ę t 90 visame išma ­
tuotos koncentracijos ver čių diapazone;  
g) turi funkcij ą, leidžian čią atsižvelgiant į atsitiktinumo veiksn į 
atlikti ne didesn į kaip 10 proc. patikslinim ą, ir gebėti taikyti 
vidinio kalibravimo koeficient ą, kaip apibr ėžta šio papildomo 
priedo 5.7.1.3 punkte, bet nenaudoti joki ų kitų algoritm ų skai­ 
čiavimo efektyvumui patikslinti arba apibr ėžti; 
h) leidžia atlikti veiksming ą skirtingų dydžių kietųjų dalelių skai­ 
čiavimą, kaip nurodyta A5/2 lentel ėje. 
A5/2 lentel ė 
PNC skai čiavimo veiksmingumas  
Kietųjų dalelių elektrinio mobi ­
lumo skersmuo (mm)  PNC skai čiavimo veiksmingumas 
(proc.)  
23 ± 1  50 ± 12  
41 ± 1  > 90  
4.3.1.3.5. Jeigu PNC naudojamas darbinis skystis, jis kei čiamas tokiais inter ­
valais, kaip nurod ė prietaiso gamintojas.  
4.3.1.3.6. Jeigu toje vietoje, kur kontroliuojamas PNC srautas, neužtikri ­
namas žinomas pastovus sl ėgis ir (arba) temperat ūra, jie matuo ­
jami ties PNC įleidimo anga, kad b ūtų galima koreguoti kiet ųjų 
dalelių kiekio koncentracijos matavimus, atsižvelgiant į pamatines 
sąlygas.  
4.3.1.3.7. Buvimo PTS, VPR ir OT trukm ė kartu su PNC atsako trukme t  90 
turi neviršyti 20 sekundži ų. ▼B
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 652  
4.3.1.4. Rekomenduojamas sistemos aprašas  
Kitoje dalyje pateikiama rekomenduojama PN matavimo tvarka. 
Tačiau tinka ir sistemos, atitinkan čios šio papildomo priedo 
4.3.1.2 ir 4.3.1.3 punktuose pateiktas darbines specifikacijas.  
A5/14 pav.  
Rekomenduojama kiet ųjų dalelių ėminių ėmimo sistema
  
4.3.1.4.1. Ėminių ėmimo sistemos aprašas  
4.3.1.4.1.1. Kiet ųjų dalelių ėminių ėmimo sistem ą turi sudaryti ėminių ėmimo 
zondo antgalis arba ėmimo punktas skiedimo sistemoje, PTT, PCF 
ir VPR prieš PNC įtaisą. 
4.3.1.4.1.2. VPR įtaise turi b ūti ėminių skiedimo (kiet ųjų dalelių kiekio skie ­
dikliai: PND  1 ir PND  2 ) ir kietųjų dalelių garinimo įtaisai (garinimo 
vamzdis ET).  
4.3.1.4.1.3. Bandymo duj ų srauto ėminių ėmimo zondas įrengiamas arba 
ėmimo vieta skiedimo tunelyje parenkama taip, kad iš homoge ­
ninio skiediklio / išmetam ųjų dujų mišinio b ūtų paimtas tipinis 
dujų srauto ėminys.  
5. Kalibravimo dažnis ir proced ūros 
5.1. Kalibravimo dažnis  
A5/3 lentel ė 
Prietaiso kalibravimo dažnis  
Priemonės tikrinimas  Intervalas  Kriterijus  
Dujų analizatoriaus linearizacija 
(kalibravimas)  Kas 6 mėnesius  ± 2 proc. rodmens  
Intervalo vidurys  Kas 6 m ėnesius  ± 2 proc.  
CO NDIR:CO  2 /H 2 O poveikis  Kas m ėnesį nuo –1 iki 3 ppm  
NO  x keitiklio patikra  Kas m ėnesį > 95 proc.  
CH  4 atskyriklio patikra  Kasmet  ±98 proc. etano  
FID CH  4 atsakas  Kasmet  Žr. šio papildomo priedo 5.4.3 
punktą ▼B
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 653  
Priemonės tikrinimas  Intervalas  Kriterijus  
FID oro / degal ų srautas  Esmin ės technin ės priežiūros 
metu  Pagal prietaiso gamintoj ą 
Lazeriniai infraraudon ųjų spin­
dulių spektrometrai (moduliuoti 
didelės skyros siaurajuos čiai 
analizatoriai): poveikio patikra  Kasmet arba esmin ės technin ės 
priežiūros metu  Pagal prietaiso gamintoj ą 
QCL  Kasmet arba esmin ės technin ės 
priežiūros metu  Pagal prietaiso gamintoj ą 
GC metodas  Žr. šio papildomo priedo 7.2 
punktą Žr. šio papildomo priedo 7.2 
punktą 
LC metodai  Kasmet arba esmin ės technin ės 
priežiūros metu  Pagal prietaiso gamintoj ą 
Fotoakustika  Kasmet arba esmin ės technin ės 
priežiūros metu  Pagal prietaiso gamintoj ą 
Mikrogramini ų svarstykli ų 
tiesiškumas  Kasmet arba esmin ės technin ės 
priežiūros metu  Žr. šio papildomo priedo 4.2.2.2 
punktą 
PNC (kiet ųjų dalelių skaitiklis)  Žr. šio papildomo priedo 5.7.1.1 
punktą Žr. šio papildomo priedo 5.7.1.3 
punktą 
VPR (laki ų kietųjų dalelių šali­
nimo įtaisas)  Žr. šio papildomo priedo 5.7.2.1 
punktą Žr. šio papildomo priedo 5.7.2 
punktą 
A5/4 lentel ė 
Pastovaus t ūrio ėminių ėmiklio (CVS) kalibravimo dažnis  
CVS  Intervalas  Kriterijus  
CVS srautas  Po kapitalinio remonto  ± 2 proc.  
Skiedimo srautas  Kasmet  ± 2 proc.  
Temperat ūros jutiklis  Kasmet  ± 1 °C  
Slėgio jutikliai  Kasmet  ± 0,4 kPa  
Įleidimo patikra  Kas savait ę ± 2 proc.  
A5/5 lentel ė 
Aplinkos duomen ų kalibravimo dažnis  
Klimatas  Intervalas  Kriterijus  
Temperat ūra Kasmet  ± 1 °C  
Rasos taškas  Kasmet  ± 5 proc. RH  
Atmosferos sl ėgis Kasmet  ± 0,4 kPa  
Aušinimo ventiliatorius  Po kapitalinio remonto  Pagal šio papildomo priedo 1.1.1 
punktą 
5.2. Analizatoriaus kalibravimo proced ūros 
5.2.1. Kiekvienas analizatorius kalibruojamas pagal prietaiso gamintojo 
nurodymus arba bent ne re čiau nei nurodyta A5/3 lentel ėje. 
5.2.2. Kiekvienas įprastai naudojamas darbinis intervalas linearizuojamas 
pagal toliau nurodyt ą procedūrą. ▼B
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 654  
5.2.2.1. Analizatoriaus linearizacijos kreiv ė brėžiama naudojant bent 
penkis kuo tolygiau išd ėstytus kalibravimo taškus. Didžiausios 
koncentracijos kalibravimo duj ų vardinė koncentracija turi b ūti 
ne mažesn ė kaip 80 proc. visos skal ės vertės. 
5.2.2.2. Reikiama kalibravimo duj ų koncentracija gali b ūti gaunama 
naudojant duj ų dozatorių, skiedžiant išgrynintu N  2 arba išgrynintu 
dirbtiniu oru.  
5.2.2.3. Linearizacijos kreiv ė apskaičiuojama mažiausi ųjų kvadrat ų 
metodu. Jei gautas polinomo laipsnis yra didesnis kaip 3, kalibra ­
vimo tašk ų skaičius turi b ūti mažiausiai lygus šiam polinomo 
laipsniui plius 2.  
5.2.2.4. Linearizacijos kreiv ė nuo kiekvien ų kalibravimo duj ų vardinės 
vertės neturi skirtis daugiau kaip ± 2 proc.  
5.2.2.5. Pagal linearizacijos kreiv ės trajektorij ą ir linearizacijos taškus 
galima patikrinti, ar kalibravimas buvo atliktas teisingai. Turi 
būti nurodyti skirtingi b ūdingieji analizatoriaus parametrai, vis ų 
pirma:  
a) analizatoriaus ir duj ų komponentas;  
b) intervalas;  
c) linearizacijos data.  
5.2.2.6. Jei patvirtinimo institucija pripaž įsta, kad kitos technologijos (pvz., 
kompiuteris, elektroniniu b ūdu valdomas diapazono perjungiklis ir 
pan.) užtikrina lygiavert į tikslumą, šiuos alternatyvius variantus 
galima naudoti.  
5.3. Analizatoriaus nulin ės padėties ir kalibravimo patikros proced ūra 
5.3.1. Kiekvienas įprastai taikomas veikimo intervalas tikrinamas prieš 
kiekvieną analizę pagal šio papildomo priedo 5.3.1.1 ir 5.3.1.2 
punktus.  
▼M3 
5.3.1.1. Kalibravimas tikrinamas naudojant nulin ės vertės nustatymo dujas 
ir kalibravimo dujas pagal 6 papildomo priedo 2.14.2.3. punkt ą. 
5.3.1.2. Po bandymo nulin ės vertės nustatymo dujos ir tos pa čios kalibra ­
vimo dujos naudojamos pakartotinei patikrai pagal 6 papildomo 
priedo 2.14.2.4 punkt ą. 
▼B 
5.4. FID angliavandenili ų atsako patikros proced ūra 
5.4.1. Detektoriaus atsako optimizavimas  
FID sureguliuojamas pagal prietaiso gamintojo nurodymus. 
Propanas su oru naudojamas dažniausiai taikomame veikimo inter ­
vale.  
5.4.2. HC analizatoriaus kalibravimas  
5.4.2.1. Analizatorius turi b ūti kalibruojamas naudojant propan ą su oru ir 
išvalytą dirbtinį orą. 
5.4.2.2. Br ėžiama kalibravimo kreiv ė, kaip aprašyta šio papildomo priedo 
5.2.2 punkte.  
5.4.3. Skirting ų angliavandenili ų atsako koeficientai ir rekomenduojamos 
ribinės vertės ▼B
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 655  
5.4.3.1. Konkretaus angliavandenili ų junginio atsako koeficientas R  f yra 
FID C  1 rodmens ir koncentracijos duj ų balione, išreikštos kaip 
ppm C  1 , santykis.  
Bandymo duj ų koncentracija turi b ūti tokio lygio, kad veikimo 
intervale atsakas sudaryt ų maždaug 80 proc. nuokrypio per vis ą 
skalę. Koncentracija turi b ūti žinoma 2 proc. tikslumu, atsižvel ­
giant į tūrio vienetais išreikšt ą gravimetrin į standartą. Be to, 24 
valandas atliekamas duj ų baliono kondicionavimas prieš bandym ą 
20–30 °C temperat ūroje. 
5.4.3.2. Atsako koeficientai turi b ūti nustatyti analizatori ų pradedant 
naudoti ir po ilgesni ų naudojimo laikotarpi ų. Naudotinos bandymo 
dujos ir rekomenduojami atsako koeficientai:  
propilenas ir išvalytas oras:  0,90 < R f< 1,10  
toluenas ir išvalytas oras:  0,90 < R f< 1,10  
Šie koeficientai atitinka 1,00 lyg ų atsako koeficient ą R f naudojant 
propaną ir išvalyt ą orą. 
5.5. NO  x keitiklio našumo bandymo proced ūra 
5.5.1. Naudojant bandymo įrangą, kaip parodyta A5/15 paveiksle, ir 
toliau aprašyt ą procedūrą, NO  2 keitimo į NO keitikli ų efekty­
vumas išbandomas su ozonatoriumi toliau nurodytu b ūdu. 
5.5.1.1. Analizatorius kalibruojamas labiausiai įprastame veikimo intervale 
pagal gamintojo specifikacijas, naudojant nulin ės vertės nustatymo 
ir kalibravimo dujas (kuriose NO kiekis turi b ūti maždaug 80 proc. 
veikimo srities, o NO  2 koncentracija duj ų mišinyje – mažesn ė kaip 
5 proc. NO koncentracijos). NO  x analizatorius nustatomas matuoti 
NO režimu, kad kalibravimo dujos netek ėtų per keitikl į. Nurodyta 
koncentracija įtraukiama į visus atitinkamus bandym ų doku­
mentus.  
5.5.1.2. Per trišak ę jungtį į kalibravimo duj ų srautą nuolat leidžiamas 
deguonis arba dirbtinis oras, kol rodoma koncentracija tampa 
maždaug 10 proc. mažesn ė už šio papildomo priedo 5.5.1.1 punkte 
nurodytą kalibravimo koncentracij ą. Nurodyta koncentracija c 
įtraukiama į visus atitinkamus bandym ų dokumentus Per š į 
procesą ozonatorius laikomas išjungtas.  
5.5.1.3. Dabar įjungiamas ozonatorius, kad sukurt ų pakankamai ozono NO 
koncentracijai sumažinti iki 20 proc. (mažiausiai iki 10 proc.) šio 
papildomo priedo 5.5.1.1 punkte nurodytos kalibravimo koncent ­
racijos. Nurodyta koncentracija d įtraukiama į visus atitinkamus 
bandymų dokumentus.  
5.5.1.4. V ėliau NO  x analizatorius įjungiamas matuoti NO  x režimu, taigi 
dujų mišinys (sudarytas iš NO, NO  2 , O  2 ir N  2 ) dabar teka per 
keitiklį. Nurodyta koncentracija a įtraukiama į visus atitinkamus 
bandymų dokumentus.  
5.5.1.5. Ozonatorius tuomet išjungiamas. Šio papildomo priedo 5.5.1.2 
punkte aprašytas duj ų mišinys per keitikl į turi tekėti į detektori ų. 
Nurodyta koncentracija b įtraukiama į visus atitinkamus bandym ų 
dokumentus.  ▼B
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 656  
A5/15 pav.  
NO  x keitiklio efektyvumo bandymo konfig ūracija
  
5.5.1.6. Kai ozonatorius išjungtas, sustabdomas deguonies arba dirbtinio 
oro srautas. Analizatoriaus NO  2 rodmuo tada šio papildomo priedo 
5.5.1.1 punkte pateikto skai čiaus neturi viršyti daugiau nei 5 proc.  
5.5.1.7. Procentinis NO  x keitiklio efektyvumas skai čiuojamas, naudojant 
šio papildomo priedo 5.5.1.2–5.5.1.5 punktuose pateiktas koncent ­
racijas a, b, c ir d, pagal ši ą formulę: 
Efektyvumas ¼ Í 
1 þ a Ä b 
c Ä d Î 
Ü 100 
▼M3 
Keitiklio efektyvumas turi b ūti ne mažesnis kaip 95 proc. Keitiklio 
efektyvumas bandomas A5/3 lentel ėje nurodytu dažniu.  
_______  
▼B 
5.6. Mikrogramini ų svarstykli ų kalibravimas  
▼M3 
Kietųjų dalelių ėminių ėmimo filtro sv ėrimui naudojam ų mikro­
graminių svarstykli ų kalibravimas turi b ūti nustatytas nacionali ­
niame arba tarptautiniame standarte. Svarstykl ės turi atitikti 
4.2.2.2 punkte pateiktus tiesiškumo reikalavimus. Tiesiškumo 
patikra atliekama bent kas 12 m ėnesių arba tada, kai sistema 
buvo taisyta arba kei čiama, jei tai gali tur ėti įtakos kalibravimui.  
_______  
▼B 
5.7. Kiet ųjų dalelių ėminių ėmimo sistemos kalibravimas ir patikra  
Pavyzdiniai kalibravimo ir patikros metodai pateikiami adresu:  
http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29grpe/ 
pmpFCP.html.  ▼B
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 657  
5.7.1. PNC kalibravimas  
5.7.1.1. Patvirtinimo institucija užtikrina, kad PNC kalibravimo sertifi ­
katas, įrodantis atitikt į atsekamumo standartui, bus parengtas per 
13 mėnesių iki išmetam ųjų teršalų bandymo. Tarp kalibravimo 
procedūrų turi būti stebimas PNC skai čiavimo efektyvumas d ėl 
nusidėvėjimo arba reguliariai kas 6 m ėnesius kei čiamas PNC 
dagtis. Žr. A5/16 ir A5/17 pav. PNC skai čiavimo efektyvum ą 
galima steb ėti lyginant su etaloniniu PNC arba bent dviem kitais 
matavimo PNC. Jei PNC rodo kiet ųjų dalelių koncentracij ą, 
siekiančią ± 10 proc. etaloninio PNC arba dviej ų ar daugiau 
PNC grup ės kietųjų dalelių koncentracijos ver čių aritmetinio 
vidurkio, laikoma, kad PNC yra stabilus, kitu atveju reikalingos 
PNC technin ės priežiūros priemon ės. Jei PNC stebimas lyginant 
su dviem ar daugiau kit ų matavimo PNC, leidžiama naudoti etalo ­
ninę transporto priemon ę, nuosekliai išbandom ą skirtingose 
bandymų kamerose, kuri ų kiekviena turi savo PNC.  
A5/16 pav.  
Nominali PNC metin ė seka
  
A5/17 pav.  
Išplėsta PNC metin ė seka (jei v ėluoja visapusiška PNC kalibravimo proced ūra)
 
5.7.1.2. Atlikus bet kokius esminius technin ės priežiūros darbus, PNC taip 
pat perkalibruojamas ir išduodamas naujas kalibravimo sertifi ­
katas.  
5.7.1.3. Turi b ūti įmanoma nustatyti, pagal kok į nacionalin į ar tarptautin į 
standartin į metodą kalibruojama, kalibruojamo PNC atsak ą lygi­
nant su:  
a) sukalibruoto aerozoli ų elektrinio skaitiklio atsaku ir imant elek ­
trostatiškai suklasifikuot ų kalibravimo kiet ųjų dalelių ėminius 
arba 
b) antro PNC, kuris buvo tiesiogiai sukalibruotas taikant pirmiau 
minėtą metodą, atsaku.  
5.7.1.3.1. Pagal šio papildomo priedo 5.7.1.3 punkto a papunkt į kalibruo ­
jama naudojant bent šešias standartines koncentracijos vertes, kuo 
tolygiau paskirstytas PNC matavim ų intervale.  ▼B
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 658  
5.7.1.3.2. Pagal šio papildomo priedo 5.7.1.3 punkto b papunkt į kalibruo ­
jama naudojant bent šešias standartines koncentracijos vertes PNC 
matavimų intervale. Bent trys taškai turi b ūti ten, kur koncentra ­
cija mažesn ė nei 1 000 m  3 , likusios koncentracijos vert ės turi 
pasiskirstyti tiesiškai nuo 1 000 m  3 iki maksimalios PNC intervalo 
vertės, skaitikliui veikiant atskir ų kietųjų dalelių skaičiavimo 
režimu.  
5.7.1.3.3. Pagal šio papildomo priedo 5.7.1.3 punkto a ir b papunk čius 
vienas iš pasirinkt ų taškų turi būti vardinės nulinės koncentracijos 
taškas, gautas prie kiekvieno prietaiso įleidimo angos pritvirtinus 
bent H13 klas ės pagal standart ą EN 1822:2008 arba lygiaver čio 
veikimo HEPA filtrus. Kalibruojamam PNC netaikant jokio kali ­
bravimo koeficiento, kiekvienos koncentracijos vert ės atveju išma ­
tuotosios koncentracijos vert ės turi atitikti standartin ę koncentra ­
ciją ± 10 proc. tikslumu, išskyrus nulin ės vertės tašką – priešingu 
atveju kalibruojamas PNC atmetamas. Apskai čiuojamas ir užre ­
gistruojamas dviej ų duomenų rinkinių linijinės mažiausi ųjų kvad­
ratų regresijos gradientas. Kalibruojamam PNC taikomas kalibra ­
vimo koeficientas, kuris yra lygiavertis atvirkštinei gradiento 
vertei. Atsako tiesiškumas apskai čiuojamas kaip dviej ų duomenų 
rinkinių Pirsono koreliacijos koeficiento kvadratas (r), ir jis turi 
būti ne mažesnis kaip 0,97. Apskai čiuojant gradient ą ir r  2 , linijinė 
regresija nukreipiama per pradin į tašką (nulinė koncentracija abie ­
juose prietaisuose).  
5.7.1.4. Kalibruojant taip pat patikrinamas PNC aptikimo efektyvumas 
pagal šio papildomo priedo 4.3.1.3.4 punkto h papunk čio reikala ­
vimus, kai kiet ųjų dalelių elektrinio mobilumo skersmens dydis 
yra 23 nm. Kai kiet ųjų dalelių dydis yra 41 nm, nereikalaujama 
tikrinti skai čiavimo efektyvumo.  
5.7.2. VPR kalibravimas / patvirtinimas  
5.7.2.1. Jeigu įtaisas yra naujas ir buvo atlikti esminiai technin ės priežiūros 
darbai, VPR kiet ųjų dalelių koncentracijos sumažinimo koefi ­
cientus reikalaujama kalibruoti pagal visus skiedimo parametrus, 
esant nustatytai pastoviai vardinei prietaiso veikimo temperat ūrai. 
Reikalavimas periodiškai tvirtinti VPR kiet ųjų dalelių koncentra ­
cijos sumažinimo koeficiento tinkamum ą apsiriboja patikra pagal 
vieną parametr ą, atitinkant į parametr ą, taikomą atliekant transporto 
priemonių su kietųjų dalelių filtrais matavimus. Patvirtinimo insti ­
tucija užtikrina, kad VPR kalibravimo arba tinkamumo patvirti ­
nimo sertifikatas bus gautas per 6 m ėnesius iki išmetam ųjų teršalų 
bandymo. Jeigu VPR įtaise įmontuota temperat ūros stebėsenos 
signalizacija, leidžiamas 13 m ėnesių patvirtinimo tarpsnis.  
Lakių kietųjų dalelių šalinimo įtaisą (VPR) rekomenduojama kali ­
bruoti ir jo tinkamum ą tvirtinti kaip baigt ą komplektuoti įtaisą. 
VPR apib ūdinamas pagal kiet ųjų dalelių koncentracijos sumaži ­
nimo koeficient ą, nustatyt ą 30, 50 ir 100 nm elektrinio mobilumo 
skersmens kiet ųjų dalelių atveju. Kiet ųjų dalelių koncentracijos 
sumažinimo koeficientai f  r (d) turi b ūti atitinkamai ne daugiau 
kaip 30 ir 20 proc. didesni kiet ųjų dalelių, kurių elektrinio mobi ­
lumo skersmuo 30 ir 50 nm, atveju, ir ne daugiau kaip 5 proc. 
mažesni kiet ųjų dalelių, kurių elektrinio mobilumo skersmuo 
100 nm, atveju. Tinkamumo tvirtinimo tikslais vidutinis aritmetinis 
kietųjų dalelių koncentracijos sumažinimo koeficientas per 
pradinio VPR kalibravimo etap ą nustatyt ą vidutinį aritmetin į 
kietųjų dalelių koncentracijos sumažinimo koeficient ą f r turi 
atitikti ± 10 proc tikslumu.  ▼B
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 659  
5.7.2.2. Atliekant šiuos matavimus bandymui naudojamas aerozolis, kurio 
kietųjų dalelių elektrinio mobilumo skersmens dydis yra 30, 50 ir 
100 nm, o minimali koncentracija ties VPR įleidimo anga yra 
5 000 kiet ųjų dalelių cm  3 . Tinkamumo tvirtinimui pasirinktinai 
galima naudoti polidispersin į aerozolį, kurio vidutinis elektrinio 
mobilumo skersmuo yra 50 nm. Bandymo aerozolis turi b ūti 
termiškai stabilus VPR veikimo temperat ūroje. Kiet ųjų dalelių 
kiekio koncentracija matuojama prieš komponentus ir už j ų. 
Kietųjų dalelių koncentracijos sumažinimo koeficientas kiek ­
vienam monodispersini ų dalelių dydžiui f  r (d i ) skaičiuojamas 
pagal šią lygtį: 
f r ðd i Þ ¼ N in ðd i Þ 
N out ðd i Þ 
čia: 
N in (d i ) yra d  i skersmens kiet ųjų dalelių koncentracija prieš 
įtaisus;  
N out (d i ) yra d  i skersmens kiet ųjų dalelių koncentracija už įtaisų; 
d i yra kietųjų dalelių elektrinio mobilumo skersmuo (30, 
50 arba 100 nm).  
N in (d i ) ir N  out (d i ) koreguojami pagal tas pa čias sąlygas.  
Vidutinis aritmetinis kiet ųjų dalelių koncentracijos sumažinimo 
koeficientas pagal pateikt ą skiedimo parametr ą f r skaičiuojamas 
naudojant ši ą lygtį: 
f r ¼ f r ð30nmÞ þ f r ð50nmÞ þ f r ð100nmÞ 
3 
Kai tinkamumo tvirtinimui naudojamas polidispersinis 50 nm 
aerozolis, vidutinis aritmetinis kiet ųjų dalelių koncentracijos suma ­ 
žinimo koeficientas  f v pagal tinkamumui tvirtinti naudojam ą skie­
dimo parametr ą skaičiuojamas naudojant ši ą lygtį: 
f v ¼ N in 
N out 
čia: 
N in yra kietųjų dalelių koncentracija prieš įtaisus;  
N out yra kietųjų dalelių koncentracija už įtaisų. 
5.7.2.3. VPR turi užtikrinti, kad bent 30 nm elektrinio mobilumo skers ­
mens kiet ųjų tetrakontano (CH  3 (CH  2 ) 38 CH  3 ) dalelių pašalinimo 
lygis bus didesnis nei 99,0 proc., esant ≥10 000 cm  3 koncentracijai 
ties įleidimo anga, kai jis veikia pagal mažiausius skiedimo para ­
metrus ir esant gamintojo rekomenduojamai darbinei temperat ūrai. 
5.7.3. PN matavimo sistemos patikros proced ūros 
▼M3 
Kiekvieną mėnesį į PNC tekan čio srauto išmatuota vert ė turi 
5 proc. tikslumu atitikti PNC vardin į srautą, kai patikra atliekama 
su kalibruotu srautma čiu. 
_______  ▼B
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 660  
5.8. Maišymo įtaiso tikslumas  
Jei kalibravimui atlikti naudojamas dujosklaidis, kaip nustatyta šio 
papildomo priedo 5.2 punkte, maišymo įtaiso tikslumas turi b ūti 
toks, kad praskiest ų kalibravimo duj ų koncentracijos vertes b ūtų 
galima nustatyti ± 2 proc. tikslumu. Kalibravimo kreiv ė tikrinama 
tarpiniu periodiniu patikrinimu, kaip aprašyta šio papildomo 
priedo 5.3 punkte. Kalibravimo dujos, kuri ų koncentracija 
mažesnė nei 50 proc. analizatoriaus diapazono, sertifikuot ą 
koncentracij ą turi atitikti 2 proc. tikslumu.  
6. Etalonin ės dujos  
6.1. Duj ų grynumas  
▼M3 
6.1.1. Visos ppm išreikštos vert ės reiškia t ūrio ppm (vpm)  
▼B 
6.1.2. Kalibravimui ir darbui, jei reikia, turi b ūti paruoštos tokios grynos 
dujos:  
▼M3 
6.1.2.1. Azotas:  
Grynumas: ≤ 1 ppm C  1 , ≤ 1 ppm CO, ≤ 400 ppm CO  2 , 
≤ 0,1 ppm NO, ≤ 0,1 ppm N  2 O, ≤ 0,1 ppm NH  3 ; 
6.1.2.2. Dirbtinis oras:  
Grynumas: ≤ 1 ppm C  1 , ≤1 ppm CO, ≤ 400 ppm CO  2 , 
≤ 0,1 ppm NO, ≤ 0,1 ppm NO  2 ; deguonies kiekis – 18–21 t ūrio 
proc; 
▼B 
6.1.2.3. Deguonis:  
Grynumas: > 99,5 t ūrio proc. O  2 ; 
6.1.2.4. Vandenilis (ir mišinys su heliu arba azotu):  
Grynumas: ≤ 1 ppm C1, ≤ 400 ppm CO2; vandenilio kiekis – 
39–41 tūrio proc.;  
6.1.2.5. Anglies monoksidas:  
Mažiausias grynumas 99,5 proc.  
6.1.2.6. Propanas:  
Mažiausias grynumas 99,5 proc.  
▼M3 
6.2. Kalibravimo dujos  
Tikroji kalibravimo duj ų koncentracija nuo nustatytos vert ės turi 
skirtis ne daugiau kaip ± 1 proc. arba b ūti tokia, kaip nurodyta 
toliau, ir turi b ūti susieta su nacionaliniais ir tarptautiniais standar ­
tais. 
Reikalingi tokios chemin ės sudėties dujų mišiniai su didel ės apim­
ties dujų specifikacijomis pagal 6.1.2.1 arba 6.1.2.2 punkt ą: 
a) C  3 H 8 dirbtiniame ore (žr. 6.1.2.2. punkt ą); 
b) CO azote;  
c) CO  2 azote;  
d) CH  4 dirbtiniame ore;  
e) NO azote (NO  2 kiekis šiose kalibravimo dujose turi neviršyti 
5 proc. NO kiekio);  
_______  ▼B
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 661  
6 papildomas priedas  
1 tipo bandymo proced ūros ir sąlygos  
1. Bandym ų aprašas  
1.1. 1 tipo bandymas naudojamas išmetam ųjų dujinių junginių, kietųjų 
dalelių ir jų kiekio, išmetamo CO  2 masės, degalų sąnaudų, elek­
tros energijos s ąnaudų ir elektrin ės ridos ver čių patikrai per 
taikomą WLTP bandymo cikl ą. 
1.1.1. Bandymai atliekami pagal metod ą, aprašytą šio papildomo priedo 
2 punkte arba 8 papildomo priedo 3 dalyje tik elektra varomoms, 
hibridinėms elektrin ėms ir susl ėgto vandenilio kuro elementu varo ­
moms transporto priemon ėms. Išmetam ųjų dujų, kietųjų dalelių ir 
kietųjų dalelių skaičiaus ėminiai imami ir analizuojami pagal 
nustatytus metodus.  
1.2. Bandym ų skaičius nustatomas pagal A6/1 paveiksle pateikt ą struk­
tūrinę schemą. Ribinė vertė yra didžiausioji atitinkamo teršalo 
kriterijaus leidžiamoji vert ė, nurodyta Reglamento (EB) 
Nr. 715/2007 I priedo 2 lentel ėje. 
1.2.1. A6/1 paveikslo strukt ūrinė schema taikoma tik visam taikytinam 
WLTP bandymo ciklui, o ne atskiroms faz ėms. 
1.2.2. Bandymo rezultatai turi b ūti ĮEKS energijos poky čiu pagrįstos 
vertės pasiekus tikslin į greitį; atliekama pataisa taikant Ki, 
ACTC ir nusid ėvėjimo koeficientus.  
1.2.3. Viso ciklo ver čių nustatymas  
1.2.3.1. Jei kurio nors bandymo metu viršijama išmetam ųjų teršalų kiekio 
kriterijaus ribin ė vertė, transporto priemon ė pripažįstama netin ­
kama.  
1.2.3.2. Atsižvelgdamas į transporto priemon ės tipą, gamintojas gali dekla ­
ruoti išmetamo CO  2 masės, elektros energijos s ąnaudų, degalų 
sąnaudų vertę kaip NOVC-FCHV, PER ir AER transporto prie ­
monėms taikytin ą viso ciklo vert ę pagal A6/1 lentel ę. 
1.2.3.3. Deklaruota elektros energijos s ąnaudų vertė OVC-HEV transporto 
priemonėms, veikian čioms įkrovos naudojimo režimu, negali b ūti 
nustatyta pagal A6/1 paveiksl ą. Ji turi b ūti naudojama kaip tipo 
patvirtinimo vert ė, jei deklaruota CO  2 vertė pripažįstama patvirti ­
nimo verte. Jei to n ėra, kaip tipo patvirtinimo vert ė naudojama 
išmatuotoji elektros energijos s ąnaudų vertė. 
1.2.3.4. Jie po pirmo bandymo įvykdomi visi taikytinos A6/2 lentel ės 1 
eilutės kriterijai, visos gamintojo deklaruotos vert ės pripažįstamos 
tipo patvirtinimo vert ėmis. Neįvykdžius bent vieno taikytinos A6/2 
lentelės 1 eilutės kriterijaus, su ta pa čia transporto priemone atlie ­
kamas antras bandymas.  
1.2.3.5. Po antro bandymo apskai čiuojami vidutiniai aritmetiniai dviej ų 
bandymų rezultatai. Jei šie vidutiniai aritmetiniai rezultatai atitinka 
visus taikytinos A6/2 lentel ės 2 eilutėje pateiktus kriterijus, visos 
gamintojo deklaruotos vert ės pripažįstamos tipo patvirtinimo verte. 
Neįvykdžius bent vieno taikytinos A6/2 lentel ės 2 eilutės kriteri­
jaus, su ta pa čia transporto priemone atliekamas tre čias bandymas.  ▼M3
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 662  
1.2.3.6. Po tre čio bandymo apskai čiuojami vidutiniai aritmetiniai trij ų 
bandymų rezultatai. Vis ų parametr ų, kurie atitinka taikytinos 
A6/2 lentel ės 3 eilut ės atitinkam ą kriterijų, deklaruota vert ė 
laikoma tipo patvirtinimo verte. Bet kurio parametro, kuris neati ­
tinka taikytinos A6/2 lentel ės 3 eilutės atitinkamo kriterijaus, vidu ­
tinis aritmetinis rezultatas laikomas tipo patvirtinimo verte.  
1.2.3.7. Jei po pirmo arba antro bandymo ne įvykdomas n ė vienas taiky ­
tinos A6/2 lentel ės kriterijus, gamintojo prašymu ir gavus tipo 
patvirtinimo institucijos pritarim ą, gali būti iš naujo deklaruojamos 
didesnės išmetam ųjų teršalų ar sąnaudų vertės arba mažesn ės elek­
trinės ridos vert ės, kad būtų sumažintas tipo patvirtinimui reika ­
lingų bandymų skaičius. 
1.2.3.8. Pri ėmimo ver čių dCO2  1 , dCO2  2 ir dCO2  3 nustatymas  
1.2.3.8.1. Be 1.2.3.8.2 punkto reikalavimo, bandym ų skaičiaus kriterijams 
nustatyti pagal A6/2 lentel ę naudojamos šios dCO2  1 , dCO2  2 ir 
dCO2  3 vertės: 
dCO2  1 = 0,990  
dCO2  2 = 0,995  
dCO2  3 = 1,000  
1.2.3.8.2. Jei OVC-HEV 1 tipo bandym ą įkrovos naudojimo režimo s ąly­
gomis sudaro du ar daugiau taikytin ų WLTP bandymo cikl ų ir 
dCO2x vert ė mažesnė už 1,0, dCO2x vert ė pakeičiama į 1,0.  
1.2.3.9. Jei bandymo rezultatas arba rezultat ų vidurkis buvo priimtas ir 
patvirtintas kaip tipo patvirtinimo vert ė, šis rezultatas tolesniuose 
skaičiavimuose vadinamas „deklaruota verte“.  
A6/1 lentel ė 
Gamintojo deklaruotoms vert ėms taikomos taisykl ės (viso ciklo vert ės) ( 1 ) 
Transporto priemon ės tipas  M CO2 ( 2 ) 
(g/km)  FC 
(kg/100 km)  Elektros energijos 
sąnaudos (  3 ) 
(Wh/km) čia Visa elektrin ė rida / 
Grynoji elektrin ė 
rida (  3 ) 
(km) 
Pagal 6 papildom ą priedą 
bandytos transporto prie ­
monės (varomos tik vidaus 
degimo varikliu (-iais)  M CO2 
7 papildomo 
priedo 
3 punktas  — —  —  
NOVC-FCHV  —  FC  CS 
8 papildomo 
priedo 
4.2.1.2.1 punktas ­ — —  
NOVC-HEV  M  CO2,CS  
8 papildomo 
priedo 
4.1.1 punktas  — —  —  ▼M3
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 663  
Transporto priemon ės tipas  M CO2 ( 2 ) 
(g/km)  FC 
(kg/100 km)  Elektros energijos 
sąnaudos (  3 ) 
(Wh/km) čia Visa elektrin ė rida / 
Grynoji elektrin ė 
rida (  3 ) 
(km) 
OVC-HEV  CD  M  CO2,CD  
8 papildomo 
priedo 
4.1.2 punktas  — EC  AC,CD  
8 papildomo 
priedo 
4.3.1 punktas  AER 
8 papildomo 
priedo 
4.4.1.1 punktas  
CS M  CO2,CS  
8 papildomo 
priedo 
4.1.1 punktas  — —  —  
PEV  —  —  EC  WLTC  
8 papildomo 
priedo 
4.3.4.2 punktas  PER  WLTC  
8 papildomo 
priedo 
4.4.2 punktas  
( 1 ) Deklaruota vert ė yra vertė, kuriai taikomos atitinkamos pataisos (t. y., korekcijos taikant Ki, ATCT ir nusid ėvėjimo 
koeficientus). 
( 2 ) Apvalinimas xxx,xx 
( 3 ) Apvalinimas xxx,x  
A6/1 pav  
1 tipo bandym ų skaičiaus nustatymo strukt ūrinė schema
  ▼M3
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 664  
A6/2 lentel ė 
Bandymų skaičiaus kriterijai  
Tik vidaus degimo varikliu (-iais) varomoms (ICE) transporto 
priemonėms, NOVC-HEV ir OVC-HEV transporto priemoni ų 1 
tipo bandymas įkrovos palaikymo režimu  
Bandymas  Sprendimo parametrai  Išmetamųjų teršalų kiekio 
kriterijai  M CO2 
1 eilutė Pirmasis 
bandymas  Pirmojo bandymo rezultatai  ≤ Reglamentuota ribin ė 
vertė × 0,9  ≤ Deklaruota 
vertė × dCO2  1 
2 eilutė Antrasis 
bandymas  Pirmojo ir antrojo bandym ų 
rezultatų aritmetinis vidurkis  ≤ Reglamentuota ribin ė 
vertė × 1,0 (  1 ) ≤ Deklaruota 
vertė × dCO2  2 
3 eilutė Trečiasis 
bandymas  Trijų bandymų rezultatų arit­
metinis vidurkis  ≤ Reglamentuota ribin ė 
vertė × 1,0 (  1 ) ≤ Deklaruota 
vertė × dCO2  3 
( 1 ) Kiekvieno bandymo rezultatas turi atitikti reglamentuot ą ribinę vertę. 
OVC-HEV transporto priemoni ų 1 tipo bandymas įkrovos naudo ­
jimo režimu  
Bandymas  Sprendimo parametrai  Išmetamųjų teršalų 
kiekio kriterijai  M CO2,CD  AER 
1 eilutė Pirmasis 
bandymas  Pirmojo bandymo 
rezultatai  ≤ Reglamentuota 
ribinė vertė × 0,9 (  1 ) ≤ Deklaruota 
vertė × dCO2  1 ≥ Deklaruota 
vertė × 1,0  
2 eilutė Antrasis 
bandymas  Pirmojo ir antrojo 
bandymų rezultatų arit­
metinis vidurkis  ≤ Reglamentuota 
ribinė vertė × 1,0 (  2 ) ≤ Deklaruota 
vertė × dCO2  2 ≥ Deklaruota 
vertė × 1,0  
3 eilutė Trečiasis 
bandymas  Trijų bandymų rezultatų 
aritmetinis vidurkis  ≤ Reglamentuota 
ribinė vertė × 1,0 (  2 ) ≤ Deklaruota 
vertė × dCO2  3 ≥ Deklaruota 
vertė × 1,0  
( 1 ) OVC-HEV transporto priemoni ų 1 tipo bandymui įkrovos naudojimo režimo s ąlygomis nustatyta vert ė 0,9 keičiama 
į 1,0 tik tada, kai bandym ą įkrovos naudojimo režimo s ąlygomis sudaro du ar daugiau taikytin ų WLTC cikl ų. 
( 2 ) Kiekvieno bandymo rezultatas turi atitikti reglamentuot ą ribinę vertę. 
PEV transporto priemon ėms 
Bandymas  Sprendimo parametrai  Elektros energijos s ąnaudos  MOL  
1 eilutė Pirmasis 
bandymas  Pirmojo bandymo rezultatai  ≤ Deklaruota vert ė × 1,0  ≥ Deklaruota 
vertė × 1,0  
2 eilutė Antrasis 
bandymas  Pirmojo ir antrojo bandym ų 
rezultatų aritmetinis vidurkis  ≤ Deklaruota vert ė × 1,0  ≥ Deklaruota 
vertė × 1,0  
3 eilutė Trečiasis 
bandymas  Trijų bandymų rezultatų arit­
metinis vidurkis  ≤ Deklaruota vert ė × 1,0  ≥ Deklaruota 
vertė × 1,0  
Skirta NOVC-FCHV  
Bandymas  Sprendimo parametrai  FC  CS 
1 eilutė Pirmasis 
bandymas  Pirmojo bandymo rezultatai  ≤ Deklaruota vert ė × 1,0  ▼M3
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 665  
Bandymas  Sprendimo parametrai  FC  CS 
2 eilutė Antrasis bandymas  Pirmojo ir antrojo bandym ų rezultatų aritme­
tinis vidurkis  ≤ Deklaruota vert ė × 1,0  
3 eilutė Tre čiasis 
bandymas  Trijų bandymų rezultatų aritmetinis vidurkis  ≤ Deklaruota vert ė × 1,0  
1.2.4. Faz ės savitųjų verčių nustatymas  
1.2.4.1. Faz ės savitoji CO  2 kiekio vert ė 
1.2.4.1.1. Kai patvirtinama viso ciklo deklaruota išmetamo CO  2 kiekio vert ė, 
bandymo rezultat ų fazės savitųjų verčių aritmetinis vidurkis, 
išreikštas g/km, padauginamas iš CO2_AF koregavimo koefi ­
ciento, taip išlyginant skirtum ą tarp deklaruotos vert ės ir bandymo 
rezultatų. Ši pakoreguotoji vert ė turi būti CO  2 tipo patvirtinimo 
vertė. 
CO2_AF ¼ Deklaruota vert ė 
Fazės bendra vert ė 
Čia: 
Fazės bendra vert ė ¼ ðCO2  ave  L Ü D L Þ þ ðCO2  ave  M Ü D M Þ þ ðCO2  ave  H Ü D H Þ þ ðCO2  ave  exH Ü D exH Þ 
D L þ D M þ D H þ D exH 
Čia: 
CO2  ave  L yra vidutinis aritmetinis išmetamo CO  2 masės rezul­
tatas L faz ės bandymo rezultatui (-ams), g/km;  
CO2  ave  M yra vidutinis aritmetinis išmetamo CO  2 masės rezul­
tatas M faz ės bandymo rezultatui (-ams), g/km;  
CO2  ave  H yra vidutinis aritmetinis išmetamo CO  2 masės rezul­
tatas H faz ės bandymo rezultatui (-ams); g/km;  
CO2  ave  exH yra vidutinis aritmetinis išmetamo CO  2 masės rezul­
tatas exH faz ės bandymo rezultatui (-ams), g/km;  
D L yra teorinis L faz ės atstumas, km;  
D M yra teorinis M faz ės atstumas, km;  
D H yra teorinis H faz ės atstumas, km;  
D exH yra teorinis exH faz ės atstumas, km.  
1.2.4.1.2. Jei viso ciklo deklaruota išmetamo CO  2 masės vertė nepriimama, 
fazės savitosios išmetamo CO  2 masės tipo patvirtinimo vert ė 
apskaičiuojama išvedus aritmetin į visų atitinkamos faz ės bandym ų 
rezultatų vidurkį. 
1.2.4.2. Faz ės savitosios degal ų sąnaudų vertės 
Degalų sąnaudų vertė apskaičiuojama pagal faz ės savitąją išme­
tamo CO  2 masę, naudojant šio papildomo priedo 1.2.4.1 punkto 
lygtis ir išmetam ųjų teršalų kiekio aritmetin į vidurkį. ▼M3
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 666  
1.2.4.3. Faz ės savitosios elektros energijos s ąnaudų PER ir AER vert ės 
Fazės savitosios elektros energijos s ąnaudos ir faz ės savitosios 
elektrinės ridos vert ės skaičiuojamos išvedant bandym ų rezultato 
(-ų) fazės savitųjų verčių aritmetin į vidurkį netaikant koregavimo 
koeficiento.  
2. 1 tipo bandymo s ąlygos  
2.1. Apžvalga  
2.1.1. 1 tipo bandym ą sudaro nurodytos dinamometro parengimo, degal ų 
pripylimo, stabilizavimo ir veikimo s ąlygų sekos.  
2.1.2. 1 tipo bandym ą sudaro transporto priemon ės veikimas ant važiuo ­
klės dinamometro interpoliacijos šeimai taikomo WLTC metu. 
Pastoviojo t ūrio ėminių ėmikliu nepertraukiamai imama propor ­
cinga praskiest ų išmetam ųjų dujų dalis, kad v ėliau būtų galima 
atlikti jos analiz ę. 
2.1.3. Matuojama vis ų junginių, kurių praskiestos išmetamos mas ės 
matavimai atliekami, fonin ė koncentracija. Tod ėl atliekant išmeta ­
mųjų teršalų kiekio bandymus turi b ūti imami ir analizuojami 
skiedimo oro ėminiai.  
2.1.3.1. Fonini ų kietųjų dalelių matavimas  
2.1.3.1.1. Jei gamintojas reikalauja atimti skiedimo oro arba skiedimo 
tunelio fonini ų kietųjų dalelių masę iš išmetam ųjų teršalų išmatuo­
tųjų verčių, šios fonin ės vertės nustatomos pagal šio papildomo 
priedo 2.1.3.1.1.1–2.1.3.1.1.3 punktuose nurodytas proced ūras. 
2.1.3.1.1.1. Didžiausioji leidžiama fonini ų verčių korekcija yra mas ė filtre, 
atitinkanti 1 mg/km bandymo srauto.  
2.1.3.1.1.2. Jei fonin ė vertė viršija ši ą ribą, atimama numatytoji 1 mg/km 
vertė. 
2.1.3.1.1.3. Jeigu at ėmus fonini ų kietųjų dalelių lygio vert ę gaunamas 
neigiamas rezultatas, fonin ė vertė laikoma lygia nuliui.  
2.1.3.1.2. Skiedimo oro fonini ų kietųjų dalelių masės lygis nustatomas 
leidžiant filtruot ą skiedimo or ą per fonin į kietųjų dalelių filtrą. 
Jis imamas iš vietos, esan čios iškart už skiedimo oro filtr ų. 
Foninio lygio vert ės, išreikštos μg/m  3 , nustatomos kaip bent 14 
matavimų, per savait ę atliekant bent vien ą matavim ą, slankusis 
aritmetinis vidurkis.  
2.1.3.1.3. Skiedimo tunelio fonini ų kietųjų dalelių masės lygis nustatomas 
leidžiant filtruot ą skiedimo or ą per fonin į kietųjų dalelių filtrą. Jis 
imamas toje pa čioje vietoje, kur imamas kiet ųjų dalelių ėminys. Jei 
bandymui naudojamas antrinis skiedimas, antrinio skiedimo 
sistema turi b ūti aktyvi atliekant fonin į matavim ą. Vieną matavim ą 
galima atlikti bandymo dien ą, prieš bandym ą arba po jo.  
2.1.3.2. Fonini ų kietųjų dalelių kiekio nustatymas  
2.1.3.2.1. Jei gamintojas reikalauja fonini ų verčių koregavimo, foninio lygio 
vertės nustatomos toliau nurodytu b ūdu. ▼M3
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 667  
2.1.3.2.1.1. Fonin ę vertę galima apskai čiuoti arba išmatuoti. Didžiausiasis 
leidžiamas fonin ės vertės koregavimas turi sietis su didžiausiuoju 
leidžiamuoju nuot ėkio intervalu kiet ųjų dalelių kiekio matavimo 
sistemoje (0,5 dalel ės kubiniame centimetre), nustatytu pagal 
dalelių koncentracijos mažinimo koeficient ą, PCRF ir CVS sraut ą, 
naudotą faktiniame bandyme;  
2.1.3.2.1.2. Patvirtinimo institucija arba gamintojas gali reikalauti vietoj 
apskaičiuotų verčių naudoti faktinius fonini ų matavim ų rezultatus;  
2.1.3.2.1.3. Jeigu at ėmus fonini ų kietųjų dalelių lygio vert ę gaunamas 
neigiamas rezultatas, KDK rezultatas laikoma lygiu nuliui.  
2.1.3.2.2. Skiedimo oro fonini ų kietųjų dalelių kiekio lygis nustatomas imant 
filtruoto skiedimo oro ėminius. Jie imami iš vietos, esan čios iškart 
už skiedimo oro filtr ų į KDK matavimo sistem ą. Foninio lygio 
vertės, išreikštos dalel ėmis kubiniame centimetre, nustatomos kaip 
bent 14 matavim ų, per savait ę atliekant bent vien ą matavim ą, 
slankusis aritmetinis vidurkis.  
2.1.3.2.3. Skiedimo tunelio fonini ų kietųjų dalelių kiekio lygis nustatomas 
imant filtruoto skiedimo oro ėminius. Jie imami toje pa čioje 
vietoje, kur imamas KDK ėminys. Jei bandymui naudojamas 
antrinis skiedimas, antrinio skiedimo sistema turi b ūti aktyvi atlie ­
kant fonin į matavim ą. Vieną matavim ą galima atlikti bandymo 
dieną, prieš bandym ą arba po jo, naudojant faktin į PCRF ir 
bandymo metu naudot ą CVS srauto spart ą. 
2.2. Bendra bandym ų kameros įranga  
2.2.1. Matuotini parametrai  
2.2.1.1. Toliau nurodyta temperat ūra matuojama ± 1,5 °C tikslumu:  
a) bandymo kameros aplinkos oro;  
b) skiedimo ir ėminių ėmimo sistemos, kaip reikalaujama 5 papil ­
domame priede nustatytoms išmetam ųjų teršalų matavimo 
sistemoms.  
2.2.1.2. Atmosferos sl ėgis turi būti išmatuotinas taikant ± 1 kPa glaudum ą. 
2.2.1.3. Specifinis dr ėgnis H turi b ūti išmatuotinas taikant ± 1 g H  2 O/kg 
sauso oro glaudum ą. 
2.2.2. Bandym ų kamera ir stabilizavimo zona  
2.2.2.1. Bandym ų kamera  
2.2.2.1.1. Bandymo kameros temperat ūros nuostatis turi b ūti 23 °C. Faktin ės 
vertės leidžiamasis nuokrypis turi b ūti ± 5 °C ribose. Oro tempe ­
ratūra ir drėgnis bandymo kameros aušinimo p ūstuvo išleidimo 
angoje matuojami bent 0,1 Hz dažniu. D ėl temperat ūros bandymo 
pradžioje ži ūrėkite šio papildomo priedo 2.8.1 punkt ą. 
2.2.2.1.2. Bandymo kameros oro arba variklio įsiurbiamo oro specifinis 
drėgnis H turi b ūti toks:  
5,5 ≤ H ≤ 12,2 (g H  2 O/kg sauso oro)  
2.2.2.1.3. Dr ėgnis matuojamas nepertraukiamai, ne mažesniu nei 0,1 Hz 
dažniu.  ▼M3
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 668  
2.2.2.2. Stabilizavimo zona  
Stabilizavimo zonos temperat ūros nuostatis turi b ūti 23 °C, o 
faktinės vertės leidžiamasis nuokrypis turi b ūti ± 3 °C, vertinant 
pagal 5 minu čių slankųjį aritmetin į vidurkį, ir negali b ūti siste­
mingo nuokrypio nuo nuosta čio. Temperat ūra matuojama neper ­
traukiamai ne mažesniu nei 0,033 Hz dažniu (kas 30 s).  
2.3. Bandomoji transporto priemon ė 
2.3.1. Bendroji informacija  
Visi bandomosios transporto priemon ės komponentai turi atitikti 
serijinę gamybą arba, jei transporto priemon ė išsiskiria iš serijin ės 
gamybos, išsamus aprašas įtraukiamas į visas atitinkamas 
bandymų ataskaitas. Parinkdami bandom ąją transporto priemon ę, 
gamintojas ir patvirtinimo institucija turi sutarti, koks transporto 
priemonės modelis yra tipinis interpoliacijos šeimai.  
Išmetamųjų teršalų matavimui taikoma su bandom ąja transporto 
priemone H nustatyta kelio apkrova. Kelio apkrovos matricos 
šeimos atveju išmetam ųjų teršalų matavimui taikoma transporto 
priemonei H  M pagal 4 papildomo priedo 5.1 punkt ą apskaičiuota 
kelio apkrova.  
Jei gamintojo prašymu naudojamas interpoliacijos metodas (žr. 7 
papildomo priedo 3.2.3.2 punkt ą), atliekamas papildomas išmeta ­
mųjų teršalų matavimas esant kelio apkrovai, nustatytai su bando ­
mąja transporto priemone L. Transporto priemoni ų H ir L 
bandymai tur ėtų būti atliekami su ta pa čia bandom ąja transporto 
priemone ir esant interpoliacijos šeimoje mažiausiam santykiui n/v 
(taikant ± 1,5 proc. leidžiam ąjį nuokrypį). Kelio apkrovos matricos 
šeimos atveju papildomas išmetam ųjų teršalų matavimas atlie ­
kamas taikant kelio apkrov ą, apskaičiuotą transporto priemonei 
L M pagal 4 papildomo priedo 5.1 punkt ą. 
Kelio apkrovos koeficientai ir bandom ųjų transporto priemoni ų L 
ir H bandomoji mas ė gali būti gaunami remiantis skirtingomis 
kelio apkrovos šeimomis, jei ši ų kelio apkrovos šeim ų rezultatų 
skirtumas susidaro d ėl 4 papildomo priedo 6.8 punkto taikymo ir 
jei laikomasi šio papildomo priedo 2.3.2 punkte nustatyt ų reikala­
vimų. 
2.3.2. CO  2 interpoliacijos intervalas  
2.3.2.1. Interpoliacijos metodas taikomas tik tuo atveju, jei:  
a) bandom ųjų transporto priemoni ų L ir H CO  2 kiekio skirtumas 
per taikom ą ciklą, susidaręs taikant 7 papildomo priedo A7/1 
lentelėje nustatyt ą 9 etapą, yra nuo 5 g/km iki didžiausiosios 
vertės, nustatytos 2.3.2.2 punkte;  
b) visų taikomų fazės verčių atveju transporto priemon ės H CO  2 
kiekio vert ės, gautos taikant 7 papildomo priedo A7/1 lentel ėje 
nustatytą 9 etapą, yra didesn ės už transporto priemon ės L. 
Jei šie reikalavimai ne įvykdomi, bandymai gali b ūti paskelbiami 
negaliojan čiais ir, tipo patvirtinimo institucijai pritarus, kartojami.  ▼M3
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 669  
2.3.2.2. Didžiausiasis leidžiamasis transporto priemoni ų L ir H CO  2 kiekio 
skirtumas per taikom ą ciklą, susidaręs taikant 7 papildomo priedo 
A7/1 lentel ėje nustatyt ą 9 etapą, yra 20 proc. plius 5 g/km trans ­
porto priemon ės H išmetam ųjų teršalų, bet ne mažesnis kaip 
15 g/km ir ne didesnis kaip 30 g/km.  
Šis apribojimas netaikomas, kai naudojama kelio apkrovos 
matricos šeima.  
2.3.2.3. Gamintojo prašymu ir gavus tipo patvirtinimo institucijos prita ­
rimą, interpoliacijos linija gali b ūti ekstrapoliuojama iki CO  2 
kiekio, ne daugiau kaip 3 g/km didesnio už išmetamo iš transporto 
priemonės H CO  2 kiekį ir (arba) mažesnio už išmetamo iš trans ­
porto priemon ės L CO  2 kiekį. Šis plėtinys galioja tik absoliu čiose 
2.3.2.2 punkte nustatyto interpoliacijos intervalo ribose.  
Naudojant kelio apkrovos matricos šeim ą, ekstrapoliacijos taikyti 
negalima.  
Jei dvi arba daugiau interpoliacijos šeim ų yra vienodos šio priedo 
5.6 punkto reikalavim ų atžvilgiu, ta čiau skiriasi tuo, kad j ų 
bendras CO  2 kiekio intervalas viršyt ų didžiausi ąją delta vert ę, 
nustatytą 2.3.2.2 punkte, visos atskiros transporto priemon ės, 
kurių specifikacijos (pvz., mark ė, modelis, pasirenkamoji įranga) 
yra vienodos, priskiriamos tik vienai iš interpoliacijos šeim ų. 
2.3.3. Parengimas  
Transporto priemon ės technin ė būklė turi būti gera. Ji turi b ūti 
įvažinėta ir iki bandymo nuvažiavusi 3 000–15 000 km. Variklis, 
pavarų dėžė ir transporto priemon ė turi būti įvažinėti pagal gamin ­
tojo rekomendacijas.  
2.4. Nustatymai  
2.4.1. Dinamometro nustatymai ir patikra atliekami pagal 4 papildom ą 
priedą. 
2.4.2. Dinamometro veikimas  
2.4.2.1. Veikiant dinamometrui, pagalbiniai prietaisai išjungiami arba 
padaromi neaktyv ūs, jei jų veikimas n ėra privalomas pagal teis ės 
aktus.  
2.4.2.2. Transporto priemon ės dinamometro veikimo režimas, jei toks yra, 
aktyvinamas pagal gamintojo instrukcij ą (pvz., tam tikra seka 
naudojant ant vairo esan čius mygtukus, naudojant gamintojo 
darbinį bandiklį, išimant saugikl į). 
Gamintojas patvirtinimo institucijai pateikia neaktyvi ų prietaisų 
sąrašą ir išjungimo pagrindim ą. Dinamometro veikimo režim ą 
turi patvirtinti patvirtinimo institucija, o jo naudojimas įtraukiamas 
į visas atitinkamas bandym ų ataskaitas.  
2.4.2.3. Transporto priemon ės dinamometro veikimo režimas negali akty ­
vinti, moduliuoti, užlaikyti ar išjungti jokios dalies, veikian čios 
išmetamuosius teršalus ir degal ų sąnaudas bandymo s ąlygomis. Bet 
koks įtaisas, veikiantis darb ą ant važiuokl ės dinamometro, nusta ­
tomas taip, kad užtikrint ų tinkamą veikimą. 
2.4.2.4. Dinamometro tipo parinkimas bandomajai transporto priemonei  ▼M3
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 670  
2.4.2.4.1. Jei bandomoji transporto priemon ė turi dvi varom ąsias ašis ir 
WLTP sąlygomis per taikom ą ciklą dalį laiko arba nuolat yra 
varomos arba energij ą rekuperuoja dvi ašys, ji bandoma ant dina ­
mometro, veikian čio keturių ratų pavaros režimu, atitinkan čiu 5 
papildomo priedo 2.2 ir 2.3 punkt ų reikalavimus.  
2.4.2.4.2. Jei bandomoji transporto priemon ė bandoma naudojant tik vien ą 
varomąją ašį, ji bandoma ant dinamometro, veikian čio dviejų ratų 
pavaros režimu, atitinkan čiu 5 papildomo priedo 2.2 punkto reika ­
lavimus.  
Gamintojo prašymu ir gavus tipo patvirtinimo institucijos prita ­
rimą, transporto priemon ė su viena varom ąja ašimi gali b ūti 
bandoma ant keturi ų rato pavaros dinamometro, veikian čio keturių 
ratų pavaros režimu.  
2.4.2.4.3. Jei, važiuojant specialiais vairuotojo pasirenkamais režimais, skir ­
tais naudoti ne įprasto kasdienio eksploatavimo s ąlygomis, o tik 
specialiais ribotais tikslais, pvz., važiuojant kaln ų režimu arba 
palaikomuoju režimu, arba jei dviej ų varomųjų ašių režimas įjun­
giamas tik važiuojant bekele, yra varomos dvi bandomosios trans ­
porto priemon ės varomosios ašys, transporto priemon ė bandoma 
ant dinamometro, veikian čio dviejų ratų pavaros režimu, atitin ­
kančiu 5 papildomo priedo 2.2 punkte nurodytas specifikacijas.  
2.4.2.4.4. Jei bandomoji transporto priemon ė bandoma ant keturi ų ratų 
pavaros dinamometro, veikian čio dviejų ratų pavaros režimu, 
nevaromos ašies ratai bandymo metu gali suktis, jei, atsižvelgiant 
į transporto priemon ės dinamometro veikimo režim ą ir transporto 
priemonės saviriedos režim ą, toks veikimo b ūdas yra įmanomas.  
A6/1a pav  
Galimos bandym ų ant dviej ų ir keturi ų ratų pavaros dinamometr ų konfigūracijos
  
