02021R0821 — LT — 07.01.2022 — 001.002

Šis tekstas yra skirtas tik informacijai ir teisinės galios neturi. Europos Sąjungos institucijos nėra teisiškai atsakingos už jo turinį. Autentiškos atitinkamų teisės aktų, įskaitant jų preambules, versijos skelbiamos Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje ir pateikiamos svetainėje „EUR-Lex“. Oficialūs tekstai tiesiogiai prieinami naudojantis šiame dokumente pateikiamomis nuorodomis

Iš dalies keičiamas:





Pataisytas:









▼B

EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTAS (ES) 2021/821

2021 m. gegužės 20 d.

nustatantis Sąjungos dvejopo naudojimo prekių eksporto, persiuntimo, susijusių tarpininkavimo paslaugų, techninės pagalbos ir tranzito kontrolės režimą (nauja redakcija)







I SKYRIUS

OBJEKTAS IR TERMINŲ APIBRĖŽTYS

1 straipsnis

Šiuo reglamentu nustatomas Sąjungos dvejopo naudojimo prekių eksporto, susijusių tarpininkavimo paslaugų, techninės pagalbos, tranzito ir persiuntimo kontrolės režimas.

2 straipsnis

Šiame reglamente vartojamos šios terminų apibrėžtys:

1) dvejopo naudojimo prekės – prekės, įskaitant programinę įrangą ir technologijas, kurios gali būti naudojamos ir civiliniams, ir kariniams tikslams, taip pat prekės, kurios gali būti naudojamos branduoliniams, cheminiams ar biologiniams ginklams ar jų siuntimo į taikinį sistemoms projektuoti, kurti, gaminti ar naudoti, įskaitant visas prekes, kurios gali būti ir neskirtos sprogdinti, ir gali kokiu nors būdu būti susijusios su branduolinių ginklų ar kitokių branduolinių sprogstamųjų įtaisų gamyba;

2) eksportas – tai: a) eksporto procedūra, kaip apibrėžta Sąjungos muitinės kodekso 269 straipsnyje; b) reeksportas, kaip apibrėžta Sąjungos muitinės kodekso 270 straipsnyje; reeksportu taip pat laikomi tie atvejai, kai tranzito per Sąjungos muitų teritoriją metu pagal šio straipsnio 11 punktą turi būti pateikta išvežimo bendroji deklaracija, nes pasikeitė galutinė atitinkamų prekių paskirties vieta; c) laikinojo išvežimo perdirbti procedūra, nustatyta Sąjungos muitinės kodekso 259 straipsnyje, arba d) programinės įrangos ar technologijų perdavimas elektroninėmis priemonėmis, tarp jų telefaksu, telefonu, elektroniniu paštu arba bet kokiomis kitomis elektroninėmis priemonėmis, į paskirties vietą už Sąjungos muitų teritorijos ribų; tai apima elektroninį tokios programinės įrangos ir technologijų tiekimą juridiniams ar fiziniams asmenims arba bendrijoms už Sąjungos muitų teritorijos ribų; tai taip pat apima technologijos perdavimą žodžiu, kai technologija apibūdinama balso perdavimo priemonėmis;

3) eksportuotojas – tai: a) bet kuris fizinis ar juridinis asmuo arba bendrija, kuris (-i) priimant eksporto deklaraciją ar reeksporto deklaraciją ar išvežimo bendrąją deklaraciją yra pasirašęs sutartį su gavėju trečiojoje valstybėje ir turi įgaliojimą spręsti dėl prekių išsiuntimo iš Sąjungos muitų teritorijos; jei eksporto sutartis nesudaryta arba jei sutartį sudaręs asmuo veikia ne savo vardu, eksportuotoju laikomas asmuo, turintis įgaliojimą priimti sprendimą dėl prekių išsiuntimo iš Sąjungos muitų teritorijos; arba b) bet kuris fizinis ar juridinis asmuo arba bendrija, kuris (-i) nusprendžia elektroninėmis priemonėmis, įskaitant faksą, telefoną, elektroninį paštą arba bet kokias kitas elektronines priemones, perduoti programinę įrangą ar technologijas į paskirties vietą už Sąjungos muitų teritorijos ribų arba tiekti elektronine forma tokią programinę įrangą ir technologiją fiziniams ar juridiniams asmenims arba bendrijoms už Sąjungos muitų teritorijos ribų. Kai teisės parduoti dvejopo naudojimo prekę nauda pagal sutartį, kuria grindžiamas eksportas, priklauso asmeniui, turinčiam nuolatinę buveinę ar įsisteigusiam ne Sąjungos muitų teritorijoje, eksportuotoju laikoma sutarties šalis, turinti nuolatinę buveinę ar įsisteigusi Sąjungos muitų teritorijoje; c) jei a arba b punktas netaikomas, bet kuris fizinis asmuo, eksportuotinas dvejopo naudojimo prekes vežantis savo asmeniniame bagaže, kaip tai suprantama Komisijos deleguotojo reglamento (ES) 2015/2446 ( 1 ) 1 straipsnio 19 punkto a papunktyje;