2.4.2.5. Dviej ų ratų pavaros režimu veikian čio dinamometro ir keturi ų ratų 
pavaros režimu veikian čio dinamometro lygiavertiškumo įrodymas  
2.4.2.5.1. Gamintojo prašymu ir gavus tipo patvirtinimo institucijos prita ­
rimą, transporto priemon ė, kuri turi b ūti bandoma ant keturi ų 
ratų pavaros režimu veikian čio dinamometro, gali b ūti bandoma 
ir ant dviej ų ratų pavaros režimu veikian čio dinamometro, jei 
įvykdomos šios s ąlygos:  ▼M3
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 671  
a) bandomoji transporto priemon ė konvertuota į vienos varomo ­
sios ašies transporto priemon ę; 
b) gamintojas tipo patvirtinimo institucijai pateikia įrodymą, kad 
konvertuotos transporto priemon ės išmetamas CO  2 kiekis, 
degalų sąnaudos ir (arba) elektros energijos energijos s ąnaudos 
yra tokios pa čios arba didesn ės nei nekonvertuotos transporto 
priemonės, bandomos ant keturi ų ratų pavaros režimu 
veikiančio dinamometro;  
c) per bandym ą užtikrinamas saugus veikimas (pvz., išimant 
saugiklį arba varom ąjį veleną) ir pateikiama instrukcija, taip 
pat nurodant dinamometro veikimo režim ą; 
d) konvertavimas taikomas tik ant važiuokl ės dinamometro 
bandomai transporto priemonei, kelio apkrovos nustatymo 
procedūra taikoma nekonvertuotai bandomajai transporto prie ­
monei.  
2.4.2.5.2. Šis lygiavertiškumo įrodymas taikomas visoms tos pa čios kelio 
apkrovos šeimos transporto priemon ėms. Gamintojo prašymu ir 
gavus tipo patvirtinimo institucijos pritarim ą, šis lygiavertiškumo 
įrodymas gali b ūti išplečiamas įtraukiant kitas kelio apkrovos 
šeimas, jei turima įrodymų, kad bandom ąja priemone buvo pasi ­
rinkta blogiausiojo atvejo kelio apkrovos šeimai priklausanti trans ­
porto priemon ė. 
2.4.2.6. Informacija, ar transporto priemon ė buvo bandoma ant dviej ų ratų 
pavaros, ar ant keturi ų ratų pavaros dinamometro, ir ar ji buvo 
bandoma dviej ų ratų pavaros, ar keturi ų ratų pavaros režimu, 
įtraukiama į visas atitinkamas bandym ų ataskaitas. Jei transporto 
priemonė buvo bandoma ant keturi ų ratų pavaros dinamometro, 
veikiančio dviejų ratų pavaros režimu, pateikiant ši ą informacij ą 
taip pat nurodoma, ar sukosi nevaromos ašies ratai.  
2.4.3. Transporto priemon ės išmetimo sistemoje neturi b ūti jokio 
nuotėkio, galin čio sumažinti surenkam ų dujų kiekį. 
2.4.4. Galios pavaros ir transporto priemon ės valdikli ų parametrai turi 
būti tokie, kokius gamintojas nustat ė gamyklinei serijai.  
2.4.5. Padangos turi b ūti transporto priemon ės gamintojo nurodyto origi ­
nalios įrangos tipo. Sl ėgį padangose galima padidinti iki sl ėgio, 
viršijančio 4 papildomo priedo 4.2.2.3 punkte nustatyt ą slėgį ne 
daugiau nei 50 proc. Toks pats padang ų slėgis naudojamas dina ­
mometro nustatymui ir visiems tolesniems bandymams. Sl ėgis 
padangose įtraukiamas į visas atitinkamas bandym ų ataskaitas.  
2.4.6. Etaloniniai degalai  
Bandymams naudojami IX priede nurodyti atitinkami etaloniniai 
degalai.  
2.4.7. Bandomosios transporto priemon ės parengimas  
2.4.7.1. Per bandym ą transporto priemon ė turi būti daugmaž horizontalioje 
padėtyje, kad b ūtų išvengta bet kokio ne įprasto degal ų pasiskirs ­
tymo.  
2.4.7.2. Prireikus gamintojas turi par ūpinti papildom ų detalių ir adapteri ų, 
reikalingų degalų išpylimo įtaisui įrengti kuo žemesniame trans ­
porto priemon ėje sumontuoto degal ų bako (-ų) taške, ir užtikrinti 
galimybę imti išmetam ųjų teršalų ėminius.  ▼M3
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 672  
2.4.7.3. Bandymo metu imant kiet ųjų dalelių ėminius, kai regeneruojamas 
įtaisas stabilizuojamas apkrovos s ąlygomis (t. y., transporto prie ­
monėje nevykstant regeneravimui), rekomenduojama, kad tarp 
suplanuot ų regeneravimo cikl ų transporto priemon ė būtų nuvažia­
vusi atstum ą, didesnį už 1/3 ridos, arba periodiškai regeneruo ­
jamas įtaisas būtų veikiamas lygiavert ės apkrovos ne transporto 
priemonėje. 
2.5. Pirminio bandymo ciklai  
Gamintojui paprašius gali b ūti atlikti pirminio bandymo ciklai 
greičio grafikui įvykdyti nustatytose ribose.  
2.6. Bandomosios transporto priemon ės kondicionavimas prieš 
bandymą 
2.6.1. Transporto priemon ės parengimas  
2.6.1.1. Degal ų bako pripildymas  
Į degalų baką (arba bakus) pripilama nurodyt ų bandomųjų degalų. 
Jeigu degal ų bake (arba bakuose) esantys degalai neatitinka šio 
papildomo priedo 2.4.6 punkto specifikacij ų, prieš pilant degalus 
tie degalai išpilami. Degal ų garavimo kontrol ės sistema neturi b ūti 
nei neįprastu būdu prapučiama oru, nei ne įprastai apkraunama.  
2.6.1.2. ĮEKS įkrovimas  
Prieš atliekant kondicionavimo prieš bandym ą ciklą ĮEKS turi b ūti 
visiškai įkrautos. Gamintojo prašymu įkrovimas prieš tok į kondi­
cionavimą prieš bandym ą gali būti neatliekamas. Prieš oficial ų 
bandymą ĮEKS negalima įkrauti iš naujo.  
2.6.1.3. Padang ų slėgis 
Varomųjų ratų padangų slėgis nustatomas pagal šio papildomo šio 
papildomo priedo 2.4.5 punkt ą. 
2.6.1.4. Dujiniais degalais varomos transporto priemon ės 
Jei transporto priemon ės yra su kibirkštinio uždegimo varikliais ir 
varomos SND arba GD / biometanu, arba įrengtos taip, kad gal ėtų 
būti varomos arba benzinu, arba SND ar GD / biometanu, tarp 
bandymų su pirmaisiais ir antraisiais etaloniniais dujiniais degalais 
iš naujo atliekamas kondicionavimas prieš darant bandym ą su 
antraisiais etaloniniais degalais.  
2.6.2. Bandym ų kamera  
2.6.2.1. Temperat ūra 
Kondicionavimo prieš bandym ą metu bandym ų kameros tempera ­
tūra turi būti tokia pati, kaip nustatyta 1 tipo bandymui (šio papil ­
domo priedo 2.2.2.1.1 punktas).  
2.6.2.2. Foninis matavimas  
Bandymų laboratorijoje, kurioje atliekant maž ą kietųjų dalelių 
kiekį išmetančios transporto priemon ės bandym ą gali būti nusta­
tytas taršos atvejis d ėl to, kad prieš tai čia buvo bandoma didel į 
kietųjų dalelių kiekį išmetanti transporto priemon ė, ėminių ėmimo 
įrangos kondicionavimo prieš bandym ą tikslais rekomenduojama, 
kad mažą kietųjų dalelių kiekį išmetančia transporto priemone  ▼M3
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 673  
būtų 20 minu čių važiuojama 120 km/h grei čiu taikant staciona ­
riojo važiavimo cikl ą. Ėminių ėmimo prietais ų kondicionavimui 
prieš bandym ą leidžiamas ilgesnis veikimas ir (arba) didesnis 
greitis, jei reikia. Skiedimo tunelio foniniai matavimai, jei 
taikoma, atliekami po tunelio kondicionavimo prieš bandym ą ir 
prieš visus tolesnius transporto priemon ės bandymus.  
2.6.3. Proced ūra 
2.6.3.1. Bandomoji transporto priemon ė užvažiuoja arba užstumiama ant 
dinamometro ir veikia per visus taikomus WLTC. Transporto prie ­
monė neturi b ūti šalta ir gali b ūti naudojama dinamometro 
apkrovai nustatyti.  
2.6.3.2. Dinamometro apkrova nustatoma pagal 4 papildomo priedo 7 ir 8 
punktus. Jei bandymams naudojamas dviej ų ratų pavaros režimu 
veikiantis dinamometras, kelio apkrova nustatoma ant dviej ų ratų 
pavaros režimu veikian čio dinamometro, o jei bandymams naudo ­
jamas keturi ų ratų pavaros režimu veikiantis dinamometras, kelio 
apkrova nustatoma ant keturi ų ratų pavaros režimu veikian čio 
dinamometro.  
2.6.4. Transporto priemon ės valdymas  
2.6.4.1. Galios pavaros įjungimo proced ūra pradedama šiam tikslui skirtais 
įtaisais pagal gamintojo instrukcijas.  
Jei nenurodyta kitaip, bandymo metu neleidžiama atlikti transporto 
priemonės neinicijuoto veikimo režimo keitimo.  
2.6.4.1.1. Jei galios pavaros įjungimo proced ūra pradedama nes ėkmingai, 
pvz., variklis neužsiveda kaip numatyta arba transporto priemon ė 
rodo užvedimo klaid ą, bandymas anuliuojamas, reikia kartoti 
kondicionavimo prieš bandym ą bandymus ir važiuoti atliekant 
naują bandymą. 
2.6.4.1.2. Jei kaip degalai naudojamos SND arba GD / biometanas, 
leidžiama užvesti varikl į benzinu ir po iš anksto nustatyto tarpsnio, 
kurio vairuotojas negali keisti, prad ėti automatiškai naudoti SND 
arba GD / biometan ą. Šis tarpsnis neturi viršyti 60 sekundži ų. 
Taip pat gali b ūti naudojamas tik benzinas arba vienu metu naudo ­
jamas benzinas ir dujos, jei duj ų energijos s ąnaudos sudaro 
daugiau kaip 80 proc. viso per 1 tipo bandym ą suvartoto energijos 
kiekio. Ši procentin ė dalis apskai čiuojama pagal šio papildomo 
priedo 3 pried ėlyje nustatyt ą metodą. 
2.6.4.2. Ciklas pradedamas nuo galios pavaros įjungimo proced ūros. 
2.6.4.3. Kondicionavimui prieš bandym ą taikomas WLTC.  
Gamintojo arba tipo patvirtinimo institucijos prašymu gali b ūti 
atliekami papildomi WLTC, kad transporto priemon ė ir jos 
valdymo sistemos pasiekt ų stabilią būklę. 
Šio papildomo kondicionavimo prieš bandym ą apimtis įtraukiama 
į visas atitinkamas bandym ų ataskaitas.  ▼M3
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 674  
2.6.4.4. Greit ėjimas  
Transporto priemon ė valdoma atitinkamai judinant akceleratoriaus 
valdiklį, kad būtų tiksliai laikomasi grei čio grafiko.  
Transporto priemon ė turi būti valdoma sklandžiai, laikantis tipini ų 
perjungimo grei čio verčių ir proced ūrų. 
Mechanin ės pavarų dėžės atveju akceleratoriaus valdiklis atlei ­
džiamas per kiekvien ą perjungim ą ir perjungimas atliekamas 
kiek įmanoma grei čiau. 
Jei transporto priemon ė negali laikytis grei čio grafiko, ji turi 
naudoti didžiausi ąją turimąją galią, kol bus v ėl pasiektas atitin ­
kamas tikslinis greitis.  
2.6.4.5. L ėtėjimas  
Ciklo lėtėjimo metu vairuotojas išjungia akceleratoriaus valdikl į, 
bet iki 2 papildomo priedo 4 punkto d, e arba f papunk čiuose 
nurodyto momento neišjungia sankabos rankiniu b ūdu. 
Jei transporto priemone l ėtėja greičiau, nei nurodyta grei čio 
grafike, akceleratoriaus valdiklis naudojamas tokiu b ūdu, kad 
transporto priemon ė tiksliai laikyt ųsi greičio grafiko.  
Jei transporto priemon ė lėtėja per lėtai, kad atitikt ų numatytą lėtė­
jimą, stabdžiai naudojami tokiu b ūdu, kad b ūtų galima tiksliai 
laikytis grei čio grafiko.  
2.6.4.6. Stabdymas  
Transporto priemon ės stovėjimo / veikimo tuš čiąja eiga fazi ų metu 
stabdžiai spaudžiami atitinkamu stiprumu, kad varomieji ratai nesi ­
suktų. 
2.6.5. Pavar ų dėžės naudojimas  
2.6.5.1. Mechanin ė pavarų dėžė 
2.6.5.1.1. Laikomasi 2 papildomame priede nustatyt ų pavarų perjungimo 
nuostatų. Pagal 8 papildom ą priedą bandomos transporto prie ­
monės turi važiuoti pagal šio papildomo priedo 1.5 punkt ą. 
2.6.5.1.2. Pavar ų keitimas pradedamas ir užbaigiamas ± 1,0 sekund ės tiks­
lumu nuo nustatyto pavaros perjungimo momento.  
2.6.5.1.3. Sankaba nuspaudžiama ± 1,0 sekund ės tikslumu nuo nustatyto 
sankabos naudojimo momento.  
2.6.5.2. Automatin ė pavarų dėžė 
2.6.5.2.1. Po pradinio įjungimo per bandym ą selektoriaus svirtis nenaudo ­
jama. Pradinis įjungimas atliekamas 1 sekund ę prieš pradedant 
pirmąjį greitėjimą. 
2.6.5.2.2. Transporto priemon ės su automatine pavar ų dėže, turinčia rankinį 
režimą, nebandomos rankiniu režimu.  
2.6.6. Vairuotojo pasirenkami režimai  
2.6.6.1. Transporto priemon ės, kuriose yra numatytas pagrindinis režimas, 
bandomos tuo režimu. Gamintojo prašymu transporto priemon ė 
gali būti bandoma ir vairuotojo pasirenkamu režimu, kuriuo išme ­
tama daugiausia CO  2 . ▼M3
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 675  
2.6.6.2. Gamintojas tipo patvirtinimo institucijai pateikia vairuotojo pasi ­
renkamo režimo, kuris atitinka šio priedo 3.5.9 punkto reikala ­
vimus, buvimo įrodymus. Tipo patvirtinimo institucijai pritarus, 
pagrindinis režimas gali b ūti naudojamas kaip vienintelis vairuo ­
tojo pasirenkamas režimas, taikytinas atitinkamai sistemai ar 
įtaisui, nustatant išmetam ųjų teršalų kiekio kriterijus, išmetam ą 
CO  2 kiekį ir degalų sąnaudas.  
2.6.6.3. Jei transporto priemon ė neturi pagrindinio režimo arba jei tipo 
patvirtinimo institucija nepritar ė, kad pageidautas pagrindinis 
režimas b ūtų laikomas pagrindiniu, transporto priemon ė dėl išme­
tamųjų teršalų kiekio kriterij ų, išmetamo CO  2 kiekio ir degal ų 
sąnaudų bandoma geriausiojo ir blogiausiojo atvejo vairuotojo 
pasirenkamais režimais. Geriausiojo ir blogiausiojo atvejo režimai 
nustatomi pagal išmetamo CO  2 ir degalų sąnaudų įrodomuosius 
duomenis vis ų režimų atvejais. Išmetamas CO  2 kiekis ir degal ų 
sąnaudos yra bandym ų abiem režimais rezultat ų aritmetinis 
vidurkis. Bandym ų abiem režimais rezultatai užregistruojami.  
Gamintojo prašymu transporto priemon ė gali būti bandoma ir 
vairuotojo pasirenkamu režimu, kuriuo išmetama daugiausia CO  2 . 
2.6.6.4. Remiantis gamintojo pateiktais techniniais įrodymais ir pritarus 
patvirtinimo institucijai, labai specifin ės ribotos paskirties vairuo ­
tojo pasirenkamieji režimai nenagrin ėjami (pvz., palaikomasis 
režimas, „šliaužimo“ režimas). Turi b ūti atsižvelgiama į visus liku ­
sius vairuotojo pasirenkamus režimus, naudojamus važiuojant 
priekine eiga, ir neturi b ūti viršytos išmetam ųjų teršalų kiekio 
kriterijų ribinės vertės. 
2.6.6.5. Šio papildomo priedo 2.6.6.1–2.6.6.4 punktai taikomi visoms 
transporto priemoni ų sistemoms su vairuotojo pasirenkamais reži ­
mais, įskaitant susijusius ne tik su transmisija.  
2.6.7. 1 tipo bandymo anuliavimas ir ciklo baigimas  
Jei variklis netik ėtai išsijungia, kondicionavimas prieš bandym ą 
arba 1 tipo bandymas anuliuojamas.  
Užbaigus cikl ą, variklis išjungiamas. Transporto priemon ės nega­
lima iš naujo užvesti iki bandymo, kuriam transporto priemon ė 
buvo iš anksto kondicionuojama, pradžios.  
2.6.8. Reikalingi duomenys, kokyb ės kontrolė 
2.6.8.1. Grei čio matavimas  
Kondicionavimo prieš bandym ą metu matuojamas grei čio ir 
faktinio laiko santykis arba duomenys kaupiami duomen ų rinkimo 
sistema ne mažesniu nei 1 Hz dažniu, kad b ūtų įvertintas faktinis 
važiavimo greitis.  
2.6.8.2. Nuplauktas atstumas  
Faktinis transporto priemon ės nuvažiuotas atstumas įtraukiamas į 
visus atitinkamus bandymo dokumentus d ėl kiekvienos WLTC 
fazės. 
2.6.8.3. Grei čio grafiko leistinieji nuokrypiai  
Per taikom ą WLTC cikl ą reikalaujam ų pagreičio ir didžiausiojo 
greičio verčių nepasiekian čios transporto priemon ės turi važiuoti 
su iki galo nuspaustu akceleratoriaus valdikliu, kol v ėl pasieks 
reikiamą greičio grafiką. Dėl greičio grafiko pažeidim ų šiomis 
aplinkybėmis bandymas n ėra anuliuojamas. Nukrypimai nuo 
važiavimo ciklo įtraukiami į visas atitinkamas bandym ų ataskaitas.  ▼M3
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 676  
2.6.8.3.1. Leidžiami toliau nurodyti faktinio transporto priemon ės greičio ir 
nustatyto taikom ų bandymo cikl ų greičio skirtumo nuokrypiai.  
Leidžiamieji nuokrypiai vairuotojui nerodomi.  
a) viršutin ė riba: 2,0 km/h didesn ė už aukščiausiąjį grafiko tašk ą 
± 1,0 sekund ės tikslumu pagal duot ą laiko moment ą; 
b) apatin ė ribinė vertė: 2,0 km/h mažesn ė už žemiausi ąjį grafiko 
tašką ± 1,0 sekund ės tikslumu pagal duot ą laiko moment ą. 
Žr. A6/2 paveiksl ą. 
Už šiuos nustatytus leidžiamuosius grei čio nuokrypius didesni 
nuokrypiai yra pripaž įstami su s ąlyga, kad leidžiamieji nuokrypiai 
nė vienu atveju nebus viršyti daugiau nei 1 sekunde.  
Per bandym ų ciklą turi būti ne daugiau nei dešimt toki ų 
nuokrypių. 
2.6.8.3.2. IWR ir RMSSE važiavimo trasos indeksai apskai čiuojami pagal 7 
papildomo priedo 7 punkto reikalavimus.  
Jei IWR arba RMSSE viršija atitinkam ą tinkamumo interval ą, 
važiavimo bandymas laikomas negaliojan čiu. 
A6/2 pav  
Greičio grafiko leistinieji nuokrypiai
  
2.7. Stabilizavimas  
2.7.1. Po kondicionavimo prieš bandym ą ir prieš atliekant bandym ą 
bandomoji transporto priemon ė stabilizuojama zonoje su tokiomis 
aplinkos s ąlygomis, kaip nustatyta šio papildomo priedo 2.2.2.2 
punkte.  
2.7.2. Transporto priemon ė stabilizuojama ne trumpiau nei 6 ir ne ilgiau 
nei 36 valandas su atidarytu arba uždarytu variklio dang čiu. Jei 
specifinės nuostatos konkre čiai transporto priemonei to nedrau ­
džia, aušinimas iki temperat ūros nuosta čio gali b ūti atliekamas 
priverstinio aušinimo b ūdu. Jei aušinimas pagreitinamas naudojant 
ventiliatorius, ventiliatoriai išd ėstomi taip, kad transmisijos, 
variklio ir išmetam ųjų teršalų papildomo apdorojimo įtaisų 
stipriausias aušinimas vykt ų tolygiai.  ▼M3
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 677  
2.8. Išmetam ųjų teršalų ir degalų sąnaudų bandymas (1 tipo bandymas)  
2.8.1. Bandym ų kameros temperat ūra bandymo pradžioje turi b ūti 
23 ± 3 °C. Variklio tepal ų temperat ūra ir aušinamojo skys čio, jei 
toks yra, temperat ūra turi ± 2 °C tikslumu atitikti 23 °C nuostat į. 
2.8.2. Bandomoji transporto priemon ė užstumiama ant dinamometro.  
2.8.2.1. Transporto priemon ės varomieji ratai uždedami ant dinamometro 
nejungiant variklio.  
2.8.2.2. Varom ųjų ratų padangų slėgis nustatomas pagal šio papildomo 
priedo 2.4.5 punkto nuostatas.  
2.8.2.3. Variklio dangtis turi b ūti uždarytas.  
2.8.2.4. Jungiamasis vamzdis prie transporto priemon ės išmetimo vamz ­
džio (-ių) prijungiamas iškart prieš variklio užvedim ą. 
2.8.3. Galios pavaros įjungimas ir važiavimas  
2.8.3.1. Galios pavaros įjungimo proced ūra pradedama šiam tikslui skirtais 
įtaisais pagal gamintojo instrukcijas.  
2.8.3.2. Transporto priemone važiuojama, kaip aprašyta šio papildomo 
priedo 2.6.4–2.6.7 punktuose, per taikom ą WLTC, aprašyt ą 1 
papildomame priede.  
2.8.4. RCB duomenys matuojami kiekvienoje WLTC faz ėje, kaip nusta ­
tyta šio papildomo priedo 2 pried ėlyje. 
2.8.5. Tikrojo transporto priemon ės greičio imtys imamos 10 Hz mata ­
vimo dažniu, o 7 papildomo priedo 7 dalyje aprašyti važiavimo 
trasos indeksai turi b ūti apskaičiuojami ir įforminami dokumentais.  
2.8.6. Naudojant faktinio transporto priemon ės greičio duomenis, išma ­
tuotus 10 Hz dažniu, ir faktinio laiko duomenis, CO  2 rezultatai 
koreguojami atsižvelgiant į tikslinį greitį ir atstum ą, kaip nustatyta 
6b papildomame priede.  
2.9. Duj ų ėminių ėmimas  
Dujų ėminiai renkami į maišus ir junginiai analizuojami bandymo 
arba bandymo faz ės pabaigoje arba junginius galima analizuoti 
nepertraukiamai ir integruotai viso ciklo metu.  
2.9.1. Prieš kiekvien ą bandymą atliekami toliau nurodyti veiksmai.  
2.9.1.1. Išvalyti, ištuštinti ėminių maišai prijungiami prie praskiest ų išme­
tamųjų dujų ir skiedimo oro ėminių rinkimo sistem ų. 
2.9.1.2. Matavimo prietaisai įjungiami pagal prietaiso gamintojo instruk ­
cijas.  
2.9.1.3. CVS šilumokaitis (jei sumontuotas) iš anksto pašildomas arba 
atvėsinamas neviršijant savo darbin ės bandymo temperat ūros 
leidžiamojo nuokrypio, kaip nustatyta 5 papildomo priedo 
3.3.5.1 punkte.  
2.9.1.4. Tokie komponentai, kaip ėminių linijos, filtrai, aušintuvai ir siurb ­
liai, pašildomi arba aušinami pagal poreik į, kol pasiekiama stabi ­
lizuota darbin ė temperat ūra. 
2.9.1.5. CVS srauto sparta nustatoma pagal 5 papildomo priedo 3.3.4 
punktą ir ėminių srautas sureguliuojamas iki atitinkamo lygio.  
2.9.1.6. Nustatoma elektroninio integruoto įtaiso nulin ė vertė ir nulin ė 
vertė gali būti pakartotinai nustatoma kiekvienos ciklo faz ės 
pradžioje.  ▼M3
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 678  
2.9.1.7. Visuose nuolatiniuose duj ų analizatoriuose nustatomas atitinkamas 
intervalas. Bandymo metu juos galima išjungti tik tuo atveju, jei 
išjungiama kei čiant kalibravim ą, per kurį taikoma prietaiso skait ­
meninė skyra. Bandymo metu neturi b ūti keičiamas analizatoriaus 
analoginio veikimo stiprintuv ų stiprinimo koeficientas.  
2.9.1.8. Nustatoma nulin ė visų nuolatini ų dujų analizatori ų vertė ir jie 
kalibruojami naudojant dujas pagal 5 papildomo priedo 6 dalies 
reikalavimus.  
2.10. Ėminių ėmimas KD nustatymui  
2.10.1. Prieš kiekvien ą bandym ą atliekami šio papildomo priedo 
2.10.1.1–2.10.1.2.2 punktuose apib ūdinti veiksmai.  
2.10.1.1. Filtro pasirinkimas  
Visam WLTC naudojamas vienas kiet ųjų dalelių filtras be atsar ­
ginio filtro. Siekiant prisitaikyti prie regionini ų ciklo variacij ų, 
vieną filtrą galima naudoti pirmoms trims faz ėms ir atskir ą filtrą 
ketvirtai fazei.  
2.10.1.2. Filtro paruošimas  
2.10.1.2.1. Likus bent 1 valandai iki bandymo pradžios, filtras įdedamas į nuo 
dulkių apsaugot ą Petri lėkštelę, kurioje leidžiama cirkuliuoti orui, 
o lėkštelė įdedama į svėrimo kamer ą (ar patalp ą), kad stabilizuo ­
tųsi. 
Stabilizavimo laikotarpio pabaigoje filtras pasveriamas ir jo svoris 
įtraukiamas į visus atitinkamus bandym ų lapus. Tada filtras 
laikomas uždarytoje Petri l ėkštelėje arba sandariame filtro laikik ­
lyje, kol jo prireiks bandymui. Filtras turi b ūti panaudotas per 8 
valandas po iš ėmimo iš sv ėrimo kameros (arba patalpos).  
Filtras turi b ūti grąžintas į stabilizavimo patalp ą per 1 valand ą po 
bandymo ir kondicionuojamas bent 1 valand ą iki svėrimo.  
2.10.1.2.2. Kiet ųjų dalelių ėminių filtras rūpestingai įstatomas į filtro laikikl į. 
Filtrą galima imti tik žnypl ėmis arba replyt ėmis. Grubus elgesys 
su filtru arba jo subraižymas gali sukelti svorio nustatymo 
paklaidas. Filtro laikiklio komplektas dedamas į ėminių liniją, 
per kurią neteka srautas.  
2.10.1.2.3. Mikrosvarstykles rekomenduojama tikrinti prieš kiekvien ą 
svėrimą, per 24 valandas nuo ėminio svėrimo, pasveriant vien ą 
maždaug 100 mg etalonin į svarelį. Šis svarelis pasveriamas tris 
kartus ir vidutin ė aritmetin ė vertė įtraukiama į visus atitinkamus 
bandymų lapus. Jeigu vidutin ė aritmetin ė svėrimo vert ė nuo anks ­
tesnio sv ėrimo vert ės skiriasi ± 5 μg, svėrimas užskaitomas ir 
svarstyklės laikomos tinkamomis naudoti.  
2.11. KDK ėminių ėmimas  
2.11.1. Prieš kiekvien ą bandym ą atliekami šio papildomo priedo 
2.11.1.1–2.11.1.2 punktuose apib ūdinti veiksmai.  
2.11.1.1. Įjungiama ir ėminių ėmimui parengiama kiet ųjų dalelių specifinio 
skiedimo sistema ir matavimo įranga.  
2.11.1.2. Taikant šio papildomo priedo 2.11.1.2.1–2.11.1.2.4 punktuose 
nurodytas proced ūras patvirtinama, kad PNC ir VPR kiet ųjų 
dalelių ėminių ėmimo sistemos elementai veikia tinkamai.  ▼M3
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 679  
2.11.1.2.1. Nuot ėkio patikra, naudojant prie visos KDK matavimo sistemos, 
VPR ir PNC įleidimo angos prijungt ą atitinkam ų savybių filtrą, 
turi parodyti mažesn ę nei 0,5 kiet ųjų dalelių kubiniame centimetre 
išmatuotąją koncentracijos vert ę. 
2.11.1.2.2. Kiekvien ą dieną PNC nulin ė patikra, naudojant atitinkam ų savybių 
filtrą PNC įleidimo angoje, turi parodyti ≤ 0,2 kiet ųjų dalelių 
kubiniame centimetre koncentracij ą. Pašalinus š į filtrą, PNC turi 
rodyti, kad imant aplinkos oro ėminius išmatuota koncentracija 
padidėjo bent iki 100 kiet ųjų dalelių kubiniame centimetre, o 
sugrąžinus filtr ą, jis vėl turi rodyti ≤ 0,2 kietųjų dalelių kubiniame 
centimetre koncentracij ą. 
2.11.1.2.3. Patvirtinama, kad matavimo sistema rodo, jog garinimo vamzdyje, 
jeigu jis naudojamas sistemoje, pasiekta tinkama darbin ė tempera­
tūra. 
2.11.1.2.4. Patvirtinama, kad matavimo sistema rodo, jog skiedimo įtaise 
PND  1 pasiekta tinkama darbin ė temperat ūra. 
2.12. Ėminių ėmimas bandymo metu  
2.12.1. Įjungiama skiedimo sistema, ėminių siurbliai ir duomen ų rinkimo 
sistema.  
2.12.2. Įjungiamos KD ir KDK ėminių ėmimo sistemos.  
2.12.3. Kiet ųjų dalelių kiekis matuojamas nepertraukiamai. Vidutin ė arit­
metinė koncentracija nustatoma integruojant kiekvienos faz ės 
analizatoriaus signalus.  
2.12.4. Ėminių ėmimas pradedamas prieš galios pavaros įjungimo proce ­
dūrą arba jos metu ir baigiamas užbaigiant cikl ą. 
2.12.5. Ėminio sukeitimas  
2.12.5.1. Dujiniai išmetamieji teršalai  
Važiuojamo taikytino WLTC kiekvienos faz ės pabaigoje pras ­
kiestų išmetam ųjų dujų ir skiedimo oro ėminių ėmimas prireikus 
iš vienos maiš ų poros nukreipiamas į kitą maišų porą. 
2.12.5.2. Kietosios dalel ės 
Taikomi šio papildomo priedo 2.10.1.1 punkto reikalavimai.  
2.12.6. Dinamometro atstumas, nustatytas kiekvienai fazei, įtraukiamas į 
visus atitinkamus bandymo dokumentus.  
2.13. Bandymo užbaigimas  
2.13.1. Paskutin ės bandymo dalies pabaigoje variklis iš karto išjungiamas.  
2.13.2. Išjungiamas pastoviojo t ūrio ėminių ėmiklis (CVS) ar kitas siur ­
bimo įtaisas arba nuo transporto priemon ės išmetimo vamzdžio 
arba vamzdži ų atjungiamas išmetam ųjų teršalų vamzdis.  
2.13.3. Transporto priemon ę galima pašalinti nuo dinamometro.  
2.14. Po bandymo atliekamos proced ūros 
2.14.1. Duj ų analizatoriaus patikra  
Patikrinami nepertraukiamam skiedimo matavimui naudot ų anali­
zatorių nulio nustatymo ir kalibravimo duj ų rodmenys. Bandymas 
laikomas priimtinu, jei rezultat ų prieš bandym ą ir po bandymo 
skirtumas yra mažesnis nei 2 proc. kalibravimo duj ų vertės. ▼M3
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 680  
2.14.2. Maišo analiz ė 
2.14.2.1. Maišuose esan čios išmetamosios dujos ir skiedimo oras analizuo ­
jami kiek įmanoma grei čiau. Išmetamosios dujos bet kuriuo atveju 
analizuojamos ne v ėliau nei po 30 minu čių po kiekvienos ciklo 
fazės pabaigos.  
Reikia atsižvelgti į dujų junginių maišuose reaktyvumo laik ą. 
2.14.2.2. Kai tik prieš analiz ę atsiranda praktin ė galimyb ė, kiekvienam 
junginiui naudotinas analizatoriaus intervalas nustatomas į nulinę 
padėtį naudojant atitinkamas nulio nustatymo dujas.  
2.14.2.3. Analizatori ų kalibravimo kreiv ės nustatomos naudojant vardin ės 
koncentracijos, 70–100 proc. intervalo kalibravimo dujas.  
2.14.2.4. Tada v ėl patikrinamas analizatoriaus nulin ės vertės nustatymas: 
jeigu kokie nors rodmenys nuo šio papildomo priedo 2.14.2.2 
punkte nustatyto intervalo skiriasi daugiau nei 2 proc., proced ūra 
kartojama.  
2.14.2.5. V ėliau analizuojami ėminiai.  
2.14.2.6. Po analiz ės, naudojant tas pa čias dujas, v ėl patikrinami nulio ir 
kalibravimo taškai. Bandymas laikomas priimtinu, jei skirtumas 
yra mažesnis nei 2 proc. kalibravimo duj ų vertės. 
2.14.2.7. Įvairių dujų srautų per analizatorius sparta ir sl ėgis turi b ūti tokie 
patys kaip analizatoriaus kalibravimui naudot ų dujų. 
2.14.2.8. Kiekvieno išmatuoto junginio kiekis įtraukiamas į visus atitin ­
kamus bandymo dokumentus po matavimo įtaiso stabilizavimo.  
2.14.2.9. Vis ų išmetam ųjų teršalų masė ir kiekis, jei taikoma, skai čiuojami 
pagal 7 papildom ą priedą. 
2.14.2.10. Kalibravimas ir patikrinimai atliekami:  
a) prieš kiekvienos maiš ų poros analiz ę ir po jos arba arba  
b) prieš vis ą bandymą ir po jo.  
b atveju kalibravimas ir patikrinimai atliekami visiems analizato ­
riams visais bandymo metu naudotais intervalais.  
Abiem atvejais (a ir b) tas pats analizatoriaus intervalas naudo ­
jamas atitinkamiems aplinkos oro ir išmetam ųjų dujų maišams.  
2.14.3. Kiet ųjų dalelių ėminių filtro svėrimas  
2.14.3.1. Kiet ųjų dalelių ėminių filtras į svėrimo kamer ą (arba patalp ą) 
sugrąžinamas ne v ėliau nei po 1 valandos nuo bandymo užbai ­
gimo. Jis bent 1 valand ą kondicionuojamas nuo dulki ų apsaugo­
toje Petri l ėkštelėje, kurioje leidžiama cirkuliuoti orui, ir pasve ­
riamas. Filtro bruto svoris įtraukiamas į visus atitinkamus 
bandymų dokumentus.  
2.14.3.2. Bent du nenaudoti etaloniniai filtrai pasveriami per 8 valandas po 
ėminių filtrų svėrimo, bet geriau tai atlikti tuo pa čiu metu. Etalo ­
niniai filtrai turi b ūti tokio pat dydžio ir pagaminti iš tokios pat 
medžiagos, kaip ir ėminių filtras.  
2.14.3.3. Jeigu bet kurio etaloninio filtro savitasis svoris tarp ėminių filtro 
svėrimo etap ų pakinta daugiau kaip ± 5 μg, ėminių filtras ir etalo ­
niniai filtrai pakartotinai kondicionuojami sv ėrimo kameroje (ar 
patalpoje) ir v ėl sveriami.  ▼M3
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 681  
2.14.3.4. Atliekant etaloninio filtro sv ėrimo verčių palyginim ą, lyginamos 
etaloninio filtro savitosios svorio vert ės ir savit ųjų svorio ver čių 
slankusis aritmetinis vidurkis. Slankusis aritmetinis vidurkis 
apskaičiuojamas pagal savit ąsias svorio vertes, surinktas laiko ­
tarpiu, po kurio etaloniniai filtrai buvo sud ėti į svėrimo kamer ą 
(ar patalp ą). Vidurkinimo trukm ė – bent viena diena, bet ne ilgiau 
kaip 15 dien ų. 
2.14.3.5. Leidžiama kelis kartus pakartotinai kondicionuoti ir sverti ėminį ir 
etaloninius filtrus, kol nepasibaigs 80 val. laikotarpis po duj ų 
matavimo per išmetam ųjų teršalų kiekio bandym ą. Jeigu nepra ėjus 
80 val. laikotarpiui arba jam besibaigiant daugiau kaip pus ė etalo­
ninių filtrų atitinka ± 5 μg kriterij ų, ėminių filtro sv ėrimas 
laikomas galiojan čiu. Jeigu besibaigiant 80 val. laikotarpiui naudo ­
jami du etaloniniai filtrai ir vienas iš j ų neatitinka ± 5 μg kriteri­
jaus, ėminių filtro svėrimas gali b ūti įskaitomas su ta s ąlyga, kad 
dviejų etalonini ų filtrų nustatytųjų ir slanki ųjų vidutinių verčių 
absoliučiųjų skirtumų suma yra 10 μg arba mažesn ė. 
2.14.3.6. Jeigu mažiau kaip pus ė etalonini ų filtrų neatitinka ± 5 μg kriteri­
jaus, ėminių filtras atmetamas, o išmetam ųjų teršalų bandymas 
kartojamas. Visi etaloniniai filtrai atmetami ir pakei čiami per 
48 val. Visais kitais atvejais etaloniniai filtrai pakei čiami bent 
kas 30 dien ų taip, kad n ė vienas ėminių filtras neb ūtų sveriamas 
nepalyginus jo su etaloniniu filtru, kuris sv ėrimo kameroje (arba 
patalpoje) buvo laikomas bent vien ą dieną. 
2.14.3.7. Jei sv ėrimo kamera (arba patalpa) neatitinka stabilumo kriterij ų, 
apibrėžtų 5 papildomo priedo 4.2.2.1 punkte, bet etaloninio filtro 
svėrimas atitinka pirmiau nurodytus kriterijus, variklio gamintojas 
gali pasirinkti, ar patvirtinti ėminių filtro mas ės vertes, ar anuliuoti 
bandymus, sutvarkyti sv ėrimo patalpos kontrol ės sistemą ir vėl 
pakartoti bandym ą. ▼M3
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 682  
6 papildomo priedo — 1 pried ėlis 
Išmetamųjų teršalų bandymo proced ūra, taikoma visoms transporto 
priemonėms su periodiškai regeneruojama sistema  
1. Bendroji informacija  
1.1. Šiame priede apib ūdinamos transporto priemon ės su periodiškai regene ­
ruojama sistema bandymo konkre čios nuostatos, kaip nustatyta šio 
priedo 3.8.1 punkte.  
1.2. Per ciklus, kuri ų metu vyksta regeneravimas, išmetam ųjų teršalų stan­
dartų taikyti nereikia. Jei periodinis regeneravimas įvyksta bent kart ą per 
1 tipo bandym ą ir jau bent kart ą įvyko transporto priemon ės ruošimo 
metu arba jei per kartojamus 1 tipo bandymus tarp dviej ų paeiliui 
einančių periodini ų regeneravim ų nuvažiuojamas atstumas yra didesnis 
kaip 4 000 km, speciali bandymo proced ūra nėra reikalinga. Tokiu atveju 
šis priedėlis netaikomas, naudojamas K  i koeficientas, lygus 1,0.  
1.3. Šio priedo nuostatos taikomos tik KD matavimams, bet netaikomos 
KDK matavimams.  
1.4. Gamintojo prašymu ir gavus tipo patvirtinimo institucijos pritarim ą, 
periodiškai regeneruojamoms sistemoms b ūdingos bandymo proced ūros 
nereikia taikyti regeneravimo įtaisui, jei gamintojas pateikia duomenis, 
įrodančius kad per ciklus, kai vyksta regeneravimas, išmetam ųjų teršalų 
kiekis neviršija atitinkamos kategorijos transporto priemon ės išmetam ųjų 
teršalų kiekio ribini ų verčių. Tokiu atveju CO  2 kiekiui ir degal ų sąnau­
doms nustatyti taikoma fiksuota Ki vert ė, lygi 1,05.  
1.5. Gamintojo prašymu ir gavus tipo patvirtinimo institucijos pritarim ą, 2 ir 
3 klasės transporto priemon ėms nustatant regeneravimo koeficiento K  i 
galima ne įtraukti labai didelio grei čio fazės. 
2. Bandymo proced ūra 
Bandomoji transporto priemon ė turi gebėti slopinti arba skatinti regene ­
ravimo proces ą su sąlyga, kad šis veikimas netur ės poveikio pirminiam 
variklio kalibravimui. Regeneravimo sustabdymas leidžiamas tik regene ­
ravimo sistemos įkrovos metu ir kondicionavimo prieš bandym ą ciklų 
metu. Tai draudžiama atliekant išmetam ųjų teršalų matavim ą regenera ­
vimo fazės metu. Išmetam ųjų teršalų bandymas turi b ūti atliekamas su 
nepakeistu, originalios įrangos gamintojo (OEM) kontrol ės įtaisu. 
Gamintojo prašymu ir gavus tipo patvirtinimo institucijos pritarim ą, 
„inžinerin ės kontrolės įrenginys“, kuris neturi poveikio pirminiam trans ­
porto priemon ės kalibravimui, gali b ūti naudojamas nustatant K  i . 
2.1. Išmetam ųjų teršalų kiekio matavimas tarp dviej ų WLTC su regenera ­
vimo proced ūromis  
2.1.1. Vidutinis aritmetinis išmetam ųjų teršalų kiekis tarp regeneravimo etap ų 
ir regeneravimo įtaiso įkrovimo nustatomas atlikus kelis maždaug 
vienodai pasiskirs čiusius (jei daugiau nei du) 1 tipo bandymus. Kita 
galimybė – gamintojas gali pateikti duomenis, įrodančius, kad per pasau ­
linius suderintus lengv ųjų transporto priemoni ų bandymo ciklus išmeta ­
mųjų teršalų kiekis tarp regeneravimo etap ų išlieka stabilus (± 15 proc.). 
Šiuo atveju galima naudoti išmetam ųjų teršalų kiekio vertes, išmatuotas 
atliekant 1 tipo bandym ą. Visais kitais atvejais atliekami bent dviej ų 1 
tipo bandymo cikl ų išmetam ųjų teršalų kiekio matavimai: vienas iškart 
po regeneravimo (prieš nauj ą įkrovą) ir kitas kiek įmanoma ar čiau rege­
neravimo faz ės. Visi išmetam ųjų teršalų matavimai atliekami pagal š į 
papildom ą priedą, o visi skai čiavimai – pagal šio pried ėlio 3 dalį. ▼M3
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 683  
2.1.2. Įkrovos procesas ir K  i nustatymas atliekami per 1 tipo važiavimo cikl ą 
ant važiuokl ės dinamometro arba variklio bandym ų stende, taikant lygia ­
vertį bandymo cikl ą. Šie ciklai gali b ūti atliekami nepertraukiamai (t. y., 
tarp ciklų nebūtina išjungti variklio). Užbaigus bet kok į skaičių ciklų, 
transporto priemon ė gali būti pašalinama nuo važiuokl ės dinamometro ir 
bandymas t ęsiamas vėliau. Gamintojo prašymu ir gavus tipo patvirtinimo 
institucijos pritarim ą, gamintojas gali sukurti alternatyvi ą procedūrą ir 
įrodyti jos lygiavertiškum ą įrodyti, įskaitant filtro temperat ūrą, krovimo 
kiekybę ir nuvažiuot ą atstumą. Tai galima atlikti variklio stende arba ant 
važiuoklės dinamometro.  
2.1.3. Į visus atitinkamus bandymo dokumentus įtraukiamas cikl ų skaičius D 
tarp dviej ų WLTC, kuri ų metu vyko regeneravimas, cikl ų, per kuriuos 
buvo matuojamas išmetam ųjų teršalų kiekis, skai čius n ir kiekvieno 
išmetamo junginio i mas ės M′ sij matavimas per kiekvien ą ciklą j. 
2.2. Išmetam ųjų teršalų kiekio matavimas regeneravimo metu  
2.2.1. Transporto priemon ės parengimas prireikus išmetam ųjų teršalų 
bandymui regeneravimo faz ės metu gali b ūti atliktas taikant šio papil ­
domo priedo 2.6 punkte aprašytus kondicionavimo prieš bandym ą ciklus 
arba lygiaver čius variklio bandym ų stendo ciklus priklausomai nuo šio 
priedėlio 2.1.2 punkte pasirinktos apkrovos metodikos.  
2.2.2. Su šiame priede aprašytu 1 tipo bandymu susijusios bandymo ir trans ­
porto priemon ės sąlygos taikomos prieš atliekant pirm ą galiojant į išme­
tamųjų teršalų kiekio bandym ą. 
2.2.3. Regeneravimas neturi prasid ėti rengiant transporto priemon ę. Tai gali 
būti užtikrinama vienu iš toliau nurodyt ų metodų. 
2.2.3.1. Kondicionavimo prieš bandym ą ciklams galima įtaisyti netikr ą regene­
ravimo sistem ą arba dalin ę sistemą. 
2.2.3.2. Bet kuriuo kitu gamintojo ir tvirtinan čiosios institucijos suderintu b ūdu. 
2.2.4. Šaltojo paleidimo išmetam ų teršalų kiekio bandymas, įskaitant regenera ­
vimo proces ą, atliekamas pagal taikytin ą WLTC.  
2.2.5. Jei regeneravimo procesui reikia daugiau nei vieno WLTC, kiekvienas 
WLTC atliekamas iki galo. Leidžiama naudoti vien ą kietųjų dalelių 
ėminių filtrą keliems ciklams, kurie reikalingi regeneravimui užbaigti.  
Jei reikia daugiau nei vieno WLTC, pagal paskesn į (-ius) WLTC važiuo ­
jama iš karto, neišjungus variklio, kol visiškai pabaigiamas regenera ­
vimas. Jei didesniam cikl ų skaičiui reikalingas dujini ų teršalų maišų 
kiekis viršija turim ų maišų kiekį, naujam bandymas pasiruošiama kiek 
įmanoma grei čiau. Tuo laikotarpiu variklis neišjungiamas.  
2.2.6. Išmetam ųjų teršalų vertės regeneravimo metu M  ri kiekvienam junginiui i 
skaičiuojamos pagal šio pried ėlio 3 dalį. Visiškam regeneravimui nusta ­
tytas taikytin ų bandymo cikl ų skaičius d įtraukiamas į visus atitinkamus 
bandymo dokumentus.  
3. Skai čiavimai  
3.1. Atskiros regeneravimo sistemos išmetam ųjų teršalų ir išmetamo CO  2 
kiekio bei degal ų sąnaudų apskaičiavimas  ▼M3
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 684  
M si ¼ P n 
j¼1 M′ sij 
n; kai n ≥ 1 
M ri ¼ P d 
j¼1 M′ rij 
d; kai d ≥ 1 
M pi ¼ M si Ü D þ M ri Ü d 
D þ d 
čia kiekvienam aptartam junginiui i:  
M′ sij yra išmetamo junginio i mas ė per bandymo cikl ą j be regenera ­
vimo, g/km;  
M′ rij yra išmetamo junginio i mas ė per bandymo cikl ą j regeneravimo 
metu, g/km (jei d > 1, pirmasis WLTC bandymas atliekamas 
varikliui esant šaltam, v ėlesni ciklai – esant įšilusiam);  
M si yra vidutin ė išmetamo junginio i mas ė be regeneravimo, g/km;  
M ri yra vidutin ė išmetamo junginio i mas ė regeneravimo metu, g/km;  
M pi yra vidutin ė išmetamo junginio i mas ė, g/km;  
n yra tarp cikl ų, kurių metu vyksta regeneravimas, atliekam ų 
bandymo cikl ų, per kuriuos atliekami 1 tipo WLTC išmetam ųjų 
teršalų kiekio matavimai, skai čius ≥ 1; 
d yra regeneravimui reikaling ų pilnų taikomo bandymo cikl ų skai­ 
čius; 
D yra tarp dviej ų ciklų, kurių metu vyksta regeneravimas, atlikt ų 
taikomų ciklų skaičius. 
M pi skaičiavimas grafiškai parodytas A6.App1/1 paveiksle.  
A6.App1/1 pav  
Per išmetam ųjų teršalų bandym ų ciklus, kuriais vyksta 
regeneravimas, ir tarp toki ų ciklų matuojami parametrai 
(pavyzdin ė schema – išmetam ųjų teršalų kiekis per D gali padid ėti 
arba sumaž ėti)
 
3.1.1. Regeneravimo koeficiento K  i apskaičiavimas kiekvieno junginio i atveju  
Gamintojas gali nuspr ęsti kiekvienam junginiui savarankiškai nustatyti 
papildomos poslinkius arba dauginamuosius koeficientus.  
K i koeficientas:  K  i ¼ M pi 
M si 
K i poslinkis: K  i = M  pi – M  si ▼M3
02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 685  
M si , M  pi ir K  i rezultatai ir gamintojo pasirinktas koeficiento tipas turi 
būti užregistruojami. K  i rezultatas įtraukiamas į visas atitinkamas 
bandymų ataskaitas. M  si , M  pi ir K  i rezultatai įtraukiami į visus atitin ­
kamus bandymo dokumentus.  
K i gali būti nustatomas po atskir ą regeneravimo sek ą sudaran čių mata­
vimų prieš regeneravimo proced ūrą, jos metu ir po jos, kaip parodyta 
A6.App1/1 paveiksle.  
3.2. Keli ų periodiškai regeneruojam ų sistemų išmetam ų teršalų ir išmetamo 
CO  2 kiekio bei degal ų sąnaudų apskaičiavimas  
Vienam 1 tipo darbiniam ciklui d ėl išmetam ųjų teršalų kiekio kriterij ų ir 
išmetamo CO  2 kiekio atliekamas toliau nurodytas skai čiavimas. Šiam 
skaič iavimui naudojamas išmetamas CO  2 kiekis turi b ūti 7 papildomo 
priedo A7/1 lentel ėje nustatyto 3 etapo rezultatas.  
M sik ¼ P n k 
j¼1 M′ sik ;j 
n k kai n  j ≥ 1 
M rik ¼ P d k 
j¼1 M′ rik ;j 
d k kai d ≥ 1 
M si ¼ P x 
k¼1 M sik Ü D  k P x 
k¼1 D k 
M ri ¼ P x 
k¼1 M rik Ü d  k P x 
k¼1 d k 
M pi ¼ M si Ü P x 
k¼1 D k þ M  ri Ü P x 
k¼1 d k P x 
k¼1 ðD k þ d  k Þ 
M pi ¼ P x 
k¼1 ðM sik Ü D  k þ M  rik Ü d  k Þ P x 
k¼1 ðD k þ d  k Þ 
K i koeficientas:  K  i ¼ M pi 
M si 
K i poslinkis: K  i = M  pi – M  si 
Čia: 
M si yra visų operacij ų k vidutin ė išmetamo junginio i mas ė be 
regeneravimo, g/km;  
M ri yra visų operacij ų k vidutin ė išmetamo junginio i mas ė rege­
neravimo metu, g/km;  
M pi yra visų operacij ų k vidutin ė išmetamo junginio i mas ė, g/km;  
M sik yra operacijos k vidutin ė išmetamo junginio i mas ė be regene­
ravimo, g/km;  
M rik yra operacijos k vidutin ė išmetamo junginio i mas ė regenera ­
vimo metu, g/km;  
M′ sik,j yra operacijos k išmetamo junginio i mas ė (g/km) be regene ­
ravimo, išmatavus taške j, kai1 ≤ j ≤ n  k , g/km;  
M′ rik,j yra atvejo k išmetamo junginio i mas ė per regeneravim ą (jei j > 
1, pirmasis 1 tipo bandymas atliekamas šaltomis, v ėlesni ciklai 
– šiltomis są lygomis), matuojama per bandymo cikl ą j, kai 1 ≤ 
j ≤ d  k , g/km;  
n yra tarp dviej ų ciklų, kurių metų vyksta regeneravimo faz ės, 
atvejo k užbaigtų bandymo cikl ų, kurių metu atliekami išme ­
tamųjų teršalų kiekio matavimai (1 tipo WLTC arba lygiaver ­ 
čiai ciklai variklio bandymo stende) skai čius, ≥ 2; ▼M3
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 686  
d k yra visiškam regeneravimui reikaling ų užbaigt ų atvejo k 
bandymo cikl ų skaičius; 
D k yra tarp dviej ų ciklų, kurių metu vyksta regeneravimo faz ės, 
atvejo k atlikt ų taikomo bandymo cikl ų skaičius; 
x yra baigt ų regeneravimo atvej ų skaičius. 
M pi skaičiavimas grafiškai parodytas A6.App1/2 paveiksle.  
A6.App1/2 pav  
Per išmetam ųjų teršalų nustatymo bandym ą matuojami 
parametrai per ciklus ir tarp cikl ų, kai vyksta regeneravimas 
(pavyzdin ė schema)
  
Daugybini ų periodiškai regeneruojam ų sistemų atveju K  i įmanoma 
apskaičiuoti tik po tam tikro kiekvienos sistemos regeneravimo operacij ų 
skaičiaus. 
Užbaigus vis ą procedūrą (nuo A iki B, žr. A6.App1/2 pav.), v ėl turėtų 
būti pasiektos pradin ės A sąlygos.  
3.3. Ki koeficientai (dauginamieji arba pridedamieji) suapvalinami iki keturi ų 
skaičių po kablelio, atsižvelgiant į išmetam ųjų teršalų kiekio standarto 
vertės fizinį vienetą. ▼M3
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 687  
6 papildomo priedo — 2 pried ėlis 
Įkraunamosios elektros energijos kaupimo sistemos steb ėsenos bandymo 
procedūra 
1. Bendroji informacija  
Jei bandomos NOVC-HEV ir OVC-HEV transporto priemon ės, taikomi 8 
papildomo priedo 2 ir 3 pried ėliai. 
Šiame pried ėlyje nustatytos konkre čios nuostatos d ėl išmetamo CO  2 masės 
bandymo rezultat ų koregavimo kaip energijos balanso ΔE REESS  funkcijos 
visoms ĮEKS.  
Pakoreguotosios išmetamo CO  2 masės vertės turi atitikti nulin į energijos 
balansą (ΔE REESS  = 0) ir skai čiuojamos naudojant toliau nustatyt ą pataisos 
koeficient ą. 
2. Matavimo įranga ir prietaisai  
2.1. Dabartinis matavimas  
ĮEKS iškrovimas apibr ėžiamas kaip neigiama srov ė. 
2.1.1. ĮEKS srov ė(s) bandym ų metu matuojama naudojant gnybtinio arba užda ­
rojo tipo srov ės keitiklį. Srovės matavimo sistema turi atitikti A8/1 lente ­
lėje pateiktus reikalavimus. Srov ės keitiklis (-iai) turi sugeb ėti valdyti 
didžiausią srovės padidėjimą variklio užvedimo metu ir temperat ūros 
sąlygas matavimo taške.  
Kad matavimas b ūtų tikslus, prieš bandym ą pagal prietaiso gamintojo 
instrukcijas atliekamas nulin ės vertės sureguliavimas ir išmagnetinimas.  
2.1.2. Srov ės keitiklis montuojamas bet kurioje ĮEKS, ant vieno iš laid ų, tiesio­
giai sujungt ų su ĮEKS ir turi apimti vis ą ĮEKS srov ę. 
Ekranuotiems laidams tinkami metodai taikomi pagal patvirtinimo institu ­
cijos nurodymus.  
Kad būtų lengva pamatuoti ĮEKS srov ę naudojant išorin ę matavimo 
įrangą, pageidautina, kad gamintojai transporto priemon ėje įrengtų atitin­
kamus saugius ir prieinamus prijungimo taškus. Jeigu to ne įmanoma 
atlikti, gamintojas privalo pad ėti patvirtinimo institucijai, pateikdamas 
priemones, kuriomis srov ės keitiklis prie ĮEKS prijungiamas pirmiau 
apibūdintu būdu. 
2.1.3. Išmatuota srov ė integruojama pagal laik ą ne mažesniu nei 20 Hz dažniu ir 
gaunama išmatuotoji Q vert ė, išreikšta ampervaland ėmis (Ah). Išmatuota 
srovė integruojama pagal laik ą ir gaunama išmatuotoji Q vert ė, išreikšta 
ampervaland ėmis (Ah). Integravim ą galima atlikti srov ės matavimo siste ­
moje.  
2.2. Transporto priemon ės duomenys  
2.2.1. ĮEKS srov ę galima kitaip nustatyti naudojant transporto priemon ės 
duomenis. Norint naudoti š į matavimo metod ą, reikalinga galimyb ė iš 
bandomosios transporto priemon ės gauti toki ą informacij ą: 
a) integruota įkrovos balanso vert ė po paskutinio užvedimo, išreikšta Ah;  
b) integruota transporto priemon ės prietais ų duomen ų krovimo balanso 
vertė, apskaičiuota naudojant ne mažesn į nei 5 Hz ėminių dažnį; 
c) krovimo balanso per OBD jungt į vertė, kaip aprašyta standarte 
SAE J1962.  ▼M3
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 688  
2.2.2. Gamintojas patvirtinimo institucijai turi įrodyti transporto priemon ės prie­
taisų rodmenų apie ĮEKS įkrovimą ir iškrovim ą tikslumą. 
Gamintojas gali sukurti ĮEKS steb ėsenos transporto priemoni ų šeimą, kad 
įrodytų transporto priemon ės prietais ų rodmenų apie ĮEKS įkrovimą ir 
iškrovimą teisingum ą. Duomen ų tikslumas įrodomas naudojant tipin ę 
transporto priemon ę. 
Galioja tokie šeimos kriterijai:  
a) identiški degimo procesai (t. y., kibirkštinis uždegimas, sl ėginis užde ­
gimas, dvitaktis, keturtaktis);  
b) identiška įkrovimo ir (arba) rekuperacijos strategija ( ĮEKS programin ės 
įrangos duomen ų modulis);  
c) galimyb ė gauti transporto priemon ės prietaisų duomenis;  
d) identiškas įkrovos balansas, išmatuotas ĮEKS duomen ų moduliu;  
e) identiškas įkrovos transporto priemon ėje balanso imitavimas.  
2.2.3. Visos ĮEKS, neturin čios įtakos išmetamo CO  2 masei, nestebimos.  
3. IEKS energijos poky čiu grindžiama koregavimo proced ūra 
3.1. ĮEKS srov ė pradedama matuoti prasidedant bandymui, o baigiama iškart 
po to, kai transporto priemon ė pabaigia vis ą važiavimo cikl ą. 
3.2. Elektros tiekimo sistemoje išmatuotas elektros energijos balansas Q naudo ­
jamas matuojant ĮEKS energijos kiekio skirtum ą ciklo pabaigoje, paly ­
ginus su ciklo pradžia. Elektros energijos balansas nustatomas visam 
važiavimui per WLTC.  
3.3. Važiavimo ciklo faz ėmis registruojamos atskiros Q  phase vertės. 
3.4. Per vis ą ciklą išmetamo CO  2 masės koregavimas kaip koregavimo krite ­
rijaus  c funkcija  
3.4.1. Koregavimo kriterijaus c apskai čiavimas  
Koregavimo kriterijus c yra elektros energijos poky čio ΔE REESS,j  absoliu­ 
čios vertės ir degal ų energijos santykis, apskai čiuojamas pagal šias lygtis: 
c ¼ ΔE REESS ;j 
E fuel Æ Æ Æ Æ Æ Æ Æ Æ 
Čia: 
c yra koregavimo kriterijus;  
ΔE REESS,j  yra visų ĮEKS elektros energijos pokytis per laikotarp į j, 
nustatytas pagal šio pried ėlio 4.1 punkt ą, Wh;  
j yra (šiame punkte) visas taikytinas WLTP bandymo ciklas;  
E Fuel yra degal ų energija, apskai čiuota pagal ši ą lygtį: 
E fuel = 10 × HV × FC  nb × d 
Čia: 
E fuel yra per taikom ą WLTP bandymo cikl ą sunaudot ų degalų 
energinė vertė, Wh;  
HV yra šildymo vert ė pagal A6.App2/1 lentel ę, kWh/l;  ▼M3
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 689  
FC nb yra nesubalansuotos degal ų sąnaudos per 1 tipo bandym ą, 
nekoreguotos pagal energijos balans ą, nustatytos pagal 7 
papildomo priedo 6 punkt ą, naudojant išmetamo CO  2 kiekio 
kriterijų rezultatus, apskai čiuotus A8/2 lentel ėje nustatytu 2 
etapu, l/100 km;  
d yra atstumas, nuvažiuotas per atitinkam ą taikomą WLTP 
bandymo cikl ą, km;  
10 perskai čiavimo į Wh koeficientas.  
3.4.2. Koregavimas atliekamas, jei ΔE REESS  yra neigiamas (atitinka ĮEKS iškro ­
vimą) ir pagal šio pried ėlio 3.4.1 punkt ą apskaičiuotas koregavimo krite ­
rijus c yra didesnis už taikytin ą ribinę vertę pagal A6.App2/2 lentel ę. 
3.4.3. Koregavimas neatliekamas ir naudojamos nekoreguotos vert ės, jei korega ­
vimo kriterijus c, apskai čiuotas pagal šio pried ėlio 3.4.1 punkt ą, yra 
mažesnis už taikytin ą ribinę vertę pagal A6.App2/2 lentel ę. 
3.4.4. Koregavimo galima netaikyti ir naudoti nekoreguotas vertes, jei:  
a) ΔE REESS  yra teigiamas (atitinka ĮEKS įkrovimą) ir pagal šio pried ėlio 
3.4.1 punkt ą apskaičiuotas koregavimo kriterijus c yra didesnis už 
taikytiną ribinę vertę pagal A6.App2/2 lentel ę; 
b) gamintojas gali matavimais tipo patvirtinimo institucijai įrodyti, kad 
nėra ryšio atitinkamai tarp ΔE REESS  ir išmetamo CO  2 masės bei tarp 
ΔE REESS  ir degalų sąnaudų. 
A6.App2/1 lentel ė 
Degalų energinė vertė 
Degalai  Benzinas  Dyzelinas  
Etanolio / biodyze ­
lino kiekis, proc.  E10 E85  B7  
Šilumos vert ė 
(kWh/l)  8,64 6,41  9,79  
A6.App2/2 lentel ė 
RCB koregavimo kriterij ų ribinės vertės 
Ciklas  mažas + vidutinis  mažas + vidutinis + 
didelis  mažas + vidutinis + 
didelis + labai didelis  
Koregavimo kriterijaus c ribin ės vertės 0,015  0,01  0,005  
4. Koregavimo funkcijos taikymas  
4.1. Norint taikyti koregavimo funkcij ą, visų ĮEKS elektros energijos pokytis 
ΔT REESS,j  laikotarpiu j skai čiuojamas pagal išmatuot ą srovę ir vardin ę 
įtampą: 
ΔE REESS ;j ¼ X  n 
i¼1 ΔE REESS ;j;i 
Čia: 
ΔE REESS,j,i  yra ĮEKS elektros energijos pokytis i per nagrin ėjamą 
laikotarpį j, Wh;  ▼M3
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 690  
taip pat: 
ΔE REESS ;j;i ¼ 1 
3 600 Ü U REESS Ü Z t end 
t 0 IðtÞ j;i dt 
Čia: 
U REESS  yra vardin ė ĮEKS įtampa, nustatyta pagal standart ą IEC 60050- 
482, V;  
I(t) j,i yra ĮEKS elektros srov ė i per nagrin ėjamą laikotarp į j, nusta­
tyta pagal šio pried ėlio 2 dalį, A; 
t 0 yra laikas nagrin ėjamo laikotarpio j pradžioje, s;  
t end yra laikas nagrin ėjamo laikotarpio j pabaigoje, s.  
i yra nagrin ėjamos ĮEKS indekso numeris;  
n yra bendras ĮEKS kiekis;  
j yra nagrin ėjamo laikotarpio indekso numeris, kai laikotarpis 
gali būti bet kokia taikomo ciklo faz ė, ciklo fazi ų junginys ir 
visas taikomas ciklas;  
1 
3 600  yra Ws perskai čiavimo į Wh koeficientas.  
4.2. Išmetamo CO  2 masės (g/km) koregavimui naudojami degimo proceso 
savitieji  Willans  koeficientai iš A6.App2/3 lentel ės. 
4.3. Koregavimas atliekamas ir taikomas visam ciklui ir atskirai kiekvienai 
ciklo fazei bei įtraukiamas į visas atitinkamas bandym ų ataskaitas.  
4.4. Šiam specialiam skai čiavimui naudojamas fiksuotas elektros tiekimo 
sistemos alternatoriaus veiksmingumas:  
η alternator  = 0,67 (elektros tiekimo sistemos ĮEKS alternatori ų) 
4.5. Gaunamas išmetamo CO  2 masės skirtumas nagrin ėjamu laikotarpiu j d ėl 
IEKS krovimo alternatoriaus apkrovos savybi ų skaičiuojamas pagal ši ą 
lygtį: 
ΔM CO2;j ¼ 0,0036 Ü ΔE REESS ;j Ü 1 
η alternator Ü Willans  factor Ü 1 
d j 
Čia: 
ΔM CO2,j yra gautas išmetamo CO  2 masės skirtumas laikotarpiu j, 
g/km;  
ΔE REESS,j  yra ĮEKS elektros energijos pokytis per nagrin ėjamą laiko­
tarpį j, apskai čiuotas pagal šio pried ėlio 4.1 punkt ą, Wh;  
d j yra per nagrin ėjamą laikotarp į j nuvažiuotas atstumas, km;  
j yra nagrin ėjamo laikotarpio indekso numeris, kai laiko ­
tarpis gali b ūti bet kokia taikomo ciklo faz ė, ciklo fazi ų 
junginys ir visas taikomas ciklas;  
0,0036 yra perskai čiavimo iš Wh į MJ koeficientas;  
η alternator  yra alternatoriaus veiksmingumas pagal šio pried ėlio 4.4. 
punktą; 
Willans  factor yra degimo proceso savitasis  Willans  koeficientas, kaip 
nustatyta A6.App2/3 lentel ėje, gCO  2 /MJ; 
4.5.1. Kiekvienos faz ės ir viso ciklo CO  2 vertės koreguojamos tokiu b ūdu: 
M CO2,p,3  = M  CO2,p,1  – ΔM CO2,j ▼M3
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 691  
M CO2,c,3  = M  CO2,c,2  – ΔM CO2,j 
Čia: 
ΔM CO2,j yra rezultatas pagal šio pried ėlio 4.5 punkt ą laikotarpiu j, 
g/km.  
4.6. Išmetamo CO  2 kiekio (g/km) koregavimui naudojami  Willans  koeficientai 
iš A6.App2/3 lentel ės. 
A6.App2/3 lentel ė 
Willans  koeficientai  
Be pripūtimo Su prip ūtimu 
Kibirkštinio 
uždegimo  
Benzinas (E10)  l/MJ  0,0756  0,0803  
g CO  2 /MJ 174  184  
SGD (G20)  m  3 /MJ 0,0719  0,0764  
g CO  2 /MJ 129  137  
SND  l/MJ  0,0950  0,101  
g CO  2 /MJ 155  164  
E85 l/MJ  0,102  0,108  
g CO  2 /MJ 169  179  
Slėginio uždegimo  
Dyzelinas (B7)  l/MJ  0,0611  0,0611  
g CO  2 /MJ 161  161  ▼M3
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 692  
6 papildomo priedo — 3 pried ėlis 
Iš dujini ų degalų (SND ir GD / biometano) gautos energijos dalies 
apskaičiavimas  
1. Per 1 tipo bandymo cikl ą sunaudot ų dujinių degalų masės matavimas  
Per I tipo bandymo cikl ą sunaudot ų dujų masė matuojama naudojant 
degalų svėrimo įrangą, kuria bandymo metu galima išmatuoti talpyklos 
masę, laikantis ši ų reikalavim ų: 
a) bandymo pradžios ir pabaigos rodmen ų skirtumas turi b ūti išmatuo ­
jamas ± 2 proc. arba didesniu tikslumu;  
b) turi būti imamasi atsargumo priemoni ų, kad būtų išvengta matavimo 
klaidų. 
Būtiniausia tokio atsargumo priemon ė – kruopštus įtaiso įrengimas 
pagal prietaiso gamintojo nurodymus ir atsižvelgiant į gerąją inžinerijos 
praktiką; 
c) leidžiama taikyti kitus matavimo metodus, jei įrodoma, kad užtikri ­
namas toks pats tikslumas.  
2. Iš duj ų gautos energijos dalies apskai čiavimas  
Degalų sąnaudų vertė apskaičiuojama pagal išmetam ą angliavandenili ų, 
anglies monoksido ir anglies dioksido kiek į, nustatom ą pagal matavimo 
rezultatus, darant prielaid ą, kad atliekant bandym ą deginami tik dujiniai 
degalai.  
Per ciklą suvartotos energijos dalis, gauta iš duj ų, nustatoma pagal ši ą 
lygtį: 
G gas ¼ A 
M gas Ü cf Ü 10 4 
FC norm Ü dist Ü ρ ! 
Čia: 
G gas iš dujų gautos energijos dalis, proc.;  
M gas per ciklą sunaudot ų dujinių degalų masė, kg;  
FC norm yra degalų sąnaudos (jei tai SND – l/100km, jei tai GD / biome ­
tanas – m  3 /100 km), apskai čiuotos pagal 7 papildomo priedo 
6.6 ir 6.7 punktus;  
dist yra per cikl ą užregistruotas atstumas, km;  
ρ yra duj ų tankis:  
jei tai GD / biometanas, ρ = 0,654 kg/m  3 ; 
jei tai SND, ρ = 0,538 kg/l;  
cf cf – pataisos koeficientas; taikomos šios vert ės: 
jei naudojami SND arba G20 etaloniniai degalai, cf = 1;  
jei naudojami G25 etaloniniai degalai, cf = 0,78.  ▼M3
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 693  
6a papildomas priedas  
Aplinkos temperat ūros koregavimo bandymas išmetamo CO  2 kiekiui 
nustatyti tipin ėmis regionin ės temperat ūros sąlygomis  
1. Įvadas  
Šiame papildomame priede aprašoma papildoma aplinkos temperat ūros 
koregavimo bandymo (ATCT) proced ūra išmetamo CO  2 kiekiui nustatyti 
tipinėmis regionin ėmis temperat ūros sąlygomis.  
1.1. ICE ir NOVC-HEV transporto priemoni ų išmetamas CO  2 kiekis ir OVC- 
HEV įkrovos palaikymo vert ė koreguojama pagal šio papildomo priedo 
reikalavimus. Įkrovos naudojimo režimo s ąlygomis nustatytos CO  2 
vertės koreguoti nereikia. Elektrinei ridai joks koregavimas nereika ­
lingas.  
2. Aplinkos temperat ūros koregavimo bandymo (ATCT) šeima  
2.1. Tai pa čiai ATCT šeimai gali priklausyti tik pagal visas šias savybes 
identiškos transporto priemon ės: 
a) galios pavaros architekt ūra (t. y., vidaus degimas, hibridas, kuro 
elementas arba elektra);  
b) degimo procesas (t. y., dviej ų arba keturi ų taktų); 
c) cilindr ų skaičius ir išdėstymas;  
d) degimo variklyje b ūdas (t. y., netiesioginis arba tiesioginis įpurš­
kimas);  
e) aušinimo sistemos tipas (t. y., aušinama oru, vandeniu ar alyva);  
f) oro įsiurbimo b ūdas (t. y., be prip ūtimo arba su prip ūtimu);  
g) degalai, kuriems suprojektuotas variklis (t. y., benzinas, dyzelinas, 
GD, SND ir kt.);  
h) katalizatoriaus tipas (t. y., trij ų pakopų, mažo NOx kiekio gaudykl ė, 
SEK, mažo NOx kiekio katalizatorius ar kt.);  
i) ar sumontuota kiet ųjų dalelių gaudyklė; ir 
j) išmetam ųjų dujų recirkuliacija (taikoma ar netaikoma, aušinama ar 
neaušinama).  
Be to, transporto priemon ės turi būti panašios pagal šias savybes:  
k) transporto priemoni ų variklio cilindr ų tūris nuo mažiausios galios 
transporto priemon ės gali skirtis ne daugiau nei 30 %; ir  
l) variklio skyriaus izoliacija turi b ūti panašaus tipo pagal medžiag ą, 
kiekį ir izoliacijos išd ėstymą. Gamintojai d ėl visų šeimai priklau ­
sančių transporto priemoni ų tipo patvirtinimo institucijai pateikia 
įrodymus (pvz., CAD br ėžinius), kad izoliacin ės medžiagos, kuri 
bus montuojama, t ūrio ir svorio vert ės sudaro daugiau kaip 90 % 
atitinkam ų verčių, per ATCT bandym ą išmatuot ų naudojant etalo ­
nines transporto priemones.  
Transporto priemon ės, kurių izoliacin ės medžiagos ir j ų išdėstymas 
skiriasi, taip pat gali b ūti pripaž įstamos priklausan čiomis atskirai 
ATCT šeimai, jei galima įrodyti, kad bandomoji transporto priemon ė 
yra blogiausia variklio skyriaus izoliavimo atžvilgiu.  ▼M3
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 694  
2.1.1. Jei sumontuoti aktyv ūs šilumos kaupikliai, tik šiuos reikalavimus atitin ­
kančias transporto priemones galima laikyti priklausan čiomis tai pa čiai 
ATCT šeimai:  
i) šilumin ė talpa, kuri ą apibūdina sistemos entalpija, bandomosios 
transporto priemon ės entalpij ą viršija 0–10 % ir  
ii) originalios įrangos gamintojas gali pateikti įrodymą techninei 
tarnybai, kad šeimoje šilumos išskyrimo užvedant varikl į laikas yra 
0–10 % mažesnis nei bandomosios transporto priemon ės šilumos 
išskyrimo laikas.  
2.1.2. Tik šio 6a papildomo priedo 3.9.4 punkte nustatytus kriterijus atitinkan ­ 
čias transporto priemones galima laikyti priklausan čiomis tai pa čiai 
ATCT šeimai.  
3. ATCT proced ūra 
Atliekamas 6 papildomame priede nustatytas 1 tipo bandymas, išskyrus 
šio 6a papildomo priedo 3.1–3.9 punktuose nustatytus reikalavimus. Tam 
taip pat reikia pagal 2 papildom ą priedą apskaičiuoti ir taikyti pavar ų 
perjungimo momentus, atsižvelgiant į skirtingą kelio apkrov ą, kaip 
nustatyta šio 6a papildomo priedo 3.4 punkte.  
3.1. ATCT aplinkos s ąlygos  
3.1.1. Temperat ūra (T  reg ), kurioje transporto priemon ė stabilizuojama ir 
bandoma pagal ATCT, turi siekti 14 °C.  
3.1.2. Trumpiausia ATCT stabilizavimo trukm ė (t soak_ATCT  ) yra 9 valandos.  
3.2. Bandym ų kamera ir stabilizavimo zona  
3.2.1. Bandym ų kamera  
3.2.1.1. Bandymo kameros temperat ūros nuostatis turi atitikti T  reg . Faktinė 
temperatūra turi būti ± 3 °C ribose bandymo pradžioje ir ± 5 °C ribose 
bandymo metu.  
3.2.1.2. Bandymo kameros oro arba variklio įsiurbiamo oro specifinis dr ėgnis 
(H) turi b ūti toks: 
3,0 ≤ H ≤ 8,1 (g H  2 O/kg sauso oro)  
3.2.1.3. Oro temperat ūra ir drėgnumas matuojami prie aušinimo ventiliatoriaus 
išleidimo angos 0,1 Hz dažniu.  
3.2.2. Stabilizavimo zona  
3.2.2.1. Stabilizavimo zonos temperat ūros nuostatis turi b ūti T  reg , o faktin ė 
temperatūros vertė turi būti ± 3 °C ribose per 5 minu čių slankųjį arit­
metinį vidurkį ir neturi b ūti sistemingo nuokrypio nuo nuosta čio. Tempe ­
ratūra matuojama nepertraukiamai, ne mažesniu nei 0,033 Hz dažniu.  
3.2.2.2. Temperat ūros jutiklio vieta stabilizavimo zonoje turi b ūti reprezentatyvi 
matuojant aplinkos temperat ūrą aplink transporto priemon ę, o patikr ą 
atlieka technin ė tarnyba.  
Jutiklis turi b ūti bent 10 cm atstumu nuo stabilizavimo zonos sienos ir 
apsaugotas nuo tiesioginio oro srauto.  ▼M3
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 695  
Stabilizavimo zonos oro srauto prie transporto priemon ės sąlygos turi 
atitikti pagal patalpos dyd į tipinį natūralios konvekcijos sraut ą (nenau­
doti priverstin ės konvekcijos).  
3.3. Bandomoji transporto priemon ė 
3.3.1. Bandomoji transporto priemon ė turi priklausyti šeimai, kuriai nustatomi 
ATCT duomenys (kaip aprašyta šio 6a papildomo priedo 2.1 punkte).  
3.3.2. Iš ATCT šeimos parenkama interpoliacijos šeima su mažiausia variklio 
galia (žr. šio 6a papildomo priedo 2 dal į) ir bandomoji transporto prie ­
monė turi atitikti šios šeimos „transporto priemon ės H“ konfig ūraciją. 
3.3.3. Kai taikoma, iš ATCT šeimos atrenkama transporto priemon ė su 
mažiausia aktyvaus šilumos kaupiklio entalpija ir l ėčiausiu šilumos 
atidavimu iš aktyvaus šilumos kaupiklio.  
3.3.4. Bandomoji transporto priemon ė turi atitikti 6 papildomo priedo 2.3 
punkte ir 6a papildomo priedo 2.1 punkte išsamiai apib ūdintus reikala ­
vimus.  
3.4. Nustatymai  
3.4.1. Kelio apkrovos ir dinamometro nustatymai turi b ūti tokie, kaip nurodyta 
4 papildomame priede, įskaitant reikalavim ą, kad patalpos temperat ūra 
turi būti 23 °C.  
Siekiant atsižvelgti į oro tankio esant 14 °C temperat ūrai skirtum ą, paly­
ginti su oro tankiu esant 20 °C temperat ūrai, važiuokl ės dinamometras 
nustatomas taip, kaip nurodyta 4 papildomo priedo 7 ir 8 punktuose, 
išskyrus tai, kad f  2_TReg  iš šios lygties naudojamas kaip tikslinis koefi ­
cientas C  t . 
f 2_TReg  = f 2 × (T  ref + 273)/(T  reg + 273)  
Čia: 
f 2 yra antros eil ės kelio apkrovos koeficientas pamatin ėmis sąly­
gomis, N/(km/h)  2 ; 
T ref yra kelio apkrovos atskaitin ė temperat ūra, kaip nustatyta šio 
priedo 3.2.10 punkte, C;  
T reg yra regionin ė temperat ūra, kaip nustatyta šio priedo 3.1.1 punkte, 
C. 
Jei yra galiojantis 23 °C bandymo važiuokl ės dinamometro parametras, 
antros eil ės važiuokl ės dinamometro koeficientas C  d pritaikomas pagal 
šią lygtį: 
C d_Treg  = C  d + (f  2_TReg  – f 2 ) 
3.4.2. ACTC bandymas ir jo kelio apkrovos nustatymas turi b ūti atliekami ant 
dviejų ratų pavaros dinamometro, jei atitinkamas 1 tipo bandymas buvo 
atliktas ant dviej ų ratų pavaros dinamometro, ir ant keturi ų ratų pavaros 
dinamometro, jei atitinkamas 1 tipo bandymas buvo atliktas ant keturi ų 
ratų pavaros dinamometro.  
3.5. Kondicionavimas prieš bandym ą 
Gamintojo prašymu kondicionavimas prieš bandym ą gali būti atliekamas 
esant T  reg . 
Variklio temperat ūra nuo kondicionavimo prieš bandym ą temperat ūros 
nuostačio, lygaus 23 °C arba T  reg , kad ir kuris iš j ų būti pasirinktas, turi 
skirtis ne daugiau kaip ± 2 °C.  ▼M3
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 696  
3.5.1. Tik vidaus degimo varikliu (-iais) varom ų (ICE) transporto priemoni ų 
kondicionavimas prieš bandym ą atliekamas taip, kaip aprašyta 6 papil ­
domo priedo 2.6 punkte.  
3.5.2. NOVC-HEV transporto priemoni ų kondicionavimas prieš bandym ą atlie­
kamas taip, kaip aprašyta 8 papildomo priedo 3.3.1.1 punkte.  
3.5.3. OVC-HEV transporto priemoni ų kondicionavimas prieš bandym ą atlie­
kamas taip, kaip aprašyta 8 papildomo priedo 4 pried ėlio 2.1.1 arba 
2.1.2 punkte.  
3.6. Stabilizavimo proced ūra 
3.6.1. Po kondicionavimo prieš bandym ą ir prieš bandymus transporto prie ­
monės laikomos stabilizavimo zonoje šio 6a papildomo priedo 3.2.2 
punkte aprašytomis aplinkos s ąlygomis.  
3.6.2. Laikotarpiu nuo kondicionavim ą prieš bandym ą pabaigos iki stabiliza ­
vimo  T reg temperatūroje, transporto priemon ė kitokioje nei  T reg tempe­
ratūroje nelaikoma ilgiau kaip 10 minu čių. 
3.6.3. Paskui transporto priemon ė stabilizavimo zonoje stabilizuojama tiek, kad 
laikas nuo kondicionavimo prieš bandym ą bandymo pabaigos iki ATCT 
bandymo pradžios b ūtų lygus t  soak_ATCT  su papildomu 15 minu čių 
leidžiamuoju nuokrypiu. Gamintojo prašymu ir gavus tipo patvirtinimo 
institucijos pritarim ą, t soak_ATCT  gali būti pratęsiamas ne daugiau kaip 
120 minu čių. Tokiu atveju šis prat ęstas laikas naudojamas šio 6a papil ­
domo priedo 3.9 punkte nustatytam aušinimui.  
3.6.4. Stabilizavimas atliekamas nenaudojant aušinimo ventiliatoriaus ir visos 
kėbulo dalys išd ėstytos taip, kaip įprasto stov ėjimo metu. Turi b ūti 
užregistruotas laikas nuo kondicionavimo prieš bandym ą pabaigos iki 
ATCT bandymo pradžios.  
3.6.5. Perk ėlimas iš stabilizavimo zonos į bandym ų kamerą turi vykti kiek 
įmanoma grei čiau. Transporto priemon ės negalima ilgiau nei 10 minu čių 
laikyti kitokioje nei T  reg temperatūroje. 
3.7. ATCT bandymas  
3.7.1. Bandymo ciklas turi b ūti šiai transporto priemoni ų klasei taikomas 
WLTC, nustatytas 1 papildomame priede.  
3.7.2. Turi b ūti atliekamos 6 papildomame priede tik vidaus degimo varikliu (- 
iais) varomoms (ICE) transporto priemon ėms nustatytos išmetam ųjų 
teršalų kiekio bandym ų procedūros ir 8 papildomame priede NOVC- 
HEV transporto priemon ėms nustatytos išmetam ųjų teršalų kiekio 
bandymų procedūros bei OVC-HEV transporto priemon ėms nustatytos 
įkrovos palaikymo režimo s ąlygomis atliekamo 1 tipo bandymo proce ­
dūros, išskyrus tai, kad bandymo kameros aplinkos s ąlygos turi b ūti 
tokios, kaip apib ūdinta šio 6a papildomo priedo 3.2.1 punkte.  
3.7.3. Vis ų pirma per ATCT bandym ą variklio išmetal ų kiekis, tik vidaus 
degimo varikliu (-iais) varomoms (ICE) transporto priemon ėms nusta ­
tytas A7/1 lentel ės 1 etapo eilut ėje, o HEV transporto priemon ėms – 
A8/5 lentel ės 2 etapo eilut ėje, turi neviršyti bandomajai transporto prie ­
monei taikom ų „Euro 6“ išmetam ųjų teršalų kiekio rib ų, nustatyt ų 
Reglamento (EB) Nr. 715/2007 I priedo 2 lentel ėje. 
3.8. Skai čiavimas ir įforminimas dokumentais  
3.8.1. Šeimos pataisos koeficientas  FCF  apskaičiuojamas tokiu b ūdu: 
FCF = M  CO2,Treg  / M  CO2,23°  ▼M3
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 697  
Čia: 
M CO2,23°  yra vidutin ė per visus taikomus 1 tipo bandymus transporto 
priemonės H išmetamo CO  2 masė esant 23 °C tempera ­
tūrai, po 7 papildomo priedo A7/1 lentel ėje nustatyto 3 
etapo, taikomo tik vidaus degimo varikliu (-iais) varomoms 
(ICE) transporto priemon ėms, ir A8/5 lentel ėje nustatyto 3 
etapo, taikomo OVC-HEV ir NOVC-HEV transporto prie ­
monėms, be joki ų tolesnių pataisų, g/km;  
M CO2,Treg  yra vidutin ė per visą bandymo WLTC cikl ą išmetamo CO  2 
masė esant regioninei temperat ūrai, po 7 papildomo priedo 
A7/1 lentel ėje nustatyto 3 etapo, taikomo tik vidaus 
degimo varikliu (-iais) varomoms (ICE) transporto priemo ­
nėms, ir A8/5 lentel ėje nustatyto 3 etapo, taikomo OVC- 
HEV ir NOVC-HEV transporto priemon ėms, be joki ų 
tolesnių pataisų, g/km; OVC-HEV ir NOVC-HEV trans ­
porto priemon ėms taikomas 8 papildomo priedo 2 pried ė­
lyje nustatytas K  CO2 koeficientas.  
M CO2,23°  ir M  CO2,Treg  matuojamos naudojant t ą pačią bandomąją trans­
porto priemon ę. 
FCF  įtraukiamas į visas atitinkamas bandym ų ataskaitas.  
FCF  suapvalinamas iki keturi ų skaičių po kablelio.  
3.8.2. Kiekvienos tik vidaus degimo varikliu (-iais) varomos (ICE) transporto 
priemonės, priklausan čios ATCT šeimai (kaip apibr ėžta šio 6a papil ­
domo priedo 2.3 punkte), CO  2 vertės apskaičiuojamos pagal šias lygtis:  
M CO2,c,5  = M  CO2,c,4  × FCF  
M CO2,p,5  = M  CO2,p,4  × FCF  
Čia: 
M CO2,c,4  ir M CO2,p,4  yra per vis ą WLTC (c) ir ciklo fazes (p) išmetamo 
CO  2 masė, gauta ankstesniame skai čiavimo etape, g/km;  
M CO2,c,5  ir M CO2,p,5  yra per vis ą WLTC (c) ir ciklo fazes (p) išmetamo 
CO  2 masė, įskaitant ATCT patais ą, naudojama visoms b ūsimoms patai ­
soms arba skai čiavimams g/km.  
3.8.3. Kiekvienos OVC-HEV ir NOVC-HEV transporto priemon ės, priklausan ­ 
čios ATCT šeimai (kaip apibr ėžta šio 6a papildomo priedo 2.3 punkte), 
CO  2 vertės apskaičiuojamos pagal šias lygtis:  
M CO2,CS,c,5  = M  CO2,CS,c,4  × FCF  
M CO2,CS,p,5  = M  CO2,CS,p,4  × FCF  
Čia: 
M CO2,CS,c,4  ir M  CO2,CS,p,4  yra per vis ą WLTC (c) ir ciklo fazes (p) 
išmetamo CO  2 masė, gauta ankstesniame skai čiavimo etape, g/km;  
M CO2,CS,c,5  ir M  CO2,CS,p,5  yra per vis ą WLTC (c) ir ciklo fazes (p) 
išmetamo CO  2 masė, įskaitant ATCT patais ą, naudojama visoms b ūsi­
moms pataisoms arba skai čiavimams, g/km.  
3.8.4. Jei  FCF  yra mažesnis už vienet ą, taikant blogiausi ąjį atvejį, kaip nusta ­
tyta šio papildomo priedo 4.1 punkte, laikoma, kad jis lygus vienetui.  
3.9. Aušinimo nuostatos  ▼M3
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 698  
3.9.1. Bandomosios transporto priemon ės, kuri naudojama kaip etalonin ė 
ATCT šeimos transporto priemon ė, ir visų ATCT šeimoje esan čių inter­
poliacijos šeim ų transporto priemoni ų H variklio aušinamojo skys čio 
galutinė temperat ūra matuojama atlikus atitinkam ą 1 tipo važiavimo 
bandymą 23 °C temperat ūroje ir t  soak_ATCT  trukmės, kuriai taikomas 
papildom ų 15 minu čių leidžiamasis nuokrypis, stabilizavim ą 23 °C 
temperatūroje. Trukm ė matuojama nuo atitinkamo 1 tipo bandymo 
pabaigos.  
3.9.1.1. Jei per atitinkam ą ATCT bandym ą buvo prat ęsta t  soak_ATCT  , taikoma 
tokia pat stabilizavimo trukm ė su papildomu 15 minu čių leidžiamuoju 
nuokrypiu.  
3.9.2. Aušinimo proced ūra atliekama kuo grei čiau po 1 tipo bandymo pabaigos 
su ne ilgesniu nei 20 minu čių atidėjimu. Išmatuota stabilizavimo trukm ė 
yra laikas tarp galutin ės temperat ūros matavimo ir 1 tipo bandymo 23 °C 
temperatūroje pabaigos ir ji įtraukiama į visus atitinkamus bandymo 
dokumentus.  
3.9.3. Vidutin ė 3 paskutini ų stabilizavimo valand ų temperat ūra stabilizavimo 
zonoje atimama iš išmatuotos variklio aušinamojo skys čio temperat ūros 
3.9.1 punkte nustatytos stabilizavimo trukm ės pabaigoje. Tai įvardijama 
kaip ΔT T_ATCT  , apvalinama iki artimiausio sveikojo skai čiaus. 
3.9.4. Jei Δ T_ATCT  ir bandomosios transporto priemon ės Δ T_ATCT  skirtumas yra 
– 2 °C arba didesnis, ši interpoliacijos šeima nelaikoma tos pa čios 
ATCT šeimos dalimi.  
3.9.5. Vis ų ATCT šeimos transporto priemoni ų aušinamasis skystis matuo ­
jamas toje pa čioje aušinimo sistemos vietoje. Ta vieta turi b ūti kuo 
arčiau variklio, kad aušinamojo skys čio temperat ūra kuo geriau atitikt ų 
variklio temperat ūrą. 
3.9.6. Stabilizavimo zon ų temperat ūros matavimas atliekamas taip, kaip nusta ­
tyta šio papildomo priedo 3.2.2.2 punkte.  
4. Matavimo proceso alternatyvos  
4.1. Blogiausiojo atvejo metodu pagr įstas transporto priemon ės aušinimas  
Gamintojo prašymu ir gavus tipo patvirtinimo institucijos pritarim ą, 
vietoj šio 6a papildomo priedo 3.6 punkto nuostat ų gali būti taikoma 
1 tipo bandymui nustatyta aušinimo proced ūra. Šiuo tikslu:  
a) taikomos 6 papildomo priedo 2.7.2 punkto nuostatos ir papildomas 
reikalavimas d ėl ne trumpesn ės kaip 9 valand ų stabilizavimo 
trukmės; 
b) prieš pradedant ATCT bandym ą, variklio temperat ūra nuo nuosta čio 
T reg turi skirtis ne daugiau kaip ± 2 °C. Ši temperat ūra įtraukiama į 
visus atitinkamus bandymo lapus. Tokiu atveju n ė vienai atitinkamos 
šeimos transporto priemonei gali b ūti netaikoma šio 6a papildomo 
priedo 3.9 punkto nuostata d ėl aušinimo ir variklio skyriaus izolia ­
vimo kriterijai.  
Šios alternatyvos taikyti negalima, jei transporto priemon ėje yra įrengtas 
aktyvus šilumos kaupimo įtaisas.  
Šio metodo taikymas nurodomas visose atitinkamose bandym ų ataskai­
tose. ▼M3
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 699  
4.2. ATCT šeim ą sudaro tik viena interpoliacijos šeima  
Jei ATCT šeim ą sudaro tik viena interpoliacijos šeima, šio 6a papildomo 
priedo 3.9 punkto nuostata d ėl aušinimo gali b ūti netaikoma. Tai nuro ­
doma visose atitinkamose bandym ų ataskaitose.  
4.3. Alternatyvus variklio temperat ūros matavimas  
Jei aušinamojo skys čio temperat ūros išmatuoti ne įmanoma, gamintojo 
prašymu ir gavus tipo patvirtinimo institucijos pritarim ą, taikant šio 6a 
papildomo priedo 3.9 punkto nuostat ą, vietoj aušinamojo skys čio tempe­
ratūros gali b ūti naudojama variklio alyvos temperat ūra. Tokiu atveju 
visoms šeimai priklausan čioms transporto priemon ėms gali b ūti naudo­
jama variklio alyvos temperat ūra. 
Tokios proced ūros taikymas nurodomas visose atitinkamose bandym ų 
ataskaitose.  ▼M3
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 700  
6b papildomas priedas  
CO  2 kiekio rezultat ų koregavimas atsižvelgiant į tikslinį greitį ir atstum ą 
1. Bendroji informacija  
Šiame 6b papildomame priede nustatomos specialiosios CO  2 kiekio 
bandymų rezultatų koregavimo atsižvelgiant į leidžiamuosius tikslinio 
greičio ir atstumo nuokrypius nuostatos.  
Šis 6b papildomas priedas taikomas tik vidaus degimo varikliu (-iais) 
varomoms (ICE) transporto priemon ėms. 
2. Transporto priemon ės greičio matavimas  
2.1. Faktinis / išmatuotasis transporto priemon ės greitis (v  mi ; km/h), nustatytas 
pagal važiuokl ės dinamometro b ūgno greit į, matuojamas 10 Hz dažniu, 
kartu registruojant faktin į laiką, kuriuo buvo išmatuotas faktinis greitis.  
2.2. Tikslinis greitis (v  i ; km/h) tarp 1 papildomo priedo A1/1–A1/12 lentel ėse 
nurodytų laiko moment ų nustatomas tiesin ės interpoliacijos metodu ir 
10 Hz dažniu.  
3. Koregavimo proced ūra 
3.1. Faktin ės / išmatuotosios ir tikslin ės galios ties ratais apskai čiavimas  
Galia ir jėgos ties ratais, susidaran čios esant tiksliniam ir faktiniam / išma ­
tuotajam grei čiui, apskai čiuojamos pagal šias lygtis:  
F i ¼ f 0 þ f 1 Ü ðV i þ V iÄ1 Þ 
2 þ f 2 Ü ðV i þ V iÄ1 Þ 2 
4 þ ðTM þ m r Þ Ü a i 
P i ¼ F i Ü ðV i þ V iÄ1 Þ 
3,6 Ü 2 Ü 0,001  
F mi ¼ f 0 þ f 1 Ü ðVm  i þ Vm  iÄ1 Þ 
2 þ f 2 Ü ðVm  i þ Vm  iÄ1 Þ 2 
4 þ ðTM þ m r Þ Ü a mi 
P mi ¼ F mi Ü ðVm  i þ Vm  iÄ1 Þ 
3,6 Ü 2 Ü 0,001  
a i ¼ ðV i Ä V iÄ1 Þ 
3,6 Ü ðt i Ä t iÄ1 Þ 
a mi ¼ ðVm  i Ä Vm  iÄ1 Þ 
3,6 Ü ðt i Ä t iÄ1 Þ 
Čia: 
F i yra tikslin ė varomoji j ėga laikotarpiu nuo (i – 1) iki (i), N;  
F mi yra faktin ė / išmatuotoji varomoji j ėga laikotarpiu nuo (i – 1) 
iki (i), N;  
P i yra tikslin ė galia laikotarpiu nuo (i – 1) iki (i), kW;  
P mi yra faktin ė / išmatuotoji galia laikotarpiu nuo (i – 1) iki (i), N;  
f 0 , f 1 , f 2 yra kelio apkrovos koeficientai, gauti iš 4 papildomo priedo, N, 
N/(km/h), N/(km/h)  2 ; 
V i yra tikslinis greitis laiko momentu i; km/h;  
Vm  i yra faktinis / išmatuotasis greitis laiko momentu i; km/h;  ▼M3
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 701  
TM yra transporto priemon ės bandomoji mas ė, kg;  
m r yra efektyviosios besisukan čių komponent ų masės ekvivalentas 
pagal 4 papildomo priedo 2.5.1 punkt ą, kg;  
a i yra tikslinis pagreitis laikotarpiu nuo (i – 1) iki (i), m/s  2 ; 
a mi yra faktinis / išmatuotasis pagreitis laikotarpiu nuo (i – 1) iki 
(i), m/s  2 ; 
t i yra laikas, s.  
3.2. Kitame etape pagal toliau nurodyt ą lygtį apskaičiuojama pradin ė 
P OVERRUN,1  : 
P OVERRUN,1  = – 0,02 × P  RATED  
Čia: 
P OVERRUN,1  yra pradin ė viršeigos galia, kW;  
P RATED  yra transporto priemon ės vardinė galia kW.  
3.3. Visos apskai čiuotosios  P i ir P mi vertės, nesiekian čios P  OVERRUN,1  , prilygi­
namos P  OVERRUN,1  , kad neb ūtų įtrauktos neigiamos vert ės, kurios n ėra 
svarbios vertinant išmetam ą CO  2 kiekį. 
3.4. Su kiekviena atskira WLTC faze susijusios  P m,j vertės apskaičiuojamos 
pagal šią lygtį: 
P m;j ¼ X  t end 
t 0 P mi=n 
Čia: 
P m,j yra vidutin ė faktinė / išmatuotoji galia nagrin ėjamos faz ės j metu, 
kW; 
P mi yra faktin ė / išmatuotoji galia laikotarpiu nuo (i – 1) iki (i), N;  
t 0 yra laikas nagrin ėjamos faz ės j pradžioje, s;  
t end yra laikas nagrin ėjamos faz ės j pabaigoje, s;  
n yra nagrin ėjamos faz ės laiko etap ų skaičius; 
j yra nagrin ėjamos faz ės indekso numeris.  
3.5. Vidutin ė RCB koeficientu pakoreguota išmetamo CO  2 masė (g/km), susi ­
jusi su kiekviena taikomo WLTC faze, išreiškiama g/s ir apskai čiuojama 
pagal šią lygtį: 
M CO2;j ¼ M CO2;RCB;j Ü d m;j 
t j 
Čia: 
M CO2,j yra vidutin ė išmetamo CO  2 masė, susijusi su faze j, g/s;  
M CO2,RCB,j yra išmetamo CO  2 masė, nustatyta per 7 papildomo priedo 
A7/1 lentel ėje nustatyt ą 1 etapą, susijusi su WLTC faze j ir 
pakoreguota pagal 6 papildomo priedo 2 pried ėlį, taikant 
reikalavim ą dėl koregavimo RCB koeficientu, neatsižvel ­
giant į koregavimo kriterij ų c; 
d m,j yra per nagrin ėjamą fazę j faktiškai nuvažiuotas atstumas, 
km; 
t j yra nagrin ėjamos faz ės j trukm ė, s; ▼M3
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 702  
3.6. Kitame etape šios išmetamo CO  2 masės (g/s), susijusios su kiekviena 
WLTC faze, susiejamos su vidutin ėmis P m,j1 vertėmis, apskai čiuotomis 
pagal 6b papildomo priedo 3.4 punkt ą. 
Geriausioji duomen ų sutaptis apskai čiuojama mažiausi ųjų kvadratų regre­
sijos metodu. Šios regresijos ties ės (Veline  tiesė) pavyzdys pateiktas A6b/1 
paveiksle.  
A6b/1 pav  
Veline  regresijos ties ės pavyzdys.
  