4) eksporto deklaracija – veiksmas, kuriuo bet kuris fizinis ar juridinis asmuo arba bendrija nustatyta forma ir būdu išreiškia pageidavimą, kad dvejopo naudojimo prekėms, nurodytoms 1 punkte, būtų įforminta eksporto procedūra;

5) reeksporto deklaracija – veiksmas, nurodytas Sąjungos muitinės kodekso 5 straipsnio 13 dalyje;

6) išvežimo bendroji deklaracija – veiksmas, nurodytas Sąjungos muitinės kodekso 5 straipsnio 10 dalyje;

7) tarpininkavimo paslaugos – tai: a) derybos dėl dvejopo naudojimo prekių pirkimo, pardavimo arba tiekimo iš vienos trečiosios valstybės į bet kurią kitą trečiąją valstybę sandorių arba tokių sandorių organizavimas; arba b) dvejopo naudojimo prekių, esančių trečiosiose valstybėse, pardavimas arba pirkimas siekiant jas persiųsti į kitą trečiąją valstybę. Šio reglamento tikslais į šią apibrėžtį neįtraukiamas vien tik pagalbinių paslaugų teikimas. Pagalbinės paslaugos – tai transportavimas, finansinės paslaugos, draudimas ar perdraudimas arba bendra reklamos ar skatinimo veikla;

8) tarpininkas – bet kuris fizinis ar juridinis asmuo arba bendrija, teikiantis (-i) tarpininkavimo paslaugas iš Sąjungos muitų teritorijos trečiosios valstybės teritorijoje;

9) techninė pagalba – bet kokia techninė parama, susijusi su remontu, plėtra, gamyba, surinkimu, bandymu, technine priežiūra ar kitu techniniu aptarnavimu, teikiama instrukcijų, patarimų, mokymo, darbo žinių, įgūdžių perdavimo ar konsultacinių paslaugų forma, įskaitant pagalbą elektroninėmis priemonėmis, taip pat pagalbą žodžiu, teikiamą telefonu ar kitais būdais;

10) techninės pagalbos teikėjas – tai: a) bet kuris fizinis ar juridinis asmuo arba bendrija, teikiantis (-i) techninę pagalbą iš Sąjungos muitų teritorijos trečiosios valstybės teritorijoje; b) bet kuris fizinis ar juridinis asmuo arba bendrija, turintis nuolatinę buveinę ar įsisteigęs valstybėje narėje ir teikiantis (-i) techninę pagalbą trečiosios valstybės teritorijoje; arba c) bet kuris fizinis ar juridinis asmuo arba bendrija, turintis nuolatinę buveinę ar įsisteigęs valstybėje narėje ir teikiantis (-i) techninę pagalbą trečiosios valstybės gyventojui, laikinai esančiam Sąjungos muitų teritorijoje;

11) tranzitas – ne Sąjungos dvejopo naudojimo prekių gabenimas, kai jos įvežamos į Sąjungos muitų teritoriją ir vežamos per ją į paskirties vietą už Sąjungos muitų teritorijos ribų, kai tos prekės: a) yra prekės, kurioms įforminta išorinio tranzito procedūra pagal Sąjungos muitinės kodekso 226 straipsnį ir kurios tik vežamos per Sąjungos muitų teritoriją; b) kurios yra perkraunamos laisvojoje zonoje arba tiesiogiai iš jos reeksportuojamos; c) kurios laikinai saugomos ir tiesiogiai reeksportuojamos iš laikinojo saugojimo sandėlio, arba d) kurios į Sąjungos muitų teritoriją atgabentos ir neiškrovus bus iš tos teritorijos išgabentos tuo pačiu laivu arba orlaiviu;

12) individualus eksporto leidimas – leidimas, suteikiamas vienam konkrečiam eksportuotojui eksportuoti vieną ar kelias dvejopo naudojimo prekes vienam galutiniam naudotojui ar gavėjui trečiojoje valstybėje;