3.7. Konkre čiai transporto priemonei b ūdinga  Veline  1-oji lygtis, apskai čiuo­
jama pagal šio 6b papildomo priedo 3.6 punkt ą, apibrėžiama per nagrin ė­
jamą fazę j išmetamo CO  2 kiekio (g/s) ir vidutin ės išmatuotosios galios ties 
ratu, susijusios su ta pa čia faze j, koreliacija, išreiškiama šia lygtimi:  
M CO2,j = (k  v,1 × P m,j1 ) + D  v,1 
Čia: 
M CO2,j yra vidutin ė išmetamo CO  2 masė, susijusi su faze j, g/s;  
P m,j1 yra vidutin ė faktinė / išmatuotoji galia nagrin ėjamos faz ės j 
metu, apskai čiuota naudojant P  OVERRUN,1  , kW;  
k v,1 yra Veline  1-osios lygties nuolydžio koeficientas, g CO  2 /kWs;  
D v,1 yra Veline  1-osios lygties konstanta, g CO  2 /s. 
3.8. Kitame etape pagal toliau nurodyt ą lygtį apskaičiuojama antroji 
P OVERRUN,2  : 
P OVERRUN,2  = – D  v,1 / k v,1 
Čia: 
P OVERRUN,2  yra antrin ė viršeigos galia, kW;  
k v,1 yra Veline  1-osios lygties nuolydžio koeficientas, 
g CO  2 /kWs;  
D v,1 yra Veline  1-osios lygties konstanta, g CO  2 /s. 
3.9. Visos pagal šio 6b papildomo priedo 3.1 punkt ą apskaičiuotosios  P i ir P mi 
vertės, nesiekian čios P  OVERRUN,2  , prilyginamos P  OVERRUN,2  , kad neb ūtų 
įtrauktos neigiamos vert ės, kurios n ėra svarbios vertinant išmetam ą CO  2 
kiekį. 
3.10. Naudojant šio 6b papildomo priedo 3.4 punkte nurodytas lygtis, v ėl apskai­ 
čiuojamos  P m,j2 vertės, susijusios su kiekviena atskira WLTC faze.  ▼M3
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 703  
3.11. Naujai transporto priemonei b ūdinga  Veline  2-oji lygtis apskai čiuojama 
taikant mažiausi ųjų kvadratų regresijos metod ą, aprašytą šio 6b papildomo 
priedo 3.6 punkte.  Veline  2-oji lygtis išreiškiama šia lygtimi:  
M CO2,j = (k  v,2 × P m,j2 ) + D  v,2 
Čia: 
M CO2,j yra vidutin ė išmetamo CO  2 masė, susijusi su faze j, g/s;  
P m,j2 yra vidutin ė faktinė / išmatuotoji galia nagrin ėjamos faz ės j 
metu, apskai čiuota naudojant P  OVERRUN,2  , kW;  
k v,2 yra Veline  2-osios lygties nuolydžio koeficientas, g CO  2 /kWs;  
D v,2 yra Veline  2-osios lygties konstanta, g CO  2 /s. 
3.12. Kitame etape, naudojant toliau nurodyt ą lygtį ir remiantis tikslinio grei čio 
profiliu, apskai čiuojamos su kiekviena atskira WLTC faze susijusios  P i,j 
vertės: 
P i;j2 ¼ X  t end 
t 0 P i;2=n 
Čia: 
P i,j2 yra vidutin ė tikslinė galia nagrin ėjamos faz ės j metu, apskai čiuota 
naudojant P  OVERRUN,2  , kW;  
P i,2 yra tikslin ė galia laikotarpiu nuo (i – 1) iki (i), apskai čiuota naudo ­
jant P  OVERRUN,2  , kW;  
t 0 yra laikas nagrin ėjamos faz ės j pradžioje, s;  
t end yra laikas nagrin ėjamos faz ės j pabaigoje, s;  
n yra nagrin ėjamos faz ės laiko etap ų skaičius; 
j yra nagrin ėjamos WLTC faz ės indekso numeris.  
3.13. Paskui pagal toliau nurodyt ą lygtį apskaičiuojami laikotarpiu j išmetamo 
CO  2 kiekio skirtumas, g/s:  
ΔCO  2,j = k  v,2 × (P i,j2 – P m,j2 ) 
Čia: 
ΔCO  2,j yra fazės j metu išmetamo CO  2 masės skirtumas, g/s;  
k v,2 yra Veline  2-osios lygties nuolydžio koeficientas, g CO  2 /kWs;  
P i,j2 yra vidutin ė tikslinė galia nagrin ėjamu laikotarpiu j, apskai čiuota 
naudojant P  OVERRUN,2  , kW;  
P m,j2 yra vidutin ė faktinė / išmatuotoji galia nagrin ėjamu laikotarpiu j, 
apskaičiuota naudojant P  OVERRUN,2  , kW;  
j yra nagrin ėjamas laikotarpis j – tai gali b ūti ciklo faz ė arba visas 
ciklas.  
3.14. Naudojant toliau nurodyt ą lygtį, apskaičiuojama atsižvelgiant į galutinį 
atstumą ir greitį pakoreguota laikotarpiu j išmesto CO  2 masė: 
M CO2;j;2b ¼ Í 
ΔCO  2;j þ M CO2;j;1 Ü d m;j 
t j Î 
Ü t j=d i;j 
Čia: 
M CO2,j,2,b atsižvelgiant į atstumą ir greitį pakoreguota laikotarpiu j 
išmesto CO  2 masė, g/km;  
M CO2,j,1 yra 1 etapo laikotarpiu j išmesto CO  2 masė, žr. 7 papildomo 
priedo A7/1 lentel ę, g/km;  ▼M3
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 704  
ΔCO  2,j yra fazės j metu išmetamo CO  2 masės skirtumas, g/s;  
t j yra nagrin ėjamo laikotarpio j trukm ė, s; 
d m,j yra per nagrin ėjamą fazę j faktiškai nuvažiuotas atstumas, 
km; 
d i,j yra per nagrin ėjamą laikotarp į j nuvažiuotas tikslinis 
atstumas, km;  
j yra nagrin ėjamas laikotarpis j – tai gali b ūti ciklo faz ė arba 
visas ciklas.  ▼M3
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 705  
7 papildomas priedas  
Skaičiavimas  
1. Bendrieji reikalavimai  
1.1. Ypatingai su hibridin ėmis, tik elektra varomomis ir susl ėgto 
vandenilio kuro elementu varomomis transporto priemon ėmis 
susiję skaičiavimai aprašyti 8 papildomame priede.  
▼M3 
Nuosekli bandymo rezultat ų skaičiavimo proced ūra aprašyta 8 
papildomo priedo 4 punkte.  
▼B 
1.2. Šiame papildomame priede aprašyti skai čiavimai naudojami trans ­
porto priemon ėms su vidaus degimo varikliu.  
1.3. Bandymo rezultat ų apvalinimas  
1.3.1. Tarpiniai skai čiavimų rezultatai neapvalinami.  
1.3.2. Galutinis išmetal ų kriterijaus rezultatas suapvalinamas iki taiko ­
mame išmetam ųjų teršalų standarte nurodyto į dešinę nuo dešim ­
tainio skai čiaus kablelio esan čių skaitmen ų skaičiaus ir vieno 
papildomo reikšminio skai čiaus. 
1.3.3. NO  x koregavimo koeficientas KH apvalinamas iki dviej ų skaičių 
po kablelio.  
1.3.4. Skiedimo koeficientas DF apvalinamas iki dviej ų skaičių po 
kablelio.  
1.3.5. Su standartais nesusijusiai informacijai taikomas gera inžinerija 
pagrįstas įvertinimas.  
1.3.6. CO  2 ir degalų sąnaudų rezultatų apvalinimas aprašytas šio papil ­
domo priedo 1.4 punkte.  
1.4. ►M3 Nuosekli transporto priemoni ų su vidaus degimo varikliais 
galutinių bandymo rezultat ų skaičiavimo proced ūra ◄ 
Rezultatai skai čiuojami A7/1 lentel ėje nurodyta tvarka. Registruo ­
jami visi grafos „Išvesties duomenys“ taikytini rezultatai. Stulpelis 
„Procesas“ apib ūdina skai čiavimams taikomas dokumento dalis 
arba pateikiami papildomi skai čiavimai.  
Šioje lentel ėje lygtims ir rezultatams naudojama tokia nomenkla ­
tūra: 
c užbaigtas taikomas ciklas;  
p kiekviena taikomo ciklo faz ė; 
i visi taikytini išmetam ųjų teršalų komponent ų kriterijai be 
CO  2 ; 
CO  2 išmetamas CO  2 . ▼B
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 706  
A7/1 lentel ė 
Galutinių bandymo rezultat ų apskaičiavimo proced ūra 
Šaltinis  Įvesties duomenys  Procesas  Išvesties duomenys  Etapo eil. nr.  
6 papildomas 
priedas  Neapdoroti 
bandymo 
rezultatai  Išmetamųjų teršalų masė 
Šio papildomo priedo 3–3.2.2 
punktai.  M i,p,1 , g/km; 
M CO2,p,1  , g/km.  1 
1 išvesties 
etapas  M i,p,1 , g/km; 
M CO2,p,1  , g/km.  Jungtinių ciklo ver čių skaičia­
vimas: 
M i;c;2 ¼ P 
p M i;p;1 Ü d p P 
p d p 
M CO2;c;2 ¼ P 
p M CO2;p;1 Ü d p P 
p d p 
Čia: 
M i/CO2,c,2  yra viso ciklo išmeta ­
mųjų teršalų rezultatai; 
d p yra per ciklo fazes p nuva ­ 
žiuoti atstumai.  M i,c,2 , g/km; 
M CO2,c,2  , g/km.  2 
1 ir 2 išves ­
ties etapai  M CO2,p,1  , g/km. 
M CO2,c,2  , g/km.  CO  2 kiekio rezultat ų koregavimas 
atsižvelgiant į tikslinį greitį ir 
atstumą. 
6 papildomas priedas. 
Pastaba. Kadangi atstumas taip 
pat koreguojamas, pradedant 
šiuo skai čiavimo etapu, visos 
nuorodos į nuvažiuot ą atstumą 
turi būti suprantamos kaip 
nuorodos į tikslinį atstumą. M CO2,p,2b  , g/km; 
M CO2,c,2b  , g/km.  2b 
2b išvesties 
etapas  M CO2,p,2b  , g/km; 
M CO2,c,2b  , g/km.  RCB koregavimas 
6 papildomo priedo 2 pried ėlis. M CO2,p,3  , g/km; 
M CO2,c,3  , g/km.  3 
Išvesties 
duomenys 
2 ir 3 etapai  M i,c,2 , g/km; 
M CO2,c,3  , g/km.  Išmetamųjų teršal ų kiekio 
bandymo proced ūra, taikoma 
visoms transporto priemon ėms 
su periodiškai regeneruojamomis 
sistemomis, K  i . 
6 papildomo priedo 1 pried ėlis 
M i,c,4 = K  i × M  i,c,2 
arba 
M i,c,4 = K  i + M  i,c,2 
ir 
M CO2,c,4  = K  CO2 × M  CO2,c,3  
arba 
M CO2,c,4  = K  CO2 + M  CO2,c,3  
Papildomas poslinkis arba daugi ­
namasis koeficientas, naudojamas 
pagal Ki nustatym ą. M i,c,4 , g/km; 
M CO2,c,4  , g/km.  4a ▼M3
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 707  
Šaltinis  Įvesties duomenys  Procesas  Išvesties duomenys  Etapo eil. nr.  
Jei K  i netaikomas: 
M i,c,4 = M  i,c,2 
M CO2,c,4  = M  CO2,c,3  
3 ir 4a išves ­
ties etapai  M CO2,p,3  , g/km; 
M CO2,c,3  , g/km; 
M CO2,c,4  , g/km.  Jei taikomas K  i , sulyginkite CO  2 
fazės vertes su jungtine ciklo 
verte: 
M CO2,p,4  = M  CO2,p,3  × AF  Ki 
kiekvienai ciklo fazei p; 
Čia: 
AF Ki ¼ M CO2;c;4 
M CO2;c;3 
Jei K  i netaikomas: 
M CO2,p,4  = M  CO2,p,3  M CO2,p,4  , g/km.  4b  
4 išvesties 
etapas  M i,c,4 , g/km; 
M CO2,c,4  , g/km; 
M CO2,p,4  , g/km.  ATCT koregavimas pagal 6a 
papildomo priedo 3.8.2 punkt ą. 
Pagal VII pried ą apskaičiuoti ir 
išmetamųjų teršalų kiekio krite ­
rijų vertėms taikomi nusid ėvė­
jimo koeficientai  M i,c,5 , g/km; 
M CO2,c,5  , g/km; 
M CO2,p,5  , g/km.  5 
Atskiro 
bandymo 
rezultatas.  
5 išvesties 
etapas  Kiekvienam 
bandymui: 
M i,c,5 , g/km; 
M CO2,c,5  , g/km; 
M CO2,p,5  , 
g/km.  Bandymų ir deklaruotos vert ės 
vidurkinimas 
6 papildomo priedo 1.2–1.2.3 
punktai.  M i,c,6 , g/km; 
M CO2,c,6  , g/km; 
M CO2,p,6  , g/km. 
M CO2,c,declared  , 
g/km.  6 
6 išvesties 
etapas  M CO2,c,6  , g/km; 
M CO2,p,6  , g/km. 
M CO2,c,declared  , 
g/km.  Fazės verčių išlyginimas. 
6 papildomo priedo 1.2.4 punktas 
ir: 
M CO2,c,7  = M  CO2,c,declared  M CO2,c,7  , g/km; 
M CO2,p,7  , g/km.  7 
6 ir 7 išves ­
ties etapai  M i,c,6 , g/km; 
M CO2,c,7  , g/km; 
M CO2,p,7  , g/km.  Degalų sąnaudų skaičiavimas 
Šio papildomo priedo 6 punktas. 
Degalų sąnaudos atskirai skai ­ 
čiuojamos taikomam ciklui ir jo 
fazėms. Šiuo tikslu: 
a) naudojamos taikomos faz ės 
arba ciklo CO  2 vertės; 
b) naudojamos viso užbaigto 
ciklo išmetam ųjų teršalų 
kiekio kriterij ų vertės. 
ir: 
M i,c,8 = M  i,c,6 
M CO2,c,8  = M  CO2,c,7  
M CO2,p,8  = M  CO2,p,7  FC c,8 , l/100 km; 
FC p,8 , l/100 km; 
M i,c,8 , g/km; 
M CO2,c,8  , g/km; 
M CO2,p,8  , g/km.  8 
Bandomo ­
sios trans ­
porto prie ­
monės 1 tipo 
bandymo 
rezultatas.  ▼M3
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 708  
Šaltinis  Įvesties duomenys  Procesas  Išvesties duomenys  Etapo eil. nr.  
8 etapas  Kiekvienai iš 
bandomųjų 
transporto prie ­
monių H ir L: 
M i,c,8 , g/km; 
M CO2,c,8  , g/km; 
M CO2,p,8  , g/km; 
FC c,8 , l/100 km; 
FC p,8 , l/100 km.  Jei be bandomosios transporto 
priemonės H buvo papildomai 
bandoma bandomoji transporto 
priemonė L, gauta išmetam ųjų 
teršalų kiekio kriterijaus vert ė 
turi būti didesnioji iš dviej ų 
verčių ir įvardijama kaip M  i,c . 
Bendro išmetam ųjų THC + NOx 
kiekio atveju naudojama didžiau ­
sioji sumos vert ė, susijusi su VH 
arba VL. 
Antraip, jei jokia transporto prie ­
monė L nebuvo bandoma, M  i,c = 
M i,c,8 
Dėl CO  2 ir FC naudojamos 8 
etape gautos vert ės ir CO  2 vertės 
apvalinamos iki dviej ų skaičių po 
kablelio, o FC vert ės apvali­
namos iki trij ų skaičių po 
kablelio.  M i,c , g/km; 
M CO2,c,H  , g/km; 
M CO2,p,H  , g/km; 
FC c,H , l/100 km; 
FC p,H , l/100 km; 
ir jei buvo 
bandoma trans ­
porto priemon ė L: 
M CO2,c,L  , g/km; 
M CO2,p,L  , g/km; 
FC c,L , l/100 km; 
FC p,L , l/100 km.  9 
Interpolia ­
cijos šeimos 
rezultatas. 
Galutinis 
išmetamųjų 
teršalų 
kiekio krite ­
rijų 
rezultatas.  
9 etapas  M  CO2,c,H  , g/km; 
M CO2,p,H  , g/km; 
FC c,H , l/100 km; 
FC p,H , l/ 
100 km; 
ir jei buvo 
bandoma trans ­
porto priemon ė 
L: 
M CO2,c,L  , g/km; 
M CO2,p,L  , g/km; 
FC c,L , l/100 km; 
FC p,L , l/100 km.  Degalų sąnaudų ir CO  2 skaičia­
vimas atskiroms interpoliacijos 
šeimos transporto priemon ėms. 
Žr. šio papildomo priedo 3.2.3 
punktą. 
Išmetamo CO  2 kiekis išreiš ­
kiamas gramais kilometrui (g/ 
km) ir apvalinamas iki arti ­
miausio sveikojo skai čiaus; 
FC vertės apvalinamos iki vieno 
skaičiaus po kablelio ir išreiš ­
kiamos l/100 km.  M CO2,c,ind  g/km; 
M CO2,p,ind  , g/km; 
FC c,ind l/100 km; 
FC p,ind , l/100 km.  10 
Atskiros 
transporto 
priemonės 
rezultatas. 
Galutinis 
CO  2 ir FC 
rezultatas.  
▼B 
2. Praskiest ų išmetam ųjų dujų tūrio nustatymas  
2.1. T ūrio skaičiavimas kintamo skiedimo įtaisui, galin čiam veikti su 
pastoviu arba kintan čiu srautu  
▼M3 
Tūrinis srautas matuojamas nepertraukiamai. Bendras t ūris matuo ­
jamas viso bandymo metu.  
_______  
▼B 
2.2. T ūrio skaičiavimas kintamo skiedimo įtaisui su t ūriniu siurbliu  
2.2.1. T ūris skaičiuojamas pagal ši ą lygtį: 
V ¼ V 0 Ü N 
čia: 
V yra praskiest ų dujų tūris litrais per bandym ą (iki koregavimo);  ▼M3
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 709  
V 0 yra tūrinio siurblio tiekiam ų dujų tūris bandymo s ąlygomis 
litrais per vien ą siurblio s ūkį; 
N yra s ūkių skaičius per bandym ą. 
2.2.1.1. T ūrio koregavimas pagal standartines s ąlygas  
Praskiestų išmetamųjų dujų tūris V koreguojamas pagal pamatines 
sąlygas naudojant ši ą lygtį: 
V mix ¼ V Ü K 1 Ü Í P B Ä P 1 
T p Î 
čia: 
K 1 ¼ 273,15ðKÞ 
101,325ðkPaÞ ¼ 2,6961  
P B yra bandymo patalpos barometrinis sl ėgis, kPa;  
P 1 yra vakuumas t ūrinio siurblio įleidimo angoje aplinkos baro ­
metrinio sl ėgio atžvilgiu, kPa;  
T p yra į tūrinį siurblį bandymo metu atkeliaujan čių praskiest ų 
išmetamųjų dujų vidutinė aritmetin ė temperat ūra, kelvinais 
(K). 
3. Išmetam ųjų teršalų masė 
3.1. Bendrieji reikalavimai  
3.1.1. Nenumatant sp ūdos poveikio, visas variklio įsiurbimo, degimo ir 
išmetimo procese dalyvaujan čias dujas galima laikyti idealiomis 
pagal Avogardo hipotez ę. 
3.1.2. Dujini ų junginių, kuriuos transporto priemon ė išskiria bandymo 
metu, mas ė M nustatoma pagal aptariam ų dujų tūrinės koncentra ­
cijos ir praskiest ų išmetam ųjų dujų tūrio rezultat ą, tinkamai žvel ­
giant į šias tankio vertes pamatin ėmis sąlygomis 273,15 K (0 °C) 
ir 101,325 kPa:  
anglies monoksidas (CO)  ρ ¼ 1,25g =l 
anglies dioksidas (CO  2 ) ρ ¼ 1,964g =l 
Angliavandeniliai:  
benzinui (E10) (C  1 H 1.93 O 0.033 ) ρ ¼ 0,646g =l 
dyzelinui (B7) (C  1 H 1.86 O 0.007 ) ρ ¼ 0,625g =l 
SND (C  1 H 2.525 ) ρ ¼ 0,649g =l 
GD / biometanui (CH  4 ) ρ ¼ 0,716g =l 
etanoliui (E85) (C  1 H 2.74 O 0.385 ) ρ ¼ 0,934g =l 
azoto oksidai (NO  x ) ρ ¼ 2,05g =l ▼B
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 710  
NMHC mas ės skaičiavimui naudojamas tankis turi atitikti bendro 
angliavandenili ų kiekio tank į 273,15 K (0 °C) ir 101,325 kPa s ąly­
gomis bei priklauso nuo degal ų tipo. Propano mas ės skaičiavimui 
naudojamas tankis (žr. 5 papildomo priedo 3.5 punkt ą) yra 
1,967 g/l pamatin ėmis sąlygomis.  
Jei degalų tipas nepamin ėtas šioje dalyje, ši ų degalų tankis apskai ­ 
čiuojamas pagal šio papildomo priedo 3.1.3 punkte pateikt ą 
formulę. 
3.1.3. Viso angliavandenili ų tankio kiekvienai etalonini ų degalų rūšiai su 
vidutine C  X H Y O Z sudėtimi skaičiavimo bendra lygtis tokia:  
ρ THC ¼ MW  C þ H 
C Ü MW  H þ O 
C Ü MW  O 
V M 
čia: 
ρ THC yra visų angliavandenili ų ir metano neturin čių angliavan ­
denilių tankis, g/l;  
MW  C yra anglies molin ė masė (12,011 g/mol);  
MW  H yra vandenilio molin ė masė (1,008 g/mol);  
MW  O yra deguonies molin ė masė (15,999 g/mol);  
V M yra ideali ų dujų molinis t ūris prie 273,15 K (0° C) ir 
101,325 kPa (22,413 l/mol);  
H/C yra vandenilio ir anglies santykis specifiniams degalams 
C X H Y O Z ; 
H/C yra deguonies ir anglies santykis specifiniams degalams 
C X H Y O Z . 
3.2. Išmetam ųjų teršalų masės skaičiavimas  
3.2.1. Išmetam ųjų dujinių junginių masė ciklo faz ėje skaičiuojama pagal 
šias lygtis: 
M i;phase ¼ V mix;phase Ü ρ i Ü KH  phase Ü C i;phase Ü 10 Ä6 
d phase 
čia: 
M i yra išmetamo junginio i mas ė per bandym ą arba faz ę, 
g/km;  
V mix yra praskiest ų išmetam ųjų dujų tūris per bandym ą arba 
fazę, išreikštas litrais per bandym ą / fazę ir koreguotas 
pagal pamatines s ąlygas (273,15 K (0 °C) ir 101,325 kPa);  
ρ i yra junginio i tankis gramais litrui esant atskaitinei tempe ­
ratūrai ir slėgiui (273,15 K (0 °C) ir 101,325 kPa);  
KH yra dr ėgnio koregavimo koeficientas, taikomas tik išmeta ­
mųjų azoto oksid ų NO  2 ir NO  x masei per bandym ą arba 
fazę; ▼B
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 711  
C i yra junginio i koncentracija praskiestose išmetamosiose 
dujose per bandym ą arba faz ę, išreikšta ppm ir koreguota 
atsižvelgiant į skiedimo ore esant į junginio i kiek į; 
d yra per taikytin ą WLTC nuvažiuotas atstumas, km;  
n taikytino WLTC fazi ų skaičius. 
3.2.1.1. Dujini ų junginių praskiestose išmetamosiose dujose koncentracija 
koreguojama pagal dujini ų junginių kiekį skiedimo ore, naudojant 
šią lygtį: 
C i ¼ C e Ä C d Ü Í 
1 Ä 1 
DF Î 
čia: 
C i yra dujinio junginio i koncentracija praskiestose išmetamo ­
siose dujose, koreguota atsižvelgiant į skiedimo ore esant į 
dujinio junginio i kiek į, ppm;  
C e yra išmatuota dujinio junginio i koncentracija praskiestose 
išmetamosiose dujose, ppm;  
C d yra dujinio junginio i koncentracija skiedimo ore, ppm;  
DF yra skiedimo koeficientas.  
3.2.1.1.1. Skiedimo koeficientas DF skai čiuojamas aptariamiems degalams 
naudojant toki ą lygtį: 
DF ¼ 13:4 
C CO2 þðC HC þC CO ÞÜ10 Ä4 benzinui (E10)  
DF ¼ 13:5 
C CO2 þðC HC þC CO ÞÜ10 Ä4 dyzelinui (B7)  
DF ¼ 11:9 
C CO2 þðC HC þC CO ÞÜ10 Ä4 SND  
DF ¼ 9:5 
C CO2 þðC HC þC CO ÞÜ10 Ä4 GD/biometanui  
DF ¼ 12:5 
C CO2 þðC HC þC CO ÞÜ10 Ä4 etanoliui (E85)  
DF ¼ 35:03 
C H2O ÄC H2OÄDA þC H2 Ü10 Ä4 vandeniliui  
Vandenilio formul ės atveju:  
C H2O yra H  2 O koncentracija praskiestose išmetamosiose 
dujose, esan čiose ėminių maiše, išreikšta t ūrio procen ­
tais; 
C H2O-DA  yra H  2 O koncentracija skiedimo ore, išreikšta t ūrio 
procentais;  
C H2 yra H  2 koncentracija praskiestose išmetamosiose 
dujose, esan čiose ėminių maiše, ppm.  
Jei degalų tipas nepamin ėtas šioje dalyje, ši ų degalų DF apskai ­ 
čiuojamas pagal šio papildomo priedo 3.2.1.1.2 punkte pateiktas 
lygtis.  ▼B
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 712  
Jei gamintojas naudoja kelias fazes apimant į DF, jis DF apskai ­ 
čiuoja naudodamas atitinkam ų fazių vidutinę dujinių junginių 
koncentracij ą. 
Dujinio junginio vidutin ė koncentracija skai čiuojama pagal ši ą 
lygtį: 
C i ¼ P n 
phase¼1 ðC i;phase Ü V mix;phase Þ P n 
phase¼1 V mix;phase 
čia: 
C i yra dujinio junginio vidutin ė koncentracija;  
C i,phase  yra kiekvienos faz ės koncentracija;  
V mix,phase  yra atitinkamos faz ės V  mix ; 
3.2.1.1.2. Skiedimo koeficiento DF kiekvienai etalonini ų degalų rūšiai su 
vidutine aritmetine C  x H y O z sudėtimi skai čiavimo bendra lygtis 
tokia: 
DF ¼ X 
C CO2 þ ðC HC þ C CO Þ Ü 10 Ä4 
čia: 
X ¼ 100 Ü x 
x þ y 
2 þ 3,76ðx þ y 
4 Ä z 
2 Þ 
C CO2 yra CO  2 koncentracija praskiestose išmetamosiose dujose, 
esančiose ėminių maiše, išreikšta t ūrio procentais;  
C HC yra HC koncentracija praskiestose išmetamosiose dujose, 
esančiose ėminių maiše, išreikšta anglies ekvivalento ppm;  
C CO yra CO koncentracija praskiestose išmetamosiose dujose, 
esančiose ėminių maiše, ppm.  
3.2.1.1.3. Metano matavimas  
3.2.1.1.3.1. Metano matavimui su GC-FID, NMHC apskai čiuojama pagal ši ą 
lygtį: 
C NMHC ¼ C THC Ä ðRf CH4 Ü C CH4 Þ 
čia: 
C NMHC  koreguota NMHC koncentracija praskiestose išmetamo ­
siose dujose, išreikšta anglies ekvivalento ppm;  
C THC yra THC koncentracija praskiestose išmetamosiose 
dujose (anglies ekvivalento ppm), koreguota atsižvel ­
giant į skiedimo ore esant į THC kiek į; 
C CH4 yra C  CH4 koncentracija praskiestose išmetamosiose 
dujose (anglies ekvivalento ppm), koreguota atsižvel ­
giant į skiedimo ore esant į CH  4 kiekį; ▼B
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 713  
Rf CH4 yra FID atsako į metaną koeficientas, apibr ėžtas ir 
nustatytas 5 papildomo priedo 5.4.3.2 punkte.  
3.2.1.1.3.2. Matuojant metano kiek į su NMC-FID, NMHC apskai čiavimas 
priklauso nuo kalibravimo duj ų / metodo nulio nustatymo / kali ­
bravimo reguliavimo.  
THC matavimui naudojamas FID (be NMC) kalibruojamas įprastu 
būdu, naudojant propan ą / orą. 
Kalibruojant FID, kuriuose yra NMC, leidžiama naudoti šiuos 
metodus:  
a) iš propano / oro sudarytos kalibravimo dujos neteka per NMC;  
b) iš metano / oro sudarytos kalibravimo dujos teka per NMC.  
Primygtinai rekomenduojama metano FID kalibruoti naudojant 
metaną / orą, kuris teka per NMC.  
a atveju CH  4 ir NMHC koncentracija apskai čiuojama pagal šias 
lygtis:  
C CH4 ¼ C HCðw=NMCÞ Ä C HCðw=oNMCÞ Ü ð1 Ä E E Þ 
R fCH4 Ü ðE E Ä E M Þ 
C NMHC ¼ C HCðw=oNMCÞ Ü ð1 Ä E M Þ Ä C HCðw=NMCÞ 
E E Ä E M 
Jei R  fCH4 < 1,05, jo galima nenaudoti pirmiau pateiktoje lygtyje 
dėl CH  4 . 
b atveju CH  4 ir NMHC koncentracija apskai čiuojama pagal šias 
lygtis:  
C CH4 ¼ C HCðw=NMCÞ Ü R fCH4 Ü ð1 Ä E M Þ Ä C HCðw=oNMCÞ Ü ð1 Ä E E Þ 
R fCH4 Ü ðE E Ä E M Þ 
C NMHC ¼ C HCðw=oNMCÞ Ü ð1 Ä E M Þ Ä C HCðw=NMCÞ Ü R fCH4 Ü ð1 Ä E M Þ 
E E Ä E M 
Čia: 
C HC(w/NMC)  yra HC koncentracija, kai duj ų ėminių srautas teka 
per NMC, ppm C;  
C HC(w/oNMC)  yra HC koncentracija, kai duj ų ėminių srautas teka 
ne per NMC, ppm C;  
R fCH4 yra metano atsako koeficientas, kaip nustatyta 5 
papildomo priedo 5.4.3.2 punkte;  
E M yra veiksmingumas pagal metan ą, kaip nustatyta šio 
papildomo priedo 3.2.1.1.3.3.1 punkte;  ▼M3
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 714  
E E yra veiksmingumas pagal etan ą, kaip nustatyta šio 
papildomo priedo 3.2.1.1.3.3.2 punkte.  
Jei R  fCH4 < 1,05, jo galima nenaudoti b atvejo lygtyse d ėl CH  4 ir 
C NMHC  . 
▼B 
3.2.1.1.3.3. Angliavandenili ų be metano skyriklio (NMC) konversijos veiks ­
mingumas  
NMC naudojamas angliavandeniliams be metano išskirti iš duj ų 
ėminių, oksiduojant visus angliavandenilius, išskyrus metan ą. 
Geriausia, kai metano konversija lygi 0 proc., o vis ų kitų anglia­
vandenilių, kuriems atstovauja etanas – 100 proc. Norint tiksliai 
išmatuoti NMHC, nustatomos dvi veiksmingumo vert ės, kurios 
taikomos skai čiuojant išmetam ą NMHC teršal ų kiekį. 
3.2.1.1.3.3.1. Metano konversijos veiksmingumas, E  M 
Metano / oro kalibravimo dujos nukreipiamos į FID per NMC ir 
aplenkiant NMC ir registruojamos dvi koncentracijos vert ės. 
Veiksmingumas nustatomas pagal ši ą lygtį: 
E M ¼ 1 Ä C HCðw=NMCÞ 
C HCðw=oNMCÞ 
čia: 
C HC(w/NMC)  yra HC koncentracija, kai CH  4 leidžiamas per 
NMC, ppm C;  
C HC(w/oNMC)  yra HC koncentracija, kai CH  4 leidžiamas ne per 
NMC, ppm C.  
3.2.1.1.3.3.2. Etano konversijos veiksmingumas, E  E 
Etano / oro kalibravimo dujos nukreipiamos į FID per NMC ir 
aplenkiant NMC ir registruojamos dvi koncentracijos vert ės. 
Veiksmingumas nustatomas pagal ši ą lygtį: 
E E ¼ 1 Ä C HCðw=NMCÞ 
C HCðw=oNMCÞ 
čia: 
C HC(w/NMC)  yra HC koncentracija, kai C  2 H 6 leidžiamas per 
NMC, ppm C;  
C HC(w/oNMC)  yra HC koncentracija, kai C  2 H 6 leidžiamas ne per 
NMC, ppm C.  
Jei NMC etano konversijos veiksmingumas yra 0,98 ar daugiau, 
E E prilyginimas vienetui visiems tolesniems skai čiavimams.  
3.2.1.1.3.4. Jei metano FID kalibruotas per atskyrikl į, E M lygus 0.  
▼M3 
3.2.1.1.3.2 punkte nurodyta C  CH4 apskaičiavimo lygtis (b atvejis) 
šiame papildomame priede tampa tokia:  ▼M3
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 715  
C CH4 ¼ C HCðw=NMCÞ 
C NMHC  skaičiavimo lygtis šio papildomo priedo 3.2.1.1.3.2 punkte 
(b atvejis) atrodo taip: 
C NMHC ¼ C HCðw=oNMCÞ Ä C HCðw=NMCÞ Ü r h 
NMHC mas ės skaičiavimui naudojamas tankis turi atitikti bendro 
angliavandenili ų kiekio tank į 273,15 K (0 °C) ir 101,325 kPa s ąly­
gomis bei priklauso nuo degal ų tipo.  
3.2.1.1.4. Pagal sraut ą pakoreguotos vidutin ės aritmetin ės koncentracijos 
skaičiavimas  
Šis skaičiavimo metodas taikomas tik CVS sistemoms be šilumo ­
kaičio arba CVS sistemoms su šilumokai čiu, kuris neatitinka 5 
papildomo priedo 3.3.5.1 punkto nuostat ų. 
Jei CVS srauto sparta qvcvs bandymo metu kinta daugiau nei 
±3 proc., palyginti su vidutine aritmetine srauto sparta, visiems 
pastovaus skiedimo matavimams, įskaitant PN, taikomas pagal 
srautą pakoreguotas aritmetinis vidurkis: 
C e ¼ P n 
i¼1 qvcvsðiÞ Ü Δt Ü CðiÞ 
V 
čia: 
C e yra pagal sraut ą pakoreguota vidutin ė aritmetin ė 
koncentracija;  
qvcvs(i) yra CVS srauto sparta laiko momentu  t ¼ i Ü Δt, 
m 3 /min;  
C(i) yra koncentracija laiko momentu  t ¼ i Ü Δt, ppm;  
Δt ėminių ėmimo intervalas, s;  
V visas CVS t ūris, m  3 
3.2.1.2. NO  x drėgnio korekcijos veiksnio apskai čiavimas  
Siekiant koreguoti dr ėgnio poveik į azoto oksid ų rezultatams, atlie ­
kami šie skai čiavimai: 
KH ¼ 1 
1 Ä 0,0329 Ü ðH Ä 10,71Þ 
čia: 
H ¼ 6,211 Ü R a Ü P d 
P B Ä P d Ü R a Ü 10 Ä2 
taip pat:  
H yra specifinis dr ėgnis, vandens gar ų gramai sauso oro kilo ­
gramui;  ▼B
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 716  
R a yra aplinkos oro santykinis dr ėgnis, procentais;  
P d yra sočiųjų garų slėgis aplinkos temperat ūroje, kPa;  
P B yra atmosferos sl ėgis patalpoje, kPa.  
KH veiksnys skai čiuojamas kiekvienai bandymo ciklo fazei.  
Aplinkos temperat ūra ir santykinis dr ėgnis apibr ėžiami kaip kiek ­
vienos faz ės metu nepertraukiamai matuot ų verčių vidurkis.  
3.2.2. Išmetam ų HC mas ės apskaičiavimas sl ėginio uždegimo varikli ų 
atveju  
3.2.2.1. Norint apskai čiuoti slėginio uždegimo varikli ų išmetam ų HC 
masę, vidutinė aritmetin ė HC koncentracija apskai čiuojama pagal 
šią lygtį: 
C e ¼ R t 2 
t 1 C HC dt 
t 2 Ä t 1 
čia: 
R t 2 
t 1 C HC dt šildomo FID registravimo per bandym ą (t 1 – t 2 ) inte­
gralas;  
C e HC koncentracija, išmatuota praskiestose išmetamo ­
siose dujose, išreikšta C  i ppm, visose susijusiose 
lygtyse pakei čiama C  HC . 
3.2.2.1.1. HC koncentracija skiedimo ore nustatoma iš skiedimo oro maiš ų. 
Koregavimas atliekamas pagal šio papildomo priedo 3.2.1.1 
punktą. 
3.2.3. Degal ų sąnaudų ir CO  2 skaičiavimas atskiroms interpoliacijos 
šeimos transporto priemon ėms 
▼M3 
3.2.3.1. Degal ų sąnaudos ir išmetamo CO  2 masė nenaudojant interpolia ­
cijos metodo (t. y. naudojant tik transporto priemon ę H) 
CO  2 vertė, apskai čiuota pagal šio papildomo priedo 
3.2.1–3.2.1.1.2 punktus, ir degal ų sąnaudos, apskai čiuotos pagal 
šio papildomo priedo 6 dal į, priskiriamos visoms atskiroms inter ­
poliacijos šeimos transporto priemon ėms ir interpoliacijos metodas 
netaikomas.  
▼B 
3.2.3.2. Degal ų sąnaudos ir išmetamo CO  2 masė naudojant interpoliacijos 
metodą 
Išmetamo CO  2 masę ir degalų sąnaudas kiekvienai atskirai inter ­
poliacijos šeimos transporto priemonei galima apskai čiuoti pagal 
šio papildomo priedo 3.2.3.2.1–3.2.3.2.5 punktuose apibr ėžtą 
interpoliacijos metod ą. 
3.2.3.2.1. Bandom ųjų transporto priemoni ų L ir H degal ų sąnaudos ir išme ­
tamo CO  2 kiekis  
Tolimesniems skai čiavimams naudojamos bandom ųjų transporto 
priemonių L ir H išmetamo CO  2 masė M CO  2 ÄL , ir M CO  2 ÄH ir jo 
fazės p M CO  2 ÄL;p ir M CO2ÄH;p paimamos iš A7/1 lentel ės 9 etapo.  ▼B
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 717  
Degalų sąnaudų vertės taip pat paimtos iš A7/1 lentel ės 9 etapo ir 
vadinamos FC  L,p ir FC  H,p . 
▼M3 
3.2.3.2.2. Kelio apkrovos apskai čiavimas atskirai transporto priemonei  
Jei interpoliacijos šeima sudaroma remiantis viena ar keliomis 
kelio apkrovos šeimomis, atskiros kelio apkrovos skai čiavimai 
atliekami tik kelio apkrovos šeimoje, kuriai priskiriama ta atskira 
transporto priemon ė. 
▼B 
3.2.3.2.2.1. Atskiros transporto priemon ės masė 
Transporto priemoni ų H ir L bandymo mas ė naudojama interpo ­
liacijos metodo įvesties duomenims.  
TM  ind (kg) yra transporto priemon ės atskira bandymo mas ė pagal 
šio priedo 3.2.25 punkt ą. 
Jei tokia pati bandymo mas ė naudojama bandomosioms transporto 
priemonėms L ir H, interpoliacijos metode TM  ind vertė prilygi­
nama bandomosios transporto priemon ės H masei.  
▼M3 
3.2.3.2.2.2. Atskiros transporto priemon ės riedėjimo varža  
3.2.3.2.2.2.1. Kaip interpoliacijos metodo įvesties duomenys naudojamos bando ­
majai transporto priemonei L parinkt ų padangų riedėjimo varžos 
koeficiento RR  L ir bandomajai transporto priemonei H parinkt ų 
padangų riedėjimo varžos koeficiento RR  H faktinės vertės. Žr. 4 
papildomo priedo 4.2.2.1 punkt ą. 
Jei ant transporto priemon ės L arba H priekin ės ir galin ės ašių 
sumontuot ų padangų RRC vert ės skiriasi, pagal šio papildomo 
priedo 3.2.3.2.2.2.3 punkte nurodyt ą lygtį apskaičiuojamas sver ­
tinis riedėjimo varžos vidurkis.  
3.2.3.2.2.2.2. Atskiros transporto priemon ės padangoms parenkama taikomos 
padangų energijos vartojimo efektyvumo klas ės RRC vertei lygi 
riedėjimo varžos koeficiento RR  ind vertė pagal 4 papildomo priedo 
A4/2 lentel ę. 
Jei atskiros transporto priemon ės gali būti tiekiamos kartu su visu 
standartini ų ratų ir padang ų komplektu bei visu žiemini ų padangų 
komplektu (paženklintu trimis kaln ų viršūnėmis ir snaige, vadina ­
muoju 3PMS žymeniu) su ratais arba be j ų, šie papildomi ratai ir 
(arba) padangos nelaikomi pasirenkam ąja įranga.  
Jei priekin ės ir galin ės ašių padangos priklauso skirtingoms ener ­
gijos vartojimo efektyvumo klas ėms, naudojamas pagal šio papil ­
domo priedo 3.2.3.2.2.2.3 punkte pateikt ą lygtį apskaičiuotas sver ­
tinis vidurkis.  
Jei ant bandom ųjų transporto priemoni ų L ir H sumontuotos tokios 
pat padangos, arba padangos, kuri ų riedėjimo varžos koeficientas 
yra toks pats, interpoliacijos metodui nustatoma RR  ind lygi vertė 
RR  H vertė. 
3.2.3.2.2.2.3. Ried ėjimo varžos svertinio vidurkio apskai čiavimas  
RR  x = (RR  x,FA × mp  x,FA ) + (RR  x,RA × (1 – mp  x,FA )) ▼B
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 718  
Čia: 
x yra transporto priemon ė L, H arba atskira 
transporto priemon ė. 
RR  L,FA ir RR  H,FA yra transporto priemoni ų L ir H priekin ės 
ašies padang ų faktiniai RRC, kg/t;  
RR  ind,FA  yra atskiros transporto priemon ės prie­
kinės ašies padangoms taikomos energijos 
vartojimo efektyvumo klas ės RRC vert ė 
pagal 4 papildomo priedo A4/2 lentel ę, 
kg/t; 
RR  L,RA , ir RR  H,RA yra transporto priemoni ų L ir H galin ės 
ašies padang ų faktiniai RRC, kg/t;  
RR  ind,RA  yra atskiros transporto priemon ės galinės 
ašies padangoms taikomos padang ų ener­
gijos vartojimo efektyvumo klas ės RRC 
vertė pagal 4 papildomo priedo A4/2 
lentelę, kg/t;  
mp x,FA yra parengtos naudoti transporto prie ­
monės masės dalis, tenkanti priekinei 
ašiai;  
RRx neapvalinami ir neskirstomi į padangų energijos efektyvumo 
klases.  
3.2.3.2.2.3. Atskiros transporto priemon ės aerodinaminis pasipriešinimas  
3.2.3.2.2.3.1. Pasirenkamosios įrangos aerodinaminio poveikio nustatymas  
Kiekvieno aerodinaminiam pasipriešinimui poveik į turinčio pasi­
renkamosios įrangos elemento ir k ėbulo formos aerodinaminis 
pasipriešinimas matuojamas v ėjo tunelyje, atitinkan čiame patvirti ­
nimo institucijos patvirtintus 4 papildomo priedo 3.2 punkto reika ­
lavimus.  
3.2.3.2.2.3.2. Alternatyvus pasirenkamosios įrangos aerodinaminio poveikio 
nustatymo metodas  
Gamintojo prašymu ir gavus tipo patvirtinimo institucijos prita ­
rimą, Δ(C D × A  f ) nustatymui galima naudoti alternatyv ų metodą 
(pvz., imitacij ą, 4 papildomo priedo kriterij ų neatitinkant į vėjo 
tunelį), jei įvykdyti šie kriterijai:  
a) alternatyvaus metodo Δ(C D × A  f ) tikslumas turi b ūti ± 
0,015 m  2 ribose ir, jei naudojamas imitavimas, skys čio dina­
mikos modeliavimo programa turi b ūti patvirtinta išsami, kad 
tikrieji oro sraut ų aplink korpus ą modeliai, įskaitant srauto 
greičio, jėgų ar slėgio dydį, atitiktų patvirtinimo bandymo 
rezultatus;  ▼M3
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 719  
b) alternatyvus metodas naudojamas tik toms aerodinamin į 
poveikį turinčioms dalims (pvz., ratams, korpuso formoms, 
aušinimo sistemai), d ėl kurių įrodytas jo lygiavertiškumas;  
c) lygiavertiškumo įrodymai iš anksto pateikiami patvirtinimo 
institucijai d ėl kiekvienos kelio apkrovos šeimos, jei naudo ­
jamas matematinis metodas, ir kas ketverius metus, jei naudo ­
jamas matavim ų metodas, ir visais atvejais grindžiami šio 
priedo kriterijus atitinkan čiais matavimais v ėjo tunelyje;  
d) jei kurio nors pasirenkamosios įrangos elemento Δ(C D × A  f ) 
yra daugiau nei dvigubai didesnis už pasirenkamosios įrangos, 
dėl kurios buvo pateiktas įrodymas, vert ę, aerodinamin ė varža 
alternatyviu metodu nenustatoma ir,  
e) pakeitus imitavimo model į, gali tekti atlikti nauj ą patvirtinim ą. 
3.2.3.2.2.3.3. Aerodinaminio poveikio atskirai transporto priemonei taikymas  
Δ(C D × A  f ) ind yra atskiros transporto priemon ės ir bandomosios 
transporto priemon ės L aerodinaminio pasipriešinimo koeficiento 
ir priekin ės dalies ploto sandaugos skirtumas, atsirad ęs dėl trans­
porto priemon ės papildomos įrangos ir korpuso form ų, kurie 
skiriasi nuo bandomosios transporto priemon ės L, m  2 ; 
Šie aerodinaminio pasipriešinimo Δ(C D × A  f ) skirtumai nustatomi 
± 0,015 m  2 tikslumu.  
Δ(C D × A  f ) ind pagal toliau pateikt ą lygtį gali būti apskaičiuojamas 
ir pasirenkamosios įrangos element ų bei kėbulo form ų visumai, 
išlaikant ± 0,015 m  2 tikslumą: 
ΔðC D Ü A f Þ ind ¼ X  n 
i¼1 ΔðC D Ü A f Þ i 
Čia: 
C D aerodinaminio pasipriešinimo koeficientas;  
A f yra transporto priemon ės priekin ės dalies plotas, 
m 2 ; 
n yra transporto priemon ės pasirenkamosios įrangos 
elementų, kurie atskiros transporto priemon ės ir 
bandomosios transporto priemon ės L yra skirtingi, 
skaičius; 
Δ(C D × A  f ) i yra aerodinaminio pasipriešinimo koeficiento ir 
priekinės dalies ploto sandaugos skirtumas, susida ­
rantis dėl transporto priemon ės atskiros savyb ės i; 
jis yra teigiamas, jei tai pasirenkamosios įrangos 
elementas, kuris padidina aerodinamin į pasiprieši ­
nimą bandomosios transporto priemon ės L 
atžvilgiu, ir atvirkš čiai, m  2 . 
Visų bandomųjų transporto priemoni ų L ir H Δ(C D 
× A  f ) i skirtumų suma turi atitikti Δ(C D × A  f ) LH . 
3.2.3.2.2.3.4. Galutinio delta koeficiento, kuriuo tarpusavyje palyginamos trans ­
porto priemon ės H ir L, nustatymas  ▼M3
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 720  
Bendras bandom ųjų transporto priemoni ų L ir H aerodinaminio 
pasipriešinimo koeficiento ir priekin ės dalies ploto sandaugos skir ­
tumas įvardijamas kaip Δ(C D × A  f ) LH, įtraukiamas į visas atitin ­
kamas bandym ų ataskaitas ir išreiškiamas m  2 . 
3.2.3.2.2.3.5. Aerodinaminio poveikio įforminimas dokumentais  
Aerodinaminio pasipriešinimo koeficiento ir priekin ės dalies ploto 
sandaugos padid ėjimas arba sumaž ėjimas, išreikštas kaip 
Δ(C D × A  f ), susijęs su visais interpoliacijos šeimos transporto 
priemonių pasirenkamosios įrangos elementais ir k ėbulo formomis, 
kurie:  
a) turi poveik į transporto priemon ės aerodinaminiam pasiprieši ­
nimui ir  
b) turi būti įtraukti į interpoliacij ą, 
įtraukiami į visas atitinkamas bandym ų ataskaitas ir išreiškiami 
m 2 . 
3.2.3.2.2.3.6. Papildomos nuostatos d ėl aerodinaminio poveikio  
Transporto priemon ės H aerodinaminis pasipriešinimas taikomas 
visai interpoliacijos šeimai ir Δ(C D × A  f )LH prilyginamas nuliui, 
jei: 
a) vėjo tunelio įranga negali tiksliai nustatyti Δ(C D × A  f ) arba  
b) bandomosios transporto priemon ės H ir L neturi pasirenkamo ­
sios įrangos element ų, darančių poveikį aerodinaminei varžai, 
kuriuos reik ėtų įtraukti į interpoliacijos metod ą. 
3.2.3.2.2.4. Kelio apkrovos koeficient ų apskaičiavimas atskiroms transporto 
priemonėms 
Kelio apkrovos koeficientai f  0 , f 1 ir f  2 (kaip nustatyta 4 papildo ­
mame priede) bandomosioms transporto priemon ėms H ir L atitin ­
kamai įvardijami kaip f  0,H , f 1,H ir f 2,H bei f  0,L , f 1,L ir f 2,L . Bando­
majai transporto priemonei L pritaikyta kelio apkrovos kreiv ė 
nustatoma taip: 
F L ððvÞÞ ¼ f ä 
0;L þ f 1;H Ü v þ f ä 
2;L Ü v 2 
▼B 
Taikant mažiausi ų kvadratų regresijos metod ą standartinio grei čio 
taškų intervale, pritaikyti apkrovos kelyje koeficientai  f ä 
0;L ir f ä 
2;L 
nustatomi  F L ðvÞ su linijiniu koeficientu  f ä 
1;L , kuris prilygintas f  1,H . 
Apkrovos kelyje koeficientai f  0,ind , f 1,ind ir f  2,ind atskirai interpo ­
liacijos šeimos transporto priemonei apskai čiuojami pagal šias 
lygtis: 
f 0;ind ¼ f 0;H Ä Δf 0 Ü ðTM  H Ü RR  H Ä TM  ind Ü RR  ind Þ 
ðTM  H Ü RR  H Ä TM  L Ü RR  L Þ 
arba jei ðTM  H Ü RR  H Ä TM  L Ü RR  L Þ ¼ 0, dėl f 0;ind taikoma 
toliau pateikta lygtis: 
f 0;ind ¼ f 0;H Ä Δf 0 ▼M3
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 721  
f 1;ind ¼ f 1;H 
f 2;ind ¼ f 2;H Ä Δf 2 ðΔ½C d Ü A f â LH Ä Δ½C d Ü A f â ind Þ 
ðΔ½C d Ü A f â LH Þ 
arba jei  ΔðC d Ü A f ÞLH ¼ 0, dėl F 2;ind taikoma toliau pateikta 
lygtis: 
f 2;ind ¼ f 2;H Ä Δf 2 
čia: 
Δf 0 ¼ f 0;H Ä f ä 
0;L 
Δf 2 ¼ f 2;H Ä f ä 
2;L 
Apkrovos kelyje matricos šeimos atveju apkrovos kelyje koefi ­
cientai f  0 , f 1 ir f  2 atskirai transporto priemonei skai čiuojami 
pagal 4 papildomo priedo 5.1.1 punkto lygtis.  
3.2.3.2.3. Ciklo energijos poreikio apskai čiavimas  
Taikomo WLTC ciklo energijos poreikis E  k ir visų taikomų ciklo 
fazių energijos poreikis E  k,p pagal šio papildomo priedo 5 dalies 
procedūrą skaičiuojamas šiems apkrovos kelyje koeficient ų ir 
masės verčių rinkiniams k:  
k=1: f  0 ¼ f ä 
0;L; f 1 ¼ f 1;H; f 2 ¼ f ä 
2;L; m ¼ TM  L 
(bandomoji transporto priemon ė L) 
k=2: f  0 ¼ f 0;H; f 1 ¼ f 1;H; f 2 ¼ f 2;H; m ¼ TM  H 
(bandomoji transporto priemon ė H) 
k=3: f  0 ¼ f 0;ind; f 1 ¼ f 1;H; f 2 ¼ f 2;ind; m ¼ TM  ind 
(atskira transporto priemon ė interpoliacijos šeimoje)  
▼M3 
Šiuos tris kelio apkrov ų rinkinius galima nustatyti remiantis 
kitomis kelio apkrovos šeimomis.  
▼B 
3.2.3.2.4. CO  2 vertės skaičiavimas atskirai interpoliacijos šeimos transporto 
priemonei naudojant interpoliacijos metod ą 
Kiekvienoje taikomo ciklo faz ėje p išmetamo CO  2 masė (g/km) 
atskirai transporto priemonei skai čiuojama pagal ši ą lygtį: 
M CO  2 Äind;p ¼ M CO  2 ÄL;p þ Í E 3;p Ä E 1;p 
E 2;p Ä E 1;p Î 
Ü ðM CO  2 ÄH;p Ä M CO  2 ÄL;p Þ 
Visame cikle išmetamo CO  2 masė (g/km) atskirai transporto prie ­
monei skai čiuojama pagal ši ą lygtį: 
M CO  2 Äind ¼ M CO  2 ÄL þ Í E 3 Ä E 1 
E 2 Ä E 1 Î 
Ü ðM CO  2 ÄH Ä M CO  2 ÄL Þ 
▼M3 
Nariai E  1,p , E 2,p ir E  3,p bei E  1 , E 2 ir E  3 atitinkamai apskai čiuojami 
taip, kaip nurodyta šio papildomo priedo 3.2.3.2.3 punkte.  ▼B
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 722  
3.2.3.2.5. Degal ų sąnaudų FC vert ės skaičiavimas atskirai interpoliacijos 
šeimos transporto priemonei naudojant interpoliacijos metod ą 
Kiekvienai taikomo ciklo fazei p degal ų sąnaudos (l/100 km) 
atskirai transporto priemonei skai čiuojamos pagal ši ą lygtį: 
FC ind;p ¼ FC  L;p þ Í E 3;p Ä E 1;p 
E 2;p Ä E 1;p Î 
Ü ðFC H;p Ä FC  L;p Þ 
Viso ciklo degal ų sąnaudos (l/100 km) atskirai transporto prie ­
monei skai čiuojamos pagal ši ą lygtį: 
FC ind ¼ FC  L þ Í E 3 Ä E 1 
E 2 Ä E 1 Î 
Ü ðFC H Ä FC  L Þ 
▼M3 
Nariai E  1,p , E 2,p ir E  3,p bei E  1 , E 2 ir E  3 atitinkamai apskai čiuojami 
taip, kaip nurodyta šio papildomo priedo 3.2.3.2.3 punkte.  
3.2.3.2.6. Originalios įrangos gamintojas gali padidinti atskir ą CO  2 vertę, 
nustatytą pagal šio papildomo priedo 3.2.3.2.4 punkt ą. Tokiais 
atvejais:  
a) CO  2 kiekio faz ės vertės padidinamos padidintos CO  2 kiekio 
vertės ir apskai čiuotosios CO  2 kiekio vert ės santykiu;  
b) degalų sąnaudų vertės padidinamos padidintos CO  2 kiekio 
vertės ir apskai čiuotosios CO  2 kiekio vert ės santykiu.  
Tokiu būdu neturi b ūti kompensuojami techniniai elementai, 
dėl kurių transporto priemon ę iš esmės reikėtų pašalinti iš 
interpoliacijos šeimos.  
▼B 
3.2.4. Degal ų sąnaudų ir CO  2 kiekio skai čiavimas atskiroms apkrovos 
kelyje matricos šeimos transporto priemon ėms 
Išmetamo CO  2 kiekis ir degal ų sąnaudos kiekvienai atskirai 
apkrovos kelyje matricos šeimos transporto priemonei skai čiuo­
jami pagal šio papildomo priedo 3.2.3.2.3 – 3.2.3.2.5 punktuose 
apibrėžtą interpoliacijos metod ą. Prireikus nuorodos į transporto 
priemonę L ir (arba) H atitinkamai pakei čiamos nuorodomis į 
transporto priemon ę L M ir (arba) H  M . 
3.2.4.1. Transporto priemoni ų L M ir H  M degalų sąnaudų ir išmetamo CO  2 
kiekio nustatymas  
Transporto priemoni ų L M ir H  M išmetamo CO  2 masė M  CO2 
apskaičiuojama pagal šio papildomo priedo 3.2.1 punkt ą taikomo 
WLTC atskiroms ciklo faz ėms p ir atitinkamai įvardijama kaip  
M CO  2 –LM ;p ir M  CO  2 –HM ;p . Degalų sąnaudos atskiroms taikomo 
WLTC ciklo faz ėms nustatomos pagal šio papildomo priedo 6 
dalį ir atitinkamai įvardijamos kaip FC  LM,p ir FC  HM,p . ▼B
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 723  
3.2.4.1.1. Apkrovos kelyje apskai čiavimas atskirai transporto priemonei  
Apkrovos kelyje j ėga apskai čiuojama pagal 4 papildomo priedo 
5.1 punkte aprašyt ą procedūrą. 
3.2.4.1.1.1. Atskiros transporto priemon ės masė 
Transporto priemoni ų H M ir L  M bandymo mas ė parenkama pagal 
4 papildomo priedo 4.2.1.4 punkt ą ir naudojama įvesties duome ­
nims.  
TM  ind (kg) yra atskiros transporto priemon ės bandymo mas ė pagal 
bandymo mas ės apibūdinimą šio priedo 3.2.25 punkte.  
Jei tokia pati bandymo mas ė naudojama transporto priemon ėms 
L M ir H  M , apkrovos kelyje matricos šeimos metode TM  ind vertė 
prilyginama transporto priemon ės H  M masei.  
▼M3 
3.2.4.1.1.2. Atskiros transporto priemon ės riedėjimo varža  
3.2.4.1.1.2.1. Kaip įvesties duomenys naudojamos transporto priemon ės L  M 
riedėjimo varžos koeficiento RR  LM ir transporto priemon ės H  M 
riedėjimo varžos koeficiento RR  HM vertės, parinktos pagal 4 papil ­
domo priedo 4.2.1.4 punkt ą. 
Jei ant transporto priemon ės L  M arba H  M priekinės ir galinės ašių 
sumontuot ų padangų RRC vert ės skiriasi, pagal šio papildomo 
priedo 3.2.4.1.1.2.3 punkte nurodyt ą lygtį apskaičiuojamas sver ­
tinis riedėjimo varžos vidurkis.  
3.2.4.1.1.2.2. Atskiros transporto priemon ės padangoms parenkama taikomos 
padangų energijos vartojimo efektyvumo klas ės RRC vertei lygi 
riedėjimo varžos koeficiento RR  ind vertė pagal 4 papildomo priedo 
A4/2 lentel ę. 
Jei atskiros transporto priemon ės gali būti tiekiamos kartu su visu 
standartini ų ratų ir padang ų komplektu bei visu žiemini ų padangų 
komplektu (paženklintu trimis kaln ų viršūnėmis ir snaige, vadina ­
muoju 3PMS žymeniu) su ratais arba be j ų, šie papildomi ratai ir 
(arba) padangos nelaikomi pasirenkam ąja įranga.  
Jei priekin ės ir galin ės ašių padangos priklauso skirtingoms ener ­
gijos vartojimo efektyvumo klas ėms, naudojamas pagal šio papil ­
domo priedo 3.2.4.1.1.2.3 punkte pateikt ą lygtį apskaičiuotas sver ­
tinis vidurkis.  
Jei transporto priemon ėms L  M ir H  M naudojama tokia pati ried ė­
jimo varža, taikant kelio apkrovos matricos šeimos metod ą, RR  ind 
vertė prilyginama RR  HM . 
3.2.4.1.1.2.3. Ried ėjimo varžos svertinio vidurkio apskai čiavimas  
RR  x = (RR  x,FA × mp  x,FA ) + (RR  x,RA × (1 – mp  x,FA )) ▼B
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 724  
Čia: 
x yra transporto priemon ė L, H arba 
atskira transporto priemon ė; 
RR  LM,FA  RR  HM,FA  atitinkamai yra transporto priemoni ų L 
ir H priekin ės ašies padang ų faktiniai 
RRC, kg/t;  
RR  ind,FA  yra atskiros transporto priemon ės prie­
kinės ašies padangoms taikomos ener ­
gijos vartojimo efektyvumo klas ės 
RRC vert ė pagal 4 papildomo priedo 
A4/2 lentel ę, kg/t;  
RR  LM,RA  ir RR  HM,RA  atitinkamai yra transporto priemoni ų L 
ir H galin ės ašies padang ų faktiniai 
riedėjimo varžos koeficientai, kg/t;  
RR  ind,RA  yra atskiros transporto priemon ės 
galinės ašies padangoms taikomos 
padangų energijos vartojimo efekty ­
vumo klas ės RRC vert ė pagal 4 papil ­
domo priedo A4/2 lentel ę, kg/t;  
mp x,FA yra parengtos naudoti transporto prie ­
monės masės dalis, tenkanti priekinei 
ašiai.  
RR  x neapvalinami ir neskirstomi į padangų energijos efektyvumo 
klases.  
▼B 
3.2.4.1.1.3. Atskiros transporto priemon ės priekinė dalis  
Priekinė dalis transporto priemonei L  M A fLM ir transporto prie ­
monei H  M A fHM parenkamos pagal 4 papildomo priedo 4.2.1.4 
punktą ir naudojama įvesties duomenims.  
A f,ind (m 2 ) yra atskiros transporto priemon ės priekinė dalis.  
Jei tokia pati priekin ė dalis naudojama transporto priemon ėms L  M 
ir H  M , apkrovos kelyje matricos šeimos metode A  f,ind vertė prily­
ginama transporto priemon ės H  M priekinei daliai.  
3.3. PM  
3.3.1. Apskai čiavimas  
PM apskai čiuojama pagal šias dvi lygtis: 
PM ¼ ðV mix þ V ep Þ Ü P e 
V ep Ü d ▼M3
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 725  
jei išmetamosios dujos yra išleidžiamos iš tunelio;  
taip pat: 
PM ¼ V mix Ü P e 
V ep Ü d 
jei išmetamosios dujos gr ąžinamos į tunelį; 
čia: 
V mix yra praskiest ų išmetam ųjų dujų tūris (žr. šio papildomo 
priedo 2 dal į) pamatin ėmis sąlygomis;  
V ep yra praskiest ų išmetam ųjų dujų, tekančių prie kiet ųjų 
dalelių ėminių ėmimo filtr ą, tūris pamatin ėmis sąlygomis;  
P e yra vienu ar keliais ėminių filtrais surinkt ų kietųjų dalelių 
masė, mg;  
d yra bandymo cikl ą atitinkantis nuvažiuotas atstumas, km.  
3.3.1.1. Jei koreguojama fonini ų kietųjų dalelių iš skiedimo sistemos mas ė, 
tai atliekama pagal šio  ►M3 6 papildomo priedo 2.1.3.1 
punktą ◄. Šiuo atveju kiet ųjų dalelių masė (mg/km) skai čiuojama 
pagal šias lygtis:  
PM ¼ ( 
P e 
V ep Ä Ï P a 
V ap Ü Í 
1 Ä 1 
DF ÎB ) 
Ü ðV mix þ V ep Þ 
d 
jei išmetamosios dujos yra išleidžiamos iš tunelio;  
taip pat:  
PM ¼ ( 
P e 
V ep Ä Ï P a 
V ap Ü Í 
1 Ä 1 
DF ÎB ) 
Ü ðV mix Þ 
d 
jei išmetamosios dujos gr ąžinamos į tunelį; 
čia: 
V ap yra pamatin ėmis sąlygomis per fonini ų kietųjų dalelių filtrą 
pratekančio tunelio oro t ūris; 
P a yra kietųjų dalelių iš skiedimo oro arba skiedimo tunelio 
foninio oro mas ė, kaip nustatyta vienu iš  ►M3 6 papildomo 
priedo 2.1.3.1 punkte ◄ aprašytų metodų; 
DF yra šio papildomo priedo 3.2.1.1.1 punkte nustatytas skie ­
dimo koeficientas.  
Jei koreguojant fonin ę vertę, gaunamas neigiamas rezultatas, 
laikoma, kad jis lygus nuliui mg/k.  ▼B
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 726  
3.3.2. PM apskai čiavimas dvigubo skiedimo metodu 
V ep ¼ V set Ä V ssd 
čia: 
V ep yra pamatin ėmis sąlygomis per kiet ųjų dalelių ėminių filtrą 
pratekančių praskiest ų išmetam ųjų dujų tūris; 
V set yra pamatin ėmis sąlygomis per kiet ųjų dalelių ėminių filtrą 
pratekančių dvigubai praskiest ų išmetam ųjų dujų tūris; 
V ssd yra antrinio skiedimo oro t ūris pamatin ėmis sąlygomis.  
Jei antrinio skiedimo duj ų ėminiai PM matavimui negr ąžinami į 
tunelį, CVS tūris skaičiuojamas kaip viengubo skiedimo atveju, 
t. y.: 
V mix ¼ V mix indicated þ V ep 
čia: 
V mix indicated  yra išmatuotas praskiest ų išmetam ųjų dujų tūris 
skiedimo sistemoje po kiet ųjų dalelių ėminio 
paėmimo pamatin ėmis sąlygomis.  
▼M3 
4. KDK nustatymas  
KDK (PN) apskai čiuojamas pagal ši ą lygtį: 
PN ¼ V Ü k Ü ðC s Ü f r Ä C b Ü f rb Þ Ü 10 3 
d 
Čia: 
PN yra išmetam ų kietųjų dalelių kiekis, išreikštas dalel ėmis kilo­
metrui;  
V yra praskiest ų išmetamųjų dujų tūris litrais per bandym ą (po 
pirminio skiedimo tik tada, jei taikomas dvigubas skie ­
dimas), pakoreguotas pagal pamatines s ąlygas (273,15 K 
(0 °C) ir 101,325 kPa);  
k yra kalibravimo koeficientas PNC matavimams koreguoti 
pagal etaloninio prietaiso lyg į, jei to nebuvo atlikta pa čiame 
PNC. Jei kalibravimo koeficientas taikoma pa čiame PNC, 
kalibravimo koeficientas prilyginamas 1;  
C s yra koreguota praskiest ų išmetam ųjų dujų kietųjų dalelių 
koncentracija, išreikšta kaip vidutinis aritmetinis kiet ųjų 
dalelių kiekis kubiniame centimetre, atliekant išmetal ų 
bandymą, įskaitant vis ą važiavimo ciklo trukm ę. Jei tūrinės 
vidutinės koncentracijos rezultatai  C iš PNC nebuvo matuo ­
jami pamatin ėmis sąlygomis (273,15 K (0 °C) ir 
101,325 kPa), koncentracijos vert ės pakoreguojamos pagal 
šias sąlygas  C s ; ▼B
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 727  
C b yra arba skiedimo oro arba skiedimo tunelio fonini ų kietųjų 
dalelių kiekio koncentracija, nelygu, kaip leidžia tipo patvir ­
tinimo institucija, išreikšta dalel ėmis kubiniame centimetre, 
pakoreguota pagal atsitiktinumo veiksn į ir pamatines s ąlygas 
(273,15 K (0 °C) ir 101,325 kPa);  
f r yra VPR vidutin ės kietųjų dalelių koncentracijos sumažinimo 
koeficientas pagal bandymui naudot ą skiedimo parametr ą; 
f rb yra VPR vidutin ės kietųjų dalelių koncentracijos sumažinimo 
koeficientas pagal foniniam matavimui naudot ą parametr ą; 
d yra per taikom ą bandymo cikl ą atitinkantis nuvažiuotas 
atstumas, km.  
C apskai čiuojama pagal ši ą lygtį: 
C ¼ P n 
i¼1 C i 
n 
Čia: 
C i yra atskirai išmatuota kiet ųjų dalelių koncentracija iš PNC 
ištekėjusiose praskiestose dujose, išreikšta kiet ųjų dalelių 
kiekiu kubiniame centimetre ir pakoreguota pagal atsitikti ­
numo veiksn į; 
n yra bendras per taikom ą bandymo cikl ą atliktų atskirų 
kietųjų dalelių koncentracijos matavim ų skaičius, apskai čiuo­
jamas pagal ši ą lygtį: 
n = t × f  
Čia: 
t yra taikomo bandymo ciklo trukm ė, s; 
f yra kiet ųjų dalelių skaitiklio duomen ų registravimo dažnis, 
Hz 
_______  
▼B 
5. Ciklo energijos poreikio apskai čiavimas  
Jei nenurodyta kitaip, skai čiavimai grindžiami tiksliniu grei čio 
grafiku, pateiktu atskirais laiko im čių taškais.  
Skaičiavimuose kiekvienas laiko imties taškas interpretuojamas 
kaip laikotarpis. Jei nenurodyta kitaip, ši ų laikotarpi ų trukmė Δt 
yra 1 sekund ė. 
Bendras viso ciklo arba konkre čios ciklo faz ės energijos poreikis 
E skaičiuojamas susumuojant E  i per atitinkam ą ciklo laikotarp į 
tarp t  start ir t end , naudojant ši ą lygtį: 
E ¼ X  t end 
t start E i ▼M3
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 728  
čia: 
E i ¼ F i Ü d i jei F  i> 0 
E i ¼ 0 jei F  i Ï 0 
taip pat:  
t start yra laikas, kada prasideda taikomo bandymo ciklas arba 
fazė, s; 
t end yra laikas, kada baigiasi taikomo bandymo ciklas arba 
fazė, s; 
E i yra energijos poreikis periodu nuo (i-1) iki (i), Ws;  
F i yra varomoji j ėga periodu nuo (i-1) iki (i), N;  
d i yra atstumas, nuvažiuotas periodu nuo (i-1) iki (i), m; 
F i ¼ f 0 þ f 1 Ü Ê v i þ v iÄ1 
2 Ì 
þ f 2 Ü ðv i þ v iÄ1 Þ 2 
4 þ ð1:03 Ü TMÞ Ü a i 
čia: 
F i yra varomoji j ėga periodu nuo (i-1) iki (i), N;  
▼M3 
v i yra tikslinis greitis laiku t  i , km/h;  
▼B 
TM yra bandymo mas ė, kg 
a i yra pagreitis laikotarpiu nuo (i-1) to (i), m/s  2 ; 
f 0 , f 1 , f 2 yra apkrovos kelyje koeficientai aptariamai bandomajai 
transporto priemonei (TM  L , TM  H arba TM  ind ), atitinkamai išreikšti 
N, N/km/h ir N/(km/h)  2 . 
d i ¼ ðv i þ v iÄ1 Þ 
2 Ü 3,6 Ü ðt i Ä t iÄ1 Þ 
čia: 
d i yra atstumas, nuvažiuotas periodu nuo (i-1) to (i), m;  
▼M3 
v i yra tikslinis greitis laiku t  i , km/h;  
▼B 
t i yra laikas, s. 
a i ¼ v i Ä v iÄ1 
3,6 Ü ðt i Ä t iÄ1 Þ 
čia: 
a i yra pagreitis laikotarpiu nuo (i-1) iki (i), m/s  2 ; 
▼M3 
v i yra tikslinis greitis laiku t  i , km/h;  
▼B 
t i yra laikas, s.  ▼B
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 729  
6. Degal ų sąnaudų skaičiavimas  
6.1. Degal ų sąnaudų vertėms apskai čiuoti reikalingos degal ų savybės 
pateiktos IX priede.  
6.2. Degal ų sąnaudų vertės skaičiuojamas pagal išmetamuosius anglia ­
vandenilius, anglies monoksid ą ir anglies dioksid ą, naudojant A7/1 
lentelės 6 etapo išmetal ų kriterijų rezultatus ir 7 etapo CO  2 vertes.  
▼M3 
6.2.1. Degal ų sąnaudų skaičiavimui naudojama bendra šio papildomo 
priedo 6.12 punkte pateikta lygtis, taikant H/C ir O/C santyk į. 
▼B 
6.2.2. Visoms šio papildomo priedo 6 dalies lygtims:  
FC yra specifini ų degalų sąnaudos, l/100 km (m  3 per 100 km 
gamtinių dujų atveju arba kg/100 km vandenilio atveju);  
H/C yra specifini ų degalų vandenilio ir anglies santykis 
C X H Y O Z ; 
O/C yra specifini ų degalų deguonies ir anglies santykis 
C X H Y O Z ; 
MW  C yra anglies molin ė masė (12,011 g/mol);  
MW  H yra vandenilio molin ė masė (1,008 g/mol);  
MW  O yra deguonies molin ė masė (15,999 g/mol);  
ρ fuel yra bandymo degal ų tankis, kg/l. Dujini ų degalų atveju 
degalų tankis esant 15 °C;  
HC yra išmetam ų angliavandenili ų kiekis, g/km;  
CO yra išmetamo anglies monoksido kiekis, g/km;  
CO  2 yra išmetamo anglies dioksido kiekis, g/km;  
H 2 O yra išmetamo vandens kiekis, g/km;  
H 2 yra išmetamo vandenilio kiekis, g/km;  
p 1 yra dujų slėgis degalų bake prieš taikom ą bandymo cikl ą, 
Pa; 
p 2 yra dujų slėgis degal ų bake po taikomo bandymo ciklo, 
Pa; 
T 1 yra dujų temperat ūra degalų bake prieš taikom ą bandymo 
ciklą, K; 
T 2 yra dujų temperat ūra degalų bake po taikomo bandymo 
ciklo, K;  
Z 1 yra dujini ų degalų spūdos faktorius esant p  1 ir T  1 ; ▼B
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 730  
Z 2 yra dujini ų degalų spūdos faktorius esant p  2 ir T  2 ; 
V yra dujini ų degalų bako vidaus talpa, m  3 ; 
d yra teorinis taikomos faz ės arba ciklo ilgis, km.  
6.3. Rezervuota  
6.4. Rezervuota  
6.5. Transporto priemon ės su kibirkštinio uždegimo varikliu, naudojan ­ 
čios benzin ą (E10) 
FC ¼ Í 0,1206 
ρ fuel Î 
Ü ½ð0,829 Ü HCÞ þ ð0,429 Ü COÞ þ ð0,273 Ü CO  2 Þâ 
6.6. Transporto priemon ės su kibirkštinio uždegimo varikliu, naudojan ­ 
čios SND 
FC norm ¼ Í 0,1212 
0,538 Î 
Ü ½ð0,825 Ü HCÞ þ ð0,429 Ü COÞ þ ð0,273 Ü CO  2 Þâ 
6.6.1. Jei bandymams naudojam ų degalų sudėtis skiriasi nuo normali ­
zuotam sunaudojamam kiekiui apskai čiuoti taikytos sud ėties, 
gamintojo prašymu gali b ūti taikomas koregavimo koeficientas 
cf pagal ši ą lygtį: 
FC norm ¼ Í 0,1212 
0,538 Î 
Ü cf Ü ½ð0,825 Ü HCÞ þ ð0,429 Ü COÞ þ ð0,273 Ü CO  2 Þâ 
Koregavimo koeficientas cf, kur į galima taikyti, nustatomas pagal 
šią lygtį: 
cf ¼ 0,825 þ 0,0693 Ü n actual 
čia: 
n actual yra tikrasis naudojam ų degalų H/C santykis.  
6.7. Transporto priemon ės su kibirkštinio uždegimo varikliu, naudojan ­ 
čios GD / biometan ą 
FC norm ¼ Í 0,1336 
0,654 Î 
Ü ½ð0,749 Ü HCÞ þ ð0,429 Ü COÞ þ ð0,273 Ü CO  2 Þâ 
6.8. Rezervuota  
6.9. Rezervuota  
6.10. Transporto priemon ės su slėginio uždegimo varikliu, naudojan čios 
dyzeliną (B7) 
FC ¼ Í 0,1165 
ρ fuel Î 
Ü ½ð0,858 Ü HCÞ þ ð0,429 Ü COÞ þ ð0,273 Ü CO  2 Þâ ▼B
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 731  
6.11. Transporto priemon ės su kibirkštinio uždegimo varikliu, naudojan ­ 
čios etanol į (E85) 
FC ¼ Í 0,1743 
ρ fuel Î 
Ü ½ð0,574 Ü HCÞ þ ð0,429 Ü COÞ þ ð0,273 Ü CO  2 Þâ 
6.12. Vis ų bandymo degal ų sąnaudas galima apskai čiuoti pagal ši ą lygtį: 
FC ¼ MW  C þ H 
C Ü MW  H þ O 
C Ü MW  O 
MW  C Ü ρ fuel Ü 10 Ü 
A 
MW  C 
MW  C þ H 
C Ü MW  H þ O 
C Ü MW  O Ü HC þ MW  C 
MW  CO Ü CO þ MW  C 
MW  CO2 Ü CO  2 ! 
6.13. Vandenil į naudojan čios transporto priemon ės su kibirkštinio užde ­
gimo varikliu degal ų sąnaudos: 
FC ¼ 0,024 Ü V 
d Ü Í 1 
Z 1 Ü p 1 
T 1 Ä 1 
Z 2 Ü p 2 
T 2 Î 
▼M3 
Jei transporto priemon ės varomos dujiniu arba skystu vandeniliu, 
gamintojas, gav ęs patvirtinimo institucijos pritarim ą, gali nuspr ęsti 
degalų sąnaudas skai čiuoti pagal toliau pateikt ą FC lygt į arba 
pagal standartinio protokolo, pvz., SAE J2572, metod ą. 
▼B 
FC ¼ 0,1 Ü Ê 
0,1119 Ü H 2 O þ H 2 Ì 
Spūdos koeficientas Z pateiktas šioje lentel ėje: 
A7/2 lentel ė 
Spūdos koeficientas Z  
T (K)  
5 100  200  300  400  500  600  700  800  900  
p (bar)  33  0,859  1,051  1,885  2,648  3,365  4,051  4,712  5,352  5,973  6,576  
53 0,965  0,922  1,416  1,891  2,338  2,765  3,174  3,57  3,954  4,329  
73 0,989  0,991  1,278  1,604  1,923  2,229  2,525  2,810  3,088  3,358  
93 0,997  1,042  1,233  1,470  1,711  1,947  2,177  2,400  2,617  2,829  
113 1,000  1,066  1,213  1,395  1,586  1,776  1,963  2,146  2,324  2,498  
133 1,002  1,076  1,199  1,347  1,504  1,662  1,819  1,973  2,124  2,271  
153 1,003  1,079  1,187  1,312  1,445  1,580  1,715  1,848  1,979  2,107  
173 1,003  1,079  1,176  1,285  1,401  1,518  1,636  1,753  1,868  1,981  
193 1,003  1,077  1,165  1,263  1,365  1,469  1,574  1,678  1,781  1,882  
213 1,003  1,071  1,147  1,228  1,311  1,396  1,482  1,567  1,652  1,735  
233 1,004  1,071  1,148  1,228  1,312  1,397  1,482  1,568  1,652  1,736  
248 1,003  1,069  1,141  1,217  1,296  1,375  1,455  1,535  1,614  1,693  ▼B
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 732  
T (K)  
5 100  200  300  400  500  600  700  800  900  
263 1,003  1,066  1,136  1,207  1,281  1,356  1,431  1,506  1,581  1,655  
278 1,003  1,064  1,130  1,198  1,268  1,339  1,409  1,480  1,551  1,621  
293 1,003  1,062  1,125  1,190  1,256  1,323  1,390  1,457  1,524  1,590  
308 1,003  1,060  1,120  1,182  1,245  1,308  1,372  1,436  1,499  1,562  
323 1,003  1,057  1,116  1,175  1,235  1,295  1,356  1,417  1,477  1,537  
338 1,003  1,055  1,111  1,168  1,225  1,283  1,341  1,399  1,457  1,514  
353 1,003  1,054  1,107  1,162  1,217  1,272  1,327  1,383  1,438  1,493  
Jeigu reikiamos p ir T įvesties vert ės nepateiktos lentel ėje, spūdos 
faktorius apskai čiuojamas taikant lentel ėje nurodyt ų spūdos 
faktorių linijinę interpoliacij ą, pasirenkant vertes, kurios yra 
arčiausiai pageidaujamos vert ės. 
▼M3 
7. Važiavimo trasos indeksai  
7.1. Bendrieji reikalavimai  
A1/1–A1/12 lentel ėse nurodytas greitis tarp laiko tašk ų nustatomas 
tiesinės interpoliacijos b ūdu ir 10 Hz dažniu.  
Jei akceleratoriaus valdiklis nuspaudžiamas iki galo, tokiais 
veikimo laikotarpiais važiavimo trasos indekso skai čiavimui vietoj 
faktinio transporto priemon ės greičio naudojamas nustatytas 
greitis.  
PEV transporto priemoni ų važiavimo trasos indeksai apskai čiuo­
jami pagal visus WLTC ciklus ir fazes, baigtas prieš įvykdant 
nutraukimo kriterij ų, kaip nustatyta 8 papildomo priedo 3.2.4.5 
punkte.  
7.2. Važiavimo trasos indeks ų apskaičiavimas  
Toliau nurodyti indeksai apskai čiuojami pagal SAE J2951 (perži ū­
rėtą 2014 m. sausio m ėn.): 
a) IWR: inertinio veikimo santykinis efektyvumas, proc.;  
b) RMSSE: vidutin ė kvadratin ė greičio paklaida, km/h.  
7.3. Važiavimo trasos indeks ų kriterijai  
Tipo patvirtinimo bandymo atveju indeksai turi atitikti šiuos krite ­
rijus:  
a) IWR turi b ūti nuo – 2,0 iki + 4,0 proc.;  
b) RMSSE turi b ūti mažiau kaip 1,3 km/h.  
8. n/v santyki ų apskaičiavimas  
n/v santykiai apskai čiuojami pagal ši ą lygtį: ▼B
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 733  
Ê n 
v Ì 
i ¼ ðr i Ü r axle Ü 60 000Þ=ðU dyn Ü 3,6Þ 
Čia: 
n yra variklio s ūkių skaičius (min  –1 ) 
v yra transporto priemon ės greitis, km/h;  
r i yra pavaros i perdavimo skai čius; 
r axle yra ašies perdavimo skai čius; 
U dyn yra varomosios ašies padang ų dinaminis ried ėjimo 
perimetras, apskai čiuojamas pagal ši ą lygtį: 
U dyn ¼ 3,05 Ü Í 
2 Í H=W 
100 Î 
Ü W þ ðR Ü 25,4Þ Î 
Čia: 
H/W yra padangos aukš čio ir plo čio santykis, pvz., jei tai 
225/45 R17 padanga – 45;  
W yra padangos plotis, mm; pvz., jei tai 225/45 R17 padanga 
– 225;  
R yra rato skersmuo, coliais; pvz., jei tai 225/45 R17 
padanga – 17;  
U dyn suapvalinamas iki sveikojo milimetr ų skaičiaus. 
Jei priekin ės ir galin ės ašių U dyn skiriasi, naudojamas didži ąją 
laiko dalį varomos ašies n/v santykis. Tipo patvirtinimo institucijai 
paprašius, jai pateikiama šiam pasirinkimui reikalinga informacija.  ▼M3
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 734  
8 papildomas priedas  
Tik elektra varomos, hibridin ės elektrin ės ir susl ėgto vandenilio kuro 
elementu varomos hibridin ės transporto priemon ės 
1. Bendrieji reikalavimai  
Atliekant bandymus su NOVC-HEV, OVC-HEV ir NOVC-FCHV, 
vietoj 6 papildomo priedo 2 pried ėlio taikomi šio papildomo priedo 
2 ir 3 pried ėliai. 
Jei nenurodyta kitaip, visi šio papildomo priedo reikalavimai 
taikomi transporto priemon ėms su vairuotojo pasirenkamaisiais reži ­
mais ir be j ų. Jei šiame papildomame priede aiškiai nenurodyta 
kitaip, visi 6 papildomame priede nustatyti reikalavimai ir proce ­
dūros toliau taikomos NOVC-HEV, OVC-HEV, NOVC-FCHV ir 
PEV.  
▼M3 
1.1. Elektrini ų parametr ų vienetai, tikslumas ir skyra  
Matavimo vienetai, tikslumas ir skyra turi b ūti tokie, kaip parodyta 
A8/1 lentel ėje: 
A8/1 lentel ė 
Matavimo parametrai, vienetai, tikslumas ir skyra  
Parametras  Vienetai  Tikslumas  Skyra  
Elektros energija (  1 ) Wh  ± 1 proc.  0,001 kWh (  2 ) 
Elektros srov ė A  ± 0,3 proc. FSD arba 
± 1 proc. rodmens (  3 ) ( 4 ) 0,1 A  
Elektros įtampa  V  ± 0,3 proc. FSD arba 
± 1 proc. rodmens (  3 ) 0,1 V  
( 1 ) Įranga: statinis aktyviosios energijos skaitiklis. 
( 2 ) Kintamosios srov ės vatvalandži ų skaitiklis, 1 klas ės pagal standart ą IEC 62053-21 arba lygiavertis. 
( 3 ) Nelygu, kuri vert ė yra didesn ė. 
( 4 ) Srovės integravimo dažnis: 20 Hz arba didesnis.  
1.2. Išmetam ųjų teršalų ir degalų sąnaudų bandymai  
Matavimo parametrai, vienetai ir tikslumas turi b ūti tokie, koki ų 
reikalaujama d ėl tik vidaus varikliu (-iais) varom ų (ICE) transporto 
priemonių. 
▼B 
1.3. Galutini ų bandymo rezultat ų vienetai ir tikslumas  
Vienetai ir j ų tikslumas, reikalingas galutiniams bandymo rezulta ­
tams perteikti, turi atitikti A8/2 lentel ėje pateiktus nurodymus. Atlie ­
kant šio papildomo priedo 4 dalies skai čiavimus, naudojamos nesu ­
apvalintos vert ės. ▼B
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 735  
A8/2 lentel ė 
Galutinių bandymo rezultat ų vienetai ir glaudumas  
Parametras  Vienetai  Galutini ų bandymo rezultat ų glaudumas  
PER  (p) ( 2 ), PER  city , AER  (p) ( 2 ), AER  city , EAER  (p) ( 2 ), 
EAER  city , R CDA ( 1 ), R  CDC km Apvalinami iki artimiausio svei ­
kojo skai čiaus 
FC CS(,p)  ( 2 ), FC  CD , FC  weighted,  taikomas HEV trans ­
porto priemon ėms l/100 km  Apvalinami iki pirmo skai čiaus po 
kablelio  
FC CS(,p)  ( 2 ), taikomas FCHV transporto priemon ėms kg/100 km  Apvalinami iki antro skai čiaus po 
kablelio  
M CO2,CS(,p)  ( 2 ), M  CO2,CD  , M  CO2 , svertinės vertės g/km  Apvalinami iki artimiausio svei ­
kojo skai čiaus 
EC (p) ( 2 ), EC  city , EC  AC,CD  , EC  AC,weighted  Wh/km  Apvalinami iki artimiausio svei ­
kojo skai čiaus 
E AC kWh  Apvalinami iki pirmo skai čiaus po 
kablelio  
( 1 ) Nėra transporto priemon ės atskiro parametro. 
( 2 ) (p) reiškia nagrin ėjamą laikotarp į, kuris gali b ūti fazė, fazių junginys arba visas ciklas.  
▼B 
1.4. Transporto priemon ės klasifikacija  
Visi OVC-HEV, NOVC-HEV, PEV ir NOVC-FCHV priskiriami 
prie 3 klas ės transporto priemoni ų. 1 tipo bandymo proced ūrai taiky­
tinas ciklas nustatomas pagal šio papildomo priedo 1.4.2 punkt ą, 
remiantis atitinkamu pamatiniu bandymo ciklu, kaip aprašyta šio 
papildomo priedo 1.4.1 punkte.  
1.4.1. Pamatinis bandymo ciklas  
▼M3 
1.4.1.1. 3 klas ės pamatiniai bandymo ciklai nustatyti 1 papildomo priedo 3.3 
punkte.  
1.4.1.2. TPEV transporto priemon ėms mažinimo proced ūrą pagal 1 papil ­
domo priedo 8.2.3 ir 8.3 punktus galima taikyti bandymo ciklams 
pagal šio papildomo priedo 3.3 punkt ą, vardinę galią pakeičiant 
didžiausiąja nauding ąja galia pagal JT EEK taisykl ę Nr. 85. Tokiu 
atveju sumažintas ciklas bus pamatinis bandymo ciklas.  
▼B 
1.4.2. Taikytinas bandymo ciklas  
1.4.2.1. Taikytinas WLTP bandymo ciklas  
Pamatinis bandymo ciklas pagal šio papildomo priedo 1.4.1 punkt ą 
yra 1 tipo bandymo proced ūrai taikytinas WLTP bandymo ciklas 
(WLTC).  
Jei 1 papildomo priedo 9 dalis taikoma remiantis pamatiniu 
bandymo ciklu, kaip aprašyta šio papildomo priedo 1.4.1 punkte, 
šis modifikuotas bandymo ciklas turi b ūti 1 tipo bandymo proce ­
dūrai taikytinas WLTP bandymo ciklas (WLTC).  ▼M3
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 736  
1.4.2.2. Taikytinas WLTP miesto bandymo ciklas  
3 klasės WLTP miesto bandymo ciklas (WLTC  city ) nustatytas 1 
papildomo priedo 3.5 punkte.  
1.5. OVC-HEV, NOVC-HEV ir PEV su mechanine pavar ų dėže 
Transporto priemon ės turi važiuoti pagal technin į pavarų perjungimo 
indikatori ų, jei jis yra, arba instrukcijas, įtrauktas į gamintojo 
vadovą. 
2. Bandomosios transporto priemon ės įvažinėjimas  
Pagal šį priedą bandoma transporto priemon ė turi būti pateikiama 
geros technin ės būklės ir turi b ūti įvažinėta pagal gamintojo reko ­
mendacijas. jeigu ĮEKS naudojamos už įprastą darbinę temperat ūrą 
aukštesnėje temperat ūroje, transporto priemon ę valdantis asmuo 
laikosi transporto priemon ės gamintojo rekomenduojamos proce ­
dūros įprastiniam ĮEKS veikimo temperat ūros intervalui užtikrinti. 
Gamintojas turi pateikti įrodymą, kad ĮEKS šiluminio valdymo 
sistema n ėra išjungta ar sumažintos galios.  
2.1. OVC-HEV ir NOVC-HEV transporto priemon ės turi būti įvažinėtos 
pagal 6 papildomo priedo 2.3.3 punkto reikalavimus.  
2.2. NOVC-FCHV transporto priemon ės su įdėtais kuro elementais ir 
įdiegta ĮEKS turi b ūti įvažinėtos ne mažiau kaip 300 km.  
2.3. PEV transporto priemon ės turi būti įvažinėtos ne mažiau kaip 
300 km arba tiek, kiek galima nuvažiuoti viena įkrova, nelygu, 
kas trunka ilgiau.  
2.4. Visos ĮEKS, neturin čios įtakos išmetamo CO  2 masei arba H  2 sąnau­
doms, nestebimos.  
▼B 
3. Bandym ų procedūra 
3.1. Bendrieji reikalavimai  
3.1.1. Tai taikoma visoms OVC-HEV, NOVC-HEV, PEV ir NOVC- 
FCHV, kai naudojama:  
3.1.1.1. Transporto priemon ės bandomos pagal taikytinus bandymo ciklus, 
aprašytus šio papildomo priedo 1.4.2 punkte.  
▼M3 
3.1.1.2. Jei su transporto priemone negali b ūti atliktas taikomas bandymo 
ciklas su leidžiamaisiais grei čio grafiko nuokrypiais pagal 6 papil ­
domo priedo 2.6.8.3 punkt ą, akceleratoriaus valdiklis, jei nenurodyta 
kitaip, nuspaudžiamas iki galo, kol v ėl pasiekiamas reikalaujamas 
greičio grafikas.  ▼M3
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 737  
3.1.1.3. Galios pavaros įjungimo proced ūra pradedama šiam tikslui skirtais 
įtaisais pagal gamintojo instrukcijas.  
3.1.1.4. OVC-HEV, NOVC-HEV ir PEV atveju išmetam ųjų teršalų ėminių 
ėmimas ir elektros energijos s ąnaudų matavimas kiekviename taiko ­
mame bandymo cikle pradedamas prieš transporto priemon ės užve­
dimo proced ūrą arba jos metu ir baigiamas užbaigiant kiekvien ą 
taikomą bandymo cikl ą. 
3.1.1.5. OVC-HEV ir NOVC-HEV atveju dujini ų teršalų junginiai analizuo ­
jami kiekvienoje atskiroje bandymo faz ėje. Fazės analizės leidžiama 
neatlikti toms faz ėms, kurių metu nenaudojamas vidaus degimo 
variklis.  
3.1.1.6. Kiet ųjų dalelių kiekis analizuojamas kiekvienoje atskiroje faz ėje, o 
išmetamos kietosios dalel ės analizuojamos per kiekvien ą taikomą 
bandymo cikl ą. 
▼M3 
3.1.2. Priverstinis aušinimas, kaip aprašyta 6 papildomo priedo 2.7.2 
punkte, taikomas tik OVC-HEV įkrovos palaikymo režimo s ąly­
gomis atliekamam 1 tipo bandymui pagal šio papildomo priedo 
3.2 punkt ą ir bandymams su NOVC-HEV pagal šio papildomo 
priedo 3.3 punkt ą. 
▼B 
3.2. OVC-HEV  
3.2.1. Transporto priemon ės turi būti bandomos įkrovos naudojimo režimu 
(CD būsena) ir įkrovos palaikymo režimu (CS b ūsena).  
3.2.2. Transporto priemones galima bandyti naudojant keturias galimas 
bandymų sekas:  
3.2.2.1. 1 variantas: įkrovos naudojimo 1 tipo bandymas be v ėliau atliekamo 
įkrovos palaikymo 1 tipo bandymo.  
3.2.2.2. 2 variantas: įkrovos palaikymo 1 tipo bandymas be v ėliau atliekamo 
įkrovos naudojimo 1 tipo bandymo.  
3.2.2.3. 3 variantas: įkrovos naudojimo 1 tipo bandymas su v ėliau atliekamu 
įkrovos palaikymo 1 tipo bandymu.  
3.2.2.4. 4 variantas: įkrovos palaikymo 1 tipo bandymas su v ėliau atliekamu 
įkrovos naudojimo 1 tipo bandymu.  ▼B
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 738  
A8/1 pav.  
Galimos bandym ų sekos OVC-HEV bandymo atveju
  