13) visuotinis eksporto leidimas – leidimas, suteikiamas vienam konkrečiam eksportuotojui, kurį turėdamas jis gali eksportuoti tam tikros rūšies ar kategorijos dvejopo naudojimo prekes vienam ar keliems konkretiems galutiniams naudotojams ir (arba) vienoje ar keliose konkrečiose trečiosiose valstybėse;

14) didelio projekto leidimas – individualus eksporto leidimas arba visuotinis eksporto leidimas, suteikiamas vienam konkrečiam eksportuotojui, kurį turėdamas jis gali eksportuoti tam tikros rūšies ar kategorijos dvejopo naudojimo prekes vienam ar keliems konkretiems galutiniams naudotojams vienoje ar keliose konkrečiose trečiosiose valstybėse konkretaus didelio masto projekto tikslais;

15) Sąjungos bendrasis eksporto leidimas – leidimas eksportuoti į tam tikras paskirties valstybes, kurį gali gauti visi eksportuotojai, kurie laikosi II priedo A–H skirsniuose išdėstytų naudojimosi juo sąlygų ir reikalavimų;

16) nacionalinis bendrasis eksporto leidimas – eksporto leidimas, apibrėžtas nacionalinėje teisėje remiantis 12 straipsnio 6 dalimi ir III priedo C skirsniu;

17) Sąjungos muitų teritorija – Sąjungos muitų teritorija, kaip tai suprantama Sąjungos muitinės kodekso 4 straipsnyje;

18) ne Sąjungos dvejopo naudojimo prekės – prekės, turinčios ne Sąjungos prekių statusą, kaip apibrėžta Sąjungos muitinės kodekso 5 straipsnio 24 dalyje;

19) ginklų embargas – ginklų embargas, nustatytas Tarybos priimtu sprendimu ar bendrąja pozicija arba Europos saugumo ir bendradarbiavimo organizacijos (ESBO) sprendimu, arba ginklų embargas, nustatytas Jungtinių Tautų Saugumo Tarybos privaloma rezoliucija;

20) kibernetinio stebėjimo prekės – dvejopo naudojimo prekės, specialiai sukurtos tam, kad būtų galima slaptai stebėti fizinius asmenis stebint, išgaunant, renkant ar analizuojant duomenis iš informacinių ir telekomunikacijų sistemų;

21) vidaus atitikties užtikrinimo programa (angl. ICP) – vykdoma veiksminga, tinkama ir proporcinga politika ir procedūros, kurias eksportuotojai patvirtino, kad palengvintų atitiktį šio reglamento nuostatoms ir tikslams ir pagal šį reglamentą įgyvendinamoms leidimų sąlygoms, įskaitant, be kita ko, išsamaus patikrinimo priemones vertinant riziką, susijusią su atitinkamų prekių eksportu galutiniams naudotojams ir galutiniu naudojimu;

22) iš esmės tapatus sandoris – sandoris, susijęs su iš esmės tapačių parametrų ar techninių charakteristikų prekėmis ir susijęs su tuo pačiu galutiniu naudotoju ar gavėju, kaip ir kitas sandoris.







II SKYRIUS

TAIKYMO SRITIS

3 straipsnis

1. I priede išvardytoms dvejopo naudojimo prekėms eksportuoti reikia leidimo.

2. Laikantis 4, 5, 9 arba 10 straipsnio, leidimo taip pat gali reikėti tam tikrų I priede neišvardytų dvejopo naudojimo prekių eksportui į visas arba tam tikras paskirties vietas.

4 straipsnis

1. I priede neišvardytoms dvejopo naudojimo prekėms eksportuoti reikia leidimo, jei kompetentinga institucija yra informavusi eksportuotoją, kad atitinkamos prekės, visos ar iš dalies, yra arba gali būti: a) skirtos naudoti cheminių, biologinių ar branduolinių ginklų ar kitų branduolinių sprogstamųjų užtaisų kūrimui, gamybai, tvarkymui, eksploatavimui, priežiūrai, laikymui, aptikimui, atpažinimui ar platinimui, arba raketų, galinčių nešti į taikinį tokius ginklus, kūrimui, gamybai, eksploatavimui ar laikymui; b) skirtos galutiniam kariniam naudojimui, jei perkančiajai valstybei arba paskirties vietos valstybei yra taikomas ginklų embargas; šiame punkte „galutinis karinis naudojimas“ apima: i) įtaisymą į karines prekes, išvardytas valstybių narių kariniuose sąrašuose; ii) naudojimą gamybos, bandymų ar analitinei įrangai ir jos sudedamosioms dalims, kurios skirtos valstybių narių kariniuose sąrašuose išvardytų karinių prekių kūrimui, gamybai ar priežiūrai; arba iii) bet kurių nebaigtų gaminių naudojimą gamykloje karinėms prekėms, išvardytoms valstybių narių kariniuose sąrašuose, gaminti; c) skirtos naudoti kaip nacionaliniame kariniame sąraše išvardytų karinių prekių dalys ar sudedamosios dalys, kurios buvo eksportuotos iš valstybės narės teritorijos be leidimo arba pažeidžiant tos valstybės narės įstatymais nustatytą leidimų tvarką.

2. Kai eksportuotojas žino, jog jo siūlomas eksportuoti I priede neišvardytas dvejopo naudojimo prekes, visas arba iš dalies, ketinama panaudoti kuriam nors iš šio straipsnio 1 dalyje nurodytų naudojimo tikslų, eksportuotojas praneša apie tai kompetentingai institucijai. Ta kompetentinga institucija nusprendžia, ar atitinkamam eksportui reikia leidimo.

3. Valstybė narė gali priimti arba ir toliau taikyti nacionalinius įstatymus, nustatančius I priede neišvardytų dvejopo naudojimo prekių eksportui leidimų reikalavimą, jei eksportuotojas turi pagrindą įtarti, kad tos prekės, visos arba iš dalies, yra arba gali būti skirtos šio straipsnio 1 dalyje nurodytiems naudojimo tikslams.

4. Valstybė narė, nustatanti leidimo reikalavimą pagal 1, 2 arba 3 dalį, nedelsdama informuoja savo muitinę ir kitas atitinkamas nacionalines institucijas ir kitoms valstybėms narėms bei Komisijai pateikia atitinkamą informaciją apie atitinkamą leidimo reikalavimą, visų pirma susijusią su atitinkamomis prekėmis ir galutiniais naudotojais, išskyrus atvejus, kai ji mano, kad taip daryti netikslinga atsižvelgiant į sandorio pobūdį arba atitinkamos informacijos neskelbtinumą.

5. Valstybės narės deramai atsižvelgia į informaciją, gautą pagal 4 dalį, ir apie tai informuoja savo muitines ir kitas atitinkamas nacionalines institucijas.

6. 16 straipsnio 1, 2 ir 5–7 dalys taikomos su I priede neišvardytomis dvejopo naudojimo prekėmis susijusiais atvejais, kad būtų galima išnagrinėti visus galiojančius valstybių narių atsisakymus suteikti leidimą.

7. Visas keitimasis informacija, reikalaujama pagal šį straipsnį, vykdomas laikantis teisinių reikalavimų dėl asmeninės informacijos, neskelbtinos komercinės informacijos ar saugomos gynybos, užsienio politikos ar nacionalinio saugumo informacijos apsaugos. Toks keitimasis informacija vykdomas naudojant saugias elektronines priemones, įskaitant 23 straipsnio 6 dalyje nurodytą sistemą.

8. Šis reglamentas neturi poveikio valstybių narių teisei imtis nacionalinių priemonių pagal Reglamento (ES) 2015/479 10 straipsnį.

5 straipsnis

1. I priede neišvardytoms kibernetinio stebėjimo prekėms eksportuoti reikia leidimo, jei kompetentinga institucija yra informavusi eksportuotoją, kad atitinkamos prekės, visos ar iš dalies, yra arba gali būti naudojamos vidaus represijoms ir (arba) sunkiems žmogaus teisių ir tarptautinės humanitarinės teisės pažeidimams vykdyti.

2. Kai eksportuotojas, remdamasis savo išsamaus patikrinimo išvadomis, žino, jog eksportuotojo siūlomas eksportuoti I priede neišvardytas kibernetinio stebėjimo prekes ketinama naudoti, visas arba iš dalies, kuriam nors iš šio straipsnio 1 dalyje nurodytų naudojimo tikslų, eksportuotojas praneša apie tai kompetentingai institucijai. Ta kompetentinga institucija nusprendžia, ar atitinkamam eksportui reikia leidimo. Komisija ir Taryba pateikia eksportuotojams skirtas gaires, kaip nurodyta 26 straipsnio 1 dalyje.

3. Valstybė narė gali priimti arba ir toliau taikyti nacionalinius įstatymus, nustatančius I priede neišvardytų kibernetinio stebėjimo prekių eksportui leidimų reikalavimą, jei eksportuotojas turi pagrindą įtarti, kad tos prekės, visos arba iš dalies, yra arba gali būti skirtos šio straipsnio 1 dalyje nurodytiems naudojimo tikslams.