3.2.3. Vairuotojo pasirenkamas režimas nustatomas taip, kaip aprašyta 
šiose bandym ų sekose (nuo 1 iki 4 varianto).  
3.2.4. Įkrovos naudojimo 1 tipo bandymas be v ėliau atliekamo įkrovos 
palaikymo 1 tipo bandymo (1 variantas)  
Bandymų seka pagal šio papildomo priedo 3.2.4.1 – 3.2.4.7 punk ­
tuose aprašyt ą 1 variant ą ir atitinkama ĮEKS įkrovos būsena pateikta 
šio papildomo priedo 1 pried ėlio A8.App1/1 pav.  
3.2.4.1. Kondicionavimas prieš bandym ą (pirminis kondicionavimas)  
Transporto priemon ė paruošiama pagal šio papildomo priedo 4 prie ­
dėlio 2.2 punkto proced ūras. 
3.2.4.2. Bandymo s ąlygos  
3.2.4.2.1. Bandymas atliekamas su visiškai įkrauta ĮEKS pagal šio papildomo 
priedo 4 pried ėlio 2.2.3 punkte aprašytus įkrovimo reikalavimus ir 
transporto priemonei veikiant įkrovos naudojimo režimu, kaip nusta ­
tyta šio priedo 3.3.5 punkte.  
3.2.4.2.2. Vairuotojo pasirenkamo režimo parinkimas  
Transporto priemon ėms su vairuotojo pasirenkamu režimu įkrovos 
naudojimo 1 tipo bandymo režimas parenkamas pagal šio papildomo 
priedo 6 pried ėlio 2 dalį. ▼B
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 739  
3.2.4.3. Įkrovos naudojimo 1 tipo bandymo proced ūra 
3.2.4.3.1. Įkrovos naudojimo 1 tipo bandymo proced ūrą sudaro tam tikras 
nuoseklių ciklų skaičius su ne ilgesniu nei 30 minu čių stabilizavimo 
laikotarpiu po kiekvieno iš j ų, kol pasiekiama darbin ė įkrovos palai ­
kymo būsena.  
3.2.4.3.2. Tarp atskir ų taikomo bandymo cikl ų atliekamo stabilizavimo metu 
galios pavara turi b ūti išjungta, o ĮEKS nebekraunama iš išorini ų 
elektros energijos šaltini ų. Visų ĮEKS elektros srov ės matavimo ir 
visų ĮEKS elektros įtampos nustatymo prietaisai pagal šio papil ­
domo priedo 3 pried ėlį tarp bandymo ciklo fazi ų nėra išjungiami. 
Atliekant matavimus ampervalandži ų matuokliu, integravimas turi 
vykti visą bandymą iki pat jo užbaigimo.  
Po stabilizavimo pakartotinai užvedama transporto priemon ė 
valdoma vairuotojo pasirenkamuoju režimu pagal šio papildomo 
priedo 3.2.4.2.2 punkt ą. 
3.2.4.3.3. Nukrypstant nuo 5 papildomo priedo 5.3.1 punkto ir nedarant 
poveikio 5 papildomo priedo 5.3.1.2 punktui, analizatorius galima 
kalibruoti ir nulin ę padėti patikrinti prieš įkrovos naudojimo 1 tipo 
bandymą ir po jo.  
3.2.4.4. Įkrovos naudojimo 1 tipo bandymo pabaiga  
Laikoma, kad įkrovos naudojimo 1 tipo bandymas baigiasi tada, kai 
pirmą kartą įvykdomas nutraukimo kriterijus pagal šio papildomo 
priedo 3.2.4.5 punkt ą. Taikomo WLTP bandymo cikl ų skaičius iki 
to ciklo, kuriame pirm ą kartą įvykdomas nutraukimo kriterijus, ir j į 
įskaitant, nustatomas kaip n+1.  
Taikomas WLTP bandymo ciklas n apibr ėžiamas kaip pereinamasis 
ciklas.  
Taikomas WLTP bandymo ciklas n+1 apibr ėžiamas kaip patvirtina ­
masis ciklas.  
▼M3 
Transporto priemon ėms be įkrovos palaikymo paj ėgumo viso 
taikomo WLTP bandymo ciklo metu įkrovos naudojimo režimo 
sąlygomis atliekamo 1 tipo bandymo pabaiga pasiekiama, kai stan ­
dartinio transporto priemon ės prietais ų skydelio rodmuo nurodo 
stabdyti transporto priemon ę arba transporto priemon ė 4 ar daugiau 
sekundžių iš eilės nukrypsta nuo nustatyto grei čio grafiko leidžia ­
mojo nuokrypio. Akceleratoriaus valdiklis išjungiamas ir transporto 
priemonė visiškai sustabdoma per 60 sekundži ų. 
▼B 
3.2.4.5. Nutraukimo kriterijus  ▼B
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 740  
3.2.4.5.1. Reikia įvertinti, ar buvo įvykdytas nutraukimo kriterijus per kiek ­
vieną nuvažiuot ą taikomą WLTP bandymo cikl ą. 
3.2.4.5.2. Įkrovos naudojimo 1 tipo bandymo nutraukimo kriterijus įvykdomas 
tada, kai santykinis elektros energijos pokytis REEC  i , apskaičiuotas 
pagal toliau pateikt ą lygtį, yra mažesnis nei 0,04.  
REEC  i ¼ jΔE REESS ;i j 
E cycle Ü 1 
3 600  
čia: 
REEC  i yra įkrovos naudojimo 1 tipo bandymo aptariamo 
taikomo bandymo ciklo i santykinis elektros energijos 
pokytis;  
ΔE REESS,i  yra visų ĮEKS elektros energijos pokytis įkrovos naudo ­
jimo 1 tipo bandymo per aptariam ą ciklą i, apskaičiuotas 
pagal šio papildomo priedo 4.3 punkt ą, Wh;  
E cycle yra aptariamo taikomo WLTP bandymo ciklo energijos 
poreikis, apskai čiuotas pagal 7 papildomo priedo 5 dal į, 
Ws; 
i yra aptariamo taikomo WLTP bandymo ciklo indekso 
numeris;  
1 
3 600 yra ciklo energijos poreikio keitimo į Wh koeficientas.  
3.2.4.6. ĮKES krovimas ir pakartotinai įkrautos elektros energijos matavimas  
3.2.4.6.1. Transporto priemon ė prie maitinimo šaltinio prijungiama per 120 
minučių po taikomo WLTP bandymo ciklo n+1, kuriame pirm ą 
kartą įvykdytas įkrovos naudojimo 1 tipo bandymo nutraukimo 
kriterijus.  
ĮEKS laikoma visiškai įkrauta, kai įvykdomas įkrovimo pabaigos 
kriterijus, kaip apib ūdinta šio papildomo priedo 4 pried ėlio 2.2.3.2 
punkte.  
3.2.4.6.2. Tarp transporto priemon ės kroviklio ir maitinimo šaltinio esantis 
elektros energijos matavimo prietaisas matuoja iš maitinimo šaltinio 
pakartotinai įkrautą elektros energij ą E AC ir trukmę. Elektros ener ­
gijos matavim ą galima nutraukti, kai įvykdomas įkrovimo pabaigos 
kriterijus, kaip apib ūdinta šio papildomo priedo 4 pried ėlio 2.2.3.2 
punkte.  
▼M3 
3.2.4.7. Kiekvienas atskiras taikomo WLTP bandymo ciklas įkrovos naudo ­
jimo režimo s ąlygomis atliekant 1 tipo bandym ą turi atitikti 
taikomas išmetam ųjų teršalų kiekio kriterij ų ribines vertes pagal 
6 papildomo priedo 1.2 punkt ą. ▼B
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 741  
3.2.5. Įkrovos palaikymo 1 tipo bandymas be v ėliau atliekamo įkrovos 
naudojimo 1 tipo bandymo (2 variantas)  
Bandymų seka pagal šio papildomo priedo 3.2.5.1 – 3.2.5.3.3 punk ­
tuose aprašyt ą 2 variant ą ir atitinkama ĮEKS įkrovos būsena pateikta 
šio papildomo priedo 1 pried ėlio A8.App1/2 pav.  
3.2.5.1. Kondicionavimas prieš bandym ą ir stabilizavimas  
Transporto priemon ė paruošiama pagal šio papildomo priedo 4 prie ­
dėlio 2.1 punkto proced ūras. 
3.2.5.2. Bandymo s ąlygos  
3.2.5.2.1. Bandymai atliekami su įkrovos palaikymo režimu veikian čia trans­
porto priemone, kaip nustatyta šio priedo 3.3.6 punkte.  
3.2.5.2.2. Vairuotojo pasirenkamo režimo parinkimas  
Transporto priemon ėms su vairuotojo pasirenkamu režimu įkrovos 
palaikymo 1 tipo bandymo režimas parenkamas pagal šio papildomo 
priedo 6 pried ėlio 3 dalį. 
3.2.5.3. 1 tipo bandymo proced ūra 
3.2.5.3.1. Transporto priemon ės išbandomos pagal 6 papildomame priede 
nurodytas 1 tipo bandymo proced ūras. 
3.2.5.3.2. Jei reikia, išmetamo CO  2 masė koreguojama pagal šio papildomo 
priedo 2 pried ėlį. 
▼M3 
3.2.5.3.3. Bandymas pagal šio papildomo priedo 3.2.5.3.1 punkt ą turi atitikti 
taikomas išmetam ųjų teršalų kiekio kriterij ų ribines vertes pagal 6 
papildomo priedo 1.2 punkt ą. 
▼B 
3.2.6. Įkrovos naudojimo 1 tipo bandymas su v ėliau atliekamu įkrovos 
palaikymo 1 tipo bandymu (3 variantas)  
Bandymų seka pagal šio papildomo priedo 3.2.6.1 – 3.2.6.3 punk ­
tuose aprašyt ą 3 variant ą ir atitinkama ĮEKS įkrovos būsena pateikta 
šio papildomo priedo 1 pried ėlio A8.App1/3 paveiksle.  
3.2.6.1. Įkrovos naudojimo 1 tipo bandymas atliekamas pagal šio papildomo 
priedo 3.2.4.1 – 3.2.4.5 punktuose ir 3.2.4.7 punkte aprašyt ą proce­
dūrą. 
3.2.6.2. V ėliau įkrovos palaikymo 1 tipo bandymas atliekamas pagal šio 
papildomo priedo 3.2.5.1 – 3.2.5.3 punktuose aprašyt ą procedūrą. 
Šio papildomo priedo 4 pried ėlio 2.1.1–2.1.2 punkt ų taikyti nereikia.  
3.2.6.3. ĮEKS krovimas ir pakartotinai įkrautos elektros energijos matavimas  ▼B
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 742  
3.2.6.3.1. Pabaigus įkrovos palaikymo 1 tipo bandym ą, transporto priemon ė 
per 120 minu čių turi būti prijungta prie maitinimo šaltinio.  
ĮEKS laikoma visiškai įkrauta, kai įvykdomas įkrovimo pabaigos 
kriterijus, kaip apib ūdinta šio papildomo priedo 4 pried ėlio 2.2.3.2 
punkte.  
3.2.6.3.2. Tarp transporto priemon ės kroviklio ir maitinimo šaltinio esantis 
energijos matavimo prietaisas matuoja iš maitinimo šaltinio pakar ­
totinai įkrautą elektros energij ą E AC ir trukmę. Elektros energijos 
matavimą galima nutraukti, kai įvykdomas įkrovimo pabaigos krite ­
rijus, kaip apib ūdinta šio papildomo priedo 4 pried ėlio 2.2.3.2 
punkte.  
3.2.7. Įkrovos palaikymo 1 tipo bandymas su v ėliau atliekamu įkrovos 
naudojimo 1 tipo bandymu (4 variantas)  
Bandymų seka pagal šio papildomo priedo 3.2.7.1 – 3.2.7.2 punk ­
tuose aprašyt ą 4 variant ą ir atitinkama ĮEKS įkrovos būsena pateikta 
šio papildomo priedo 1 pried ėlio A8.App1/4 paveiksle.  
3.2.7.1. Įkrovos palaikymo 1 tipo bandymas atliekamas pagal šio papildomo 
priedo 3.2.5.1 – 3.2.5.3 punktuose ir šio papildomo priedo 3.2.6.3.1 
punkte aprašyt ą procedūrą. 
3.2.7.2. V ėliau įkrovos naudojimo 1 tipo bandymas atliekamas pagal šio 
papildomo priedo 3.2.4.2 – 3.2.4.7 punktuose aprašyt ą procedūrą. 
3.3. NOVC-HEV  
Šio papildomo priedo 3.3.1 – 3.3.3 punktuose aprašyta bandym ų 
seka ir atitinkama ĮEKS įkrovos b ūsena pateikta šio papildomo 
priedo 1 pried ėlio A8.App1/5 paveiksle.  
3.3.1. Kondicionavimas prieš bandym ą ir stabilizavimas  
▼M3 
3.3.1.1. Pagal 6 papildomo priedo 2.6 punkt ą atliekamas transporto prie ­
monių kondicionavimas prieš bandym ą. 
Be 6 papildomo priedo 2.6 punkto reikalavim ų, traukos ĮEKS 
įkrovos būsenos lygis įkrovos palaikymo bandymui pagal gamintojo 
rekomendacij ą gali būti nustatomas prieš kondicionavim ą, kad 
bandymą būtų galima atlikti darbiniu įkrovos palaikymo režimu.  
3.3.1.2. Transporto priemon ės stabilizuojamos pagal 6 papildomo priedo 2.7 
punktą. 
▼B 
3.3.2. Bandymo s ąlygos  
3.3.2.1. Transporto priemon ės bandomos įkrovos palaikymo režimu, kaip 
nustatyta šio priedo 3.3.6 punkte.  ▼B
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 743  
3.3.2.2. Vairuotojo pasirenkamo režimo parinkimas  
Transporto priemon ėms su vairuotojo pasirenkamu režimu įkrovos 
palaikymo 1 tipo bandymo režimas parenkamas pagal šio papildomo 
priedo 6 pried ėlio 3 dalį. 
3.3.3. 1 tipo bandymo proced ūra 
3.3.3.1. Transporto priemon ės išbandomos pagal 6 papildomame priede 
aprašytą 1 tipo bandymo proced ūrą. 
3.3.3.2. Jei reikia, išmetamo CO  2 masė koreguojama pagal šio papildomo 
priedo 2 pried ėlį. 
▼M3 
3.3.3.3. Įkrovos palaikymo režimo s ąlygomis atliekamas 1 tipo bandymas 
turi atitikti taikomas išmetam ųjų teršalų kiekio kriterij ų ribines 
vertes pagal 6 papildomo priedo 1.2 punkt ą. 
▼B 
3.4. PEV  
▼M3 
3.4.1. Bendrieji reikalavimai  
Bandymo proced ūra grynajai elektrinei ridai ir elektros energijos 
sąnaudoms nustatyti pasirenkama iš A8/3 lentel ės pagal bandomo ­
sios transporto priemon ės apskaičiuotąją grynąją elektrin ę ridą 
(PER). Jei taikomas interpoliacijos metodas, taikytina bandymo 
procedūra parenkama pagal transporto priemon ės H PER specifin ėje 
interpoliacijos šeimoje.  
A8/3 lentel ė 
Procedūros grynajai elektrinei ridai ir elektros energijos s ąnaudoms nustatyti  
Taikytinas bandymo ciklas  Apskai čiuotoji PER yra…  Taikytina bandym ų procedūra 
Bandymo ciklas pagal šio 
papildomo priedo 1.4.2.1 
punktą … mažesn ė nei 3 taikom ų WLTP 
bandymo cikl ų ilgis.  Nuoseklaus ciklo 1 tipo bandymo 
procedūra (pagal šio papildomo priedo 
3.4.4.1 punkt ą). 
… tokia pati arba didesn ė nei 
3 taikom ų WLTP bandymo cikl ų 
ilgis.  Sutrumpinta 1 tipo bandymo proce ­
dūra (pagal šio papildomo priedo 
3.4.4.2 punkt ą) 
Miesto ciklas pagal šio 
papildomo priedo 
1.4.2.2 punkt ą. … nenaudojama per taikom ą 
WLTP bandymo cikl ą. Nuoseklaus ciklo 1 tipo bandymo 
procedūra (pagal šio papildomo priedo 
3.4.4.1 punkt ą). 
Gamintojas patvirtinimo institucijai prieš bandym ą pateikia įver­
tintos grynosios elektrin ės ridos (PER) įrodymus. Jei taikomas inter ­
poliacijos metodas, taikytina bandymo proced ūra nustatoma pagal 
interpoliacijos šeimos transporto priemon ės H įvertintąją PER. 
Pagal taikyt ą bandymo proced ūrą nustatyta PER turi patvirtinti, 
kad buvo taikyta teisinga bandymo proced ūra. ▼B
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 744  
Nuoseklaus ciklo 1 tipo bandymo proced ūros bandym ų seka, kaip 
aprašyta šio papildomo priedo 3.4.2, 3.4.3 ir 3.4.4.1 punktuose, ir 
atitinkama ĮEKS įkrovos b ūsena pateiktos šio papildomo priedo 
1 priedėlio A8.App1/6 paveiksle.  
Sutrumpintos 1 tipo bandymo proced ūros bandym ų seka, kaip apra ­ 
šyta šio papildomo priedo 3.4.2, 3.4.3 ir 3.4.4.2 punktuose, ir atitin ­
kama ĮEKS įkrovos būsena pateiktos šio papildomo priedo 1 prie ­
dėlio A8.App1/7 paveiksle.  
▼B 
3.4.2. Kondicionavimas prieš bandym ą 
Transporto priemon ė paruošiama pagal šio papildomo priedo 4 prie ­
dėlio 3 dalies proced ūras. 
▼M3 
3.4.3. Vairuotojo pasirenkamo režimo parinkimas  
Transporto priemon ėms su vairuotojo pasirenkamu režimu bandymo 
režimas parenkamas pagal šio papildomo priedo 6 pried ėlio 4 dalį. 
▼B 
3.4.4. PEV 1 tipo bandymo proced ūros 
3.4.4.1. Nuoseklaus ciklo 1 tipo bandymo proced ūra 
3.4.4.1.1. Grei čio grafikas ir pertraukos  
Bandymas atliekamas važiuojant nuoseklius taikomo bandymo 
ciklus, kol įvykdomas nutraukimo kriterijus pagal šio papildomo 
priedo 3.4.4.1.3 punkt ą. 
▼M3 
Pertraukas vairuotojui ir (arba) operatoriui leidžiama daryti tik tarp 
bandymo cikl ų, visa pertraukos trukm ė turi būti ne ilgesn ė kaip 10 
minučių. Pertraukos metu galios pavara turi b ūti išjungta.  
▼B 
3.4.4.1.2. ĮEKS srov ės ir įtampos matavimas  
Nuo bandymo pradžios iki nutraukimo kriterijaus įvykdymo vis ų 
ĮEKS elektros srov ė matuojama pagal šio papildomo priedo 3 prie ­
dėlį ir elektros įtampa nustatoma pagal šio papildomo priedo 3 
priedėlį. 
▼M3 
3.4.4.1.3. Nutraukimo kriterijus  
Nutraukimo kriterijus įvykdomas tada, kai transporto priemon ė 4 ar 
daugiau sekundži ų iš eilės viršija nustatyto grei čio grafiko leidžia ­
mąjį nuokryp į, kaip nurodyta 6 papildomo priedo 2.6.8.3 punkte. 
Akceleratoriaus valdiklis turi b ūti neaktyvus. Transporto priemon ė 
visiškai sustabdoma per 60 sekundži ų. 
▼B 
3.4.4.2. Sutrumpinta 1 tipo bandym ų procedūra 
3.4.4.2.1. Grei čio grafikas  
Sutrumpint ą 1 tipo bandymo proced ūrą sudaro du dinaminiai 
segmentai (DS  1 ir DS  2 ), suderinti su dviem pastovaus grei čio 
segmentais (CSS  M ir CSS  E ), kaip parodyta A8/2 pav.  ▼M3
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 745  
A8/2 pav.  
Sutrumpintos 1 tipo bandymo proced ūros greičio grafikas
  
▼M3 
Dinaminiai segmentai DS  1 ir DS  2 naudojami energijos s ąnaudoms 
nagrinėjamos faz ės metu, taikytinam WLTP miesto ciklui ir taiky ­
tinam WLTP bandymo ciklui apskai čiuoti. 
▼B 
Pastovaus grei čio segmentai CSS  M ir CSS  E numatyti tam, kad 
sumažintų bandymo trukm ę greičiau iškraunant ĮEKS nei nuose ­
klaus ciklo 1 tipo bandymo proced ūros atveju.  
▼M3 
3.4.4.2.1.1. Dinaminiai segmentai  
Kiekvieną dinaminį segment ą DS  1 ir DS  2 sudaro taikomas WLTP 
bandymo ciklas pagal šio papildomo priedo 1.4.2.1 punkt ą, po kurio 
eina taikomas WLTP miesto bandymo ciklas pagal šio papildomo 
priedo 1.4.2.2 punkt ą. 
▼B 
3.4.4.2.1.2. Pastovaus grei čio segmentas  
▼M3 
Pastovaus grei čio vertės ir segment ų CSS  M ir CSS  E metu turi b ūti 
identiškos. Jei taikomas interpoliacijos metodas, interpoliacijos 
šeimoje taikomas toks pats pastovus greitis.  
▼B 
a) Greičio specifikacija  
Mažiausias pastovaus grei čio segment ų greitis turi siekti 
100 km/h. Gamintojo prašymu ir gavus patvirtinimo institucijos 
pritarimą, pastovaus grei čio segmentams galima nustatyti didesn į 
pastovų greitį. 
Greitėjimas iki pastovaus grei čio lygio turi vykti tolygiai ir trukti 
1 minutę po dinaminio segmento pabaigos ir, jei daroma 
pertrauka pagal A8/4 lentel ę, po galios pavaros jungimo proce ­
dūros pradžios.  
Jei transporto priemon ės didžiausias greitis yra mažesnis už 
pastovaus grei čio segmentams pagal šios dokumento dalies 
greičio specifikacijas nustatyt ą mažiausi ą greitį, reikalaujamas 
pastovaus grei čio segment ų greitis turi b ūti lygus transporto prie ­
monės didžiausiam grei čiui. ▼B
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 746  
b) CSS  E ir CSS  M atstumo nustatymas  
Pastovaus grei čio segmento ilgis CSS  E nustatomas remiantis 
panaudotinos ĮEKS energijos procentine dalimi UBE  STP pagal 
šio papildomo priedo 4.4.2.1 punkt ą. Po dinaminio grei čio 
segmento DS  2 traukos ĮEKS likusi energija turi b ūti lygi arba 
mažesnė nei 10 proc. UBE  STP . Gamintojas patvirtinimo institu ­
cijai po bandymo pateikia įrodymus, kad šis reikalavimas įvyk­
dytas.  
Pastovaus grei čio segmento CSS  M ilgį galima apskai čiuoti pagal 
šią lygtį: 
d CSSM ¼ PER  est Ä d DS1 Ä d DS2 Ä d CSSE 
čia: 
PER  est yra aptariamos PEV apskai čiuotoji grynoji elektrin ė rida, 
km; 
d DS1 yra 1 dinaminio grei čio segmento ilgis, km;  
d DS2 yra 2 dinaminio grei čio segmento ilgis, km;  
d CSSE yra CSS  E pastovaus grei čio segmento ilgis, km.  
3.4.4.2.1.3. Pertraukos  
Pertraukas vairuotojui ir (arba) operatoriui leidžiama daryti tik 
pastovaus grei čio segmentuose, kaip nurodyta A8/4 lentel ėje. 
A8/4 lentel ė 
Pertraukos vairuotojui ir (arba) bandymo operatoriui  
▼M3 
Pastovaus grei čio segmentu 
važiuojamas atstumas CSS  M 
(km)  Ilgiausia bendra pertraukos trukm ė (min.)  
▼B 
iki 100  10  
iki 150  20  
iki 200  30  
iki 300  60  
daugiau kaip 300  Remtis gamintojo rekomendacija  
Pastaba.  Pertraukos metu galios pavara turi b ūti išjungta.  
3.4.4.2.2. ĮEKS srov ės ir įtampos matavimas  
Nuo bandymo pradžios iki nutraukimo kriterijaus įvykdymo vis ų 
ĮEKS elektros srov ė ir visų ĮEKS elektros įtampa nustatomos 
pagal šio papildomo priedo 3 pried ėlį. ▼B
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 747  
3.4.4.2.3. Nutraukimo kriterijus  
Nutraukimo kriterijus įvykdomas tada, kai transporto priemon ė 
antrame pastovaus grei čio segmente CSS  E 4 ar daugiau sekundži ų 
iš eilės viršija leidžiam ąjį nustatyto grei čio grafiko nuokryp į, kaip 
nurodyta 6 papildomo priedo 2.6.8.3 punkte. Akceleratoriaus 
valdiklis turi b ūti neaktyvus. Transporto priemon ė visiškai sustab ­
doma per 60 sekundži ų. 
▼B 
3.4.4.3. ĮKES krovimas ir pakartotinai įkrautos elektros energijos matavimas  
3.4.4.3.1. Po sustojimo pagal šio papildomo priedo 3.4.4.1.3 punkt ą nuose­
klaus ciklo 1 tipo bandymo proced ūros atveju ir pagal šio papil ­
domo priedo 3.4.4.2.3 punkt ą sutrumpintos 1 tipo bandymo proce ­
dūros atveju transporto priemon ę per 120 minu čių reikia prijungti 
prie maitinimo šaltinio.  
ĮEKS laikoma visiškai įkrauta, kai įvykdomas įkrovimo pabaigos 
kriterijus, kaip apib ūdinta šio papildomo priedo 4 pried ėlio 2.2.3.2 
punkte.  
3.4.4.3.2. Tarp transporto priemon ės kroviklio ir maitinimo šaltinio esantis 
energijos matavimo prietaisas matuoja iš maitinimo šaltinio pakar ­
totinai įkrautą elektros energij ą E AC ir trukmę. Elektros energijos 
matavimą galima nutraukti, kai įvykdomas įkrovimo pabaigos krite ­
rijus, kaip apib ūdinta šio papildomo priedo 4 pried ėlio 2.2.3.2 
punkte.  
3.5. NOVC-FCHV  
Šio papildomo priedo 3.5.1–3.5.3 punktuose aprašyta bandymo seka 
ir atitinkama ĮEKS įkrovos būsena pateikta šio papildomo priedo 1 
priedėlio A8.App1/5 pav.  
3.5.1. Kondicionavimas prieš bandym ą ir stabilizavimas  
Transporto priemon ės kondicionuojamos ir stabilizuojamos pagal šio 
papildomo priedo 3.3.1 punkt ą. 
3.5.2. Bandymo s ąlygos  
3.5.2.1. Transporto priemon ės bandomos įkrovos palaikymo režimu, kaip 
nustatyta šio priedo 3.3.6 punkte.  
3.5.2.2. Vairuotojo pasirenkamo režimo parinkimas  
Transporto priemon ėms su vairuotojo pasirenkamu režimu įkrovos 
palaikymo 1 tipo bandymo režimas parenkamas pagal šio papildomo 
priedo 6 pried ėlio 3 dalį. 
3.5.3. 1 tipo bandymo proced ūra 
3.5.3.1. Transporto priemon ės išbandomos pagal 6 papildomame priede 
aprašytą 1 tipo bandymo proced ūrą ir degalų sąnaudos apskai čiuo­
jamos pagal šio papildomo priedo 7 pried ėlį. ▼M3
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 748  
3.5.3.2. Jei reikia, degal ų sąnaudos koreguojamos pagal šio papildomo 
priedo 2 pried ėlį. 
4. Skai čiavimai hibridin ėms elektrin ėms, tik elektra varomoms ir 
suslėgto vandenilio kuro elementu varomoms transporto priemo ­
nėms 
4.1. Išmetam ųjų dujinių teršalų junginių, išmetam ųjų kietųjų dalelių 
masės ir daleli ų kiekio skai čiavimas  
4.1.1. Įkrovos palaikymo režimu išmetam ų dujinių teršalų junginių masė, 
išmetamųjų kietųjų dalelių masė ir daleli ų kiekis OVC-HEV ir 
NOVC-HEV transporto priemon ėms 
Įkrovos palaikymo režimu išmetam ų kietųjų dalelių masė PM  CS 
skaičiuojama pagal 7 papildomo priedo 3.3 punkt ą. 
Įkrovos palaikymo režimu išmetam ų kietųjų dalelių kiekis PN  CS 
skaičiuojamas pagal 7 papildomo priedo 4 dal į. 
4.1.1.1.  ►M3 Nuosekli NOVC-HEV ir OVC-HEV transporto priemoni ų 
įkrovos palaikymo režimo s ąlygomis atliekamo 1 tipo bandymo 
galutinių rezultatų apskaičiavimo proced ūratvarka ◄ 
Rezultatai skai čiuojami A8/5 lentel ėje nurodyta tvarka. Turi b ūti 
registruojami visi grafos „Išvesties duomenys“ taikytini rezultatai. 
Grafa „Procesas“ apib ūdina skai čiavimui naudotinas dokumento 
dalis arba pateikia papildomus skai čiavimus.  
Šioje lentel ėje lygtims ir rezultatams naudojama tokia nomenklat ūra: 
c visas taikomas bandymo ciklas;  
p kiekviena taikomo ciklo faz ė; 
i taikytini išmetam ųjų teršalų komponent ų kriterijai (išskyrus 
CO  2 ); 
CS įkrovos palaikymo režimu  
CO  2 išmetamo CO  2 masė. 
▼M3 
A8/5 lentel ė 
Galutinių įkrovos palaikymo režimo s ąlygomis išmetam ų dujinių teršalų verčių skaičiavimas  
Šaltinis  Įvesties duomenys  Procesas  Išvesties duomenys  Etapo eil. nr.  
6 papil­
domas 
priedas  Neapdoroti 
bandymo rezultatai  Įkrovos palaikymo režimo s ąly­
gomis išmetam ų teršalų masė 
7 papildomo priedo 3–3.2.2 
punktai  M i,CS,p,1  , g/km; 
M CO2,CS,p,1  , g/km.  1 ▼B
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 749  
Šaltinis  Įvesties duomenys  Procesas  Išvesties duomenys  Etapo eil. nr.  
Šioje 
lentelėje 
nustatyto 
1 etapo 
išvesties 
duomenys  M i,CS,p,1  , g/km; 
M CO2,CS,p,1  , g/km.  Jungtinių įkrovos palaikymo ciklo 
verčių skaičiavimas: 
M i;CS;c;2 ¼ P 
p M i;CS;p;1 Ü d p P 
p d p 
M CO2;CS;c;2 ¼ P 
p M CO2;CS;p;1 Ü d p P 
p d p 
Čia: 
M i,CS,c,2  yra įkrovos palaikymo 
režimo sąlygomis išmetam ų teršalų 
masės rezultatas visame cikle; 
M CO2,CS,c,2  yra įkrovos palaikymo 
režimo s ąlygomis išmetamo CO  2 
masės rezultatas visame cikle; 
d_pyra ciklo faz ėse p nuvažiuoti 
atstumai.  M i,CS,c,2  , g/km; 
M CO2,CS,c,2  , g/km.  2 
Šioje 
lentelėje 
nustatytų 1 
ir 2 etapų 
išvesties 
duomenys  M CO2,CS,p,1  , g/km; 
M CO2,CS,c,2  , g/km.  ĮEKS elektros energijos poky čio 
koregavimas 
Šio papildomo priedo 
4.1.1.2–4.1.1.5 punktai.  M CO2,CS,p,3  , g/km; 
M CO2,CS,c,3  , g/km.  3 
Šioje 
lentelėje 
nustatytų 2 
ir 3 etapų 
išvesties 
duomenys  M i,CS,c,2  , g/km; 
M CO2,CS,c,3  , g/km.  Įkrovos palaikymo režimo s ąly­
gomis išmetam ų teršalų masės 
koregavimas visoms transporto 
priemonėms su periodiškai regene ­
ruojamomis sistemoms K_i pagal 6 
papildomo priedo 1 pried ėlį. 
M i,CS,c,4  = K  i × M  i,CS,c,2  
arba 
M i,CS,c,4  = K  i + M  i,CS,c,2  
ir 
M CO2;CS;c;4 ¼ K CO2;K i Ü M CO2;CS;c;3 
arba 
M CO2;CS;c;4 ¼ K CO2;K i þ M CO2;CS;c;3 
Papildomas poslinkis arba daugina ­
masis koeficientas, naudojamas 
pagal K  i nustatymą. 
Jei K  i netaikomas: 
M i,CS,c,4  = M  i,CS,c,2  
M CO2,CS,c,4  = M  CO2,CS,c,3  M i,CS,c,4  , g/km; 
M CO2,CS,c,4  , g/km.  4a ▼M3
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 750  
Šaltinis  Įvesties duomenys  Procesas  Išvesties duomenys  Etapo eil. nr.  
Šioje 
lentelėje 
nustatytų 3 
ir 4a etap ų 
išvesties 
duomenys  M CO2,CS,p,3  , g/km; 
M CO2,CS,c,3  , g/km; 
M CO2,CS,c,4  , g/km.  Jei taikomas K  i , sulyginkite CO  2 
fazės vertes su jungtine ciklo verte: 
M CO2,CS,p,4  = M  CO2,CS,p,3  × AF  Ki 
kiekvienai ciklo fazei p; 
Čia: 
AF Ki ¼ M CO2;CS;c;4 
M CO2;CS;c;3 
Jei K  i netaikomas: 
M CO2,CS,p,4  = M  CO2,CS,p,3  M CO2,CS,p,4  , g/km.  4b  
Šioje 
lentelėje 
nustatyto 
4 etapo 
išvesties 
duomenys  M i,CS,c,4  , g/km; 
M CO2,CS,p,4  , g/km; 
M CO2,CS,c,4  , g/km;  ATCT koregavimas pagal 6a papil ­
domo priedo 3.8.2 punkt ą. 
Pagal VII pried ą apskaičiuoti ir 
taikomi nusid ėvėjimo koeficientai.  M i,CS,c,5  , g/km; 
M CO2,CS,c,5  , g/km; 
M CO2,CS,p,5  , g/km.  5 
Atskiro 
bandymo 
rezultatas.  
Šioje 
lentelėje 
nustatyto 
5 etapo 
išvesties 
duomenys  Kiekvienam 
bandymui: 
M i,CS,c,5  , g/km; 
M CO2,CS,c,5  , g/km; 
M CO2,CS,p,5  , g/km.  Bandymų ir deklaruotos vert ės 
vidurkinimas pagal 6 papildomo 
priedo 1.2–1.2.3 punktus  M i,CS,c,6  , g/km; 
M CO2,CS,c,6  , g/km; 
M CO2,CS,p,6  , g/km; 
M CO2,CS,c,declared  , 
g/km.  6 
M i,CS bando­
mosios trans ­
porto prie ­
monės 1 tipo 
bandymo 
rezultatai  
Šioje 
lentelėje 
nustatyto 
6 etapo 
išvesties 
duomenys  M CO2,CS,c,6  , g/km; 
M CO2,CS,p,6  , g/km; 
M CO2,CS,c,declared  , 
g/km.  Fazės verčių išlyginimas. 
6 papildomo priedo 1.2.4 punktas 
ir: 
M CO2,CS,c,7  = M  CO2,CS,c,declared  M CO2,CS,c,7  , g/km; 
M CO2,CS,p,7  , g/km.  7 
M CO2,CS  
bandomosios 
transporto 
priemonės 1 
tipo bandy- 
mo rezultatai  
Šioje 
lentelėje 
nustatytų 6 
ir 7 etapų 
išvesties 
duomenys  Kiekvienai iš 
bandomųjų trans­
porto priemoni ų H 
ir L: 
M i,CS,c,6  , g/km; 
M CO2,CS,c,7  , g/km; 
M CO2,CS,p,7  , g/km.  Jei, be bandomosios transporto 
priemonės H, taip pat buvo 
bandoma bandomoji transporto 
priemonė L ir, jei taikoma, trans ­
porto priemon ė M, gaunama išme ­
tamųjų teršalų kiekio kriterij ų vertė 
turi būti didžiausia iš dviej ų arba, 
jei taikoma, trij ų verčių ir įvardi­
jama kaip M  i,CS,c . 
Bendro išmetamo THC+NO  x 
kiekio atveju deklaruojama didžiau ­
sioji sumos vert ė, susijusi su trans ­
porto priemone H arba transporto 
priemone L, arba, jei taikoma, 
transporto priemone L. 
Antraip, jei jokia transporto prie ­
monė L nebuvo bandoma arba 
buvo bandoma transporto priemon ė 
M, M  i,CS,c = M  i,CS,c,6  
Naudojamos iš šios lentel ės 7 etapo 
gautos CO  2 vertės. 
CO  2 vertės suapvalinamos iki 
dviejų skaičių po kablelio.  M i,CS,c , g/km; 
M CO2,CS,c,H  , g/km; 
M CO2,CS,p,H  , g/km; 
jei buvo bandoma 
transporto prie ­
monė L: 
M CO2,CS,c,L  , g/km; 
M CO2,CS,p,L  , g/km; 
ir, jei buvo 
bandoma trans ­
porto priemon ė 
M: 
M CO2,CS,c,M  , 
g/km; 
M CO2,CS,p,M  , g/ 
km; 8 
Interpolia- 
cijos šeimos 
rezultatas. 
Galutinis 
išmetamųjų 
teršalų kiekio 
kriterijų 
rezultatas.  ▼M3
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 751  
Šaltinis  Įvesties duomenys  Procesas  Išvesties duomenys  Etapo eil. nr.  
Šioje 
lentelėje 
nustatyto 
8 etapo 
išvesties 
duomenys  M CO2,CS,c,H  , g/km; 
M CO2,CS,p,H  , g/km; 
jei buvo bandoma 
transporto prie ­
monė L: 
M CO2,CS,c,L  , g/km; 
M CO2,CS,p,L  , g/km 
ir, jei buvo 
bandoma trans ­
porto priemon ė M: 
M CO2,CS,c,M  , g/km; 
M CO2,CS,p,M  , g/km;  Išmetamo CO  2 masės skaičiavimas 
pagal šio papildomo priedo 
4.5.4.1 punkt ą atskiroms interpolia ­
cijos šeimos transporto priemo ­
nėms. 
CO  2 vertės apvalinamos pagal A8/ 
2 lentelę. M CO2,CS,c,ind  , 
g/km; M  CO2,CS, ­
p,ind , 
g/km.  9 
Atskiros 
transporto 
priemonės 
rezultatas. 
Galutinis 
CO  2 
rezultatas.  
▼B 
4.1.1.2. Jei koregavimas pagal šio papildomo priedo 2 pried ėlio 1.1.4 punkt ą 
neatliekamas, naudojama tokia įkrovos palaikymo režimu išmetamo 
CO  2 masė: 
M CO2;CS ¼ M CO2;CS;nb 
čia: 
M CO2,CS  yra įkrovos palaikymo režimu išmetamo CO  2 masė 
atliekant įkrovos palaikymo 1 tipo bandym ą pagal 
A8/5 lentel ės 3 etapą, g/km;  
M CO2,CS,nb  yra nesubalansuota įkrovos palaikymo režimu išmetamo 
CO  2 masė atliekant įkrovos palaikymo 1 tipo bandym ą, 
nekoreguota pagal energijos balans ą, nustatyta pagal 
A8/5 lentel ės 2 etapą, g/km;  
4.1.1.3. Jeigu pagal šio papildomo priedo 2 pried ėlio 1.1.3 punkt ą reikalau­
jama koreguoti įkrovos palaikymo režimu išmetamo CO  2 masę arba 
jei koregavimas buvo atliktas pagal šio papildomo priedo 2 pried ėlio 
1.1.4 punkt ą, išmetamo CO  2 masės koregavimo koeficientas nusta ­
tomas pagal šio papildomo priedo 2 pried ėlio 2 dalį. Pakoreguota 
įkrovos palaikymo režimu išmetamo CO  2 masė nustatoma pagal ši ą 
lygtį: 
M CO2;CS ¼ M CO2;CS;nb Ä K CO2 Ü EC  DC;CS 
čia: 
▼M3 
M CO2,CS  yra įkrovos palaikymo režimo s ąlygomis išmetamo CO  2 
masė įkrovos palaikymo režimo s ąlygomis atliekant 1 
tipo bandym ą pagal A8/5 lentel ėje nustatyt ą 3 etapą, 
g/km;  
▼B 
M CO2,CS,nb  yra nesubalansuota CO  2 masė atliekant įkrovos palai ­
kymo 1 tipo bandym ą, nekoreguota pagal energijos 
balansą, nustatyta pagal A8/5 lentel ės 2 etapą, g/km;  ▼M3
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 752  
EC DC,CS  yra elektros energijos s ąnaudos atliekant įkrovos palai ­
kymo 1 tipo bandym ą pagal šio papildomo priedo 4.3 
punktą, Wh/km;  
K CO2 yra išmetamo CO  2 masės koregavimo koeficientas pagal 
šio papildomo priedo 2 pried ėlio 2.3.2 punkt ą, 
(g/km)/(Wh/km).  
4.1.1.4. Jei nebuvo nustatyti faz ės savitos išmetamo CO  2 masės koregavimo 
koeficientai, faz ės savita išmetamo CO  2 masė apskaičiuojama pagal 
šią lygtį: 
M CO2;CS;p ¼ M CO2;CS;nb;p Ä K CO2 Ü EC  DC;CS;p 
čia: 
▼M3 
M CO2,CS,p  yra įkrovos palaikymo režimo s ąlygomis išmetamo 
CO  2 masė įkrovos palaikymo režimo s ąlygomis 
pagal A8/5 lentel ėje nustatyt ą 3 etapą atliekamo 1 
tipo bandymo faz ėje p, g/km;  
M CO2,CS,nb,p  yra nesubalansuota CO  2 masė įkrovos palaikymo 
režimo sąlygomis atliekamo 1 tipo bandymo faz ėje 
p, nekoreguota pagal energijos balans ą, nustatyta 
pagal A8/5 lentel ėje nustatyt ą 1 etapą, g/km;  
▼B 
EC DC,CS,p  yra elektros energijos s ąnaudos įkrovos palaikymo 1 
tipo bandymo faz ėje p pagal šio papildomo priedo 4.3 
punktą, Wh/km;  
K CO2 yra išmetamo CO  2 masės koregavimo koeficientas 
pagal šio papildomo priedo 2 pried ėlio 2.3.2 punkt ą, 
(g/km)/(Wh/km).  
4.1.1.5. Jei buvo nustatyti faz ės savitos išmetamo CO  2 masės koregavimo 
koeficientai, faz ės savita išmetamo CO  2 masė apskaičiuojama pagal 
šią lygtį: 
M CO2;CS;p ¼ M CO2;CS;nb;p Ä K CO2;p Ü EC  DC;CS;p 
čia: 
M CO2,CS,p  yra įkrovos palaikymo režimu išmetamo CO  2 masė 
įkrovos palaikymo 1 tipo bandymo faz ėje p pagal 
A8/5 lentel ės 3 etapą, g/km;  
▼M3 
M CO2,CS,nb,p  yra nesubalansuota CO  2 masė įkrovos palaikymo 
režimo sąlygomis atliekamo 1 tipo bandymo faz ėje 
p, nekoreguota pagal energijos balans ą, nustatyta 
pagal A8/5 lentel ėje nustatyt ą 1 etapą, g/km;  ▼B
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 753  
EC DC,CS,p  yra elektros energijos s ąnaudos įkrovos palaikymo 1 
tipo bandymo faz ėje p, nustatytos pagal šio papildomo 
priedo 4.3 punkt ą, Wh/km;  
K CO2,p  yra išmetamo CO  2 masės koregavimo koeficientas 
pagal šio papildomo priedo 2 pried ėlio 2.3.2.2 punkt ą, 
(g/km)/(Wh/km);  
p yra taikomo WLTP bandymo ciklo atskiros faz ės 
indeksas.  
4.1.2. Atsižvelgiant į naudingumo koeficient ą pakoreguota OVC-HEV 
transporto priemoni ų įkrovos naudojimo režimu išmetamo CO  2 
masė 
Atsižvelgiant į naudingumo koeficient ą pakoreguota įkrovos naudo ­
jimo režimu išmetamo CO  2 masė M  CO2,CD  nustatoma pagal ši ą 
lygtį: 
M CO2;CD ¼ P k 
j¼1 ðUF j Ü M CO2;CD;j Þ 
P k 
j¼1 UF j 
čia: 
M CO2,CD  yra atsižvelgiant į naudingumo koeficient ą pakoreguota 
įkrovos naudojimo režimu išmetamo CO  2 masė, g/km;  
M CO2,CD,j  yra išmetamo CO  2 masė, nustatyta pagal 7 papildomo 
priedo 3.2.1 punkt ą, įkrovos naudojimo 1 tipo bandymo 
fazėje j, g/km;  
UF j yra fazės j naudingumo koeficientas pagal šio papil ­
domo priedo 5 pried ėlį; 
j yra aptariamos faz ės indekso numeris;  
k yra iki pereinamojo ciklo pabaigos nuvažiuot ų fazių 
skaičius pagal šio papildomo priedo 3.2.4.4 punkt ą. 
▼M3 
Jei taikomas interpoliacijos metodas, k yra transporto priemon ės L 
iki pereinamojo ciklo pabaigos nuvažiuot ų fazių skaičius n  veh_L  . 
Jei transporto priemon ės H nuvažiuoto pereinamojo ciklo numeris  
n veh  H ir, jei taikoma, interpoliacijos šeimos atskiros transporto prie ­
monės nuvažiuoto pereinamojo ciklo numeris  n veh  ind yra mažesnis už 
transporto priemon ės L nuvažiuoto pereinamojo ciklo numer į n veh_L  , 
į skaičiavimą įtraukiamas transporto priemon ės H ir, jei naudojama, 
atskiros transporto priemon ės patvirtinamasis ciklas. Išmetamo CO  2 
masė per kiekvien ą patvirtinamojo ciklo faz ę koreguojama pagal 
nulines elektros energijos s ąnaudas EC  DC,CD,j  = 0, taikant CO  2 
pataisos koeficient ą pagal šio papildomo priedo 2 pried ėlį. 
▼B 
4.1.3. Atsižvelgiant į naudingumo koeficient ą pakoreguota OVC-HEV 
transporto priemoni ų išmetamųjų dujinių junginių masė, išmetam ųjų 
kietųjų dalelių kiekis ir mas ė ▼B
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 754  
4.1.3.1. Atsižvelgiant į naudingumo koeficient ą pakoreguota išmetam ųjų 
dujinių junginių masė skaičiuojama pagal ši ą lygtį: 
M i;weighted ¼ X  k 
j¼1 ðUF j Ü M i;CD;j Þ þ ð1 Ä X  k 
j¼1 UF j Þ Ü M i;CS 
čia: 
M i,weighted  yra pagal naudingumo koeficient ą pakoreguota išmetamo 
junginio i mas ė, g/km;  
i yra aptariamo išmetamo dujinio junginio indeksas;  
UF j yra fazės j naudingumo koeficientas pagal šio papildomo 
priedo 5 pried ėlį; 
M i,CD,j yra išmetam ųjų dujinių teršalų junginio i mas ė, nustatyta 
pagal 7 papildomo priedo 3.2.1 punkt ą, įkrovos naudo ­
jimo 1 tipo bandymo faz ėje j, g/km;  
M i,CS yra įkrovos palaikymo režimu išmetam ų dujinių teršalų 
junginio i mas ė atliekant įkrovos palaikymo 1 tipo 
bandymą pagal A8/5 lentel ės 7 etapą, g/km;  
j yra aptariamos faz ės indekso numeris;  
k yra iki pereinamojo ciklo pabaigos nuvažiuot ų fazių 
skaičius pagal šio papildomo priedo 3.2.4.4 punkt ą. 
▼M3 
Jei taikomas interpoliacijos metodas, kai i = CO  2 , k yra transporto 
priemonės L iki pereinamojo ciklo pabaigos nuvažiuot ų fazių skai­ 
čius n  veh_L  . 
Jei transporto priemon ės H nuvažiuoto pereinamojo ciklo numeris  
n veh  H ir, jei taikoma, interpoliacijos šeimos atskiros transporto prie ­
monės nuvažiuoto pereinamojo ciklo numeris  n veh  ind yra mažesnis už 
transporto priemon ės L nuvažiuoto pereinamojo ciklo numer į n veh_L  , 
į skaičiavimą įtraukiamas transporto priemon ės H ir, jei naudojama, 
atskiros transporto priemon ės patvirtinamasis ciklas. Išmetamo CO  2 
masė per kiekvien ą patvirtinamojo ciklo faz ę koreguojama pagal 
nulines elektros energijos s ąnaudas EC  DC,CD,j  = 0, taikant CO  2 
pataisos koeficient ą pagal šio papildomo priedo 2 pried ėlį. 
▼B 
4.1.3.2. Atsižvelgiant į naudingumo koeficient ą pakoreguotas išmetam ų 
kietųjų dalelių kiekis skai čiuojamas pagal ši ą lygtį: 
PN weighted ¼ X  k 
j¼1 ðUF j Ü PN  CD;j Þ þ ð1 Ä X  k 
j¼1 UF j Þ Ü PN  CS 
čia: 
PN weighted  yra atsižvelgiant į naudingumo koeficient ą pakoreguotas 
išmetamų kietųjų dalelių kiekis, dalel ės kilometrui;  ▼B
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 755  
UF j yra fazės j naudingumo koeficientas pagal šio papil ­
domo priedo 5 pried ėlį; 
PN CD,j yra per faz ę j išmetam ų kietųjų dalelių kiekis, nustatytas 
pagal 7 papildomo priedo 4 dal į, įkrovos naudojimo 1 
tipo bandyme, išreikštas dalel ėmis vienam kilometrui;  
PN CS yra išmetam ų kietųjų dalelių kiekis, nustatytas pagal šio 
papildomo priedo 4.1.1 punkt ą, atliekant įkrovos palai ­
kymo 1 tipo bandym ą, išreikštas dalel ėmis vienam kilo ­
metrui;  
j yra aptariamos faz ės indekso numeris;  
k yra iki pereinamojo ciklo n pabaigos nuvažiuot ų fazių 
skaičius pagal šio papildomo priedo 3.2.4.4 punkt ą. 
4.1.3.3. Atsižvelgiant į naudingumo koeficient ą pakoreguota išmetam ų 
kietųjų dalelių masė skaičiuojama pagal ši ą lygtį: 
PM  weighted ¼ X  n c 
c¼1 ðUF c Ü PM  CD;c Þ þ ð1 Ä X  n c 
c¼1 UF c Þ Ü PM  CS 
čia: 
PM  weighted  yra atsižvelgiant į naudingumo koeficient ą pakoreguota 
išmetamų kietųjų dalelių masė, mg/km;  
UF c yra ciklo c naudingumo koeficientas pagal šio papil ­
domo priedo 5 pried ėlį; 
PM  CD,c yra per cikl ą c įkrovos naudojimo režimu išmetam ų 
kietųjų dalelių masė pagal 7 papildomo priedo 3.3 
punktą atliekant įkrovos naudojimo 1 tipo bandym ą, 
mg/km;  
PM  CS yra išmetam ų kietųjų dalelių masė atliekant įkrovos 
palaikymo 1 tipo bandym ą pagal šio papildomo priedo 
4.1.1 punkt ą, mg/km;  
c yra aptariamo ciklo indekso numeris;  
n c yra iki pereinamojo ciklo n pabaigos nuvažiuot ų 
taikomo WLTP bandymo cikl ų skaičius pagal šio papil ­
domo priedo 3.2.4.4 punkt ą. 
4.2. Degal ų sąnaudų apskaičiavimas  
4.2.1. OVC-HEV, NOVC-HEV ir NOVC-FCHV degal ų sąnaudos įkrovos 
palaikymo režimu  
4.2.1.1. OVC-HEV ir NOVC-HEV degal ų sąnaudos įkrovos palaikymo 
režimu skai čiuojamos etapais pagal A8/6 lentel ę. ▼B
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 756  
A8/6 lentel ė 
OVC-HEV ir NOVC-HEV galutini ų degalų sąnaudų įkrovos palaikymo režimu skai čiavimas  
Šaltinis  Įvesties duomenys  Procesas  Išvesties duomenys  Etapo Nr.  
Išvesties duomenys 
pagal šio papil ­
domo priedo A8/5 
lentelės 6 ir 7 
etapus  M i,CS,c,6  , g/km; 
M CO2,CS,c,7  , g/km; 
M CO2,CS,p,7  , g/km;  Degalų sąnaudų 
skaičiavimas 
pagal 7 papil ­
domo priedo 6 
dalį. 
Degalų sąnaudos 
atskirai skai čiuo­
jamas taikomam 
ciklui ir jo 
fazėms. 
Šiuo tikslu: 
a) naudojamos 
taikomos faz ės 
arba ciklo CO  2 
vertės; 
b) naudojamos 
viso užbaigto 
ciklo išmetal ų 
kriterijų vertės. FC CS,c,1  , l/100 km; 
FC CS,p,1  , l/100 km;  1 
„FC  CS bandomo­
sios transporto 
priemonės 1 tipo 
bandymo 
rezultatai“  
Šios lentel ės 1 
etapas  Kiekvienai iš 
bandomųjų trans­
porto priemoni ų H 
ir L: 
FC CS,c,1  , l/100 km; 
FC CS,p,1  , l/100 km;  Naudojamos iš 
šios lentel ės 1 
etapo gautos FC 
vertės. 
FC vertės apvali­
namos iki trij ų 
skaičių po 
kablelio.  FC CS,c,H  , l/100 km; 
FC CS,p,H  , l/100 km; 
ir jei buvo bandyta 
transporto prie ­
monė L: 
FC CS,c,L  , l/100 km; 
FC CS,p,L  , l/100 km;  2 
„interpoliacijos 
šeimos rezultatas“ 
galutinis išmetal ų 
kriterijų rezultatas  
Šios lentel ės 2 
etapas  FC CS,c,H  , l/100 km; 
FC CS,p,H  , l/100 km; 
ir jei buvo bandyta 
transporto prie ­
monė L: 
FC CS,c,L  , l/100 km; 
FC CS,p,L  , l/100 km;  Degalų sąnaudų 
skaičiavimas 
pagal šio papil ­
domo priedo 
4.5.5.1 punkt ą 
atskiroms interpo ­
liacijos šeimos 
transporto prie ­
monėms. 
FC vertės apvali­
namos pagal A8/2 
lentelę. FC CS,c,ind  , 
l/100 km; 
FC CS,p,ind  , 
l/100 km;  3 
„atskiros transporto 
priemonės rezul­
tatas“ 
galutinis FC 
rezultatas  ▼B
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 757  
4.2.1.2. NOVC-FCHV degal ų sąnaudos įkrovos palaikymo režimu  
▼M3 
4.2.1.2.1. Nuosekli NOVC-FCHV transporto priemoni ų įkrovos palaikymo 
režimo sąlygomis atliekamo 1 tipo bandymo galutini ų bandomųjų 
degalų sąnaudų rezultatų apskaičiavimo proced ūra 
▼B 
Rezultatai skai čiuojami A8/7 lentel ėje nurodyta tvarka. Turi b ūti 
registruojami visi grafos „Išvesties duomenys“ taikytini rezultatai. 
Grafa „Procesas“ apib ūdina skai čiavimui naudotinas dokumento 
dalis arba pateikia papildomus skai čiavimus.  
Šioje lentel ėje lygtims ir rezultatams naudojama tokia nomenklat ūra: 
c: visas taikomas bandymo ciklas;  
p: kiekviena taikomo ciklo faz ė; 
CS: įkrovos palaikymo režimu.  
A8/7 lentel ė 
NOVC-FCHV galutini ų degalų sąnaudų įkrovos palaikymo režimu skai čiavimas  
Šaltinis  Įvesties duomenys  Procesas  Išvesties duomenys  Etapo Nr.  
Šio papildomo 
priedo 7 pried ėlis Nesubalansuotos 
degalų sąnaudos 
įkrovos palaikymo 
režimu 
FC CS,nb , kg/ 
100 km  Degalų sąnaudos 
įkrovos palaikymo 
režimu pagal šio 
papildomo priedo 
7 priedėlio 2.2.6 
punktą FC CS,c,1  , kg/ 
100 km;  1 
Išvesties duomenys 
pagal šios lentel ės 1 
etapą FC CS,c,1  , kg/ 
100 km;  ĮEKS elektros 
energijos poky čio 
koregavimas 
8 papildomas 
priedas, šio papil ­
domo priedo 
4.2.1.2.2 – 
4.2.1.2.3 punktai  FC CS,c,2  , kg/ 
100 km;  2 ▼B
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 758  
Šaltinis  Įvesties duomenys  Procesas  Išvesties duomenys  Etapo Nr.  
▼M3 
Šioje lentel ėje 
nustatyto 2 etapo 
išvesties duomenys.  FC CS,c,2  , kg/ 
100 km.  FC CS,c,3  = FC  CS,c,2  FC CS,c,3  , kg/ 
100 km.  3 
atskiro bandymo 
rezultatas  
Šioje lentel ėje 
nustatyto 3 etapo 
išvesties duomenys.  Kiekvienam 
bandymui: 
FC CS,c,3  , kg/ 
100 km.  Bandymų ir 
deklaruotos vert ės 
vidurkinimas pagal 
6 papildomo 
priedo 1.2–1.2.3 
punktus.  FC CS,c,4  , kg/ 
100 km.  4 
▼B 
Išvesties duomenys 
pagal šios lentel ės 4 
etapą FC CS,c,4  , kg/ 
100 km; 
FC CS,c,declared  , kg/ 
100 km  Fazės verčių išly­
ginimas. 
6 papildomo 
priedo 1.1.2.4 
punktas 
taip pat:  
FC CS;c5 ¼ 
FC CS;c;declared  FC CS,c,5  , kg/ 
100 km;  5 
„FC  CS bandomosios 
transporto prie ­
monės 1 tipo 
bandymo rezultatai“  
4.2.1.2.2. Jei koregavimas pagal šio papildomo priedo 2 pried ėlio 1.1.4 punkt ą 
neatliekamas, naudojama tokia degal ų sąnaudų įkrovos palaikymo 
režimu vert ė: 
FC CS ¼ FC  CS;nb 
čia: 
FC CS yra degal ų sąnaudos įkrovos palaikymo režimu atliekant 
įkrovos palaikymo 1 tipo bandym ą pagal A8/7 lentel ės 2 
etapą, kg/100 km;  
FC CS,nb yra nesubalansuotos degal ų sąnaudos įkrovos palaikymo 
režimu atliekant įkrovos palaikymo 1 tipo bandym ą, neko­
reguotos pagal energijos balans ą, nustatytos pagal A8/7 
lentelės 1 etapą, kg/100 km;  ▼B
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 759  
4.2.1.2.3. Jeigu pagal šio papildomo priedo 2 pried ėlio 1.1.3 punkt ą reikalau­
jama koreguoti degal ų sąnaudas arba jei koregavimas buvo atliktas 
pagal šio papildomo priedo 2 pried ėlio 1.1.4 punkt ą, degalų sąnaudų 
koregavimo koeficientas nustatomas pagal šio papildomo priedo 2 
priedėlio 2 dal į. Pakoreguota degal ų sąnaudų įkrovos palaikymo 
režimu vert ė nustatoma pagal ši ą lygtį: 
FC CS ¼ FC  CS;nb Ä K fuel;FCHV Ü EC  DC;CS 
čia: 
FC CS yra degal ų sąnaudos įkrovos palaikymo režimu atliekant 
įkrovos palaikymo 1 tipo bandym ą pagal A8/7 lentel ės 2 
etapą, kg/100 km;  
FC CS,nb yra nesubalansuotos degal ų sąnaudos atliekant įkrovos 
palaikymo 1 tipo bandym ą, nekoreguotos pagal energijos 
balansą, nustatytos pagal A8/7 lentel ės 1 etap ą, 
kg/100 km;  
EC DC,CS  yra elektros energijos s ąnaudos atliekant įkrovos palai ­
kymo 1 tipo bandym ą pagal šio papildomo priedo 4.3 
punktą, Wh/km;  
K fuel,FCHV  yra degal ų sąnaudų koregavimo koeficientas pagal šio 
papildomo priedo 2 pried ėlio 2.3.1 punkt ą, 
(kg/100 km)/(Wh/km).  
4.2.2. Atsižvelgiant į naudingumo koeficient ą pakoreguotos OVC-HEV 
transporto priemoni ų degalų sąnaudos įkrovos naudojimo režimu  
Atsižvelgiant į naudingumo koeficient ą pakoreguotos degal ų 
sąnaudos įkrovos naudojimo režimu FC  CD skaičiuojamos pagal ši ą 
lygtį: 
FC CD ¼ P k 
j¼1 ðUF j Ü FC  CD;j Þ 
P k 
j¼1 UF j 
čia: 
FC CD yra atsižvelgiant į naudingumo koeficient ą pakoreguotos 
degalų sąnaudos įkrovos naudojimo režimu, l/100 km;  
FC CD,j yra degal ų sąnaudos įkrovos naudojimo 1 tipo bandymo 
fazėje j, nustatytos pagal 7 papildomo priedo 6 dal į, 
l/100 km;  
UF j yra fazės j naudingumo koeficientas pagal šio papildomo 
priedo 5 pried ėlį; ▼B
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 760  
j yra aptariamos faz ės indekso numeris;  
k yra iki pereinamojo ciklo pabaigos nuvažiuot ų fazių 
skaičius pagal šio papildomo priedo 3.2.4.4 punkt ą. 
▼M3 
Jei taikomas interpoliacijos metodas, k yra transporto priemon ės L 
iki pereinamojo ciklo pabaigos nuvažiuot ų fazių skaičius n  veh_L  . 
Jei transporto priemon ės H nuvažiuoto pereinamojo ciklo numeris  
n veh  H ir, jei taikoma, interpoliacijos šeimos atskiros transporto prie ­
monės nuvažiuoto pereinamojo ciklo numeris  n veh  ind yra mažesnis už 
transporto priemon ės L nuvažiuoto pereinamojo ciklo numer į, 
n veh_L  , į skaičiavimą įtraukiamas transporto priemon ės H ir, jei 
naudojama, atskiros transporto priemon ės patvirtinamasis 
ciklas. Degal ų sąnaudos per kiekvien ą patvirtinamojo ciklo faz ę 
apskaičiuojamos pagal 7 papildomo priedo 6 punkt ą, taikant viso 
patvirtinamojo ciklo išmetam ųjų teršalų kiekio kriterijus ir taikom ą 
fazės CO  2 kiekio vert ę, kuri pakoreguojama pagal nulines elektros 
energijos s ąnaudas, EC  DC,CD,j  = 0, taikant CO  2 masės pataisos 
koeficient ą (K  CO2 ), kaip nustatyta šio papildomo priedo 2 pried ėlyje. 
▼B 
4.2.3. Atsižvelgiant į naudingumo koeficient ą pakoreguotos OVC-HEV 
transporto priemoni ų degalų sąnaudos  
Atsižvelgiant į naudingumo koeficient ą pakoreguotos degal ų 
sąnaudos įkrovos naudojimo ir įkrovos palaikymo režimu atliekant1 
tipo bandym ą skaičiuojamos pagal ši ą lygtį: 
FC weighted ¼ X  k 
j¼1 ðUF j Ü FC  CD;j Þ þ ð1 Ä X  k 
j¼1 UF j Þ Ü FC  CS 
čia: 
FC weighted  yra atsižvelgiant į naudingumo koeficient ą pakoreguotos 
degalų sąnaudos, l/100 km;  
UF j yra fazės j naudingumo koeficientas pagal šio papildomo 
priedo 5 pried ėlį; 
FC CD,j yra degal ų sąnaudos įkrovos naudojimo 1 tipo bandymo 
fazėje j, nustatytos pagal 7 papildomo priedo 6 dal į, 
l/100 km;  
FC CS yra pagal A8/6 lentel ės 1 etap ą nustatytos degal ų 
sąnaudos, l/100 km;  
j yra aptariamos faz ės indekso numeris;  
k yra iki pereinamojo ciklo pabaigos nuvažiuot ų fazių 
skaičius pagal šio papildomo priedo 3.2.4.4 punkt ą. 
▼M3 
Jei taikomas interpoliacijos metodas, k yra transporto priemon ės L 
iki pereinamojo ciklo pabaigos nuvažiuot ų fazių skaičius n  veh_L  . 
Jei transporto priemon ės H nuvažiuoto pereinamojo ciklo numeris  
n veh  H ir, jei taikoma, interpoliacijos šeimos atskiros transporto prie ­
monės nuvažiuoto pereinamojo ciklo numeris  n veh  ind yra mažesnis už 
transporto priemon ės L nuvažiuoto pereinamojo ciklo numer į n veh_L  , 
į skaičiavimą įtraukiamas transporto priemon ės H ir, jei naudojama, 
atskiros transporto priemon ės patvirtinamasis ciklas.  ▼B
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 761  
Degalų sąnaudos per kiekvien ą patvirtinamojo ciklo faz ę apskaičiuo­
jamos pagal 7 papildomo priedo 6 punkt ą, taikant viso patvirtina ­
mojo ciklo išmetam ųjų teršalų kiekio kriterijus ir taikom ą fazės CO  2 
kiekio vert ę, kuri pakoreguojama pagal nulines elektros energijos 
sąnaudas, EC  DC,CD,j  = 0, taikant CO  2 masės pataisos koeficient ą 
(K CO2 ), kaip nustatyta šio papildomo priedo 2 pried ėlyje. 
▼B 
4.3. Elektros energijos s ąnaudų skaičiavimas  
Nustatant elektros energijos s ąnaudas, remiantis pagal šio papildomo 
priedo 3 pried ėlį nustatyta elektros srove ir įtampa, naudojamos šios 
lygtys: 
EC DC;j ¼ ΔE REESS ;j 
d j 
čia: 
EC DC,j yra elektros energijos s ąnaudos aptariamu laikotarpiu j, 
grindžiamos ĮEKS naudojimu, Wh/km;  
ΔE REESS,j  yra visų ĮEKS elektros energijos pokytis per aptariam ą 
laikotarpį j, Wh;  
d j yra per aptariam ą laikotarp į j nuvažiuotas atstumas, km;  
taip pat 
ΔE REESS ;j ¼ X  n 
j¼1 ΔE REESS ;j;i 
čia: 
ΔE REESS,j,i  : yra ĮEKS elektros energijos pokytis i per aptariam ą 
laikotarpį j, Wh;  
taip pat 
ΔE REESS ;j;i ¼ 1 
3600 Ü Z t end 
t 0 UðtÞ REESS ;j;i Ü IðtÞ j;i dt 
čia: 
U(t)  REESS,j,i  yra ĮEKS įtampa i per aptariam ą laikotarp į j, nustatyta 
pagal šio papildomo priedo 3 pried ėlį, V; 
t 0 yra laikas aptariamo laikotarpio j pradžioje, s;  
t end yra laikas aptariamo laikotarpio j pabaigoje, s;  
I(t) j,i yra ĮEKS elektros įtampa i per aptariam ą laikotarp į j, 
nustatyta pagal šio papildomo priedo 3 pried ėlį, A; ▼M3
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 762  
i yra aptariamos ĮEKS indekso numeris;  
n yra bendras ĮEKS skai čius; 
j yra aptariamo laikotarpio, kur į gali sudaryti bet koks 
fazių arba cikl ų derinys, indeksas;  
1 
3600 yra Ws perskai čiavimo į Wh koeficientas.  
▼M3 
4.3.1. Atsižvelgiant į naudingumo koeficient ą pakoreguotos OVC-HEV 
transporto priemoni ų įkrovos naudojimo režimo elektros energijos 
sąnaudos, grindžiamos iš maitinimo šaltinio papildomai įkrauta ener ­
gija 
Atsižvelgiant į naudingumo koeficient ą pakoreguotos įkrovos 
naudojimo režimo elektros energijos s ąnaudos, grindžiamos iš maiti ­
nimo šaltinio pakartotinai įkrauta elektros energija, skai čiuojamos 
pagal šią lygtį: 
EC AC;CD ¼ P k 
j¼1 ðUF j Ü EC  AC;CD;j Þ 
P k 
j¼1 UF j 
Čia: 
EC AC,CD  yra atsižvelgiant į naudingumo koeficient ą pakoreguotos 
įkrovos naudojimo režimo elektros energijos s ąnaudos, 
grindžiamos iš maitinimo šaltinio papildomai įkrauta 
energija, Wh/km;  
UF j yra fazės j naudingumo koeficientas pagal šio papil ­
domo priedo 5 pried ėlį; 
EC AC,CD,j  yra elektros energijos s ąnaudos faz ėje j, grindžiamos iš 
maitinimo šaltinio papildomai įkrauta energija, Wh/km;  
ir 
EC AC;CD;j ¼ EC  DC;CD;j Ü E AC P k 
j¼1 ΔE REESS ;j 
Čia: 
EC DC,CD,j  yra elektros energijos s ąnaudos, grindžiamos ĮEKS 
įkrovos naudojimu per įkrovos naudojimo režimo s ąly­
gomis atliekamo 1 tipo bandymo faz ę j pagal šio papil ­
domo priedo 4.3 punkt ą, Wh/km;  
E AC yra iš maitinimo šaltinio pakartotinai įkrauta elektros 
energija pagal šio papildomo priedo 3.2.4.6 punkt ą, Wh;  
ΔE REESS,j  yra visų ĮEKS elektros energijos pokytis laikotarpiu j 
pagal šio papildomo priedo 4.3 punkt ą, Wh;  
j yra nagrin ėjamos faz ės indekso numeris;  
k yra iki pereinamojo ciklo pabaigos nuvažiuot ų fazių 
skaičius pagal šio papildomo priedo 3.2.4.4 punkt ą. 
Jei taikomas interpoliacijos metodas, k yra transporto 
priemonės L iki pereinamojo ciklo pabaigos nuvažiuot ų 
fazių skaičius, n  veh_L  . ▼B
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 763  
4.3.2. Atsižvelgiant į naudingumo koeficient ą pakoreguotos OVC-HEV 
transporto priemoni ų elektros energijos s ąnaudos, grindžiamos iš 
maitinimo šaltinio pakartotinai įkrauta energija  
Atsižvelgiant į naudingumo koeficient ą pakoreguotos elektros ener ­
gijos sąnaudos, grindžiamos iš maitinimo šaltinio pakartotinai 
įkrauta elektros energija, skai čiuojamos pagal ši ą lygtį: 
EC AC;weighted ¼ X  k 
j¼1 ðUF j Ü EC  AC;CD;j Þ 
čia: 
EC AC,weighted  yra atsižvelgiant į naudingumo koeficient ą pakore­
guotos elektros energijos s ąnaudos, grindžiamos iš 
maitinimo šaltinio papildomai įkrauta energija, 
Wh/km;  
UF j yra fazės j naudingumo koeficientas pagal šio papil ­
domo priedo 5 pried ėlį; 
EC AC,CD,j  yra elektros energijos s ąnaudos faz ėje j, grindžiamos 
iš maitinimo šaltinio papildomai įkrauta energija, 
pagal šio papildomo priedo 4.3.1punkt ą, Wh/km;  
j yra aptariamos faz ės indekso numeris;  
▼M3 
k yra iki pereinamojo ciklo pabaigos nuvažiuot ų fazių 
skaičius pagal šio papildomo priedo 3.2.4.4 punkt ą; 
Jei taikomas interpoliacijos metodas, k yra transporto 
priemonės L iki pereinamojo ciklo pabaigos nuva ­ 
žiuotų fazių skaičius, n  veh_L  . 
▼B 
4.3.3. OVC-HEV elektros energijos s ąnaudos  
4.3.3.1. Ciklo savit ųjų elektros energijos s ąnaudų nustatymas  
Elektros energijos s ąnaudos, grindžiamos iš maitinimo šaltinio 
pakartotinai įkrauta elektros energija ir visos elektrin ės ridos ekvi ­
valentu, skai čiuojamos pagal ši ą lygtį: 
EC ¼ E AC 
EAER  
čia: 
EC yra taikomo WLTP bandymo ciklo elektros energijos 
sąnaudos, grindžiamos iš maitinimo šaltinio pakartotinai 
įkrauta elektros energija ir visos elektrin ės ridos ekviva ­
lentu, Wh/km;  
E AC yra iš maitinimo šaltinio pakartotinai įkrauta elektros ener ­
gija pagal šio papildomo priedo 3.2.4.6 punkt ą, Wh;  
EAER yra visos elektrin ės ridos ekvivalentas pagal šio papildomo 
priedo 4.4.4.1 punkt ą, km.  ▼B
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 764  
4.3.3.2. Faz ės savitųjų elektros energijos s ąnaudų nustatymas  
Fazės savitosios elektros energijos s ąnaudos, grindžiamos iš maiti ­
nimo šaltinio pakartotinai įkrauta elektros energija ir faz ės savituoju 
visos elektrin ės ridos ekvivalentu, skai čiuojamos pagal ši ą lygtį: 
EC p ¼ E AC 
EAER  p 
čia: 
EC P : yra faz ės savitosios elektros energijos s ąnaudos, grin ­
džiamos iš maitinimo šaltinio papildomai įkrauta elektros 
energija ir visos elektrin ės ridos ekvivalentu, Wh/km;  
E AC : yra iš maitinimo šaltinio pakartotinai įkrauta elektros ener ­
gija pagal šio papildomo priedo 3.2.4.6 punkt ą, Wh;  
EAER  P : yra faz ės savitosios visos elektrin ės ridos ekvivalentas 
pagal šio papildomo priedo 4.4.4.2 punkt ą, km.  
4.3.4. PEV elektros energijos s ąnaudos  
▼M3 
4.3.4.1. Šioje dalyje nustatytos elektros energijos s ąnaudos skai čiuojamos tik 
tuo atveju, jei transporto priemon ė visu nagrin ėjamu laikotarpiu 
gebėjo atlikti taikom ą bandymo cikl ą su leidžiamaisiais grei čio 
grafiko nuokrypiais pagal 6 papildomo priedo 2.6.8.3 punkt ą. 
▼B 
4.3.4.2. Taikomo WLTP bandymo ciklo elektros energijos s ąnaudų nusta­
tymas  
Taikomo WLTP bandymo ciklo elektros energijos s ąnaudos, grin ­
džiamos iš maitinimo šaltinio pakartotinai įkrauta elektros energija ir 
grynąja elektrine rida, skai čiuojamos pagal ši ą lygtį: 
EC WLTC ¼ E AC 
PER  WLTC  
čia: 
EC WLTC  yra taikomo WLTP bandymo ciklo elektros energijos 
sąnaudos, grindžiamos iš maitinimo šaltinio pakartotinai 
įkrauta elektros energija ir gryn ąja elektrine rida 
taikomam WLTP bandymo ciklui, Wh/km;  
E AC yra iš maitinimo šaltinio pakartotinai įkrauta elektros 
energija pagal šio papildomo priedo 3.4.4.3 punkt ą, Wh;  
PER  WLTC  yra taikomo WLTP bandymo ciklo grynoji elektrin ė 
rida, kaip apskai čiuota pagal šio papildomo priedo 
4.4.2.1.1 arba 4.4.2.2.1 punkt ą, priklausomai nuo priva ­
lomos taikyti PEV bandymo proced ūros, km.  ▼B
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 765  
4.3.4.3. Taikomo WLTP miesto bandymo ciklo elektros energijos s ąnaudų 
nustatymas  
Taikomo WLTP miesto bandymo ciklo elektros energijos s ąnaudos, 
grindžiamos iš maitinimo šaltinio pakartotinai įkrauta elektros ener ­
gija ir gryn ąja elektrine rida taikomam WLTP miesto bandymo 
ciklui, skai čiuojamos pagal ši ą lygtį: 
EC city ¼ E AC 
PER  city 
čia: 
EC city yra taikomo WLTP miesto bandymo ciklo elektros ener ­
gijos sąnaudos, grindžiamos iš maitinimo šaltinio pakarto ­
tinai įkrauta elektros energija ir gryn ąja elektrine rida 
taikomam WLTP miesto bandymo ciklui, Wh/km;  
E AC yra iš maitinimo šaltinio pakartotinai įkrauta elektros ener ­
gija pagal šio papildomo priedo 3.4.4.3 punkt ą, Wh;  
PER  city yra taikomo WLTP miesto bandymo ciklo grynoji elektrin ė 
rida, kaip apskai čiuota pagal šio papildomo priedo 
4.4.2.1.2 arba 4.4.2.2.2 punkt ą, priklausomai nuo priva ­
lomos taikyti PEV bandymo proced ūros, km.  
4.3.4.4. Elektros energijos s ąnaudų fazės savitųjų verčių nustatymas  
Kiekvienos atskiros faz ės elektros energijos s ąnaudos, grindžiamos 
iš maitinimo šaltinio pakartotinai įkrauta elektros energija ir faz ės 
savitąja grynąja elektrine rida, skai čiuojamos pagal ši ą lygtį: 
EC p ¼ E AC 
PER  p 
čia: 
EC p yra kiekvienos atskiros faz ės p elektros energijos s ąnaudos, 
grindžiamos iš maitinimo šaltinio pakartotinai įkrauta elek ­
tros energija ir faz ės savitąja grynąja elektrine rida, 
Wh/km;  
E AC yra iš maitinimo šaltinio pakartotinai įkrauta elektros ener ­
gija pagal šio papildomo priedo 3.4.4.3 punkt ą, Wh;  
PER  p yra fazės savitoji grynoji elektrin ė rida, kaip apskai čiuota 
pagal šio papildomo priedo 4.4.2.1.3 arba 4.4.2.2.3 punkt ą, 
priklausomai nuo taikytos PEV bandymo proced ūros, km.  
4.4. Elektrin ės ridos skai čiavimas  
4.4.1. OVC-HEV visa elektrin ė rida AER ir AER  city 
4.4.1.1. Visa elektrin ė rida AER  ▼B
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 766  
OVC-HEV visa elektrin ė rida AER nustatoma pagal šio papildomo 
priedo 3.2.4.3 punkte aprašyt ą įkrovos naudojimo 1 tipo bandym ą 
kaip bandym ų sekos 1 varianto dalis ir minima šio papildomo 
priedo 3.2.6.1 punkte kaip bandym ų sekos 3 varianto dalis, važiuo ­
jant taikytin ą WLTP bandymo cikl ą pagal šio papildomo priedo 
1.4.2.1 punkt ą. AER apib ūdinama kaip atstumas, nuvažiuotas nuo 
įkrovos naudojimo 1 tipo bandymo pradžios iki to momento, kai 
vidaus degimo variklis pradeda naudoti degalus.  
4.4.1.2. Visa elektrin ė rida mieste AER  city 
4.4.1.2.1. OVC-HEV visa elektrin ė rida mieste AER  city nustatoma pagal šio 
papildomo priedo 3.2.4.3 punkte aprašyt ą įkrovos naudojimo 1 tipo 
bandymą kaip bandym ų sekos 1 varianto dalis ir minima šio papil ­
domo priedo 3.2.6.1 punkte kaip bandym ų sekos 3 varianto dalis, 
važiuojant taikytin ą WLTP miesto bandymo cikl ą pagal šio papil ­
domo priedo 1.4.2.2 punkt ą. AER  city apibūdinama kaip atstumas, 
nuvažiuotas nuo įkrovos naudojimo 1 tipo bandymo pradžios iki 
to momento, kai vidaus degimo variklis pradeda naudoti degalus.  
4.4.1.2.2. Kitaip nei nurodyta šio papildomo priedo 4.4.1.2.1 punkte, vis ą 
elektrinę ridą mieste AER  city galima nustatyti pagal šio papildomo 
priedo 3.2.4.3 punkte aprašyt ą įkrovos naudojimo 1 tipo bandym ą, 
važiuojant taikytinus WLTP bandymo ciklus pagal šio papildomo 
priedo 1.4.2.1 punkt ą. Tokiu atveju įkrovos naudojimo 1 tipo 
bandymas važiuojant taikytin ą WLTP miesto bandymo cikl ą nėra 
atliekamas ir visa elektrin ė rida mieste AER  city apskaičiuojama pagal 
šią lygtį: 
AER  city ¼ UBE  city 
EC DC;city 
čia: 
UBE  city yra panaudotina ĮEKS energija, nustatyta nuo pagal šio 
papildomo priedo 3.2.4.3 punkte aprašyto įkrovos naudo ­
jimo 1 tipo bandymo pradžios važiuojant taikomus 
WLTP bandymo ciklus iki to momento, kai vidaus 
degimo variklis pradeda naudoti degalus, Wh;  
EC DC,city  yra įkrovos naudojimo 1 tipo bandymo tik elektra nuva ­ 
žiuotų WLTP miesto bandymo cikl ų svertinės elektros 
energijos s ąnaudos pagal šio papildomo priedo 3.2.4.3 
punktą, važiuojant taikomo WLTP bandymo cikl ą (-us), 
Wh/km;  
taip pat  
▼M3 
UBE  city ¼ P kþ1 
j¼1 ΔE REESS ;j 
čia: ▼B
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 767  
ΔE REESS,j  yra visų ĮEKS elektros energijos pokytis per faz ę j, Wh;  
j yra nagrin ėjamos faz ės indekso numeris;  
k + 1 yra nuo bandymo pradžios iki laiko momento, kai 
vidaus degimo variklis pradeda naudoti degalus, nuva ­ 
žiuotų fazių skaičius; 
▼B 
taip pat  
EC DC;city ¼ X  n city;pe 
j¼1 EC DC;city;j Ü K city;j 
čia: 
EC DC,city,j  yra įkrovos naudojimo 1 tipo bandymo tik elektra nuva ­ 
žiuoto WLTP miesto bandymo ciklo j elektros energijos 
sąnaudos pagal šio papildomo priedo 3.2.4.3 punkt ą, 
važiuojant taikomo WLTP bandymo ciklus, Wh/km;  
K city,j yra įkrovos naudojimo 1 tipo bandymo tik elektra 
važiuojamo taikomo WLTP miesto bandymo ciklo j 
svertinis koeficientas pagal šio papildomo priedo 
3.2.4.3 punkt ą, važiuojant taikomo WLTP bandymo 
ciklus;  
j yra tik elektriniu b ūdu nuvažiuoto aptariamo taikytino 
WLTP miesto bandymo ciklo indekso numeris;  
n city,pe  yra tik elektriniu b ūdu nuvažiuot ų taikytino WLTP 
miesto bandymo cikl ų skaičius; 
taip pat  
K city;1 ¼ ΔE REESS ;city;1 
UBE  city 
čia: 
ΔE REESS,city,1  yra visų ĮEKS elektros energijos pokytis per įkrovos 
naudojimo 1 tipo bandymo pirm ą taikomą WLTP miesto bandymo 
ciklą, Wh;  
taip pat  
K city;j ¼ 1 Ä K city;1 
n city;pe Ä 1 kai j ¼ 2 to n  city;pe · 
▼M3 
4.4.2. PEV grynoji elektrin ė rida  
Šioje dalyje nustatytos ridos vert ės skaičiuojamos tik tuo atveju, jei 
transporto priemon ė visu nagrin ėjamu laikotarpiu geb ėjo atlikti 
taikomą WLTP bandymo cikl ą su leidžiamaisiais grei čio grafiko 
nuokrypiais pagal 6 papildomo priedo 2.6.8.3 punkt ą. 
▼B 
4.4.2.1. Grynosios elektrin ės ridos nustatymas taikant sutrumpint ą 1 tipo 
bandymo proced ūrą ▼M3
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 768  
4.4.2.1.1. Taikomo WLTP bandymo ciklo grynoji elektrin ė rida PER  WLTC  
transporto priemon ėms PEV skai čiuojama pagal sutrumpint ą 1 tipo 
bandymą, kaip aprašyta šio papildomo priedo 3.4.4.2 punkte, naudo ­
jant šias lygtis:  
PER  WLTC ¼ UBE  STP 
EC DC;WLTC  
čia: 
UBE  STP yra panaudotina ĮEKS energija, nustatyta nuo sutrum ­
pintos 1 tipo bandymo proced ūros pradžios iki nutrau ­
kimo kriterijaus, kaip apibr ėžta šio papildomo priedo 
3.4.4.2.3 punkte, įvykdymo, Wh;  
EC DC,WLTC  yra per sutrumpint ą 1 tipo bandymo proced ūrą 
taikomo WLTP bandymo ciklo DS  1 ir DS  2 svertinės 
elektros energijos s ąnaudos, Wh/km;  
taip pat  
UBE  STP ¼ ΔE REESS ;DS 1 þ ΔE REESS ;DS 2 þ ΔE REESS ;CSS  M þ ΔE REESS ;CCS  E 
čia: 
ΔE REESS ;DS 1 yra visų ĮEKS elektros energijos pokytis per sutrum ­
pintos 1 tipo bandymo proced ūros DS  1 , Wh;  
ΔE REESS ;DS 2 yra visų ĮEKS elektros energijos pokytis per sutrum ­
pintos 1 tipo bandymo proced ūros DS  2 , Wh;  
ΔE REESS ;CSS  M yra visų ĮEKS elektros energijos pokytis per sutrum ­
pintos 1 tipo bandymo proced ūros CSS  M , Wh;  
ΔE REESS ;CSS  E yra visų ĮEKS elektros energijos pokytis per sutrum ­
pintos 1 tipo bandymo proced ūros CSS  E , Wh;  
taip pat  
EC DC;WLTC ¼ X  2 
j¼1 EC DC;WLTC ;j Ü K WLTC ;j 
taip pat  
▼M3 
EC DC,WLTC,j  yra per sutrumpint ą 1 tipo bandymo proced ūrą 
taikomo WLTP bandymo ciklo DS  j elektros energijos 
sąnaudos pagal šio papildomo priedo 4.3 punkt ą, 
Wh/km;  
▼B 
k WLTC,j  yra sutrumpintos 1 tipo bandymo ciklo proced ūros 
DS j taikomo WLTP bandymo ciklo svertinis koefi ­
cientas;  ▼B
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 769  
taip pat  
K WLTC ;1 ¼ ΔE REESS ;WLTC ;1 
UBE  STP ir K  WLTC ;2 ¼ 1 Ä K WLTC ;1 
taip pat  
K WLTC,j  yra sutrumpintos 1 tipo bandymo ciklo proced ūros 
DS j taikomo WLTP bandymo ciklo svertinis koefi ­
cientas;  
ΔE REESS,WLTC,1  yra per sutrumpint ą 1 tipo bandymo proced ūrą 
taikomo WLTP bandymo ciklo DS  1 visų ĮEKS 
elektros energijos pokytis, Wh;  
4.4.2.1.2. Taikomo WLTP miesto bandymo ciklo grynoji elektrin ė rida 
PER  city transporto priemon ėms PEV skai čiuojama pagal sutrumpint ą 
1 tipo bandymo proced ūrą, kaip aprašyta šio papildomo priedo 
3.4.4.2 punkte, naudojant ši ą lygtį: 
PER  city ¼ UBE  STP 
EC DC;city 
čia: 
UBE  STP yra panaudotina ĮEKS elektros energija pagal šio papil ­
domo priedo 4.4.2.1.1 punkt ą, Wh;  
EC DC,city  yra per sutrumpint ą 1 tipo bandymo proced ūrą taikomo 
WLTP miesto bandymo ciklo DS  1 ir DS  2 svertinės elek­
tros energijos s ąnaudos, Wh/km;  
taip pat  
EC DC;city ¼ X  4 
j¼1 EC DC;city;j Ü K city;j 
taip pat  
EC DC,city,j  yra taikomo WLTP miesto bandymo ciklo elektros ener ­
gijos sąnaudos, kai pirmo taikomo WLTP miesto 
bandymo ciklo DS  1 nurodomas kaip j = 1, antro taikomo 
WLTP miesto bandymo ciklo DS  1 nurodomas kaip j = 2, 
pirmo taikomo WLTP miesto bandymo ciklo DS  2 nuro­
domas kaip j = 3 ir antro taikomo WLTP miesto 
bandymo ciklo DS  2 nurodomas kaip j = 4, taikant 
sutrumpint ą 1 tipo bandymo proced ūrą pagal šio papil ­
domo priedo 4.3 punkt ą, Wh/km;  
K city,j yra taikomo WLTP miesto bandymo ciklo svertinis 
koeficientas, kai pirmo taikomo WLTP miesto bandymo 
ciklo DS  1 nurodomas kaip j = 1, antro taikomo WLTP 
miesto bandymo ciklo DS  1 nurodomas kaip j = 2, pirmo 
taikomo WLTP miesto bandymo ciklo DS  2 nurodomas 
kaip j = 3 ir antro taikomo WLTP miesto bandymo ciklo 
DS 2 nurodomas kaip j = 4;  ▼B
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 770  
taip pat  
K city;1 ¼ ΔE REESS ;city;1 
UBE  STP ir K  city;j ¼ 1 Ä K city;1 
3 kai j ¼ 2 … 4  
taip pat  
ΔE REESS,city,1  yra per sutrumpint ą 1 tipo bandymo proced ūrą pirmo 
taikomo WLTP miesto bandymo ciklo DS  1 visų 
ĮEKS energijos pokytis, Wh;  
4.4.2.1.3. Faz ės savitoji grynoji elektrin ė rida PER  p transporto priemon ėms 
PEV skai čiuojama pagal 1 tipo bandym ą, kaip aprašyta šio papil ­
domo priedo 3.4.4.2 punkte, naudojant šias lygtis:  
PER  p ¼ UBE  STP 
EC DC;p 
čia: 
▼M3 
UBE  STP yra panaudotina ĮEKS elektros energija pagal šio 
papildomo priedo 4.4.2.1.1 punkt ą, Wh;  
▼B 
EC DC,p yra sutrumpintos 1 tipo bandymo proced ūros kiek­
vienos atskiros faz ės DS  1 ir DS  2 svertinės elektros 
energijos s ąnaudos, Wh/km;  
Tuo atveju, kai faz ė p = mažas greitis ir faz ė p = vidutinis greitis, 
naudojamos šios lygtys:  
EC DC;p ¼ X  4 
j¼1 EC DC;p;j Ü K p;j 
taip pat  
EC DC,p,j  yra elektros energijos s ąnaudos sutrumpintos 1 tipo 
bandymo proced ūros fazėje p, kai pirmos faz ės p DS  1 
nurodomas kaip j = 1, antros faz ės p DS  1 nurodomas 
kaip j = 2, pirmos faz ės p DS  2 nurodomas kaip j = 3 
ir antros faz ės p DS  2 nurodomas kaip j = 4 pagal šio 
papildomo priedo 4.3 punkt ą, Wh/km;  
K p,j yra svertinis koeficientas sutrumpintos 1 tipo 
bandymo proced ūros fazėje p, kai pirmos faz ės p 
DS 1 nurodomas kaip j = 1, antros faz ės p DS  1 nuro­
domas kaip j = 2, pirmos faz ės p DS  2 nurodomas 
kaip j = 3 ir antros faz ės p DS  2 nurodomas kaip 
j = 4;  
taip pat  
K p;1 ¼ ΔE REESS ;p;1 
UBE  STP and K  p;j ¼ 1 Ä K p;1 
3 for j ¼ 2 … 4  
taip pat  
ΔE REESS,p,1  : yra vis ų ĮEKS energijos pokytis per sutrumpintos 1 
tipo bandymo proced ūros DS  1 pirmą fazę p, Wh;  ▼B
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 771  
Tuo atveju, kai faz ė p = didelis greitis ir faz ė p = labai didelis 
greitis, naudojamos šios lygtys:  
EC DC;p ¼ X  2 
j¼1 EC DC;p;j Ü K p;j 
taip pat  
EC DC,p,j  yra sutrumpintos 1 tipo bandymo proced ūros fazės p DS  j 
elektros energijos s ąnaudos pagal šio papildomo priedo 
4.3 punkt ą, Wh/km;  
k p,j yra sutrumpintos 1 tipo bandymo proced ūros fazės p DS  j 
svertinis koeficientas  
taip pat  
K p;1 ¼ ΔE REESS ;p;1 
UBE  STP ir K  p;2 ¼ 1 Ä K p;1 
taip pat  
ΔE REESS,p,1  yra visų ĮEKS elektros energijos pokytis per sutrum ­
pintos 1 tipo bandymo proced ūros DS  1 pirmą fazę p, 
Wh; 
4.4.2.2. Grynosios elektrin ės ridos nustatymas taikant nuoseklaus ciklo 1 
tipo bandymo proced ūrą 
4.4.2.2.1. Taikomo WLTP bandymo ciklo grynoji elektrin ė rida PER  WLTC  
transporto priemon ėms PEV skai čiuojama pagal 1 tipo bandym ą, 
kaip aprašyta šio papildomo priedo 3.4.4.1 punkte, naudojant šias 
lygtis:  
PER  WLTC ¼ UBE  CCP 
EC DC;WLTC  
čia: 
UBE  CCP yra panaudotina ĮEKS energija, nustatyta nuo nuose ­
klaus ciklo 1 tipo bandymo proced ūros pradžios iki 
nutraukimo kriterijaus pagal šio papildomo priedo 
3.4.4.1.3 punkt ą įvykdymo, Wh;  
EC DC,WLTC  yra taikomo WLTP bandymo ciklo elektros energijos 
sąnaudos, nustatytos pagal per nuoseklaus ciklo 1 tipo 
bandymo proced ūrą iki galo nuvažiuotus taikomo 
WLTP bandymo ciklus, Wh/km;  
taip pat  
UBE  CCP ¼ X  k 
j¼1 ΔE REESS ;j ▼B
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 772  
čia: 
ΔE REESS,j  yra visų ĮEKS elektros energijos pokytis per nuoseklaus 
ciklo 1 tipo bandymo proced ūros fazę j, Wh;  
j yra aptariamos faz ės indekso numeris;  
k yra nuo pradžios iki faz ės, kurios metu įvykdytas 
nutraukimo kriterijus, fazi ų skaičius, įskaičiuojant 
paskutinę fazę; 
taip pat  
EC DC;WLTC ¼ X  n WLTC  
j¼1 EC DC;WLTC ;j Ü K WLTC ;j 
taip pat  
EC DC,WLTC,j  yra pagal nuoseklaus ciklo 1 tipo bandymo proced ūrą 
taikomo WLTP bandymo ciklo j elektros energijos 
sąnaudos pagal šio papildomo priedo 4.3 punkt ą, 
Wh/km;  
K WLTC,j  yra pagal nuoseklaus ciklo 1 tipo bandymo proced ūrą 
taikomo WLTP bandymo ciklo j svertinis koeficientas;  
j yra aptariamo taikomo WLTP bandymo ciklo indekso 
numeris;  
n WLTC  yra taikomo užbaigto WLTP bandymo vis ų nuva­ 
žiuotų ciklų indekso numeris;  
taip pat  
K WLTC ;1 ¼ ΔE REESS ;WLTC ;1 
UBE  CCP ir K  WLTC ;j ¼ 1 Ä K WLTC ;1 
n WLTC Ä 1 kai j ¼ 2 … n  WLTC  
taip pat  
ΔE REESS,WLTC,1  yra visų ĮEKS elektros energijos pokytis per 
nuoseklaus ciklo 1 tipo bandymo proced ūros 
pirmą taikomą WLTP bandymo cikl ą, Wh;  
4.4.2.2.2. Per WLTP miesto bandymo cikl ą grynoji elektrin ė rida PER  WLTC  
transporto priemon ėms PEV skai čiuojama pagal 1 tipo bandym ą, 
kaip aprašyta šio papildomo priedo 3.4.4.1 punkte, naudojant šias 
lygtis:  
PER  city ¼ UBE  CCP 
EC DC;city 
čia: 
UBE  CCP yra panaudotina ĮEKS elektros energija pagal šio papil ­
domo priedo 4.4.2.2.1 punkt ą, Wh;  ▼B
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 773  
EC DC,city  yra taikomo WLTP miesto bandymo ciklo elektros ener ­
gijos sąnaudos, nustatytos pagal per nuoseklaus ciklo 1 
tipo bandymo proced ūrą iki galo nuvažiuotus taikomo 
WLTP miesto bandymo ciklus, Wh/km;  
taip pat  
EC DC;city ¼ X  n city 
j¼1 EC DC;city;jÜ K city;j 
taip pat  
EC DC,city,j  yra pagal nuoseklaus ciklo 1 tipo bandymo proced ūrą 
taikomo WLTP miesto bandymo ciklo j elektros ener ­
gijos sąnaudos pagal šio papildomo priedo 4.3 punkt ą, 
Wh/km;  
K city,j yra pagal nuoseklaus ciklo 1 tipo bandymo proced ūrą 
taikomo WLTP miesto bandymo ciklo j svertinis koefi ­
cientas;  
j yra aptariamo taikomo WLTP miesto bandymo ciklo 
indekso numeris;  
n city yra taikomo užbaigto WLTP miesto bandymo vis ų 
nuvažiuot ų ciklų indekso numeris;  
taip pat  
K city;1 ¼ ΔE REESS ;city;1 
UBE  CCP ir K  city;j ¼ 1 Ä K city;1 
n city Ä 1 kai j ¼ 2 … n  city 
taip pat  
ΔE REESS,city,1  yra visų ĮEKS elektros energijos pokytis per pagal 
nuoseklaus ciklo 1 tipo bandymo proced ūrą pirmą 
taikomą WLTP miesto bandymo cikl ą, Wh.  
4.4.2.2.3. Faz ės savitoji grynoji elektrin ė rida PER  p transporto priemon ėms 
PEV skai čiuojama pagal 1 tipo bandym ą, kaip aprašyta šio papil ­
domo priedo 3.4.4.1 punkte, naudojant šias lygtis:  
PER  p ¼ UBE  CCP 
EC DC;p 
čia: 
UBE  CCP yra panaudotina ĮEKS elektros energija pagal šio papil ­
domo priedo 4.4.2.2.1 punkt ą, Wh;  
EC DC,p yra aptariamos faz ės p elektros energijos s ąnaudos, 
nustatytos pagal per nuoseklaus ciklo 1 tipo bandymo 
procedūrą iki galo nuvažiuotas fazes, Wh/km;  ▼B
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 774  
taip pat  
EC DC;p ¼ X  n p 
j¼1 EC DC;p;j Ü K p;j 
taip pat  
EC DC,p,j  yra nuoseklaus ciklo 1 tipo bandymo proced ūros apta­
riamos faz ės p j elektros energijos s ąnaudos pagal šio 
papildomo priedo 4.3 punkt ą, Wh/km;  
k p,j yra nuoseklaus ciklo 1 tipo bandymo proced ūros apta­
riamos faz ės p j svertinis koeficientas;  
j yra aptariamos faz ės p indekso numeris;  
n p yra bendras užbaigto WLTC nuvažiuot ų fazių p skaičius; 
taip pat  
K p;1 ¼ ΔE REESS ;p;1 
UBE  CCP ir K  p;j ¼ 1 Ä K p;1 
n p Ä 1 kai j ¼ 2 … n  p 
čia: 
ΔE REESS,p,1  yra visų ĮEKS elektros energijos pokytis per pagal 
nuoseklaus ciklo 1 tipo bandymo proced ūrą pirmą 
nuvažiuot ą fazę p, Wh.  
4.4.3. OVC-HEV transporto priemoni ų rida įkrovos naudojimo režimu  
Rida įkrovos naudojimo režimu R  CDC nustatoma per šio papildomo 
priedo 3.2.4.3 punkte aprašyt ą įkrovos naudojimo 1 tipo bandym ą 
kaip bandym ų sekos 1 varianto dalis ir nurodoma šio papildomo 
priedo 3.2.6.1 punkte kaip bandym ų sekos 3 varianto dalis. R  CDC 
yra atstumas, nuvažiuotas nuo įkrovos naudojimo 1 tipo bandymo 
pradžios iki pereinamojo ciklo pabaigos pagal šio papildomo priedo 
3.2.4.4 punkt ą. 
4.4.4. OVC-HEV transporto priemoni ų visos elektrin ės ridos ekvivalentas  
4.4.4.1. Ciklo savitojo visos elektrin ės ridos ekvivalento nustatymas  
Ciklo savitasis visos elektrin ės ridos ekvivalentas skai čiuojamas 
pagal šią lygtį: 
EAER ¼ Í M CO2;CS Ä M CO2;CD;avg 
M CO2;CS Î 
Ü R CDC 
čia: 
EAER yra ciklo savitasis visos elektrin ės ridos ekvivalentas, 
km; ▼B
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 775  
M CO2,CS  yra įkrovos palaikymo režimu išmetamo CO  2 masė 
pagal A8/5 lentel ės 7 etapą, g/km;  
M CO2,CD,avg  yra įkrovos naudojimo režimu išmetamo CO  2 vidutinė 
aritmetinė masė pagal toliau pateikt ą lygtį, g/km;  
R CDC yra įkrovos naudojimo ciklo rida pagal šio papildomo 
priedo 4.4.2 punkt ą, km;  
taip pat  
M CO2;CD;avg ¼ P k 
j¼1 ðM CO2;CD;j Ü d j Þ 
P k 
j¼1 d j 
čia: 
M CO2,CD,avg  yra įkrovos naudojimo režimu išmetamo CO  2 vidutinė 
aritmetinė masė, g/km;  
M CO2,CD,j  yra išmetamo CO  2 masė, nustatyta pagal 7 papildomo 
priedo 3.2.1 punkt ą, įkrovos naudojimo 1 tipo 
bandymo faz ėje j, g/km;  
dj yra įkrovos naudojimo 1 tipo bandymo faz ėje j nuva­ 
žiuotas atstumas, km;  
j yra aptariamos faz ės indekso numeris;  
k yra iki pereinamojo ciklo n pabaigos nuvažiuot ų fazių 
skaičius pagal šio papildomo priedo 3.2.4.4 punkt ą. 
▼M3 
4.4.4.2. Faz ės savitojo ir miesto visos elektrin ės ridos ekvivalento nusta ­
tymas  
Fazės savitasis ir miesto visos elektrin ės ridos ekvivalentas apskai ­ 
čiuojamas pagal ši ą lygtį: 
EAER  p ¼ Í M CO  2;CS;p Ä M CO  2;CD;avg;p 
M CO  2;CS;p Î 
Ü P k 
j¼1 ΔE REESS ;j 
EC DC;CD;p 
where:  
EAER  p yra visos elektrin ės ridos ekvivalentas nagrin ėjamu 
laikotarpiu p, km;  
M CO  2;CS;p yra fazės savitoji išmetamo CO  2 masė per įkrovos palai ­
kymo režimo s ąlygomis atliekamo 1 tipo bandymo 
nagrinėjamą laikotarp į p pagal A8/5 lentel ėje nustatyt ą 
7 etapą, g/km;  
ΔE REESS,j  yra visų ĮEKS elektros energijos pokytis per nagrin ė­
jamą fazę j, Wh;  
EC DC,CD,p  yra elektros energijos s ąnaudos nagrin ėjamu laikotarpiu 
p, grindžiamos ĮEKS naudojimu, Wh/km;  
j yra nagrin ėjamos faz ės indekso numeris;  ▼B
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 776  
k yra iki pereinamojo ciklo n pabaigos nuvažiuot ų fazių 
skaičius pagal šio papildomo priedo 3.2.4.4 punkt ą; 
taip pat 
M CO  2;CD;avg;p ¼ P n c 
c¼1 ðM CO  2;CD;p;c Ü d p;c Þ P n c 
c¼1 d p;c 
Čia: 
M CO  2;CD;avg;p yra įkrovos naudojimo režimo s ąlygomis išmetamo 
CO  2 vidutinė aritmetin ė masė per nagrin ėjamą laiko­
tarpį p, g/km;  
M CO  2;CD;p;c yra išmetamo CO  2 masė, nustatyta pagal 7 papildomo 
priedo 3.2.1 punkt ą, per įkrovos naudojimo režimo 
sąlygomis atliekamo 1 tipo bandymo ciklo c laiko ­
tarpį p, g/km;  
d p,c yra per įkrovos naudojimo režimo s ąlygomis atlie ­
kamo 1 tipo bandymo ciklo c nagrin ėjamą laikotarp į 
p nuvažiuotas atstumas, km;  
c yra nagrin ėjamo taikomo WLTP bandymo ciklo 
indekso numeris;  
p yra taikomo bandymo ciklo atskiro laikotarpio 
indeksas;  
n c yra iki pereinamojo ciklo n pabaigos nuvažiuot ų 
taikomo WLTP bandymo cikl ų skaičius pagal šio 
papildomo priedo 3.2.4.4 punkt ą; 
taip pat 
EC DC;CD;p ¼ P n c 
c¼1 EC DC;CD;p;c Ü d p;c P n c 
c¼1 d p;c 
Čia: 
EC DC,CD,p  yra elektros energijos s ąnaudos per nagrin ėjamą 
laikotarpį p, grindžiamos ĮEKS naudojimu per 
įkrovos naudojimo režimo s ąlygomis atliekam ą 1 
tipo bandym ą, Wh/km;  
EC DC,CD,p,c  yra elektros energijos s ąnaudos per nagrin ėjamą ciklo 
c laikotarp į p, grindžiamos ĮEKS naudojimu per 
įkrovos naudojimo režimo s ąlygomis atliekam ą 1 
tipo bandym ą pagal šio papildomo priedo 4.3 punkt ą, 
Wh/km;  
d p,c yra per įkrovos naudojimo režimo s ąlygomis atlie ­
kamo 1 tipo bandymo ciklo c nagrin ėjamą laikotarp į 
p nuvažiuotas atstumas, km;  
c yra nagrin ėjamo taikomo WLTP bandymo ciklo 
indekso numeris;  
p yra taikomo bandymo ciklo atskiro laikotarpio 
indeksas;  
n c yra iki pereinamojo ciklo n pabaigos nuvažiuot ų 
taikomo WLTP bandymo cikl ų skaičius pagal šio 
papildomo priedo 3.2.4.4 punkt ą. 
Nagrinėjamos fazi ų vertės yra mažo, vidutinio, didelio ir labai 
didelio grei čio fazių bei važiavimo mieste ciklo vert ės. ▼M3
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 777  
4.4.5. Faktin ė OVC-HEV transporto priemoni ų rida įkrovos naudojimo 
režimu  
Faktinė rida įkrovos naudojimo režimu skai čiuojama pagal ši ą lygtį: 
R CDA ¼ X  nÄ1 
c¼1 d c þ Í M CO2;CS Ä M CO2;n;cycle 
M CO2;CS Ä M CO2;CD;avg;nÄ1 Î 
Ü d n 
čia: 
R CDA yra faktin ė rida įkrovos naudojimo režimu, km;  
M CO2,CS  yra įkrovos palaikymo režimu išmetamo CO  2 masė 
pagal A8/5 lentel ės 7 etapą, g/km;  
M CO2,n,cycle  yra per įkrovos naudojimo 1 tipo bandymo 
taikomo WLTP bandymo cikl ą n išmetamo CO  2 
masė, g/km;  
M CO2,CD,avg,n–1  yra atliekant įkrovos naudojimo 1 tipo bandymo 
vidutinė aritmetin ė išmetamo CO  2 masė nuo 
pradžios iki taikomo WLTP bandymo ciklo ir j į 
įskaičiuojant (n-1), g/km;  
d c yra per įkrovos naudojimo 1 tipo bandymo 
taikomo WLTP bandymo cikl ą c nuvažiuotas 
atstumas, km;  
d n yra per įkrovos naudojimo 1 tipo bandymo 
taikomo WLTP bandymo cikl ą n nuvažiuotas 
atstumas, km;  
c yra aptariamo taikomo WLTP bandymo ciklo 
indekso numeris;  
n yra nuvažiuot ų taikomo WLTP bandymo cikl ų, 
įskaitant pereinam ąjį ciklą, skaičius pagal šio papil ­
domo priedo 3.2.4.4 punkt ą; 
taip pat  
M CO2;CD;avg;nÄ1 ¼ P nÄ1 
c¼1 ðM CO2;CD;c Ü d c Þ P nÄ1 
c¼1 d c 
čia: 
M CO2,CD,avg,n–1  yra įkrovos naudojimo 1 tipo bandymo vidutin ė 
aritmetinė išmetamo CO  2 masė nuo pradžios iki 
taikomo WLTP bandymo ciklo ir j į įskaičiuojant 
(n-1), g/km;  ▼B
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 778  
M CO2,CD,c  yra išmetamo CO  2 masė, nustatyta pagal 7 papil ­
domo priedo 3.2.1 dal į, įkrovos naudojimo 1 tipo 
bandymo taikomo WLTP bandymo cikle c, g/km;  
d c yra įkrovos naudojimo 1 tipo bandymo taikomo 
WLTP bandymo cikle c nuvažiuotas atstumas, km;  
c yra aptariamo taikomo WLTP bandymo ciklo 
indekso numeris;  
n yra nuvažiuot ų taikomo WLTP bandymo cikl ų, 
įskaitant pereinam ąjį ciklą, skaičius pagal šio papil ­
domo priedo 3.2.4.4 punkt ą. 
4.5. Atskiros transporto priemon ės verčių interpoliacija  
4.5.1. NOVC-HEV ir OVC-HEV interpoliacijos intervalas  
▼M3 
Interpoliacijos metodas taikomas tik tada, kai bandom ųjų transporto 
priemonių L ir H įkrovos palaikymo režimo s ąlygomis išmetamo 
CO  2 masės, M  CO2,CS  , skirtumas pagal A8/5 lentel ėje nustatyt ą 8 
etapą siekia ne mažiau nei 5 g/km ir ne daugiau nei 20 proc. plius 
5 g/km transporto priemon ės H įkrovos palaikymo režimo s ąlygomis 
išmetamo CO  2 masės, M  CO2,CS  , pagal A8/5 lentel ėje nustatyt ą 8 
etapą, bet ne mažiau nei 15 g/km ir ne daugiau nei 20 g/km.  
Gamintojo prašymu ir gavus patvirtinimo institucijos patvirtinim ą, 
atskiros transporto priemon ės verčių interpoliacijos metodo taikymas 
šeimos ribose gali b ūti praplėstas, jei didžiausioji ekstrapoliacija 
daugiau nei 3 g/km neviršija transporto priemon ės H įkrovos palai ­
kymo režimu išmetamo CO  2 masės ir (arba) nenukrenta daugiau nei 
3 g/km žemiau transporto priemon ės L įkrovos palaikymo režimu 
išmetamo CO  2 masės. Šis pl ėtinys galioja tik absoliu čiose šioje 
dalyje nustatyto interpoliacijos intervalo ribose.  
▼B 
Didžiausia absoliuti transporto priemoni ų L ir H įkrovos palaikymo 
režimu išmetamo CO  2 masės skirtumo ribin ė vertė, siekianti 
20 g/km arba 20 proc. transporto priemon ės H įkrovos palaikymo 
režimu išmetamo CO  2 masės, nelygu, kuri vert ė mažesnė, gali būti 
padidinta 10 g/km, jei bandoma transporto priemon ė M. Transporto 
priemonė M yra interpoliacijos šeimos transporto priemon ė, kurios 
ciklo energijos poreikis sudaro ± 10 proc. transporto priemoni ų L ir 
H aritmetinio vidurkio.  
Transporto priemon ės M įkrovos palaikymo režimu išmetamo CO  2 
masės tiesiškumas patikrinamas pagal tiesin ę tarp transporto prie ­
monių L ir H interpoliuot ą įkrovos palaikymo režimu išmetamo 
CO  2 masę. 
Laikoma, kad tiesiškumo kriterijus transporto priemon ės M atveju 
buvo įvykdytas, jei išmatuotosios transporto priemon ės M įkrovos 
palaikymo režimu išmetamo CO  2 masės ir tarp transporto priemoni ų 
L ir H interpoliuotos įkrovos palaikymo režimu išmetamo CO  2 
masės skirtumas yra mažesnis nei 1 g/km. Jei skirtumas didesnis,  ▼B
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 779  
laikoma, kad tiesiškumo kriterijus įvykdytas, jei šis skirtumas trans ­
porto priemon ės M atveju yra 3 g/km arba 3 proc. interpoliuotos 
įkrovos palaikymo režimu išmetamo CO  2 masės, nelygu, kuri 
vertė mažesnė. 
▼M3 
Jei tiesiškumo kriterijus įvykdomas, transporto priemoni ų L ir H 
interpoliacijos metodas taikomas visoms atskiroms interpoliacijos 
šeimos transporto priemon ėms. 
▼B 
Jei tiesiškumo kriterijus ne įvykdytas, interpoliacijos šeima dalijama į 
du pošeimius: transporto priemoni ų, kurių ciklo energijos poreikis 
patenka tarp transporto priemoni ų L ir M, ir transporto priemoni ų, 
kurių ciklo energijos poreikis patenka tarp transporto priemoni ų 
M ir H.  
▼M3 
Transporto priemon ėms, kurių ciklo energijos poreikis patenka tarp 
transporto priemoni ų L ir M, kiekvienas transporto priemon ės H 
parametras, reikalingas interpoliacijos metodui taikyti remiantis 
atskiromis OVC-HEV ir NOVC-HEV vert ėmis, pakei čiamas atitin ­
kamu transporto priemon ės M parametru.  
Transporto priemon ėms, kurių ciklo energijos poreikis patenka tarp 
transporto priemoni ų M ir H, kiekvienas transporto priemon ės L 
parametras, kuris yra reikalingas interpoliacijos metodui taikyti 
remiantis atskiromis OVC-HEV ir NOVC-HEV vert ėmis, pakei ­ 
čiamas atitinkamu transporto priemon ės M parametru.  
▼B 
4.5.2. Energijos poreikio kiekvienam laikotarpiui skai čiavimas  
Atskiroms interpoliacijos šeimos transporto priemon ėms taikomas 
energijos poreikis E  k,p ir laikotarpiu p nuvažiuotas atstumas d  c,p 
skaičiuojamas pagal 7 papildomo priedo 5 dalies proced ūrą, naudo­
jant apkrovos kelyje koeficient ų ir masės verčių rinkinius k pagal 7 
papildomo priedo 3.2.3.2.3 punkt ą. 
4.5.3. Interpoliacijos koeficiento skai čiavimas atskiroms transporto priemo ­
nėms K  ind,p 
Periodo interpoliacijos koeficientas K  ind,p kiekvienam aptariamam 
laikotarpiui p skai čiuojamas pagal ši ą lygtį: 
K ind;p ¼ E 3;p Ä E 1;p 
E 2;p Ä E 1;p 
čia: 
▼M3 
K ind,p yra interpoliacijos koeficientas aptariamai atskirai trans ­
porto priemonei laikotarpiu p;  
E 1,p yra transporto priemon ės L energijos poreikis nagrin ėjamu 
laikotarpiu pagal 7 papildomo priedo 5 punkt ą, Ws;  ▼B
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 780  
E 2,p yra transporto priemon ės H energijos poreikis nagrin ėjamu 
laikotarpiu pagal 7 papildomo priedo 5 punkt ą, Ws;  
E 3,p yra atskiros transporto priemon ės energijos poreikis nagri ­
nėjamu laikotarpiu pagal 7 papildomo priedo 5 punkt ą, 
Ws; 
p yra taikomo bandymo ciklo atskiro laikotarpio indeksas.  
▼B 
Jei aptariamas laikotarpis p yra taikomas WLTP bandymo ciklas, 
K ind,p vadinamas K  ind . 
4.5.4. Išmetamo CO  2 masės interpoliacija atskiroms transporto priemo ­
nėms 
4.5.4.1. Atskir ų OVC-HEV ir NOVC-HEV transporto priemoni ų įkrovos 
palaikymo režimu išmetamo CO  2 masė 
Atskiros transporto priemon ės įkrovos palaikymo režimu išmetamo 
CO  2 masė skaičiuojama pagal ši ą lygtį: 
M CO2–ind ;CS;p ¼ M CO2–L ;CS;p þ K ind;d Ü ðM CO2–H ;CS;p Ä M CO2–L ;CS;p Þ 
čia: 
M CO2–ind,CS,p  yra atskiros transporto priemon ės įkrovos palaikymo 
režimu išmetamo CO  2 masė aptariamu laikotarpiu p 
pagal A8/5 lentel ės 9 etapą, g/km;  
M CO2–L,CS,p  yra transporto priemon ės L įkrovos palaikymo 
režimu išmetamo CO  2 masė aptariamu laikotarpiu 
p pagal A8/5 lentel ės 8 etapą, g/km;  
M CO2–H,CS,p  yra transporto priemon ės H įkrovos palaikymo 
režimu išmetamo CO  2 masė aptariamu laikotarpiu 
p pagal A8/5 lentel ės 8 etapą, g/km;  
K ind,d yra interpoliacijos koeficientas aptariamai atskirai 
transporto priemonei laikotarpiu p;  
p yra taikomo WLTP bandymo ciklo atskiro laiko ­
tarpio indeksas.  
▼M3 
Nagrinėjami laikotarpiai yra mažo, vidutinio, didelio ir labai didelio 
greičio fazės ir taikomas WLTP bandymo ciklas.  ▼M3
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 781  
4.5.4.2. Atskira pagal naudingumo koeficient ą pakoreguota OVC-HEV 
transporto priemoni ų įkrovos naudojimo režimu išmetamo CO  2 
masė 
Pagal naudingumo koeficient ą pakoreguota atskiros transporto prie ­
monės įkrovos naudojimo režimu išmetamo CO  2 masė skaičiuojama 
pagal šią lygtį: 
M CO2–ind ;CD ¼ M CO2–L ;CD þ K ind Ü ðM CO2–H ;CD Ä M CO2–L ;CD Þ 
čia: 
M CO2–ind,CD  yra pagal naudingumo koeficient ą pakoreguota 
atskiros transporto priemon ės įkrovos naudojimo 
režimu išmetamo CO  2 masė, g/km;  
M CO2–L,CD  yra pagal naudingumo koeficient ą pakoreguota trans ­
porto priemon ės L įkrovos naudojimo režimu išme ­
tamo CO  2 masė, g/km;  
M CO2–H,CD  yra pagal naudingumo koeficient ą pakoreguota trans ­
porto priemon ės H įkrovos naudojimo režimu išme ­
tamo CO  2 masė, g/km;  
K ind yra aptariamos atskiros transporto priemon ės interpo­
liacijos koeficientas taikomo WLTP bandymo ciklui.  
4.5.4.3. Atskir ų OVC-HEV transporto priemoni ų pagal naudingumo koefi ­
cientą pakoreguota išmetamo CO  2 masė 
Pagal naudingumo koeficient ą pakoreguota atskiros transporto prie ­
monės išmetamo CO  2 masė skaičiuojama pagal ši ą lygtį: 
M CO2–ind ;weighted ¼ M CO2–L ;weighted þ K ind Ü ðM CO2–H ;weighted Ä M CO2–L ;weighted Þ 
čia: 
M CO2–ind,weighted  yra pagal naudingumo koeficient ą pakoreguota 
atskiros transporto priemon ės išmetamo CO  2 
masė, g/km;  
M CO2–L,weighted  yra pagal naudingumo koeficient ą pakoreguota 
transporto priemon ės L išmetamo CO  2 masė, 
g/km;  ▼B
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 782  
M CO2–H,weighted  yra pagal naudingumo koeficient ą pakoreguota 
transporto priemon ės H išmetamo CO  2 masė, 
g/km;  
K ind yra aptariamos atskiros transporto priemon ės inter­
poliacijos koeficientas taikomo WLTP bandymo 
ciklui.  
4.5.5. Degal ų sąnaudų interpoliacija atskiroms transporto priemon ėms 
4.5.5.1. Atskiros OVC-HEV ir NOVC-HEV degal ų sąnaudos įkrovos palai ­
kymo režimu  
Atskiros transporto priemon ės degalų sąnaudos įkrovos palaikymo 
režimu skai čiuojamos pagal ši ą lygtį: 
FC ind;CS;p ¼ FC  L;CS;p þ K ind;p Ü ðFC H;CS;p Ä FC  L;CS;p Þ 
čia: 
FC ind,CS,p  yra atskiros transporto priemon ės degalų sąnaudos 
įkrovos palaikymo režimu per aptariam ą laikotarp į p 
pagal A8/6 lentel ės 3 etapą, l/100 km;  
FC L,CS,p  yra transporto priemon ės L degal ų sąnaudos įkrovos 
palaikymo režimu per aptariam ą laikotarp į p pagal 
A8/6 lentel ės 2 etapą, l/100 km;  
FC H,CS,p  yra transporto priemon ės H degal ų sąnaudos įkrovos 
palaikymo režimu per aptariam ą laikotarp į p pagal 
A8/6 lentel ės 2 etapą, l/100 km;  
K ind,p yra interpoliacijos koeficientas aptariamai atskirai trans ­
porto priemonei laikotarpiu p;  
p yra taikomo WLTP bandymo ciklo atskiro laikotarpio 
indeksas.  
▼M3 
Nagrinėjami laikotarpiai yra mažo, vidutinio, didelio ir labai didelio 
greičio fazės ir taikomas WLTP bandymo ciklas.  
▼B 
4.5.5.2. Pagal naudingumo koeficient ą pakoreguotos atskir ų OVC-HEV 
transporto priemoni ų degalų sąnaudos įkrovos naudojimo režimu  
Pagal naudingumo koeficient ą pakoreguotos atskiros transporto prie ­
monės degalų sąnaudos įkrovos naudojimo režimu skai čiuojamos 
pagal šią lygtį: 
FC ind;CD ¼ FC  L;CD þ K ind Ü ðFC H;CD Ä FC  L;CD Þ ▼B
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 783  
čia: 
FC ind,CD  yra pagal naudingumo koeficient ą pakoreguotos atskiros 
transporto priemon ės degalų sąnaudos įkrovos naudo ­
jimo režimu, l/100 km;  
FC L,CD yra pagal naudingumo koeficient ą pakoreguotos trans ­
porto priemon ės L degal ų sąnaudos įkrovos naudojimo 
režimu, l/100 km;  
FC H,CD yra pagal naudingumo koeficient ą pakoreguotos trans ­
porto priemon ės H degal ų sąnaudos įkrovos naudojimo 
režimu, l/100 km;  
K ind yra aptariamos atskiros transporto priemon ės interpolia ­
cijos koeficientas per taikom ą WLTP bandymo cikl ą. 
4.5.5.3. Pagal naudingumo koeficient ą pakoreguotos atskir ų OVC-HEV 
transporto priemoni ų degalų sąnaudos  
Pagal naudingumo koeficient ą pakoreguotos atskiros transporto prie ­
monės degalų sąnaudos skai čiuojamos pagal ši ą lygtį: 
FC ind;weighted ¼ FC  L;weighted þ K ind Ü ðFC H;weighted Ä FC  L;weighted Þ 
čia: 
FC ind,weighted  yra pagal naudingumo koeficient ą pakoreguotos 
atskiros transporto priemon ės degalų sąnaudos, 
l/100 km;  
FC L,weighted  yra pagal naudingumo koeficient ą pakoreguotos 
transporto priemon ės L degal ų sąnaudos, l/100 km;  
FC H,weighted  yra pagal naudingumo koeficient ą pakoreguotos 
transporto priemon ės H degal ų sąnaudos, l/100 km;  
K ind yra aptariamos atskiros transporto priemon ės interpo­
liacijos koeficientas per taikom ą WLTP bandymo 
ciklą. 
4.5.6 Elektros energijos s ąnaudų interpoliacija atskiroms transporto prie ­
monėms 
4.5.6.1. Pagal naudingumo koeficient ą pakoreguotos atskir ų OVC-HEV 
transporto priemoni ų įkrovos naudojimo režimo elektros energijos 
sąnaudos, grindžiamos iš maitinimo šaltinio pakartotinai įkrauta 
energija  
Pagal naudingumo koeficient ą pakoreguotos atskiros transporto prie ­
monės įkrovos naudojimo režimo elektros energijos s ąnaudos, grin ­
džiamos iš maitinimo šaltinio pakartotinai įkrauta elektros energija, 
skaičiuojamos pagal ši ą lygtį: 
EC AC–ind ;CD ¼ EC  AC–L ;CD þ K ind Ü ðEC AC–H ;CD Ä EC  AC–L ;CD Þ 
čia: 
EC AC–ind,CD  yra pagal naudingumo koeficient ą pakoreguotos 
atskirai transporto priemon ės įkrovos naudojimo 
režimo elektros energijos s ąnaudos, grindžiamos iš 
maitinimo šaltinio pakartotinai įkrauta energija, 
Wh/km;  ▼B
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 784  
EC AC–L,CD  yra pagal naudingumo koeficient ą pakoreguotos 
transporto priemon ės L įkrovos naudojimo režimo 
elektros energijos s ąnaudos, grindžiamos iš maiti ­
nimo šaltinio pakartotinai įkrauta energija, Wh/km;  
EC AC–H,CD  yra pagal naudingumo koeficient ą pakoreguotos 
transporto priemon ės H įkrovos naudojimo režimo 
elektros energijos s ąnaudos, grindžiamos iš maiti ­
nimo šaltinio pakartotinai įkrauta energija, Wh/km;  
K ind yra aptariamos atskiros transporto priemon ės interpo­
liacijos koeficientas per taikom ą WLTP bandymo 
ciklą. 
4.5.6.2. Atskiros pagal naudingumo koeficient ą pakoreguotos OVC-HEV 
transporto priemoni ų elektros energijos s ąnaudos, grindžiamos iš 
maitinimo šaltinio pakartotinai įkrauta energija  
Pagal naudingumo koeficient ą pakoreguotos atskiros transporto prie ­
monės elektros energijos s ąnaudos, grindžiamos iš maitinimo 
šaltinio pakartotinai įkrauta elektros energija, skai čiuojamos pagal 
šią lygtį: 
EC AC–ind ;weighted ¼ EC  AC–L ;weighted þ K ind Ü ðEC AC–H ;weighted Ä EC  AC–L ;weighted Þ 
čia: 
EC AC–ind,weighted  yra pagal naudingumo koeficient ą pakoreguotos 
atskiros transporto priemon ės elektros energijos 
sąnaudos, grindžiamos iš maitinimo šaltinio pakar ­
totinai įkrauta energija, Wh/km;  
EC AC–L,weighted  yra pagal naudingumo koeficient ą pakoreguotos 
transporto priemon ės L elektros energijos 
sąnaudos, grindžiamos iš maitinimo šaltinio pakar ­
totinai įkrauta energija, Wh/km;  
EC AC–H,weighted  yra pagal naudingumo koeficient ą pakoreguotos 
transporto priemon ės H elektros energijos 
sąnaudos, grindžiamos iš maitinimo šaltinio pakar ­
totinai įkrauta energija, Wh/km;  
K ind yra aptariamos atskiros transporto priemon ės inter­
poliacijos koeficientas per taikom ą WLTP 
bandymo cikl ą. 
4.5.6.3. Atskir ų OVC-HEV ir PEV transporto priemoni ų elektros energijos 
sąnaudos  
Atskiros transporto priemon ės elektros energijos s ąnaudos pagal šio 
papildomo priedo 4.3.3 dal į OVC-HEV atveju ir pagal šio papil ­
domo priedo 4.3.4 punkt ą PEV atveju skai čiuojamos pagal ši ą lygtį: 
EC ind;p ¼ EC  L;p þ K ind;p Ü ðEC H;p Ä EC  L;p Þ ▼B
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 785  
čia: 
EC ind,p yra atskiros transporto priemon ės elektros energijos 
sąnaudos aptariamu laikotarpiu p, Wh/km;  
EC L,p yra transporto priemon ės L elektros energijos s ąnaudos 
aptariamu laikotarpiu p, Wh/km;  
EC H,p yra transporto priemon ės H elektros energijos s ąnaudos 
aptariamu laikotarpiu p, Wh/km;  
K ind,p yra interpoliacijos koeficientas aptariamai atskirai transporto 
priemonei laikotarpiu p;  
p yra taikomo bandymo ciklo atskiro laikotarpio indeksas.  
▼M3 
Nagrinėjami laikotarpiai yra mažo, vidutinio, didelio ir labai didelio 
greičio fazės, taikomas WLTP miesto bandymo ciklas ir taikomas 
WLTP bandymo ciklas.  
▼B 
4.5.7 Elektrin ės ridos ver čių interpoliacija atskiroms transporto priemo ­
nėms 
4.5.7.1. Atskir ų OVC-HEV transporto priemoni ų visa elektrin ė rida  
Jei šis kriterijus 
j AER  L 
R CDA ;L Ä AER  H 
R CDA ;H j Ï 0; 1 
čia: 
AER  L : yra transporto priemon ės L visa elektrin ė rida per taikom ą 
WLTP bandymo cikl ą, km;  
AER  H : yra transporto priemon ės H visa elektrin ė rida per taikom ą 
WLTP bandymo cikl ą, km;  
R CDA,L  : yra transporto priemon ės L faktin ė įkrovos naudojimo 
režimo rida, km;  
R CDA,H  : yra transporto priemon ės H faktin ė įkrovos naudojimo 
režimo rida, km;  
įvykdytas, atskiros transporto priemon ės visa elektrin ė rida skai čiuo­
jama pagal ši ą lygtį: 
AER  ind;p ¼ AER  L;p þ K ind;p Ü ðAER  H;p Ä AER  L;p Þ 
čia: 
AER  ind,p yra atskiros transporto priemon ės visa elektrin ė rida 
aptariamu laikotarpiu p, km;  ▼B
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 786  
AER  L,p yra transporto priemon ės L visa elektrin ė rida aptariamu 
laikotarpiu p, km;  
AER  H,p yra transporto priemon ės H visa elektrin ė rida aptariamu 
laikotarpiu p, km  
K ind,p yra interpoliacijos koeficientas aptariamai atskirai trans ­
porto priemonei laikotarpiu p;  
p yra taikomo bandymo ciklo atskiro laikotarpio indeksas.  
Aptariami laikotarpiai yra taikomas WLTP miesto bandymo ciklas ir 
taikomas WLTP bandymo ciklas.  
Jei šioje dalyje nustatytas kriterijus ne įvykdomas, transporto prie ­
monės H nustatyta AER taikoma visoms interpoliacijos šeimos 
transporto priemon ėms. 
4.5.7.2. Atskir ų PEV transporto priemoni ų grynoji elektrin ė rida  
Atskiros transporto priemon ės grynoji elektrin ė rida skai čiuojama 
pagal šią lygtį: 
PER  ind;p ¼ PER  L;p þ K ind;p Ü ðPER  H;p Ä PER  L;p Þ 
čia: 
PER  ind,p yra atskiros transporto priemon ės grynoji elektrin ė rida 
aptariamu laikotarpiu p, km;  
PER  L,p yra transporto priemon ės L grynoji elektrin ė rida apta ­
riamu laikotarpiu p, km;  
PER  H,p yra transporto priemon ės H grynoji elektrin ė rida apta ­
riamu laikotarpiu p, km;  
K ind,p yra interpoliacijos koeficientas aptariamai atskirai trans ­
porto priemonei laikotarpiu p;  
p yra taikomo bandymo ciklo atskiro laikotarpio indeksas.  
▼M3 
Nagrinėjami laikotarpiai yra mažo, vidutinio, didelio ir labai didelio 
greičio fazės, taikomas WLTP miesto bandymo ciklas ir taikomas 
WLTP bandymo ciklas.  
▼B 
4.5.7.3. Atskir ų OVC-HEV transporto priemoni ų visos elektrin ės ridos ekvi ­
valentas  
Atskiros transporto priemon ės visos elektrin ės ridos ekvivalentas 
skaičiuojamas pagal ši ą lygtį: 
EAER  ind;p ¼ EAER  L;p þ K ind;p Ü ðEAER  H;p Ä EAER  L;p Þ ▼B
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 787  
čia: 
EAER  ind,p yra atskiros transporto priemon ės visos elektrin ės ridos 
ekvivalentas aptariamu laikotarpiu p, km;  
EAER  L,p yra transporto priemon ės L visos elektrin ės ridos ekvi ­
valentas aptariamu laikotarpiu p, km;  
EAER  H,p yra transporto priemon ės H visos elektrin ės ridos ekvi ­
valentas aptariamu laikotarpiu p, km;  
K ind,p yra interpoliacijos koeficientas aptariamai atskirai 
transporto priemonei laikotarpiu p;  
p yra taikomo bandymo ciklo atskiro laikotarpio 
indeksas.  
Aptariami laikotarpiai yra mažo, vidutinio, didelio ir labai didelio 
greičio fazės, taikomas WLTP miesto bandymo ciklas ir taikomas 
WLTP bandymo ciklas.  
▼M3 
4.6. Nuosekli OVC-HEV transporto priemoni ų galutinių bandymo rezul ­
tatų apskaičiavimo proced ūra 
Be nuoseklios galutini ų įkrovos palaikymo režimo s ąlygomis atlikto 
dujinių išmetam ųjų teršalų kiekio bandymo pagal šio papildomo 
priedo 4.1.1.1 punkt ą ir degalų sąnaudų bandymo pagal šio papil ­
domo priedo 4.2.1.1 punkt ą rezultatų apskaičiavimo proced ūros, šio 
papildomo priedo 4.6.1 ir 4.6.2 punktuose aprašoma nuosekli galu ­
tinių įkrovos naudojimo režimo s ąlygomis atlikto bandymo rezul ­
tatų, taip pat galutini ų įkrovos palaikymo režimo s ąlygomis atlikto 
bandymo svertini ų rezultatų apskaičiavimo tvarka.  
4.6.1. Nuosekli NOVC-HEV ir OVC-HEV transporto priemoni ų galutinių 
įkrovos palaikymo režimo s ąlygomis atlikt ų 1 tipo bandymo rezul ­
tatų apskaičiavimo proced ūra 
Rezultatai skai čiuojami A8/8 lentel ėje nurodyta tvarka. Turi b ūti 
registruojami visi grafos „Išvesties duomenys“ taikytini rezultatai. 
Grafoje „Procesas“ apib ūdinamos skai čiavimui naudotinos doku ­
mento dalys arba pateikiami papildomi skai čiavimai.  
Taikant A8/8 lentel ę, lygtims ir rezultatams naudojama tokia 
nomenklat ūra: 
c visas taikomas bandymo ciklas;  
p kiekviena taikomo ciklo faz ė; 
i taikytinas išmetam ųjų teršalų komponent ų kriterijus;  
CS įkrovos palaikymo režimas;  
CO  2 išmetamo CO  2 masė. ▼B
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 788  
A8/8 lentel ė 
Galutinių įkrovos naudojimo režimo s ąlygomis gaut ų verčių apskaičiavimas  
Šaltinis  Įvesties duomenys  Procesas  Išvesties duomenys  Etapo Nr.  
8 papil ­
domas 
priedas  Įkrovos naudojimo 
režimo sąlygomis 
atlikto bandymo 
rezultatai  Pagal šio papildomo priedo 3 prie ­
dėlį išmatuoti rezultatai, prelimina ­
riai apskai čiuoti pagal šio papil ­
domo priedo 4.3 punkt ą. ΔE REESS,j  , Wh; d  j , 
km; 1 
Naudojamoji baterijos energija 
pagal šio papildomo priedo 
4.4.1.2.2 punkt ą. UBE  city , Wh;  
Įkrauta elektros energija pagal šio 
papildomo priedo 3.2.4.6 punkt ą. E AC , Wh;  
Ciklo energija pagal 7 papildomo 
priedo 5 punkt ą. E cycle , Ws;  
Išmetamo CO  2 masė pagal 7 papil ­
domo priedo 3.2.1 punkt ą. M CO2,CD,j  , g/km;  
Dujinio išmetam ųjų teršal ų 
junginio mas ė pagal 7 papildomo 
priedo 3.2.1 punkt ą. M i,CD,j , g/km;  
Išmetamas kiet ųjų dalelių kiekis 
pagal 7 papildomo priedo 4 
punktą. PN CD,j , KDK/km;  
Išmetamųjų kietųjų dalelių masė 
pagal 7 papildomo priedo 3.3 
punktą. PM  CD,c , mg/km;  
Pagal šio papildomo priedo 4.4.1.1 
punktą nustatyta visa elektrin ė rida.  AER, km;  
Jei buvo nuvažiuotas taikomas 
WLTC miesto bandymo ciklas: 
visa elektrin ė rida mieste pagal šio 
papildomo priedo 4.4.1.2.1 punkt ą. AER  city , km.  
Pagal šio papildomo priedo 2 prie ­
dėlį gali būti reikalingas išmetamo 
CO  2 masės pataisos koeficientas 
K CO2 . 
Gaunami kiekvieno bandymo 
išvesties duomenys. 
Jei taikomas interpoliacijos 
metodas, gaunami transporto prie ­
monių H, L ir, jei taikytina, M 
bandymo rezultatai (išskyrus 
K CO2 ). K CO2 , (g/km) / 
(Wh/km).  ▼M3
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 789  
Šaltinis  Įvesties duomenys  Procesas  Išvesties duomenys  Etapo Nr.  
1 išvesties 
etapas  ΔE REESS,j  , Wh; 
E cycle , Ws.  Santykinio elektros energijos 
pokyčio per kiekvien ą ciklą apskai­ 
čiavimas pagal šio papildomo 
priedo 3.2.4.5.2 punkt ą. 
Gaunami kiekvieno bandymo ir 
kiekvieno taikomo WLTC 
bandymo ciklo išvesties duomenys. 
Jei taikomas interpoliacijos 
metodas, gaunami transporto prie ­
monių H, L ir, jei taikytina, M 
išvesties duomenys.  REEC  i . 2  
2 išvesties 
etapas  REEC  i . Pereinamojo ir patvirtinamojo cikl ų 
nustatymas pagal šio papildomo 
priedo 3.2.4.4 punkt ą. 
Jei yra daugiau kaip vienas su 
viena transporto priemone susij ęs 
bandymas įkrovos naudojimo 
režimo s ąlygomis, vidurkinimo 
tikslais kiekvienam bandymui 
suteikiamas toks pats pereinamojo 
ciklo numeris n  veh . n veh ; 3  
Įkrovos naudojimo ciklo ridos 
nustatymas pagal šio papildomo 
priedo 4.4.3 punkt ą. 
Gaunami kiekvieno bandymo 
išvesties duomenys. 
Jei taikomas interpoliacijos 
metodas, gaunami transporto prie ­
monių H, L ir, jei taikytina, M 
išvesties duomenys.  R CDC ; km.  
3 išvesties 
etapas  n veh ; Jei taikomas interpoliacijos 
metodas, transporto priemon ėms 
H, L ir, jei taikytina, M nustatomi 
pereinamieji ciklai. 
Patikrinama, ar įvykdytas šio 
priedo 5.6.2 punkto d papunktyje 
nustatytas interpoliacijos kriterijus.  n veh,L ; 
n veh,H ; 
(jei taikoma) 
n veh,M.  4 
1 išvesties 
etapas  M i,CD,j , g/km; 
PM  CD,c , mg/km; 
PN CD,j , KDK/km.  Per n  veh ciklų išmesto teršal ų 
kiekio bendr ų verčių apskaičia­
vimas; Jei taikoma interpoliacija – 
pagal kiekvienos transporto prie ­
monės n veh,L ciklų. 
Gaunami kiekvieno bandymo 
išvesties duomenys. 
Jei taikomas interpoliacijos 
metodas, gaunami transporto prie ­
monių H, L ir, jei taikytina, M 
išvesties duomenys.  M i,CD,c  , g/km; 
PM  CD,c , mg/km; 
PN CD,c , KDK/km.  5 ▼M3
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 790  
Šaltinis  Įvesties duomenys  Procesas  Išvesties duomenys  Etapo Nr.  
5 išvesties 
etapas  M i,CD,c  , g/km; 
PM  CD,c , mg/km; 
PN CD,c , KDK/km.  Per bandymus nustatyto išmeta ­
mųjų teršalų kiekio vidurkinimas 
pagal kiekvien ą atskirą WLTP 
bandymo cikl ą, taikom ą įkrovos 
naudojimo režimo s ąlygomis atlie ­
kant 1 tipo bandym ą, ir atitikties 
ribinėms vert ėms patikrinimas 
pagal 6 papildomo priedo A6/2 
lentelę. M i,CD,c,ave  , g/km; 
PM  CD,c,ave  , mg/ 
km; 
PN CD,c,ave  , KDK/ 
km. 6 
1 išvesties 
etapas  ΔE REESS,j  , Wh; 
d j , km; 
UBE  city , Wh.  Jei AER  city nustatoma remiantis 1 
tipo bandymu, per kur į nuvažiuo ­
jami taikomi WLTP bandymo 
ciklai, vert ė apskaičiuojama pagal 
šio papildomo priedo 4.4.1.2.2 
punktą. 
Jei remiamasi daugiau nei vienu 
bandymu, kiekvieno bandymo 
atveju n  city,pe  vertė turi b ūti 
vienoda. 
Gaunami kiekvieno bandymo 
išvesties duomenys. 
AER  city vidurkinimas. 
Jei taikomas interpoliacijos 
metodas, gaunami transporto prie ­
monių H, L ir, jei taikytina, M 
išvesties duomenys.  AER  city , km; 
AER  city,ave  , km.  7 
1 išvesties 
etapas  d j , km;  Faz ės ir ciklo savit ųjų naudojimo 
koeficient ų (UF) apskai čiavimas 
Gaunami kiekvieno bandymo 
išvesties duomenys. 
Jei taikomas interpoliacijos 
metodas, gaunami transporto prie ­
monių H, L ir, jei taikytina, M 
išvesties duomenys.  UF phase,j  ; 
UF cycle,c  . 8 
3 išvesties 
etapas  n veh ; 
4 išvesties 
etapas  n veh,L ; 
1 išvesties 
etapas  ΔE REESS,j  , Wh; 
d j , km; 
E AC , Wh;  Elektros energijos s ąnaudų apskai­ 
čiavimas remiantis įkrauta energija 
pagal šio papildomo priedo 4.3.1 ir 
4.3.2 punktus. 
Jei taikoma interpoliacija, turi b ūti 
taikoma n  veh,L ciklų. Todėl, atsiž­
velgiant į reikiamą išmetamo CO  2 
masės pataisą, patvirtinamojo ciklo 
ir jo fazi ų elektros energijos 
sąnaudos prilyginamos nuliui. 
Gaunami kiekvieno bandymo 
išvesties duomenys. 
Jei taikomas interpoliacijos 
metodas, gaunami transporto prie ­
monių H, L ir, jei taikytina, M 
išvesties duomenys.  EC AC,weighted  , Wh/ 
km; 
EC AC,CD  , Wh/km;  9 
3 išvesties 
etapas  n veh ; 
4 išvesties 
etapas  n veh,L ; 
8 išvesties 
etapas  UF phase,j  ; ▼M3
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 791  
Šaltinis  Įvesties duomenys  Procesas  Išvesties duomenys  Etapo Nr.  
1 išvesties 
etapas  M CO2,CD,j  , g/km; 
K CO2 , (g/km)/(Wh/ 
km); 
ΔE REESS,j  , Wh; 
d j , km;  Įkrovos naudojimo režimo s ąly­
gomis išmetamo CO  2 masės 
apskaičiavimas pagal šio papil ­
domo priedo 4.1.2 punkt ą. 
Jei taikomas interpoliacijos 
metodas, turi b ūti taikoma n  veh,L 
ciklų. Atsižvelgiant į šio papildomo 
priedo 4.1.2 punkt ą, patvirtinamasis 
ciklas pakoreguojamas pagal šio 
papildomo priedo 2 pried ėlį. 
Gaunami kiekvieno bandymo 
išvesties duomenys. 
Jei taikomas interpoliacijos 
metodas, gaunami transporto prie ­
monių H, L ir, jei taikytina, M 
išvesties duomenys.  M CO2,CD  , g/km;  10  
3 išvesties 
etapas  n veh ; 
4 išvesties 
etapas  n veh,L ; 
8 išvesties 
etapas  UF phase,j  . 
1 išvesties 
etapas  M CO2,CD,j  , g/km; 
M i,CD,j , g/km; 
K CO2 , (g/km) / 
(Wh/km).  Degalų sąnaudų įkrovos naudojimo 
režimo s ąlygomis apskai čiavimas 
pagal šio papildomo priedo 4.2.2 
punktą. 
Jei taikomas interpoliacijos 
metodas, turi b ūti taikoma n  veh,L 
ciklų. Atsižvelgiant į šio papildomo 
priedo 4.1.2 punkt ą, patvirtinamojo 
ciklo M  CO2,CD,j  pakoreguojama 
pagal šio papildomo priedo 2 prie ­
dėlį. Fazės savitosios degal ų 
sąnaudos FC  CD,j apskaičiuojamos 
naudojant pakoreguot ąją išmetamo 
CO  2 masę pagal 7 papildomo 
priedo 6 punkt ą. 
Gaunami kiekvieno bandymo 
išvesties duomenys. 
Jei taikomas interpoliacijos 
metodas, gaunami transporto prie ­
monių H, L ir, jei taikytina, M 
išvesties duomenys.  FC CD,j , l/100 km; 
FC CD , l/100 km.  11 
3 išvesties 
etapas  n veh ; 
4 išvesties 
etapas  n veh,L ; 
8 išvesties 
etapas  UF phase,j  ; 
1 išvesties 
etapas  ΔE REESS,j  , Wh; 
d j , km;  Elektros energijos s ąnaudų apskai­ 
čiavimas remiantis pirmuoju 
taikomu WLTP bandymo ciklu. 
Gaunami kiekvieno bandymo 
išvesties duomenys. 
Jei taikomas interpoliacijos 
metodas, gaunami transporto prie ­
monių H, L ir, jei taikytina, M 
išvesties duomenys.  EC DC,CD,first  , Wh/ 
km 12 ▼M3
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 792  
Šaltinis  Įvesties duomenys  Procesas  Išvesties duomenys  Etapo Nr.  
9 išvesties 
etapas  EC AC,weighted  , Wh/ 
km; 
EC AC,CD  , Wh/km;  Kiekvienos transporto priemon ės 
bandymų vidurkinimas. 
Jei taikomas interpoliacijos 
metodas, gaunami kiekvienos trans ­
porto priemon ės H, L ir, jei taiky ­
tina, M išvesties duomenys.  EC AC,weighted,ave  , 
Wh/km; 
EC AC,CD,ave  , 
Wh/km; 
M CO2,CD,ave  , 
g/km; 
FC CD,ave  , 
l/100 km; 
EC DC,CD,first,ave  , 
Wh/km  13 
10 išves ­
ties etapas  M CO2,CD  , g/km;  
11 išves ­
ties etapas  FC CD , l/100 km;  
12 išves ­
ties etapas  EC DC,CD,first  , Wh/ 
km. 
13 išves ­
ties etapas  EC AC,CD,ave  , Wh/ 
km; 
M CO2,CD,ave  , g/km.  Kiekvienos transporto priemon ės 
elektros energijos s ąnaudų ir išme­
tamo CO  2 masės įkrovos naudo ­
jimo režimo s ąlygomis deklara ­
vimas. 
Jei taikomas interpoliacijos 
metodas, gaunami kiekvienos trans ­
porto priemon ės H, L ir, jei taiky ­
tina, M išvesties duomenys.  EC AC,CD,dec  , 
Wh/km; 
M CO2,CD,dec  , 
g/km.  14 
12 išves ­
ties etapas  EC DC,CD,first  , Wh/ 
km; Elektros energijos s ąnaudų korega­
vimas gamybos atitikties tikslais. 
Jei taikomas interpoliacijos 
metodas, gaunami kiekvienos trans ­
porto priemon ės H, L ir, jei taiky ­
tina, M išvesties duomenys.  EC DC,CD,COP  , 
Wh/km;  15 
13 išves ­
ties etapas  EC AC,CD,ave  , Wh/ 
km; 
14 išves ­
ties etapas  EC AC,CD,dec  , Wh/ 
km; 
15 išves ­
ties etapas  EC DC,CD,COP  , Wh/ 
km; Tarpinis apvalinimas. 
Jei taikomas interpoliacijos 
metodas, gaunami kiekvienos trans ­
porto priemon ės H, L ir, jei taiky ­
tina, M išvesties duomenys.  EC DC,CD,COP,final  , 
Wh/km; 
EC AC,CD,final  , 
Wh/km; 
M CO2,CD,final  , 
g/km; 
EC AC,weighted,final  , 
Wh/km; 
FC CD,final  , 
l/100 km;  16 
14 išves ­
ties etapas  EC AC,CD,dec  , Wh/ 
km; 
M CO2,CD,dec  , g/km;  
13 išves ­
ties etapas  EC AC,weighted,ave  , 
Wh/km; 
FC CD,ave  , l/ 
100 km;  ▼M3
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 793  
Šaltinis  Įvesties duomenys  Procesas  Išvesties duomenys  Etapo Nr.  
16 išves ­
ties etapas  EC DC,CD,COP,final  , 
Wh/km; 
EC AC,CD,final  , Wh/ 
km; 
M CO2,CD,final  , g/ 
km; 
EC AC,weighted,final  , 
Wh/km; 
FC CD,final  , 
l/100 km;  Atskirų transporto priemoni ų inter­
poliacija remiantis įvesties duome ­
nimis, pagr įstais transporto priemo ­
nėmis L, M ir H, ir galutinis apva ­
linimas. 
Turimi atskir ų transporto priemoni ų 
išvesties duomenys.  EC DC,CD,COP,ind  , 
Wh/km; 
EC AC,CD,ind  , Wh/ 
km; 
M CO2,CD,ind  , g/km; 
EC AC,weighted,ind  , 
Wh/km; 
FC CD,ind  , 
l/100 km;  17 
4.6.2. Nuosekli įkrovos palaikymo ir įkrovos naudojimo režim ų sąlygomis 
atliktų 1 tipo bandym ų galutinių svertinių rezultatų apskaičiavimo 
procedūra 
Rezultatai skai čiuojami A8/9 lentel ėje nurodyta tvarka. Turi b ūti 
registruojami visi grafos „Išvesties duomenys“ taikytini rezultatai. 
Grafoje „Procesas“ apib ūdinamos skai čiavimui naudotinos doku ­
mento dalys arba pateikiami papildomi skai čiavimai.  
Šioje lentel ėje lygtims ir rezultatams naudojama tokia nomenklat ūra: 
c nagrin ėjamas laikotarpis yra visas taikomas bandymo ciklas;  
p nagrin ėjamas laikotarpis yra taikoma ciklo faz ė; 
i taikomas išmetam ųjų teršalų komponento kriterijus (išskyrus 
CO  2 ); 
j nagrin ėjamo laikotarpio indeksas;  
CS įkrovos palaikymo režimas;  
CD įkrovos naudojimo režimas;  
CO  2 išmetamo CO  2 masė; 
ĮEKS įkraunamoji elektros energijos kaupimo sistema.  ▼M3
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 794  
A8/9 lentel ė 
Galutinių įkrovos naudojimo ir įkrovos palaikymo režim ų sąlygomis gaut ų svertini ų verčių 
apskaičiavimas  
Šaltinis  Įvesties duomenys  Procesas  Išvesties duomenys  Etapo Nr.  
1 išvesties 
etapas 
pagal A8/8 
lentelę M i,CD,j , g/km; 
PN CD,j , KDK/km; 
PM  CD,c , mg/km; 
M CO2,CD,j  , g/km; 
ΔE REESS,j  , Wh; 
d j , km; 
AER, km; 
E AC , Wh;  Įvesties duomenys, grindžiami 
papildomu įkrovos naudojimo ir 
įkrovos palaikymo režim ų 
duomenų apdorojimu.  M i,CD,j , g/km; 
PN CD,j , KDK/km; 
PM  CD,c , mg/km; 
M CO2,CD,j  , g/km; 
ΔE REESS,j  , Wh; 
d j , km; 
AER, km; 
E AC , Wh; 
AER  city,ave  , km; 
n veh ; 
R CDC , km; 
n veh,L ; 
n veh,H ; 
UF phase,j  ; 
UF cycle,c  ; 
M i,CS,c,6  , g/km; 
M CO2,CS  , g/km;  1 
7 išvesties 
etapas 
pagal A8/8 
lentelę AER  city,ave  , km;  
3 išvesties 
etapas 
pagal A8/8 
lentelę n veh ; 
R CDC , km;  
4 išvesties 
etapas 
pagal A8/8 
lentelę n veh,L ; 
n veh,H ; 
8 išvesties 
etapas 
pagal A8/8 
lentelę UF phase,j  ; 
UF cycle,c  ; 
6 išvesties 
etapas 
pagal A8/5 
lentelę M i,CS,c,6  , g/km;  
7 išvesties 
etapas 
pagal A8/5 
lentelę M CO2,CS  , g/km;  
Įkrovos naudojimo režimo atveju 
gaunami kiekvieno įkrovos naudo ­
jimo režimo s ąlygomis atlikto 
bandymo išvesties duomenys. 
Įkrovos palaikymo režimo atveju 
gaunamos įkrovos palaikymo 
režimo sąlygomis atlikt ų bandymų 
vidutinės vertės. ▼M3
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 795  
Šaltinis  Įvesties duomenys  Procesas  Išvesties duomenys  Etapo Nr.  
Jei taikomas interpoliacijos meto- 
das, gaunami transporto priemoni ų 
H, L ir, jei taikytina, M bandymo 
rezultatai (išskyrus K  CO2 ). 
K CO2 , 
(g/km) / (Wh/km).  Pagal šio papildomo priedo 2 prie ­
dėlį gali būti reikalingas išmetamo 
CO  2 masės pataisos koeficientas 
K CO2 . K CO2 , 
(g/km) / (Wh/km).  
1 išvesties 
etapas  M i,CD,j , g/km; 
PN CD,j , KDK/km; 
PM  CD,c , mg/km; 
n veh ; 
n veh,L ; 
UF phase,j  ; 
UF cycle,c  ; 
M i,CS,c,6  , g/km;  Išmetamųjų teršal ų jungini ų 
(išskyrus M  CO2,weighted  ) svertini ų 
verčių apskaičiavimas pagal šio 
papildomo priedo 4.1.3.1–4.1.3.3 
punktus. 
Pastaba. 
M i,CS,c,6  apima PN  CS,c ir PM  CS,c . 
Gaunami kiekvieno įkrovos naudo ­
jimo režimo s ąlygomis atlikto 
bandymo išvesties duomenys. 
Jei taikomas interpoliacijos 
metodas, gaunami kiekvienos trans ­
porto priemon ės L, H ir, jei taiky ­
tina, M išvesties duomenys.  M i,weighted  , g/km; 
PN weighted  , KDK/ 
km; 
PM  weighted  , mg/ 
km; 2 
1 išvesties 
etapas  M CO2,CD,j  , g/km; 
ΔE REESS,j  , Wh; 
d j , km; 
n veh ; 
R CDC , km 
M CO2,CS  , g/km;  Ekvivalentin ės visos elektrin ės 
ridos apskai čiavimas pagal šio 
papildomo priedo 4.4.4.1 ir 
4.4.4.2 punktus ir faktinio įkrovos 
naudojimo intervalo apskai čiavimas 
pagal šio papildomo priedo 
4.4.5 punkt ą. 
Gaunami kiekvieno įkrovos naudo ­
jimo režimo s ąlygomis atlikto 
bandymo išvesties duomenys. 
Jei taikomas interpoliacijos 
metodas, gaunami kiekvienos trans ­
porto priemon ės L, H ir, jei taiky ­
tina, M išvesties duomenys.  EAER, km; 
EAER  p , km; 
R CDA , km.  3 
1 išvesties 
etapas  AER, km;  Gaunami kiekvieno įkrovos naudo ­
jimo režimo s ąlygomis atlikto 
bandymo išvesties duomenys. 
Jei taikomas interpoliacijos 
metodas, pagal šio papildomo 
priedo 4.5.7.1 punkt ą patikrinkite 
transporto priemoni ų H, L ir, jei 
taikytina, M tarpusavio interpolia ­
cijos galimyb ę. 
Jei taikomas interpoliacijos 
metodas, reikalavim ą turi atitikti 
kiekvienas bandymas.  AER interpolia ­
cijos galimyb ė. 4 
3 išvesties 
etapas  R CDA , km.  ▼M3
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 796  
Šaltinis  Įvesties duomenys  Procesas  Išvesties duomenys  Etapo Nr.  
1 išvesties 
etapas  AER, km.  AER vidurkinimas ir AER deklara ­
vimas. 
Deklaruotoji AER suapvalinama 
pagal A6/1 lentel ę. 
Jei taikomas interpoliacijos 
metodas ir įvykdomas AER inter ­
poliacijos tinkamumo kriterijus, 
gaunami kiekvienos transporto 
priemonės L, H ir, jei taikytina, 
M išvesties duomenys. 
Jei kriterijus ne įvykdomas, visai 
interpoliacijos šeimai taikoma 
transporto priemon ės H AER.  AER  ave , km; 
AER  dec , km.  5 
1 išvesties 
etapas  M i,CD,j , g/km; 
M CO2,CD,j  , g/km; 
n veh ; 
n veh,L ; 
UF phase,j  ; 
M i,CS,c,6  , g/km; 
M CO2,CS  , g/km.  Išmetamo CO  2 masės ų ir degal ų 
sąnaudų apskaičiavimas pagal šio 
papildomo priedo 4.1.3.1 ir 4.2.3 
punktus. 
Gaunami kiekvieno įkrovos naudo ­
jimo režimo s ąlygomis atlikto 
bandymo išvesties duomenys. 
Jei taikomas interpoliacijos 
metodas, turi b ūti taikoma n  veh,L 
ciklų. Atsižvelgiant į šio papildomo 
priedo 4.1.2 punkt ą, patvirtinamojo 
ciklo M  CO2,CD,j  pakoreguojama 
pagal šio papildomo priedo 2 prie ­
dėlį. 
Jei taikomas interpoliacijos 
metodas, gaunami kiekvienos trans ­
porto priemon ės L, H ir, jei taiky ­
tina, M išvesties duomenys.  M CO2,weighted  , g/ 
km; 
FC weighted  , l/ 
100 km;  6 
1 išvesties 
etapas  E AC , Wh;  Elektros energijos s ąnaudų apskai­ 
čiavimas remiantis EAER pagal šio 
papildomo priedo 4.3.3.1–4.3.3.2 
punktus. 
Gaunami kiekvieno įkrovos naudo ­
jimo režimo s ąlygomis atlikto 
bandymo išvesties duomenys. 
Jei taikomas interpoliacijos 
metodas, gaunami kiekvienos trans ­
porto priemon ės L, H ir, jei taiky ­
tina, M išvesties duomenys.  EC, Wh/km; 
EC p , Wh/km;  7 
3 išvesties 
etapas  EAER, km; 
EAER  p , km;  ▼M3
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 797  
Šaltinis  Įvesties duomenys  Procesas  Išvesties duomenys  Etapo Nr.  
1 išvesties 
etapas  AER  city, ave  , km;  Vidurkinimas ir tarpinis apvali ­
nimas. 
Jei taikomas interpoliacijos 
metodas, gaunami kiekvienos trans ­
porto priemon ės L, H ir, jei taiky ­
tina, M išvesties duomenys.  AER  city,final  , km; 
M CO2,weighted,final  , 
g/km; 
FC weighted,final  , l/ 
100 km; 
EC final , Wh/km; 
EC p,final  , Wh/km; 
EAER  final , km; 
EAER  p,final  , km.  8 
6 išvesties 
etapas  M CO2,weighted  , g/ 
km; 
FC weighted  , l/ 
100 km;  
7 išvesties 
etapas  EC, Wh/km; 
EC p , Wh/km;  
3 išvesties 
etapas  EAER, km; 
EAER  p , km.  
5 išvesties 
etapas  AER  ave , km;  Atskir ų transporto priemoni ų inter­
poliacija remiantis įvesties duome ­
nimis, pagr įstais mažai, vidutiniškai 
ir daug CO  2 išmetančiomis trans ­
porto priemon ėmis, kaip nustatyta 
šio papildomo priedo 4.5 punkte, 
ir galutinis apvalinimas. 
AER  ind suapvalinama pagal A8/2 
lentelę. 
Turimi atskir ų transporto priemoni ų 
išvesties duomenys.  AER  ind , km; 
AER  city,ind  , km; 
M CO2,weighted,ind  , 
g/km; 
FC weighted,ind  , l/ 
100 km; 
EC ind , Wh/km; 
EC p,ind , Wh/km; 
EAER  ind , km; 
EAER  p,ind , km.  9 
8 išvesties 
etapas  AER  city,final  , km; 
M CO2,weighted,final  , 
g/km; 
FC weighted,final  , l/ 
100 km; 
EC final , Wh/km; 
EC p,final  , Wh/km; 
EAER  final , km; 
EAER  p,final  , km;  
4 išvesties 
etapas  AER interpolia ­
cijos galimyb ė. 
4.7. Nuosekli PEV transporto priemoni ų galutinių bandymo rezultat ų 
apskaičiavimo proced ūra 
Nuoseklių ciklų procedūros atveju rezultatai apskai čiuojami A8/10 
lentelėje nurodyta tvarka, o sutrumpintos bandym ų procedūros 
atveju – A8/11 lentel ėje nurodyta tvarka. Turi b ūti registruojami 
visi grafos „Išvesties duomenys“ taikytini rezultatai. Grafoje 
„Procesas“ apib ūdinamos skai čiavimui naudotinos dokumento 
dalys arba pateikiami papildomi skai čiavimai.  
4.7.1. Nuosekli PEV transporto priemoni ų galutinių bandymo rezultat ų 
apskaičiavimo proced ūra, kai taikoma nuosekli ų ciklų procedūra 
Šioje lentel ėje lygtims ir rezultatams naudojama tokia nomenklat ūra: 
j nagrin ėjamo laikotarpio indeksas.  ▼M3
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 798  
A8/10 lentel ė 
Galutinių PEV ver čių, nustatyt ų taikant nuoseklaus ciklo 1 tipo bandymo proced ūrą, apskaičiavimas  
Šaltinis  Įvesties duomenys  Procesas  Išvesties duomenys  Etapo Nr.  
8 papil ­
domas 
priedas  Bandymo 
rezultatai  Pagal šio papildomo priedo 3 pried ėlį 
išmatuoti ir pagal šio papildomo 
priedo 4.3 punkt ą preliminariai 
apskaičiuoti rezultatai.  ΔE REESS,j  , Wh; 
d j , km;  1 
Naudojamoji baterijos energija pagal 
šio papildomo priedo 4.4.2.2.1 
punktą. UBE  CCP , Wh;  
Įkrauta elektros energija pagal šio 
papildomo priedo 3.4.4.3 punkt ą. 
Gaunami kiekvieno bandymo išves ­
ties duomenys. 
Jei taikomas interpoliacijos metodas, 
gaunami transporto priemoni ų H ir L 
išvesties duomenys.  E AC , Wh.  
1 išvesties 
etapas  ΔE REESS,j  , Wh; 
UBE  CCP , Wh.  Iki galo nuvažiuot ų taikomų WLTC 
fazių ir ciklų skaičiaus nustatymas 
pagal šio papildomo priedo 4.4.2.2 
punktą. 
Gaunami kiekvieno bandymo išves ­
ties duomenys. 
Jei taikomas interpoliacijos metodas, 
gaunami transporto priemoni ų H ir L 
išvesties duomenys.  n WLTC  ; 
n city ; 
n low ; 
n med ; 
n high ; 
n exHigh  . 2 
1 išvesties 
etapas  ΔE REESS,j  , Wh; 
UBE  CCP , Wh.  Svorinių daugikli ų apskaičiavimas 
pagal šio papildomo priedo 4.4.2.2 
punktą. 
Gaunami kiekvieno bandymo išves ­
ties duomenys. 
Jei taikomas interpoliacijos metodas, 
gaunami transporto priemoni ų H ir L 
išvesties duomenys.  K WLTC,1  
K WLTC,2  
K WLTC,3  
K WLTC,4  
K city,1 
K city,2 
K city,3 
K city,4 
K low,1 
K low,2 
K low,3 
K low,4 
K med,1 
K med,2 
K med,3 
K med,4 
K high,1  
K high,2  
K high,3  
K high,4  
K exHigh,1  
K exHigh,2  
K exHigh,3  3 
2 išvesties 
etapas  n WLTC  ; 
n city ; 
n low ; 
n med ; 
n high ; 
n exHigh  . ▼M3
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 799  
Šaltinis  Įvesties duomenys  Procesas  Išvesties duomenys  Etapo Nr.  
1 išvesties 
etapas  ΔE REESS,j  , Wh; 
d j , km; 
UBE  CCP , Wh.  ĮEKS elektros energijos s ąnaudų 
apskaičiavimas pagal šio papildomo 
priedo 4.4.2.2 punkt ą. 
EC DC,COP,1  
Gaunami kiekvieno bandymo išves ­
ties duomenys. 
Jei taikomas interpoliacijos metodas, 
gaunami transporto priemoni ų H ir L 
išvesties duomenys.  EC DC,WLTC  , Wh/ 
km; 
EC DC,city  , Wh/km; 
EC DC,low  , Wh/km; 
EC DC,med  , Wh/ 
km; 
EC DC,high  , Wh/ 
km; 
EC DC,exHigh  , Wh/ 
km; 
EC DC,COP,1  , Wh/ 
km. 4 
2 išvesties 
etapas  n WLTC  ; 
n city ; 
n low ; 
n med ; 
n high ; 
n exHigh  . 
3 išvesties 
etapas  Visi svoriniai 
daugikliai  
1 išvesties 
etapas  UBE  CCP , Wh;  Grynosios elektrin ės ridos apskai čia­
vimas pagal šio papildomo priedo 
4.4.2.2 punkt ą. 
Gaunami kiekvieno bandymo išves ­
ties duomenys. 
Jei taikomas interpoliacijos metodas, 
gaunami transporto priemoni ų H ir L 
išvesties duomenys.  PER  WLTC  , km; 
PER  city , km; 
PER  low , km; 
PER  med , km; 
PER  high , km; 
PER  exHigh  , km.  5 
4 išvesties 
etapas  EC DC,WLTC  , Wh/ 
km; 
EC DC,city  , Wh/km; 
EC DC,low  , Wh/km; 
EC DC,med  , Wh/km; 
EC DC,high  , Wh/km; 
EC DC,exHigh  , Wh/ 
km. 
1 išvesties 
etapas  E AC , Wh;  Maitinimo tinklo elektros energijos 
sąnaudų apskaičiavimas pagal šio 
papildomo priedo 4.3.4 punkt ą. 
Gaunami kiekvieno bandymo išves ­
ties duomenys. 
Jei taikomas interpoliacijos metodas, 
gaunami transporto priemoni ų H ir L 
išvesties duomenys.  EC WLTC  , Wh/km; 
EC city , Wh/km; 
EC low , Wh/km; 
EC med , Wh/km; 
EC high , Wh/km; 
EC exHigh  , Wh/km.  6 
5 išvesties 
etapas  PER  WLTC  , km; 
PER  city , km; 
PER  low , km; 
PER  med , km; 
PER  high , km; 
PER  exHigh  , km.  ▼M3
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 800  
Šaltinis  Įvesties duomenys  Procesas  Išvesties duomenys  Etapo Nr.  
5 išvesties 
etapas  PER  WLTC  , km; 
PER  city , km; 
PER  low , km; 
PER  med , km; 
PER  high , km; 
PER  exHigh  , km;  Bandymų vidurkinimas pagal visas 
įvesties duomen ų vertes. 
EC DC,COP,ave  
PER  WLTC,dec  ir EC  WLTC,dec  deklara­
vimas pagal PER  WLTC,ave  ir EC  WLT­
C,ave . 
PER  WLTC,dec  ir EC  WLTC,dec  vertės 
suapvalinamos pagal A6/1 lentel ę. 
Jei taikomas interpoliacijos metodas, 
gaunami transporto priemoni ų H ir L 
išvesties duomenys.  PER  WLTC,dec  , km; 
PER  WLTC,ave  , km; 
PER  city,ave  , km; 
PER  low,ave  , km; 
PER  med,ave  , km; 
PER  high,ave  , km; 
PER  exHigh,ave  , km;  7 
6 išvesties 
etapas  EC WLTC  , Wh/km; 
EC city , Wh/km; 
EC low , Wh/km; 
EC med , Wh/km; 
EC high , Wh/km; 
EC exHigh  , Wh/km.  EC WLTC,dec  , Wh/ 
km; 
EC WLTC,ave  , Wh/ 
km; 
EC city,ave  , Wh/km; 
EC low,ave  , Wh/km; 
EC med,ave  , Wh/km; 
EC high,ave  , Wh/ 
km; 
EC exHigh,ave  , Wh/ 
km; 
EC DC,COP,ave  , Wh/ 
km. 
4 išvesties 
etapas  EC DC,COP,1  , Wh/ 
km. 
7 išvesties 
etapas  EC WLTC,dec  , Wh/ 
km; 
EC WLTC,ave  , Wh/ 
km; 
EC DC,COP,ave  , Wh/ 
km. Koregavimo koeficiento nustatymas 
ir taikymas EC  DC,COP,ave  . 
Pavyzdžiui: 
AF ¼ EC WLTC ;dec 
EC WLTC ;ave 
EC DC,COP  = EC  DC,COP,ave  × AF 
Jei taikomas interpoliacijos metodas, 
gaunami transporto priemoni ų H ir L 
išvesties duomenys.  EC DC,COP  , Wh/ 
km. 8 ▼M3
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 801  
Šaltinis  Įvesties duomenys  Procesas  Išvesties duomenys  Etapo Nr.  
7 išvesties 
etapas  PER  city,ave  , km; 
PER  low,ave  , km; 
PER  med,ave  , km; 
PER  high,ave  , km; 
PER  exHigh,ave  , km;  Tarpinis apvalinimas. 
EC DC,COP,final  
Jei taikomas interpoliacijos metodas, 
gaunami transporto priemoni ų H ir L 
išvesties duomenys.  PER  city,final  , km; 
PER  low,final  , km; 
PER  med,final  , km; 
PER  high,final  , km; 
PER  exHigh,final  , 
km; 9 
EC city,ave  , Wh/km; 
EC low,ave  , Wh/km; 
EC med,ave  , Wh/km; 
EC high,ave  , Wh/km; 
EC exHigh,ave  , Wh/ 
km; EC city,final  , Wh/ 
km; 
EC low,final  , Wh/ 
km; 
EC med,final  , Wh/ 
km; 
EC high,final  , Wh/ 
km; 
EC exHigh,final  , Wh/ 
km; 
8 išvesties 
etapas  EC DC,COP  , Wh/ 
km. EC DC,COP,final  , 
Wh/km.  
7 išvesties 
etapas  PER  WLTC,dec  , km;  Interpoliacija pagal šio papildomo 
priedo 4.5 punkt ą ir galutinis apvali ­
nimas, kaip nustatyta A8/2 lentel ėje. 
EC DC,COP,ind  
Jei taikomas interpoliacijos metodas, 
gaunami kiekvienos atskiros trans ­
porto priemon ės išvesties duomenys.  PER  WLTC,ind  , km; 
PER  city,ind  , km; 
PER  low,ind  , km; 
PER  med,ind  , km; 
PER  high,ind  , km; 
PER  exHigh,ind  , km;  10 
9 išvesties 
etapas  EC WLTC,dec  , Wh/ 
km; 
PER  city,final  , km; 
PER  low,final  , km; 
PER  med,final  , km; 
PER  high,final  , km; 
PER  exHigh,final  , km;  
EC city,final  , Wh/ 
km; 
EC low,final  , Wh/ 
km; 
EC med,final  , Wh/ 
km; 
EC high,final  , Wh/ 
km; 
EC exHigh,final  , Wh/ 
km; EC WLTC,ind  , Wh/ 
km; 
EC city,ind  , Wh/km; 
EC low,ind  , Wh/km; 
EC med,ind  , Wh/km; 
EC high,ind  , Wh/km; 
EC exHigh,ind  , Wh/ 
km; 
EC DC,COP,final  , 
Wh/km.  EC DC,COP,ind  , Wh/ 
km. ▼M3
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 802  
4.7.2. Nuosekli PEV transporto priemoni ų galutinių bandymo rezultat ų 
apskaičiavimo proced ūra, kai taikoma sutrumpinta bandymo proce ­
dūra 
Šioje lentel ėje lygtims ir rezultatams naudojama tokia nomenklat ūra: 
j nagrin ėjamo laikotarpio indeksas.  
A8/11 lentel ė 
Galutinių PEV ver čių, nustatyt ų pagal sutrumpint ą 1 tipo bandymo proced ūrą, apskaičiavimas  
Šaltinis  Įvesties duomenys  Procesas  Išvesties duomenys  Etapo Nr.  
8 papil­
domas 
priedas  Bandymo 
rezultatai  Pagal šio papildomo priedo 3 pried ėlį 
išmatuoti ir pagal šio papildomo 
priedo 4.3 punkt ą preliminariai 
apskaičiuoti rezultatai.  ΔE REESS,j  , Wh; 
d j , km;  1 
Naudojamoji baterijos energija pagal 
šio papildomo priedo 4.4.2.1.1 
punktą. UBE  STP , Wh;  
Įkrauta elektros energija pagal šio 
papildomo priedo 3.4.4.3 punkt ą. 
Gaunami kiekvieno bandymo išves ­
ties duomenys. 
Jei taikomas interpoliacijos metodas, 
gaunami transporto priemoni ų L ir H 
išvesties duomenys.  E AC , Wh.  
1 išvesties 
etapas  ΔE REESS,j  , Wh; 
UBE  STP , Wh.  Svorinių daugikli ų apskaičiavimas 
pagal šio papildomo priedo 4.4.2.1 
punktą. 
Gaunami kiekvieno bandymo išves ­
ties duomenys. 
Jei taikomas interpoliacijos metodas, 
gaunami transporto priemoni ų L ir H 
išvesties duomenys.  K WLTC,1  
K WLTC,2  
K city,1 
K city,2 
K city,3 
K city,4 
K low,1 
K low,2 
K low,3 
K low,4 
K med,1 
K med,2 
K med,3 
K med,4 
K high,1  
K high,2  
K exHigh,1  
K exHigh,2  2 ▼M3
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 803  
Šaltinis  Įvesties duomenys  Procesas  Išvesties duomenys  Etapo Nr.  
1 išvesties 
etapas  ΔE REESS,j  , Wh; 
d j , km; 
UBE  STP , Wh.  ĮEKS elektros energijos s ąnaudų 
apskaičiavimas pagal šio papildomo 
priedo 4.4.2.1 punkt ą. 
EC DC,COP,1  
Gaunami kiekvieno bandymo išves ­
ties duomenys. 
Jei taikomas interpoliacijos metodas, 
gaunami transporto priemoni ų L ir H 
išvesties duomenys.  EC DC,WLTC  , Wh/ 
km; 
EC DC,city  , Wh/km; 
EC DC,low  , Wh/km; 
EC DC, med  , Wh/ 
km; 
EC DC,high  , Wh/ 
km; 
EC DC,exHigh  , Wh/ 
km; 
EC DC,COP,1  , Wh/ 
km. 3 
2 išvesties 
etapas  Visi svoriniai 
daugikliai  
1 išvesties 
etapas  UBE  STP , Wh;  Grynosios elektrin ės ridos apskai čia­
vimas pagal šio papildomo priedo 
4.4.2.1 punkt ą. 
Gaunami kiekvieno bandymo išves ­
ties duomenys. 
Jei taikomas interpoliacijos metodas, 
gaunami transporto priemoni ų L ir H 
išvesties duomenys.  PER  WLTC  , km; 
PER  city , km; 
PER  low , km; 
PER  med , km; 
PER  high , km; 
PER  exHigh  , km.  4 
3 išvesties 
etapas  EC DC,WLTC  , Wh/ 
km; 
EC DC,city  , Wh/km; 
EC DC,low  , Wh/km; 
EC DC, med  , Wh/ 
km; 
EC DC,high  , Wh/km; 
EC DC,exHigh  , Wh/ 
km. 
1 išvesties 
etapas  E AC , Wh;  Maitinimo tinklo elektros energijos 
sąnaudų apskaičiavimas pagal šio 
papildomo priedo 4.3.4 punkt ą. 
Gaunami kiekvieno bandymo išves ­
ties duomenys. 
Jei taikomas interpoliacijos metodas, 
gaunami transporto priemoni ų L ir H 
išvesties duomenys.  EC WLTC  , Wh/km; 
EC city , Wh/km; 
EC low , Wh/km; 
EC med , Wh/km; 
EC high , Wh/km; 
EC exHigh  , Wh/km.  5 
4 išvesties 
etapas  PER  WLTC  , km; 
PER  city , km; 
PER  low , km; 
PER  med , km; 
PER  high , km; 
PER  exHigh  , km.  ▼M3
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 804  
Šaltinis  Įvesties duomenys  Procesas  Išvesties duomenys  Etapo Nr.  
4 išvesties 
etapas  PER  WLTC  , km; 
PER  city , km; 
PER  low , km; 
PER  med , km; 
PER  high , km; 
PER  exHigh  , km;  Bandymų vidurkinimas pagal visas 
įvesties duomen ų vertes. 
EC DC,COP,ave  
PER  WLTC,dec  ir EC  WLTC,dec  deklara­
vimas pagal PER  WLTC,ave  ir EC  WLT­
C,ave . 
PER  WLTC,dec  ir EC  WLTC,dec  vertės 
vertės suapvalinamos pagal A6/1 
lentelę. 
Jei taikomas interpoliacijos metodas, 
gaunami transporto priemoni ų L ir H 
išvesties duomenys.  PER  WLTC,dec  , km; 
PER  WLTC,ave  , km; 
PER  city,ave  , km; 
PER  low,ave  , km; 
PER  med,ave  , km; 
PER  high,ave  , km; 
PER  exHigh,ave  , km; 
EC WLTC,dec  , Wh/ 
km; 
EC WLTC,ave  , Wh/ 
km; 
EC city,ave  , Wh/km; 
EC low,ave  , Wh/km; 
EC med,ave  , Wh/km; 
EC high,ave  , Wh/ 
km; 
EC exHigh,ave  , Wh/ 
km; 
EC DC,COP,ave  , Wh/ 
km. 6 
5 išvesties 
etapas  EC WLTC  , Wh/km; 
EC city , Wh/km; 
EC low , Wh/km; 
EC med , Wh/km; 
EC high , Wh/km; 
EC exHigh  , Wh/km.  
3 išvesties 
etapas  EC DC,COP,1  , Wh/ 
km. 
6 išvesties 
etapas  EC WLTC,dec  , Wh/ 
km; 
EC WLTC,ave  , Wh/ 
km; 
EC DC,COP,ave  , Wh/ 
km. Koregavimo koeficiento nustatymas 
ir taikymas EC  DC,COP,ave  . 
Pavyzdžiui: 
AF ¼ EC WLTC ;dec 
EC WLTC ;ave 
EC DC,COP  = EC  DC,COP,ave  × AF 
Jei taikomas interpoliacijos metodas, 
gaunami transporto priemoni ų L ir H 
išvesties duomenys.  EC DC,COP  , Wh/ 
km. 7 ▼M3
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 805  
Šaltinis  Įvesties duomenys  Procesas  Išvesties duomenys  Etapo Nr.  
6 išvesties 
etapas  PER  city,ave  , km; 
PER  low,ave  , km; 
PER  med,ave  , km; 
PER  high,ave  , km; 
PER  exHigh,ave  , km;  Tarpinis apvalinimas. 
EC DC,COP,final  
Jei taikomas interpoliacijos metodas, 
gaunami transporto priemoni ų L ir H 
išvesties duomenys.  PER  city,final  , km; 
PER  low,final  , km; 
PER  med,final  , km; 
PER  high,final  , km; 
PER  exHigh,final  , 
km; 8 
EC city,ave  , Wh/km; 
EC low,ave  , Wh/km; 
EC med,ave  , Wh/km; 
EC high,ave  , Wh/km; 
EC exHigh,ave  , Wh/ 
km; EC city,final  , Wh/ 
km; 
EC low,final  , Wh/ 
km; 
EC med,final  , Wh/ 
km; 
EC high,final  , Wh/ 
km; 
EC exHigh,final  , Wh/ 
km; 
7 išvesties 
etapas  EC DC,COP  , Wh/ 
km. EC DC,COP,final  , 
Wh/km.  
6 išvesties 
etapas  PER  WLTC,dec  , km; 
EC WLTC,dec  , Wh/ 
km; 
PER  city,final  , km; 
PER  low,final  , km; 
PER  med,final  , km; 
PER  high,final  , km; 
PER  exHigh,final  , km;  Interpoliacija pagal šio papildomo 
priedo 4.5 punkt ą ir galutinis apvali ­
nimas, kaip nustatyta A8/2 lentel ėje. 
EC DC,COP,ind  
Gaunami kiekvienos atskiros trans ­
porto priemon ės išvesties duomenys.  PER  WLTC,ind  , km; 
PER  city,ind  , km; 
PER  low,ind  , km; 
PER  med,ind  , km; 
PER  high,ind  , km; 
PER  exHigh,ind  , km;  9 
8 išvesties 
etapas  EC city,final  , Wh/ 
km; 
EC low,final  , Wh/ 
km; 
EC med,final  , Wh/ 
km; 
EC high,final  , Wh/ 
km; 
EC exHigh,final  , Wh/ 
km; EC WLTC,ind  , Wh/ 
km; 
EC city,ind  , Wh/km; 
EC low,ind  , Wh/km; 
EC med,ind  , Wh/km; 
EC high,ind  , Wh/km; 
EC exHigh,ind  , Wh/ 
km; 
EC DC,COP,final  , 
Wh/km.  EC DC,COP,ind  , Wh/ 
km. ▼M3
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 806  
8 priedo  
1 priedėlis 
ĮEKS įkrovos b ūsena  
1. Bandym ų sekos ir ĮEKS profiliai: OVC-HEV, įkrovos naudojimo ir įkrovos 
palaikymo bandymas  
1.1. OVC-HEV bandym ų seka pagal 1 variant ą: 
Įkrovos naudojimo 1 tipo bandymas be v ėliau atliekamo įkrovos palaikymo 
1 tipo bandymo (A8.App1/1)  
A8.App1/1 pav.  
OVC-HEV įkrovos naudojimo 1 tipo bandymas
  
1.2. OVC-HEV bandym ų seka pagal 2 variant ą: 
Įkrovos palaikymo 1 tipo bandymas be v ėliau atliekamo įkrovos naudojimo 
1 tipo bandymo (A8.App1/2)  
A8.App1/2 pav.  
OVC-HEV įkrovos palaikymo 1 tipo bandymas
  ▼B
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 807  
1.3. OVC-HEV bandym ų seka pagal 3 variant ą: 
Įkrovos naudojimo 1 tipo bandymas su v ėliau atliekamu įkrovos palaikymo 
1 tipo bandymu (A8.App1/3)  
A8.App1/3 pav.  
OVC-HEV įkrovos naudojimo 1 tipo bandymas su v ėliau atliekamu įkrovos palaikymo 1 tipo 
bandymu
  ▼B
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 808  
1.4. OVC-HEV transporto priemoni ų bandymų seka pagal 4 variant ą 
Įkrovos palaikymo režimo s ąlygomis atliekamas 1 tipo bandymas su v ėliau 
įkrovos naudojimo režimo s ąlygomis atliekamu 1 tipo bandymu 
(A8.App1/4)  
A8.App1/4 pav.  
OVC-HEV transporto priemoni ų įkrovos palaikymo režimo s ąlygomis atliekamas 1 tipo 
bandymas su v ėliau įkrovos naudojimo režimo s ąlygomis atliekamu 1 tipo bandymu  
▼B
 ▼M3
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 809  
2. NOVC-HEV ir NOVC-FCHV bandym ų seka  
Įkrovos palaikymo 1 tipo bandymas  
A8.App1/5 pav.  
NOVC-HEV ir NOVC-FCHV įkrovos palaikymo 1 tipo bandymas
  
3. PEV bandym ų seka  
3.1. Nuosekli ų ciklų procedūra 
A8.App1/6 pav.  
Nuoseklių ciklų bandymo seka PEV
  ▼B
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 810  
3.2. Sutrumpinta bandym ų procedūra 
A8.App1/7 pav.  
Sutrumpinto bandymo proced ūros seka PEV transporto priemon ėms
 ▼B
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 811  
8 priedo  
2 priedėlis 
IEKS energijos poky čiu grindžiama koregavimo proced ūra 
Šiame pried ėlyje aprašoma proced ūra, skirtą koreguoti per įkrovos palaikymo 1 
tipo bandymo NOVC-HEV ir OVC-HEV transporto priemoni ų išmetamo CO  2 
masę ir degal ų sąnaudas NOVC-FCHV transporto priemoni ų degalų sąnaudas 
kaip visų ĮEKS elektros energijos poky čio funkcij ą. 
1. Bendrieji reikalavimai  
1.1. Šio pried ėlio taikymas  
1.1.1. Turi b ūti koreguojamos faz ės savitosios NOVC-FCHV transporto 
priemonių degalų sąnaudos ir NOVC-HEV ir OVC-HEV transporto 
priemonių išmetamo CO  2 masė. 
1.1.2. Jei atliekamas per vis ą ciklą išmatuot ų degalų sąnaudų NOVC-FCHV 
transporto priemoni ų degalų sąnaudų ir NOVC-HEV ir OVC-HEV 
transporto priemoni ų išmetamo CO2 mas ės koregavimas pagal šio 
priedėlio 1.1.3 arba 1.1.4 punkt ą, panaudojama šio papildomo priedo 
4.3 punktas skai čiuojant įkrovos palaikymo režimo ĮEKS energijos 
pokytį ΔE REESS,CS  per visą įkrovos palaikymo 1 tipo bandym ą. Šio 
papildomo priedo 4.3 punkte naudojamas aptariamas laikotarpis j 
nustatomas pagal įkrovos palaikymo 1 tipo bandym ą. 
▼M3 
1.1.3. Koregavimas atliekamas, jei ΔE REESS,CS  yra neigiamas, t. y. atitinka 
ĮEKS iškrov ą, ir pagal šio pried ėlio 1.2 punkt ą apskaičiuotas korega ­
vimo kriterijus c yra didesnis už taikytin ą ribinę vertę pagal 
A8.App2/1 lentel ę. 
1.1.4. Koregavimo galima netaikyti ir naudoti nekoreguotas vertes, jei:  
a) ΔE REESS,CS  yra teigiamas, t. y. atitinka ĮEKS įkrovą, ir pagal šio 
priedėlio 1.2 punkt ą apskaičiuotas koregavimo kriterijus c yra 
didesnis už taikytin ą ribinę vertę pagal A8.App2/1 lentel ę; 
b) pagal šio pried ėlio 1.2 punkt ą apskaičiuotas koregavimo kriterijus 
c yra mažesnis už taikytin ą ribinę vertę pagal A8.App2/1 lentel ę; 
c) gamintojas gali matavimais tvirtinan čiajai institucijai įrodyti, kad 
nėra ryšio atitinkamai tarp Δb REESS,CS  ir įkrovos palaikymo režimo 
sąlygomis išmetamo CO  2 masės bei tarp Δm REESS,CS  ir degalų 
sąnaudų. 
▼B 
1.2. Koregavimo kriterijus c yra ĮEKS elektros energijos poky čio absoliu ­ 
čios vertės ΔE REESS,CS  ir degalų energijos santykis, kuris apskai čiuo­
jamas taip: 
c ¼ jΔE REESS ;CS j 
E fuel;CS 
čia: 
ΔE REESS,CS  yra įkrovos palaikymo režimo ĮEKS energijos pokytis 
pagal šio pried ėlio 1.1.2 punkt ą, Wh;  ▼B
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 812  
E fuel,CS  yra įkrovos palaikymo režimo s ąlygomis sunaudot ų 
degalų energijos kiekis pagal šio pried ėlio 1.2.1 punkt ą 
NOVC-HEV ir OVC-HEV transporto priemoni ų atveju, 
pagal šio pried ėlio 1.2.2 punkt ą NOVC-FCHV transporto 
priemonių atveju, Wh.  
▼B 
1.2.1. Įkrovos palaikymo režimo degal ų energija NOVC-HEV ir OVC-HEV 
transporto priemon ėms 
Įkrovos palaikymo režimu sunaudot ų degalų energijos kiekis NOVC- 
HEV ir OVC-HEV transporto priemon ėms skaičiuojamas pagal ši ą 
lygtį: 
E fuel;CS ¼ 10 Ü HV Ü FC  CS;nb Ü d CS 
čia: 
E fuel,CS  yra įkrovos palaikymo režimu sunaudot ų degalų energijos 
kiekis per įkrovos palaikymo 1 tipo bandymo taikom ą 
WLTP bandymo cikl ą, Wh;  
HV yra šildymo vert ė pagal A6.App2/1 lentel ę, kWh/l;  
FC CS,nb yra nesubalansuotos įkrovos palaikymo režimo degal ų 
sąnaudos įkrovos palaikymo 1 tipo bandyme, nekoreguotos 
pagal energijos balans ą, nustatytos pagal 7 papildomo priedo 
6 dalį naudojant išmetam ų dujinių junginių vertes pagal A8/5 
lentelės 2 etapą, l/100 km;  
d CS yra atstumas, nuvažiuotas per atitinkam ą taikomą WLTP 
bandymo cikl ą, km;  
10 perskai čiavimo į Wh koeficientas.  
1.2.2. Įkrovos palaikymo režimo degal ų energija NOVC-FCHV transporto 
priemonėms 
Įkrovos palaikymo režimu sunaudot ų degalų energijos kiekis NOVC- 
FCHV transporto priemon ėms skaičiuojamas pagal ši ą lygtį: 
E fuel;CS ¼ 1 
0,36 Ü 121 Ü FC  CS;nb Ü d CS 
E fuel,CS  yra įkrovos palaikymo režimu sunaudot ų degalų energijos 
kiekis per įkrovos palaikymo 1 tipo bandymo taikom ą 
WLTP bandymo cikl ą, Wh;  
121 yra mažesn ė vandenilio šilumos vert ė, MJ/kg;  
FC CS,nb yra nesubalansuotos degal ų sąnaudos įkrovos palaikymo 
režimu per įkrovos palaikymo 1 tipo bandym ą, nekore­
guotos pagal energijos balans ą, nustatytos pagal A8/7 
lentelės 1 etapą, kg/100 km;  
d CS yra atstumas, nuvažiuotas per atitinkam ą taikomą WLTP 
bandymo cikl ą, km;  
1 
0,36 perskaičiavimo į Wh koeficientas.  ▼M3
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 813  
A8.App2/1 lentel ė 
RCB koregavimo kriterij ų ribinės vertės 
Taikomas 1 tipo bandymo ciklas  mažas + vidutinis  mažas + vidutinis + Didelis  mažas + vidutinis + didelis 
+ labai didelis  
Koregavimo kriterijaus c 
ribinės vertės 0,015  0,01  0,005  
▼B 
2. Koregavimo koeficient ų skaičiavimas  
2.1. Išmetamo CO  2 masės koregavimo koeficientas K  CO2 , degalų sąnaudų 
koregavimo koeficientai K  fuel,FCHV  ir, jei pageidauja gamintojas, faz ės 
savitieji koregavimo koeficientai K  CO2,p  ir K  fuel,FCHV,p  nustatomi 
remiantis taikomais įkrovos palaikymo 1 tipo bandymo ciklais.  
Jei išmetamo CO  2 masės koregavimo koeficiento NOVC-HEV ir 
OVC-HEV transporto priemon ėms nustatymui buvo bandoma trans ­
porto priemon ė H, koeficient ą galima taikyti interpoliacijos šeimoje.  
2.2. Koregavimo koeficientai pagal šio pried ėlio 3 dal į nustatomi per 
įkrovos palaikymo 1 tipo bandymus. Gamintojas turi atlikti penkis 
arba daugiau bandym ų. 
Gamintojas gali prašyti prieš bandym ą nustatyti ĮEKS įkrovos būseną 
pagal gamintojo rekomendacijas ir kaip aprašyta šio pried ėlio 3 dalyje. 
Ši praktika taikoma tik norint gauti įkrovos palaikymo 1 tipo bandym ą 
su priešingu ΔE REESS,CS  ženklu ir gavus patvirtinimo institucijos prita ­
rimą. 
Matavimai turi atitikti šiuos kriterijus:  
▼M3 
a) rinkinyje turi b ūti bent vienas bandymas, kai ΔE REESS,CS,n  ≤ 0, ir 
bent vienas bandymas, kai ΔE REESS,CS,n  > 0. ΔE REESS,CS,n  yra visų 
ĮEKS elektros energijos poky čių laikotarpiu j suma pagal šio papil ­
domo priedo 4.3 punkt ą, Wh;  
▼B 
b) skirtumas M  CO2,CS  tarp bandymo su didžiausiu neigiamu elektros 
energijos poky čiu ir bandymo su didžiausiu teigiamu elektros ener ­
gijos poky čiu turi būti 5 g/km arba daugiau. Šis kriterijus netai ­
komas K  fuel,FCHV  nustatymui.  
Nustatant K  CO2 , reikalaujamas bandym ų skaičius gali b ūti suma­ 
žintas iki trij ų bandymų, jei greta a ir b punkt ų papildomai įvyk­
domi šie kriterijai:  
c) bet kuri ų dviejų gretimų matavim ų, susijusių su elektros energijos 
pokyčiu bandymo metu, rezultat ų skirtumas M  CO2,CS  M CO2,CS  turi 
būti 10 g/km arba mažesnis;  
d) papildant b punkt ą, bandymas su didžiausiu neigiamu elektros 
energijos poky čiu ir bandymas su didžiausiu teigiamu elektros 
energijos poky čiu neturi pakli ūti į intervalą, kuris apib ūdinamas 
kaip: 
Ä0,01 Ï ΔЕ REESS  
E fuel Ï þ0,01, ▼M3
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 814  
čia: 
E fuel yra sunaudot ų degalų energijos kiekis, apskai čiuotas pagal 
šio priedėlio1.2 punkt ą, Wh;  
▼M3 
e) bandymo su didžiausiuoju neigiamos energijos poky čiu ir etapo 
vidurio rezultato skirtumas M  CO2,CS  bei etapo vidurio ir bandymo 
su didžiausiuoju teigiamos energijos poky čiu rezultato skirtumas 
M CO2,CS  turi būti panašus. Pageidautina, kad vidurio rezultatas 
būtų d papunktyje nustatytame intervale. Jei šio reikalavimo įvyk­
dyti neįmanoma, tipo patvirtinimo institucija nusprendžia, ar reikia 
pakartoti bandym ą. 
Gamintojo nustatytus pataisos koeficientus prieš taikym ą peržiūri ir 
patvirtina patvirtinimo institucija.  
Jei ne mažiau nei penki ų bandymų komplektas ne įvykdo kriterijaus 
a, kriterijaus b arba abiej ų kriterijų, gamintojas patvirtinimo insti ­
tucijai turi pateikti įrodymus, kod ėl transporto priemon ė negali 
įvykdyti vieno arba abiej ų kriterijų. Jei įrodymai netenkina tvirti ­
nančiosios institucijos, ji gali pareikalauti atlikti papildomus 
bandymus. Jei kriterijai ne įvykdomi ir po papildom ų bandym ų, 
tipo patvirtinimo institucija nustato matavimais pagr įstą konserva ­
tyvų pataisos koeficient ą. 
▼B 
2.3. Koregavimo koeficient ų skaičiavimas: K  fuel,FCHV  ir K  CO2 
2.3.1. Degal ų sąnaudų koregavimo koeficiento nustatymas K  fuel,FCHV  
NOVC-FCHV transporto priemon ėms degal ų sąnaudų koregavimo 
koeficientas K  fuel,FCHV  nustatomas važiuojant per įkrovos palaikymo 
1 tipo bandymus, kaip nustatoma pagal ši ą lygtį: 
K fuel;FCHV ¼ P n CS 
n¼1 Ê 
ðEC DC;CS;n Ä EC  DC;CS;avg Þ Ü ðFC CS;nb;n Ä FC  CS;nb;avg Þ Ì 
P n CS 
n¼1 ðEC DC;CS;n Ä EC  DC;CS;avg Þ 2 
čia: 
K fuel,FCHV  yra degal ų sąnaudų koregavimo koeficientas, (kg/ 
100 km)/(Wh/km);  
EC DC,CS,n  yra įkrovos palaikymo režimo elektros energijos 
sąnaudos atliekant bandym ą n, grindžiamos ĮEKS iškro ­
vimu pagal toliau pateikt ą lygtį, Wh/km  
EC DC,CS,avg  yra vidutin ės įkrovos palaikymo režimo elektros ener ­
gijos sąnaudos bandymuose n  cs , grindžiamos ĮEKS 
iškrovimu pagal toliau pateikt ą lygtį, Wh/km  
FC CS,nb,n  yra įkrovos palaikymo režimo degal ų sąnaudos 
bandyme n, nekoreguotos pagal energijos balans ą, 
nustatytos pagal A8/7 lentel ės 1 etapą, kg/100 km;  
FC CS,nb,avg  yra įkrovos palaikymo režimo degal ų sąnaudų bandy­
muose n  cs aritmetinis vidurkis, grindžiamas degal ų 
sąnaudomis, nekoreguotas pagal energijos balans ą, 
nustatytas pagal toliau pateikt ą lygtį, kg/100 km;  ▼B
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 815  
n yra aptariamo bandymo indekso numeris;  
n cs yra bendras bandym ų skaičius; 
taip pat: 
EC DC;CS;avg ¼ 1 
n CS Ü X  n CS 
n¼1 EC DC;CS;n 
taip pat: 
FC CS;nb;avg ¼ 1 
n CS Ü X  n CS 
n¼1 FC CS;nb;n 
taip pat: 
EC DC;CS;n ¼ ΔE REESS ;CS;n 
d CS;n 
čia: 
ΔE REESS,CS,n  yra įkrovos palaikymo režimo ĮEKS elektros energijos 
pokytis atliekant bandym ą n pagal šio pried ėlio 1.1.2 
punktą, Wh;  
d CS,n yra atstumas, nuvažiuotas per atitinkam ą įkrovos palai ­
kymo 1 tipo bandym ą n, km;  
Degalų sąnaudų koregavimo koeficientas apvalinamas iki keturi ų 
reikšmini ų skaičių. Degalų sąnaudų koregavimo koeficiento statistin į 
reikšmingum ą įvertina patvirtinimo institucija.  
2.3.1.1. Degal ų sąnaudų koregavimo koeficient ą, kuris buvo sukurtas pagal 
viso taikomo WLTP bandymo ciklo bandymus, leidžiama taikyti kiek ­
vienos atskiros faz ės koregavimui.  
2.3.1.2. Nedarant poveikio šio pried ėlio 2.2 punkto reikalavimams, gamintojo 
prašymu ir gavus patvirtinimo institucijos pritarim ą, galima sukurti 
atskirus degal ų sąnaudų koregavimo koeficientus K  fuel,FCHV,p  kiek­
vienai atskirai fazei. Tokiu atveju tie patys kriterijai, kaip aprašyta 
šio priedėlio 2.2 punkte, turi b ūti įvykdyti kiekvienoje atskiroje faz ėje 
ir šio pried ėlio 2.3.1 punkte aprašyta proced ūra turi b ūti taikoma 
kiekvienai atskirai fazei, siekiant nustatyti kiekvienos faz ės savitąjį 
koregavimo koeficient ą. 
2.3.2. Išmetamo CO  2 masės koregavimo koeficiento K  CO2 nustatymas  
OVC-HEV ir NOVC-HEV transporto priemoni ų išmetamo CO  2 masės 
koregavimo koeficientas K  CO2 nustatomas važiuojant per įkrovos 
palaikymo 1 tipo bandymus, kaip nustatoma pagal ši ą lygtį: 
K CO2 ¼ P n CS 
n¼1 Ê 
ðEC DC;CS;n Ä EC  DC;CS;avg Þ Ü ðM CO2;CS;nb;n Ä M CO2;CS;nb;avg Þ Ì 
P n CS 
n¼1 ðEC DC;CS;n Ä EC  DC;CS;avg Þ 2 ▼B
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 816  
čia: 
K CO2 yra išmetamo CO  2 masės koregavimo koeficientas, 
(g/km)/(Wh/km);  
EC DC,CS,n  yra įkrovos palaikymo režimo elektros energijos 
sąnaudos atliekant bandym ą n, grindžiamos ĮEKS 
iškrovimu pagal šio pried ėlio 2.3.1 punkt ą, Wh/km;  
EC DC,CS,avg  yra įkrovos palaikymo režimo elektros energijos 
sąnaudų bandymuose n  cs , grindžiam ų ĮEKS iškro ­
vimu pagal šio pried ėlio 2.3.1 punkt ą, aritmetinis 
vidurkis, Wh/km;  
M CO2,CS,nb,n  yra įkrovos palaikymo režimu išmetamo CO  2 masė 
atliekant bandym ą n, nekoreguota pagal energijos 
balansą, apskaičiuota pagal A8/5 lentel ės 2 etap ą, 
g/km;  
M CO2,CS,nb,avg  yra įkrovos palaikymo režimu išmetamo CO  2 masės 
atliekant bandymus aritmetinis vidurkis, grindžiamas 
išmetamo CO  2 mase, nekoreguotas pagal energijos 
balansą, nustatytas pagal toliau pateikt ą lygtį, g/km;  
n yra aptariamo bandymo indekso numeris;  
n cs yra bendras bandym ų skaičius; 
taip pat: 
M CO2;CS;nb;avg ¼ 1 
n CS Ü X  n CS 
n¼1 M CO2;CS;nb;n 
Išmetamo CO  2 masės koregavimo koeficientas apvalinamas iki keturi ų 
reikšmini ų skaičių. Išmetamo CO  2 masės koregavimo koeficiento 
statistinį reikšmingum ą įvertina patvirtinimo institucija.  
2.3.2.1. Išmetamo CO  2 masės koregavimo koeficient ą, sukurtą per viso 
taikomo WLTP bandymo ciklo bandymus, leidžiama taikyti kiek ­
vienas atskiros faz ės koregavimui.  
2.3.2.2. Nedarant poveikio šio pried ėlio 2.2 punkto reikalavimams, gamintojo 
prašymu ir gavus patvirtinimo institucijos pritarim ą, galima sukurti 
atskirus išmetamo CO  2 masės koregavimo koeficientus K  CO2,p  kiek­
vienai atskirai fazei. Tokiu atveju tie patys kriterijai, kaip aprašyta šio 
priedėlio 2.2 punkte, turi b ūti įvykdyti kiekvienoje atskiroje faz ėje ir 
šio priedėlio 2.3.2 punkte aprašyta proced ūra turi būti taikoma kiek ­
vienai atskirai fazei, siekiant nustatyti faz ės savituosius koregavimo 
koeficientus.  
3. Bandymo proced ūra koregavimo koeficientams nustatyti  
3.1. OVC-HEV  
OVC-HEV transporto priemon ėms taikoma viena iš ši ų bandymo sek ų 
pagal A8.App2/1 lentel ę, išmatuojant visas vertes, kurios reikalingos 
koregavimo koeficientams nustatyti pagal šio pried ėlio 2 dalį. ▼B
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 817  
A8.App2/1 pav.  
OVC-HEV bandym ų seka
  
3.1.1. Bandymo sekos 1 variantas  
3.1.1.1. Kondicionavimas prieš bandym ą (pirminis) ir stabilizavimas  
Kondicionavimas prieš bandym ą ir stabilizavimas atliekamas pagal šio 
papildomo priedo 4 pried ėlio 2.1 punkt ą. 
▼M3 
3.1.1.2. ĮEKS reguliavimas  
Prieš bandymo proced ūrą pagal šio pried ėlio 3.1.1.3 punkt ą gamin­
tojas gali sureguliuoti ĮEKS. Gamintojas turi pateikti įrodymus, kad 
buvo įvykdyti bandymo pradžios reikalavimai pagal šio pried ėlio 
3.1.1.3 punkt ą. 
▼B 
3.1.1.3. Bandym ų procedūra 
3.1.1.3.1. Vairuotojo pasirenkamasis režimas taikomo WLTP bandymo ciklui 
parenkamas pagal šio papildomo priedo 6 pried ėlio 3 dalį. 
3.1.1.3.2. Bandymui atlikti važiuojamas taikomo WLTP bandymo ciklas pagal 
šio papildomo priedo 1.4.2 punkt ą. 
3.1.1.3.3. Jei šiame priede nenurodyta kitaip, transporto priemon ė išbandoma 
pagal 6 papildomame priede aprašyt ą 1 tipo bandymo proced ūrą. 
3.1.1.3.4. Norint gauti koregavimo koeficient ų nustatymui reikaling ą taikomų 
WLTP bandymo cikl ų rezultatus, po bandymo gali eiti tam tikras 
skaičius nuosekli ų sekų, kurios reikalingos pagal šio pried ėlio 2.2 
punktą ir sudarytos pagal šio pried ėlio 3.1.1.1–3.1.1.3 punktus.  ▼B
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 818  
3.1.2. Bandymo sekos 2 variantas  
3.1.2.1. Kondicionavimas prieš bandym ą (pirminis)  
Bandomajai transporto priemonei atliekamas kondicionavimas prieš 
bandymą pagal šio papildomo priedo 4 pried ėlio 2.1.1 arba 2.1.2 
punktą. 
3.1.2.2. ĮEKS reguliavimas  
Po kondicionavimo prieš bandym ą galima nevykdyti stabilizavimo 
pagal šio papildomo priedo 4 pried ėlio 2.1.3 punkt ą, o nustatyta 
pertraukos, kurios metu leidžiama sureguliuoti ĮEKS, trukm ė turi 
neviršyti 60 minu čių. Tokia pati pertrauka daroma prieš kiekvien ą 
bandymą. Po šios pertraukos pabaigos iš karto taikomi šio pried ėlio 
3.1.2.3 punkto reikalavimai.  
Gamintojo prašymu galima atlikti papildom ą įšildymo proced ūrą prieš 
ĮEKS sureguliavim ą, kad būtų užtikrintos panašios pradin ės sąlygos 
koregavimo koeficiento nustatymui. Jei gamintojas pageidauja šios 
papildomos įšildymo proced ūros, identiška įšildymo proced ūra pakar­
totinai atliekama bandymo sekos metu.  
3.1.2.3. Bandym ų procedūra 
3.1.2.3.1. Vairuotojo pasirenkamasis režimas taikomo WLTP bandymo ciklui 
parenkamas pagal šio papildomo priedo 6 pried ėlio 3 dalį. 
3.1.2.3.2. Bandymui atlikti važiuojamas taikomo WLTP bandymo ciklas pagal 
šio papildomo priedo 1.4.2 punkt ą. 
3.1.2.3.3. Jei šiame priede nenurodyta kitaip, transporto priemon ė išbandoma 
pagal 6 papildomame priede aprašyt ą 1 tipo bandymo proced ūrą. 
3.1.2.3.4. Norint gauti koregavimo koeficient ų nustatymui reikalingus taikom ų 
WLTP bandymo cikl ų rezultatus, po bandymo gali eiti tam tikras 
skaičius nuosekli ų sekų, kurios reikalingos pagal šio pried ėlio 2.2 
dalį ir sudarytos pagal šio pried ėlio 3.1.2.2 ir 3.1.2.3 punktus.  
3.2. NOVC-HEV ir NOVC-FCHV  
NOVC-HEV ir NOVC-FCHV transporto priemon ėms taikoma viena 
iš šių bandymo sek ų pagal A8.App2/2 lentel ę, išmatuojant visas 
vertes, kurios reikalingos koregavimo koeficientams nustatyti pagal 
šio priedėlio 2 dalį. ▼B
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 819  
A8.App2/2 pav.  
NOVC-HEV ir NOVC-FCHV bandymo seka
  
3.2.1. Bandymo sekos 1 variantas  
3.2.1.1. Kondicionavimas prieš bandym ą (pirminis) ir stabilizavimas  
Bandomajai transporto priemonei atliekamas kondicionavimas prieš 
bandymą ir stabilizavimas pagal šio papildomo priedo 3.3.1 punkt ą. 
3.2.1.2. ĮEKS reguliavimas  
Prieš bandymo proced ūrą pagal 3.2.1.3 punkt ą gamintojas gali sure ­
guliuoti ĮEKS. Gamintojas turi pateikti įrodymus, kad buvo įvykdyti 
bandymo pradžios reikalavimai pagal 3.2.1.3 punkt ą. 
3.2.1.3. Bandym ų procedūra 
3.2.1.3.1. Vairuotojo pasirenkamasis režimas parenkamas pagal šio papildomo 
priedo 6 pried ėlio 3 dalį. 
3.2.1.3.2. Bandymui atlikti važiuojamas taikomo WLTP bandymo ciklas pagal 
šio papildomo priedo 1.4.2 punkt ą. 
3.2.1.3.3. Jei šiame pried ėlyje nenurodyta kitaip, transporto priemon ė išbandoma 
pagal 6 papildomame priede aprašyt ą įkrovos palaikymo 1 tipo 
bandymo proced ūrą. 
3.2.1.3.4. Norint gauti koregavimo koeficient ų nustatymui reikalingus taikom ų 
WLTP bandymo cikl ų rezultatus, po bandymo gali eiti tam tikras 
skaičius nuosekli ų sekų, kurios reikalingos pagal šio pried ėlio 2.2 
dalį ir sudarytos pagal šio pried ėlio 3.2.1.1–3.2.1.3 punktus.  
3.2.2. Bandymo sekos 2 variantas  
3.2.2.1. Kondicionavimas prieš bandym ą (pirminis)  
Bandomajai transporto priemonei atliekamas kondicionavimas prieš 
bandymą pagal šio papildomo priedo 3.3.1.1 punkt ą. ▼B
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 820  
3.2.2.2. ĮEKS reguliavimas  
Po kondicionavimo prieš bandym ą galima nevykdyti stabilizavimo 
pagal šio papildomo priedo 3.3.1.2 punkt ą, o nustatyta pertraukos, 
kurios metu leidžiama sureguliuoti ĮEKS, trukm ė turi neviršyti 60 
minučių. Tokia pati pertrauka daroma prieš kiekvien ą bandymą. Po 
šios pertraukos pabaigos iš karto taikomi šio pried ėlio 3.2.2.3 punkto 
reikalavimai.  
Gamintojo prašymu galima atlikti papildom ą įšildymo proced ūrą prieš 
ĮEKS sureguliavim ą, kad būtų užtikrintos panašios pradin ės sąlygos 
koregavimo koeficiento nustatymui. Jei gamintojas pageidauja šios 
papildomos įšildymo proced ūros, identiška įšildymo proced ūra pakar­
totinai atliekama bandymo sekos metu.  
3.2.2.3. Bandym ų procedūra 
3.2.2.3.1. Vairuotojo pasirenkamasis režimas taikomo WLTP bandymo ciklui 
parenkamas pagal šio papildomo priedo 6 pried ėlio 3 dalį. 
3.2.2.3.2. Bandymui atlikti važiuojamas taikomo WLTP bandymo ciklas pagal 
šio papildomo priedo 1.4.2 punkt ą. 
3.2.2.3.3. Jei šiame priede nenurodyta kitaip, transporto priemon ė išbandoma 
pagal 6 papildomame priede aprašyt ą 1 tipo bandymo proced ūrą. 
3.2.2.3.4. Norint gauti koregavimo koeficientams nustatyti reikaling ą taikomų 
WLTP bandymo cikl ų komplekt ą, po bandymo gali eiti tam tikras 
skaičius nuosekli ų sekų, kurios reikalingos pagal šio pried ėlio 2.2 
punktą ir sudarytos pagal šio pried ėlio 3.2.2.2 ir 3.2.2.3 punktus.  ▼B
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 821  
8 papildomo priedo  
3 priedėlis 
NOVC-HEV, OVC-HEV, PEV ir NOVC-FCHV transporto priemoni ų ĮEKS 
srovės ir įtampos nustatymas  
1. Įvadas  
1.1. Šiame pried ėlyje apibr ėžiami metodas ir prietaisai, reikalingi NOVC- 
HEV, OVC-HEV, PEV ir NOVC-FCHV transporto priemoni ų ĮEKS 
srovei ir įtampai nustatyti.  
1.2. ĮEKS srov ė ir įtampa pradedamos matuoti tuo pa čiu metu, kai prade ­
damas bandymas, o baigiamos iškart po to, kai transporto priemon ė 
užbaigia bandym ą. 
1.3. ĮEKS srov ė ir įtampa nustatomos kiekvienai fazei.  
1.4. S ąrašas prietais ų (įskaitant prietaiso gamintoj ą, serijos numer į, paskutinio 
kalibravimo datas (jei taikoma), kuriuos gamintojas naudoja ĮEKS 
įtampai ir srovei matuoti:  
a) per 1 tipo bandym ą pagal šio papildomo priedo 3 dal į, 
b) per proced ūrą, skirtą koregavimo koeficientams pagal šio papildomo 
priedo 2 pried ėlį nustatyti (jei taikoma),  
c) per ATCT, kaip nustatyta 6a papildomame priede  
pateikiamas patvirtinimo institucijai.  
2. ĮEKS srov ė 
ĮEKS iškrovimas laikomas neigiama srove.  
2.1. Išorinis ĮEKS srov ės matavimas  
2.1.1. ĮEKS srov ė(s) bandym ų metu matuojama naudojant gnybtinio arba užda ­
rojo tipo srov ės keitiklį. Srovės matavimo sistema turi atitikti šio papil ­
domo priedo A8/1 lentel ėje pateiktus reikalavimus. Srov ės keitiklis (-iai) 
turi sugeb ėti valdyti didžiausi ą srovės padidėjimą variklio užvedimo metu 
ir temperat ūros sąlygas matavimo taške.  
▼M3 
Kad matavimas b ūtų tikslus, prieš bandym ą pagal prietaiso gamintojo 
instrukcijas atliekamas nulin ės vertės sureguliavimas ir išmagnetinimas.  
▼B 
2.1.2. Srov ės keitiklis montuojamas bet kurioje ĮEKS, ant vieno iš laid ų, tiesio­
giai sujungt ų su ĮEKS ir turi apimti vis ą ĮEKS srov ę. 
Ekranuotiems laidams tinkami metodai taikomi pagal patvirtinimo insti ­
tucijos nurodymus.  
Kad būtų lengva pamatuoti ĮEKS srov ę naudojant išorin ę matavimo 
įrangą, gamintojas transporto priemon ėje turi įrengti atitinkamus saugius 
ir prieinamus prijungimo taškus. Jei to n ėra, gamintojas privalo pad ėti 
tvirtinančiajai institucijai prijungiant srov ės keitiklį prie vieno iš laid ų, 
tiesiogiai sujungt ų su ĮEKS, anks čiau šioje dalyje aprašytu b ūdu. ▼B
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 822  
2.1.3. Srov ės keitiklio išvesties signalas registruojamas ne mažesniu nei 20 Hz 
dažniu. Išmatuota srov ė integruojama pagal laik ą ir gaunama išmatuotoji 
Q vertė, išreikšta ampervaland ėmis (Ah). Integravim ą galima atlikti 
srovės matavimo sistemoje.  
2.2. Transporto priemon ės ĮEKS srov ės duomenys  
Vietoj to, kas nustatyta šio pried ėlio 2.1 punkte, gamintojas gali naudoti 
transporto priemon ės srovės matavimo duomenis. Ši ų duomenų tikslumas 
įrodomas patvirtinimo institucijai.  
3. ĮEKS įtampa  
3.1. Išorinis ĮEKS įtampos matavimas  
Per šio papildomo priedo 3 dalyje aprašytus bandymus ĮEKS įtampa 
matuojama naudojant šio papildomo priedo 1.1 punkte nurodytus prie ­
taisus ir tikslumo reikalavimus. Norint ĮEKS įtampą matuoti išoriniais 
matavimo prietaisais, gamintojai turi pad ėti patvirtinimo institucijai, 
įrengdami ĮEKS įtampos matavimo taškus.  
▼M3 
3.2. Vardin ė ĮEKS įtampa  
NOVC-HEV, NOVC-FCHV ir OVC-HEV transporto priemon ėms galima 
taikyti ne pagal šio pried ėlio 3.1 punkt ą išmatuot ą ĮEKS įtampą, bet 
pagal standart ą IEC 60050-482 nustatyt ą vardinę ĮEKS įtampą. 
▼B 
3.3. Transporto priemon ės ĮEKS įtampos duomenys  
Vietoj to, kas nustatyta šio pried ėlio 3.1 ir 3.2 punktuose, gamintojas gali 
naudoti transporto priemon ės įtampos matavimo duomenis. Ši ų duomenų 
tikslumas įrodomas patvirtinimo institucijai.  ▼B
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 823  
8 papildomo priedo  
4 priedėlis 
PEV ir OVC-HEV transporto priemoni ų kondicionavimo prieš bandym ą, 
stabilizavimo ir ĮEKS įkrovimo s ąlygos  
1. Šis pried ėlis apibūdina ĮEKS ir vidaus degimo variklio kondicionavimo 
prieš bandym ą procedūrą, skirtą pasiruošti:  
a) elektrin ės ridos, įkrovos naudojimo ir įkrovos palaikymo matavi ­
mams, atliekant bandymus su OVC-HEV ir  
b) elektrin ės ridos ir elektros energijos s ąnaudų matavimams, atliekant 
bandymus su PEV.  
2. OVC-HEV kondicionavimas prieš bandym ą ir stabilizavimas  
2.1. Kondicionavimas prieš bandym ą ir stabilizavimas, kai bandymo proce ­
dūra pradedama įkrovos palaikymo bandymu  
2.1.1. Atliekant vidaus degimo variklio kondicionavim ą prieš bandym ą, trans­
porto priemon ė turi nuvažiuoti bent vien ą taikomo WLTP bandymo 
ciklą. Per kiekvien ą važiuojam ą tokio kondicionavimo cikl ą nustatomas 
ĮEKS įkrovos balansas. Kondicionavimas nutraukiamas taikomo WLTP 
bandymo ciklo, kurio metu įvykdomas nutraukimo kriterijus pagal šio 
papildomo priedo 3.2.4.5 punkt ą, pabaigoje.  
2.1.2. Vietoj to, kas nurodyta šio pried ėlio 2.1.1punkte, gamintojo prašymu ir 
gavus patvirtinimo institucijos patvirtinim ą, ĮEKS įkrovos b ūseną 
įkrovos palaikymo 1 tipo bandymui galima nustatyti pagal gamintojo 
rekomendacijas, kad b ūtų galima atlikti bandym ą įkrovos palaikymo 
režimu.  
▼M3 
Tokiu atveju naudojama tik vidaus degimo varikliu (-iais) varomoms 
(ICE) transporto priemon ėms taikoma kondicionavimo prieš bandym ą 
procedūra, kaip aprašyta 6 papildomo priedo 2.6 punkte.  
2.1.3. Transporto priemon ės stabilizavimas atliekamas pagal 6 papildomo 
priedo 2.7 punkt ą. 
▼B 
2.2. Kondicionavimas prieš bandym ą ir stabilizavimas, kai bandymo proce ­
dūra pradedama įkrovos naudojimo bandymu  
2.2.1. OVC-HEV turi nuvažiuoti bent vien ą taikomo WLTP bandymo cikl ą. 
Per kiekvien ą važiuojam ą tokio kondicionavimo cikl ą nustatomas ĮEKS 
įkrovos balansas. Kondicionavimas nutraukiamas taikomo WLTP 
bandymo ciklo, kurio metu įvykdomas nutraukimo kriterijus pagal šio 
papildomo priedo 3.2.4.5 punkt ą, pabaigoje.  
▼M3 
2.2.2. Transporto priemon ės stabilizavimas atliekamas pagal 6 papildomo 
priedo 2.7 punkt ą. Priverstinis aušinimas netaikomas transporto priemo ­
nėms, kurioms buvo atliktas kondicionavimas prieš 1 tipo 
bandymus. Stabilizavimo metu ĮEKS įkraunama pagal įprastą įkrovimo 
procedūrą, kaip aprašyta šio pried ėlio 2.2.3 punkte.  ▼B
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 824  
2.2.3. Įprasta įkrovimo proced ūra 
2.2.3.1.  ►M3 ĮEKS įkraunama aplinkos temperat ūroje, kaip nustatyta 6 papil ­
domo priedo 2.2.2.2 punkte, ◄ 
a) transporto priemon ėje sumontuotu įkrovikliu, jei yra, arba  
b) išoriniu gamintojo rekomenduojamu įkrovikliu, laikantis įprasto įkro­
vimo būdo. 
Pagal šios dalies proced ūrą nenaudojami vis ų tipų specialieji įkrovikliai, 
kuriuos galima įjungti automatiškai arba rankiniu b ūdu, pvz., išlygina ­
mieji arba technin ės priežiūros įkrovikliai. Gamintojas patvirtina, kad 
per bandym ą neprasid ės speciali įkrovos proced ūra. 
2.2.3.2. Įkrovimo pabaigos kriterijus  
Įkrovimo pabaigos kriterijus įvykdomas, kai transporto priemon ės arba 
išoriniai prietaisai parodo, kad ĮEKS yra visiškai įkrauta.  
3. PEV kondicionavimas prieš bandym ą 
3.1. Pradin ė ĮEKS įkrova  
Pradinę ĮEKS įkrovą sudaro ĮEKS iškrovimas ir įprastas įkrovimas.  
3.1.1. ĮEKS iškrovimas  
Iškrovimo proced ūra atliekama pagal gamintojo rekomendacijas. 
Gamintojas garantuoja, kad iškrovimo proced ūros metu ĮEKS visiškai 
iškraunama kiek įmanoma geriau.  
3.1.2. Įprasta įkrovimo proced ūra 
ĮEKS įkraunama pagal šio pried ėlio 2.2.3.1 punkt ą. ▼B
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 825  
8 papildomo priedo — 5 pried ėlis 
OVC-HEV transporto priemoni ų naudojimo koeficientai (UF)  
1. Rezervuota.  
2. Rekomenduojama UF kreiv ės brėžimo pagal važiavimo statistik ą metodika 
aprašyta standarte SAE J2841 (2010 m. rugs ėjo mėn., išleista 2009 m. kovo 
mėn., peržiūrėta 2010 m. rugs ėjo mėn.). 
3. Dalinis naudojimo koeficientas UF  j , taikytinas laikotarpio j svertiniam įverti­
nimui, naudojant A8.App5/1 lentel ėje nurodytus koeficientus apskai čiuojamas 
pagal šią lygtį: 
UF j ðd j Þ ¼ 1 Ä exp Õ 
Ä Í X  k 
i¼1 C i Ü Ê d j 
d n Ì i ÎØ 
Ä X  jÄ1 
l¼1 UF l 
Čia: 
UF j naudojimo koeficientas, susij ęs su laikotarpiu j;  
d j išmatuotas iki laikotarpio j pabaigos nuvažiuotas atstumas, km;  
C i i koeficientas (žr. A8.App5/1 lentel ę); 
d n normalizuotas atstumas (žr. A8.App5/1 lentel ę), km;  
k nari ų ir koeficient ų skaičius eksponent ėje; 
j nagrin ėjamo laikotarpio numeris;  
i nagrin ėjamo nario / koeficiento numeris;  
P jÄ1 
l¼1 UF l iki laikotarpio (j – 1) apskai čiuotų naudojimo koeficient ų suma.  
A8.App5/1 lentel ė 
Dalinių UF nustatymo parametrai  
Parametras  Vert ė 
d n 800 km  
C1 26,25  
C2 – 38,94  ▼M3
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 826  
Parametras  Vert ė 
C3 – 631,05  
C4 5 964,83  
C5 – 25 095  
C6 60 380,2  
C7 – 87 517  
C8 75 513,8  
C9 – 35 749  
C10 7 154,94  ▼M3
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 827  
8 papildomo priedo  
6 priedėlis 
Vairuotojo pasirenkam ų režimų parinkimas  
1. Bendrieji reikalavimai  
▼M3 
1.1. Gamintojas parenka vairuotojo pasirenkam ą režimą 1 tipo bandymo proce ­
dūrai pagal šio pried ėlio 2–4 punktus, kuris leist ų transporto priemonei 
atlikti nagrin ėjamą bandymo cikl ą greičio grafiko leidžiam ųjų nuokrypi ų 
ribose pagal 6 papildomo priedo 2.6.8.3 punkt ą. Ši nuostata taikoma visoms 
transporto priemoni ų sistemoms su vairuotojo pasirenkamais režimais, įskai­
tant susijusius ne tik su transmisija.  
1.2. Gamintojas patvirtinimo institucijai pateikia įrodymus d ėl: 
a) pagrindinio režimo buvimo nagrin ėjamomis s ąlygomis;  
b) nagrin ėjamos transporto priemon ės didžiausiojo grei čio; 
ir, jei reikia:  
c) dėl geriausiojo ir blogiausiojo atvejo režimo, nustatomo pagal degal ų 
sąnaudų duomenis ir, jei taikoma, pagal išmetamo CO  2 masės visais 
režimais duomenis. Žr. 6 papildomo priedo 2.6.6.3 punkt ą; 
d) dėl daugiausia elektros energijos sunaudojan čio režimo;  
e) dėl ciklo energijos poreikio (pagal 7 papildomo priedo 5 dal į, kai tiks­
linis greitis pakei čiamas tikruoju grei čiu). 
1.3. Tam tikri vairuotojo pasirenkami režimai, tokie kaip „kaln ų“ arba „palai ­
komasis režimas“, kurie n ėra skirti įprastam kasdieniam naudojimui, bet tik 
specialiai ribotai paskir čiai, nėra svarstomi.  
▼B 
2. OVC-HEV su vairuotojo pasirenkamu režimu įkrovos naudojimo veikimo 
režimu  
Transporto priemon ėms su vairuotojo pasirenkamu režimu įkrovos naudo ­
jimo 1 tipo bandymo režimas parenkamas pagal toliau pateiktas s ąlygas.  
▼M3 
A8.App6/1 paveiksle pateikta strukt ūrinė schema iliustruoja režimo pasirin ­
kimą pagal šį punktą. 
▼B 
2.1. Jei yra pagrindinis (vyraujantis) režimas, kuris leidžia transporto priemonei 
atlikti pamatin į bandymo cikl ą įkrovos naudojimo režimu, pasirenkamas šis 
režimas.  
2.2. Jeigu n ėra pagrindinio režimo arba yra pagrindinis režimas, kuris neleidžia 
transporto priemonei atlikti pamatinio bandymo ciklo įkrovos naudojimo 
režimu, režimas bandymui parenkamas pagal šias s ąlygas:  
a) jei yra tik vienas režimas, kuris leidžia transporto priemonei atlikti 
pamatinį bandymo cikl ą įkrovos naudojimo s ąlygomis, pasirenkamas 
šis režimas;  ▼B
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 828  
b) jei pamatinis bandymo ciklas įkrovos naudojimo s ąlygomis gali b ūti 
atliktas keliais režimais, pasirenkamas daugiausia elektros energijos 
naudojantis režimas.  
2.3. Jei pagal šio pried ėlio 2.1 ir 2.2 punktus n ėra jokio režimo, leidžian čio 
transporto priemonei atlikti pamatin į bandymo cikl ą, pamatinis bandymo 
ciklas modifikuojamas pagal 1 papildomo priedo 9 dal į: 
a) jei yra pagrindinis režimas, kuris leidžia transporto priemonei atlikti 
modifikuot ą pamatin į bandymo cikl ą įkrovos naudojimo s ąlygomis, 
pasirenkamas šis režimas;  
b) jei nėra pagrindinio režimo, bet yra kit ų režimų, kurie leidžia transporto 
priemonei atlikti modifikuot ą pamatinį bandymo cikl ą įkrovos naudo ­
jimo sąlygomis, pasirenkamas daugiausia elektros energijos naudojantis 
režimas;  
c) jei nėra jokio režimo, leidžian čio transporto priemonei atlikti modifi ­
kuotą pamatinį bandymo cikl ą įkrovos naudojimo s ąlygomis, nustatomi 
režimas arba režimai su didžiausiu ciklo energijos poreikiu ir pasiren ­
kamas daugiausia elektros energijos naudojantis režimas.  
▼M3 
A8.App6/1 pav  
Vairuotojo pasirenkamo režimo parinkimas OVC-HEV transporto priemon ėms, veikian čioms įkrovos naudojimo 
režimu
  ▼B
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 829  
3. Įkrovos palaikymo režimu veikian čios OVC-HEV, NOVC-HEV ir NOVC- 
FCHV su vairuotojo pasirenkamuoju režimu  
Transporto priemon ėms su vairuotojo pasirenkamu režimu įkrovos palai ­
kymo 1 tipo bandymo režimas parenkamas pagal toliau pateiktas s ąlygas.  
▼M3 
A8.App6/2 paveiksle pateikta strukt ūrinė schema iliustruoja režimo pasirin ­
kimą pagal šį punktą. 
▼B 
3.1. Jei yra pagrindinis (vyraujantis) režimas, kuris leidžia transporto priemonei 
atlikti pamatin į bandymo cikl ą įkrovos palaikymo režimu, pasirenkamas šis 
režimas.  
3.2. Jeigu n ėra pagrindinio režimo arba yra pagrindinis režimas, kuris neleidžia 
transporto priemonei atlikti pamatinio bandymo ciklo įkrovos palaikymo 
režimu, režimas bandymui parenkamas pagal šias s ąlygas:  
a) jei yra tik vienas režimas, kuris leidžia transporto priemonei atlikti 
pamatinį bandymo cikl ą įkrovos palaikymo s ąlygomis, pasirenkamas 
šis režimas;  
b) jei pamatinis bandymo ciklas įkrovos palaikymo s ąlygomis gali b ūti 
atliktas keliais režimais, gamintojas turi galimyb ę rinktis arba blogiausio 
atvejo režim ą, arba blogiausio ir geriausio atvejo režimus ir išvesti arit ­
metinį bandymo rezultat ų vidurkį. 
3.3. Jei pagal šio pried ėlio 3.1 ir 3.2 punktus n ėra jokio režimo, leidžian čio 
transporto priemonei atlikti pamatin į bandymo cikl ą, pamatinis bandymo 
ciklas modifikuojamas pagal 1 papildomo priedo 9 dal į: 
a) jei yra pagrindinis režimas, kuris leidžia transporto priemonei atlikti 
modifikuot ą pamatinį bandymo cikl ą įkrovos palaikymo s ąlygomis, pasi ­
renkamas šis režimas.  
b) jei nėra pagrindinio režimo, bet yra kit ų režimų, kurie leidžia transporto 
priemonei atlikti modifikuot ą pamatin į bandymo cikl ą įkrovos palai ­
kymo sąlygomis, iš ši ų režimų pasirenkamas blogiausio atvejo režimas;  
c) jei nėra jokio režimo, leidžian čio transporto priemonei atlikti modifi ­
kuotą pamatinį bandymo cikl ą įkrovos palaikymo s ąlygomis, nustatomi 
režimas arba režimai su didžiausiu ciklo energijos poreikiu ir pasiren ­
kamas blogiausio atvejo režimas.  ▼B
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 830  
A8.App6/2 pav  
Vairuotojo pasirenkamo režimo parinkimas OVC-HEV, NOVC-HEV ir NOVC- FCHV transporto priemon ėms, 
veikiančioms įkrovos palaikymo režimu
  
▼B 
4. PEV su vairuotojo pasirenkamu režimu  
Transporto priemon ėms su vairuotojo pasirenkamu režimu bandymo 
režimas parenkamas pagal toliau pateiktas s ąlygas.  
▼M3 
A8.App6/3 paveiksle pateikta strukt ūrinė schema iliustruoja režimo pasirin ­
kimą pagal šį punktą. 
▼B 
4.1. Jei yra pagrindinis (vyraujantis) režimas, kuris leidžia transporto priemonei 
atlikti pamatin į bandymo cikl ą, pasirenkamas šis režimas.  
4.2. Jeigu n ėra pagrindinio režimo arba yra pagrindinis režimas, kuris neleidžia 
transporto priemonei atlikti pamatinio bandymo ciklo, režimas bandymui 
parenkamas pagal šias s ąlygas:  
a) jei yra tik vienas režimas, kuris leidžia transporto priemonei atlikti 
pamatinį bandymo cikl ą, pasirenkamas šis režimas;  
b) jei pamatinis bandymo ciklas gali b ūti atliktas keliais režimais, pasiren ­
kamas daugiausia elektros energijos naudojantis režimas.  
4.3. Jei pagal šio pried ėlio 4.1 ir 4.2 punktus n ėra jokio režimo, leidžian čio 
transporto priemonei atlikti pamatin į bandymo cikl ą, pamatinis bandymo 
ciklas modifikuojamas pagal 1 papildomo priedo 9 dal į. Gautas bandymo 
ciklas vadinamas taikomu WLTP bandymo ciklu:  ▼M3
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 831  
a) jei yra pagrindinis režimas, kuris leidžia transporto priemonei atlikti 
modifikuot ą pamatinį bandymo cikl ą, pasirenkamas šis režimas;  
b) jei nėra pagrindinio režimo, bet yra kit ų režimų, kurie leidžia transporto 
priemonei atlikti modifikuot ą pamatin į bandymo cikl ą, pasirenkamas 
daugiausia elektros energijos naudojantis režimas;  
c) jei nėra jokio režimo, leidžian čio transporto priemonei atlikti modifi ­
kuotą pamatin į bandymo cikl ą, nustatomi režimas arba režimai su 
didžiausiu ciklo energijos poreikiu ir pasirenkamas daugiausia elektros 
energijos naudojantis režimas.  
▼M3 
A8.App6/3 pav  
Vairuotojo pasirenkamo režimo parinkimas PEV transporto priemon ėms
 ▼B
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 832  
8 papildomo priedo — 7 pried ėlis 
Suslėgto vandenilio kuro elementu varom ų hibridini ų transporto priemoni ų 
degalų sąnaudų matavimas  
1. Bendrieji reikalavimai  
Degalų sąnaudos matuojamos gravimetriniu metodu pagal šio pried ėlio 
2 dalį. 
Gamintojo prašymu ir gavus patvirtinimo institucijos patvirtinim ą, 
degalų sąnaudas galima matuoti sl ėgio arba srauto metodu. Tokiu atveju 
gamintojas turi pateikti techninius įrodymus, kad metodas duos lygia ­
verčius rezultatus. Sl ėgio ir srauto metodai apib ūdinti standarte 
ISO 23828:2013.  
2. Gravimetrinis metodas  
Degalų sąnaudos apskai čiuojamos prieš bandym ą ir po bandymo matuo ­
jant degal ų bako mas ę. 
2.1. Prietaisai ir nustatymai  
2.1.1. Prietais ų pavyzdys pateiktas A8.App7/1 paveiksle. Degal ų sąnaudoms 
matuoti naudojamas vienas arba daugiau išorini ų degalų bakų. Išorinis 
bakas (-ai) prijungiamas prie transporto priemon ės degalų tiekimo 
linijos, esan čios tarp originalaus degal ų bako ir kuro elemento sistemos.  
2.1.2. Kondicionavimui prieš bandym ą naudojamas pirminis sumontuotas 
bakas arba išorinis vandenilio šaltinis.  
2.1.3. Degal ų pakartotinio pylimo sl ėgis pritaikomas prie gamintojo rekomen ­
duojamos vert ės. 
2.1.4. Tiekiam ų dujų slėgis linijose kiek įmanoma sumažinamas, kai linijos 
apkeičiamos.  
Tuo atveju, kai numatomas sl ėgio skirtumo poveikis, gamintojas ir 
patvirtinimo institucija turi sutarti, ar reikia atlikti koregavim ą. 
2.1.5. Svarstykl ės 
2.1.5.1. Degal ų sąnaudų matavimui naudojamos svarstykl ės turi atitikti 
A8.App7/1 lentel ėje nurodytas specifikacijas.  
A8.App7/1 lentel ė 
Analitini ų svarstykli ų patikros kriterijai  
Matavimo sistema  Skyra  Glaudumas  
Svarstykl ės ne daugiau kaip 0,1 g  ne daugiau kaip ± 0,02 (  1 ) 
( 1 ) Degalų sąnaudos (ĮEKS įkrovos balansas = 0) bandymo metu, mas ė, standartinis nuokrypis  
2.1.5.2. Svarstykl ės kalibruojamos pagal svarstykli ų gamintojo pateiktas speci ­
fikacijas arba bent ne re čiau nei nurodyta A8.App7/2 lentel ėje. ▼M3
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 833  
A8.App7/2 lentel ė 
Prietaiso kalibravimo intervalai  
Priemonės tikrinimas  Intervalas  
Glaudumas  Kasmetiniai ir esminiai technin ės 
priežiūros darbai  
2.1.5.3. Par ūpinamos atitinkamos priemon ės vibracijos ir konvencijos poveikiui 
sumažinti, tokios kaip stalas su slopintuvu arba v ėjo užtvaras.  
A8.App7/1 pav  
Prietaisų pavyzdys
  
Čia: 
1 yra išorinis degal ų tiekimas kondicionavimui prieš bandym ą; 
2 yra sl ėgio reguliatorius;  
3 yra originalus bakas;  
4 yra kuro elemento sistema;  
5 yra svarstykl ės; 
6 yra išorinis transporto priemon ės bakas (-ai) degal ų sąnaudoms 
matuoti.  
2.2. Bandymo proced ūra 
2.2.1. Išorinio transporto priemon ės bako mas ė matuojamas prieš bandym ą. 
2.2.2. Išorinis transporto priemon ės bakas prijungiamas prie transporto prie ­
monės degalų tiekimo linijos, kaip parodyta A8.App7/1 paveiksle.  
2.2.3. Bandymas atliekamas degalus tiekiant iš išorinio bako.  
2.2.4. Išorinis transporto priemon ės bakas pašalinamas iš linijos.  
2.2.5. Po bandymo išmatuojama bako mas ė. 
2.2.6. Nesubalansuotos įkrovos palaikymo režimo degal ų sąnaudos FC  CS,nb 
pagal prieš bandym ą ir po bandymo išmatuot ą masę apskaičiuojamos 
naudojant ši ą lygtį: ▼M3
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 834  
FC CS;nb ¼ g 1 Ä g 2 
d Ü 100 
Čia: 
FC CS,nb yra bandymo metu įkrovos palaikymo režimo s ąlygomis išma ­
tuotos nesubalansuotos degal ų sąnaudos, kg/100 km;  
g 1 yra bako mas ė bandymo pradžioje, kg;  
g 2 yra bako mas ė bandymo pabaigoje, kg;  
d yra bandymo metu nuvažiuotas atstumas (km).  ▼M3
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 835  
9 papildomas priedas  
Metodo lygiavertiškumo nustatymas  
1. Bendrieji reikalavimai  
Gamintojo prašymu patvirtinimo institucija gali patvirtinti kitus matavim ų 
metodus, jei jie duoda lygiaver čius rezultatus pagal šio papildomo priedo 1.1 
punktą. Siūlomo metodo lygiavertiškumas įrodomas patvirtinimo institucijai.  
1.1. Sprendimas d ėl lygiavertiškumo  
Siūlomas metodas laikomas lygiaver čiu, jei jo tikslumas ir glaudumas yra 
tokie patys arba geresni nei etaloninio metodo.  
1.2. Lygiavertiškumo nustatymas  
Metodo lygiavertiškumo nustatymas grindžiamas si ūlomo ir etaloninio 
metodų koreliacijos tyrimu. Koreliacijos bandymui naudotini metodai turi 
būti patvirtinti patvirtinimo institucijos.  
Pagrindinis si ūlomo ir etaloninio metod ų tikslumo ir glaudumo nustatymo 
principas atitinka gaires, pateiktas standarto ISO 5725 8 priedo 6 dalyje 
„Alternatyvi ų matavimo metod ų palyginimas“.  
1.3. Įgyvendinimo reikalavimai  
Rezervuota  ▼B
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 836  
XXII PRIEDAS  
Transporto priemon ėje įrengti degal ų ir (arba) elektros energijos s ąnaudų 
stebėsenos įtaisai  
1. Įvadas  
Šiame priede pateikiamos apibr ėžtys ir reikalavimai, taikomi transporto 
priemonėje įrengtiems degal ų ir (arba) elektros energijos s ąnaudų stebė­
senos įtaisams.  
2. Apibr ėžtys 
2.1 Vidinės degalų ir (arba) energijos s ąnaudų stebėsenos įtaisas  (OBFCM 
įtaisas) – bet koks programinis arba aparatinis konstrukcijos elementas, 
registruojantis ir naudojantis transporto priemon ės, variklio, degal ų ir 
(arba) elektros energijos parametrus, kuriais remiantis b ūtų nustatyta ir 
pateikta bent 3 punkte nurodyta informacija, ir transporto priemon ėje 
saugantis per vis ą transporto priemon ės eksploatavimo laik ą sukauptas 
vertes.  
2.2 Per vis ą transporto priemon ės eksploatavimo laik ą sukaupta tam tikro 
kiekio vert ė, nustatyta ir išsaugota laiku  t, yra šio kiekio vert ės, sukauptos 
nuo transporto priemon ės pagaminimo iki laiko  t. 
2.3. Variklio degal ų srautas  – per tam tikr ą laiko vienet ą į variklį įpurškiamas 
degalų kiekis. Į šį kiekį neįtraukiami degalai, tiesiogiai įpurškiami į taršos 
kontrolės įtaisą. 
2.4 Transporto priemon ės degalų srautas  – per tam tikr ą laiko vienet ą į variklį 
ir tiesiogiai į taršos kontrol ės įtaisą įpurškiamas degal ų kiekis. Į šį kiekį 
neįtraukiamos degalus naudojan čio šildytuvo degal ų sąnaudos.  
2.5 Visos degal ų sąnaudos (per vis ą transporto priemon ės eksploatavimo 
laiką) – apskaičiuoto į variklį įpurkšto degal ų kiekio ir apskai čiuoto tiesio ­
giai į taršos kontrol ės įtaisą įpurkšto degal ų kiekio suma. Į šį kiekį neįtrau­
kiamos degalus naudojan čio šildytuvo degal ų sąnaudos.  
2.6 Visas nuvažiuotas atstumas (per vis ą transporto priemon ės eksploatavimo 
laiką) – visas nuvažiuotas atstumas, nustatytas naudojant t ą patį duomenų 
šaltinį, kurį naudoja transporto priemon ės odometras.  
2.7 Tinklo energija  OVC-HEV transporto priemoni ų atveju yra elektros ener ­
gija, tekanti į bateriją, kai transporto priemon ė yra prijungta prie išorinio 
maitinimo šaltinio ir variklis yra išjungtas. Ne įtraukiami elektros energijos 
nuostoliai tarp išorinio maitinimo šaltinio ir baterijos.  
2.8 Įkrovos palaikymo režimas  OVC-HEV transporto priemoni ų atveju yra 
transporto priemon ės veiksena, kai ĮEKS įkrovos b ūsena gali svyruoti, 
tačiau transporto priemon ės kontrol ės sistema iš esm ės siekia palaikyti 
dabartinę įkrovos būseną. 
2.9 Įkrovos naudojimo režimas  OVC-HEV transporto priemoni ų atveju yra 
transporto priemon ės darbinė būsena, kai esama ĮEKS įkrovos b ūsena 
yra aukštesn ė už tikslin ę įkrovos palaikymo režimo įkrovos b ūsenos 
vertę ir, nors ji gali svyruoti, transporto priemon ės kontrolės sistema siekia 
naudoti aukštesnio lygio įkrovos būseną, kol bus pasiekta tikslin ė įkrovos 
palaikymo režimo įkrovos būsena. ▼M3
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 837  
2.10 Vairuotojo pasirenkamas įkrovos didinimo režimas  OVC-HEV transporto 
priemonių atveju yra darbin ė būsena, kai vairuotojas yra pasirink ęs tam 
tikrą veikimo režim ą, kad padidint ų ĮEKS įkrovos būseną. 
3. Informacija, kuri turi b ūti nustatoma, saugoma ir teikiama  
OBFCM įtaisas turi nustatyti bent toliau nurodytus parametrus ir transporto 
priemonėje saugoti per vis ą transporto priemon ės eksploatavimo laik ą 
sukauptas vertes. Parametrai apskai čiuojami ir koreguojami pagal JT EEK 
taisyklės Nr. 83 11 priedo 1 pried ėlio 6.5.3.2 punkto a papunktyje, supran ­
tamame kaip šio reglamento XI priedo 1 pried ėlio 2.8 punktas, nurodytus 
standartus.  
3.1. Visos 4a straipsnyje nurodytos transporto priemon ės, išskyrus OVC-HEV:  
a) visas sunaudotas degal ų kiekis (per vis ą transporto priemon ės eksploa ­
tavimo laik ą) (litrais);  
b) visas nuvažiuotas atstumas (per vis ą transporto priemon ės eksploata ­
vimo laik ą) (kilometrais);  
c) variklio degal ų srautas (gramais per sekund ę); 
d) variklio degal ų srautas (litrais per valand ą); 
e) transporto priemon ės degalų srautas (gramais per sekund ę); 
f) transporto priemon ės greitis (kilometrais per valand ą). 
3.2. OVC-HEV transporto priemon ės: 
a) visas sunaudotas degal ų kiekis (per vis ą transporto priemon ės eksploa ­
tavimo laik ą) (litrais);  
b) visas įkrovos naudojimo režimo s ąlygomis sunaudotas degal ų kiekis 
(per visą transporto priemon ės eksploatavimo laik ą) (litrais);  
c) visas vairuotojo pasirenkamo įkrovos didinimo režimo s ąlygomis sunau ­
dotas degal ų kiekis (per vis ą transporto priemon ės eksploatavimo laik ą) 
(litrais);  
d) visas nuvažiuotas atstumas (per vis ą transporto priemon ės eksploata ­
vimo laik ą) (kilometrais);  
e) visas įkrovos naudojimo režimo s ąlygomis išjungus varikl į nuvažiuotas 
atstumas (per vis ą transporto priemon ės eksploatavimo laik ą) (litrais);  
f) visas įkrovos naudojimo režimo s ąlygomis įjungus varikl į nuvažiuotas 
atstumas (per vis ą transporto priemon ės eksploatavimo laik ą) (litrais);  
g) visas vairuotojo pasirenkamo įkrovos didinimo režimo s ąlygomis nuva ­ 
žiuotas atstumas (per vis ą transporto priemon ės eksploatavimo laik ą) 
(litrais);  
h) variklio degal ų srautas (gramais per sekund ę); 
i) variklio degal ų srautas (litrais per valand ą); 
j) transporto priemon ės degalų srautas (gramais per sekund ę); 
k) transporto priemon ės greitis (kilometrais per valand ą); 
l) visa iš tinklo į bateriją perduota energija (per vis ą transporto priemon ės 
eksploatavimo laik ą) (kWh).  ▼M3
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 838  
4. Tikslumas  
4.1 Dėl 3 punkte nurodytos informacijos gamintojas užtikrina, kad OBFCM 
įtaisas teikt ų tiksliausias vertes, kokias gali pasiekti variklio valdymo įtaiso 
matavimo ir skai čiavimo sistema.  
4.2 Nepaisydamas 4.1 punkto, gamintojas užtikrina, kad tikslumas b ūtų 
didesnis kaip – 0,05 ir mažesnis kaip 0,05, skai čiuojant trij ų skaičių po 
kablelio tikslumu pagal ši ą formulę: 
Tikslumas ¼ Degalų _sąnaudos  WLTP Ä Degalų_sąnaudos  OBFCM  
Degalų_sąnaudos  WLTP 
Čia: 
Degalų_sąnaudos  WLTP  (litrais) yra degal ų sąnaudos, nustatytos per 
pirmąjį bandym ą, atliktą pagal XXI 
priedo 6 papildomo priedo 1.2 punkt ą, 
apskaičiuotos pagal to priedo 7 papil ­
domo priedo 6 punkt ą, naudojant vis ą 
ciklą apimančius išmetam ųjų teršalų 
kiekio rezultatus prieš pataisas (7 
papildomo priedo A7/1 lentel ėje nusta­
tyto 2 etapo išvesties duomenys), 
padaugintos iš faktiškai nuvažiuoto 
atstumo ir padalintos iš 100.  
Degalų_sąnaudos  OBFCM  (litrais) yra per t ą patį bandym ą, naudojant 
parametro „Visos degal ų sąnaudos 
(per vis ą transporto priemon ės 
eksploatavimo laik ą)“ diferencialus, 
nustatytos degal ų sąnaudos, kurias 
pateikia OBFCM įtaisas.  
OVC-HEV transporto priemon ėms taikomas 1 tipo bandymas įkrovos 
palaikymo režimo s ąlygomis.  
4.2.1 Jei 4.2 punkte nustatyti tikslumo reikalavimai ne įvykdomi, tikslumas 
perskaičiuojamas remiantis paskesniais 1 tipo bandymais, atliktais pagal 
6 papildomo priedo 1.2 punkt ą, naudojant 4.2 punkte nurodytas formules 
ir per visus atliktus bandymus nustatytas ir susumuotas degal ų 
sąnaudas. Tikslumo reikalavimas laikomas įvykdytu, jei tikslumas didesnis 
kaip – 0,05 ir mažesnis kaip 0,05.  
4.2.2 Jei pagal š į punktą atlikus paskesnius bandymus 4.2.1 punkte nustatyti 
tikslumo reikalavimai ne įvykdomi, siekiant nustatyti tikslum ą, gali būti 
atliekami papildomi bandymai, ta čiau iš viso turi b ūti atliekami ne daugiau 
kaip trys transporto priemon ės, kuri bandoma netaikant interpoliacijos 
metodo (transporto priemon ės H), bandymai ir šeši transporto priemoni ų, 
kurios bandomos taikant interpoliacijos metod ą (po tris transporto prie ­
monių H ir L bandymus), bandymai. Tikslumas perskai čiuojamas remiantis 
papildomais paskesniais 1 tipo bandymais, naudojant 4.2 punkte nurodytas 
formules ir per visus atliktus bandymus nustatytas ir susumuotas degal ų 
sąnaudas. Šis reikalavimas laikomas įvykdytu, jei tikslumas didesnis kaip 
– 0,05 ir mažesnis kaip 0,05. Jei bandymai buvo atlikti tik siekiant nusta ­
tyti OBFCM įtaiso tikslum ą, papildom ų bandymų rezultatai nenaudojami 
jokiais kitais tikslais.  ▼M3
 02017R1151 — LT — 01.01.2019 — 002.006 — 839  
5. Prieiga prie OBFCM įtaiso teikiamos informacijos  
5.1 OBFCM įtaisas suteikia standartizuot ą ir neribot ą prieigą prie 3 punkte 
nurodytos informacijos ir turi atitikti JT EEK taisykl ės Nr. 83 11 priedo 
1 priedėlio 6.5.3.1 punkto a papunktyje ir 6.5.3.2 punkto a papunktyje, 
suprantamuose kaip šio reglamento XI priedo 1 pried ėlio 2.8 punktas, 
nurodytus standartus.  
5.2. Nukrypstant nuo 5.1 nurodytuose standartuose nustatyt ų sąlygų, kuriomis 
gali būti grąžinamos nulin ės vertės, ir nepaisant 5.3 ir 5.4 punkt ų, trans­
porto priemon ę pradėjus eksploatuoti, turi b ūti saugomos per vis ą trans­
porto priemon ės eksploatavimo laik ą sukauptos skaitikli ų vertės. 
5.3 Per vis ą transporto priemon ės eksploatavimo laik ą sukauptos skaitikli ų 
vertės gali būti grąžinamos į nulines tik tose transporto priemon ėse, 
kurių variklio valdymo įtaiso atmintin ės tipas yra toks, kad atmintin ė negali 
saugoti duomen ų, kai jai n ėra tiekiama elektros energija. Toki ų transporto 
priemonių vertės gali būti vienu metu gr ąžinamos į nulines, kai atjungiama 
transporto priemon ės baterija. Tokiu atveju įpareigojimas saugoti per vis ą 
transporto priemon ės eksploatavimo laik ą skaitiklių sukauptas vertes iki 
2022 m. sausio 1 d. taikomas naujiems tipo patvirtinimams, o nuo 
2023 m. sausio 1 d. – naujoms transporto priemon ėms. 
5.4. Įvykus gedimui, turin čiam įtakos per vis ą transporto priemon ės eksploata ­
vimo laik ą skaitiklių sukauptoms vert ėms, arba pakeitus variklio valdymo 
įtaisą, siekiant užtikrinti, kad vert ės būtų tiksliai sinchronizuotos, gali b ūti 
vienu metu gr ąžintos skaitikli ų nulinės vertės. ▼M3