4. Valstybė narė, nustatanti leidimo reikalavimą pagal 1, 2 arba 3 dalį, nedelsdama informuoja savo muitinę ir kitas atitinkamas nacionalines institucijas ir kitoms valstybėms narėms bei Komisijai pateikia atitinkamą informaciją apie atitinkamą leidimo reikalavimą, visų pirma susijusią su atitinkamomis prekėmis ir subjektais, išskyrus atvejus, kai ji mano, kad taip daryti netikslinga atsižvelgiant į sandorio pobūdį arba atitinkamos informacijos neskelbtinumą.

5. Valstybės narės tinkamai atsižvelgia į informaciją, gautą pagal 4 dalį, ir ją peržiūri per 30 darbo dienų, atsižvelgdamos į 1 dalyje nustatytus kriterijus. Jos informuoja savo muitines ir kitas atitinkamas nacionalines institucijas. Išimtiniais atvejais bet kuri valstybė narė gali prašyti pratęsti tą 30 dienų laikotarpį. Tačiau pratęsimas negali viršyti 30 darbo dienų.

6. Kai visos valstybės narės praneša viena kitai ir Komisijai, kad turėtų būti nustatytas reikalavimas gauti leidimą iš esmės tapatiems sandoriams, Komisija Europos Sąjungos oficialiojo leidinio C serijoje paskelbia informaciją apie kibernetinio stebėjimo prekes ir, atitinkamais atvejais, paskirties vietas, kurioms taikomi leidimų išdavimo reikalavimai, apie kuriuos tuo tikslu pranešė valstybės narės.

7. Valstybės narės bent kartą per metus peržiūri pagal 6 dalį paskelbtą informaciją, remdamosi atitinkama Komisijos pateikta informacija ir analize. Kai visos valstybės narės praneša viena kitai ir Komisijai, kad leidimo reikalavimo paskelbimas turėtų būti iš dalies pakeistas ar atnaujintas, Komisija nedelsdama atitinkamai iš dalies pakeičia arba atnaujina informaciją, paskelbtą pagal 6 dalį Europos Sąjungos oficialiojo leidinio C serijoje.

8. 16 straipsnio 1, 2 ir 5–7 dalys taikomos su I priede neišvardytomis kibernetinio stebėjimo prekėmis susijusiais atvejais, kad būtų galima išnagrinėti visus galiojančius valstybių narių atsisakymus suteikti leidimą.

9. Visas keitimasis informacija, reikalaujama pagal šį straipsnį, vykdomas laikantis teisinių reikalavimų dėl asmeninės informacijos, neskelbtinos komercinės informacijos ar saugomos gynybos, užsienio politikos ar nacionalinio saugumo informacijos apsaugos. Šis keitimasis informacija vykdomas naudojant saugias elektronines priemones, įskaitant 23 straipsnio 6 dalyje nurodytą sistemą.

10. Valstybės narės svarsto galimybę pritarti pagal šio straipsnio 6 dalį paskelbtų prekių įtraukimui į atitinkamus tarptautinius neplatinimo režimus arba eksporto kontrolės susitarimus, siekiant išplėsti kontrolę. Komisija pateikia atitinkamų duomenų, surinktų pagal 23 straipsnio 2 dalį ir 26 straipsnio 2 dalį, analizę.

11. Šis reglamentas neturi poveikio valstybių narių teisei imtis nacionalinių priemonių pagal Reglamento (ES) 2015/479 10 straipsnį.

6 straipsnis

1. Su į I priedo sąrašą įtrauktomis dvejopo naudojimo prekėmis susijusioms tarpininkavimo paslaugoms teikti reikalingas leidimas, jei kompetentinga institucija tarpininkui praneša, kad atitinkamos prekės, visos ar iš dalies, yra arba gali būti skirtos bet kuriam iš 4 straipsnio 1 dalyje nurodytų naudojimo tikslų.

2. Kai tarpininkas siūlo savo tarpininkavimo paslaugas dėl I priede išvardytų dvejopo naudojimo prekių ir žino, kad tas prekes, visas arba iš dalies, ketinama naudoti bet kuriam iš 4 straipsnio 1 dalyje nurodytų naudojimo tikslų, tarpininkas apie tai praneša kompetentingai institucijai. Ta kompetentinga institucija sprendžia, ar nustatyti, kad tokioms tarpininkavimo paslaugoms vykdyti reikalingas leidimas.

3. Valstybė narė gali išplėsti 1 dalies taikymą į sąrašą neįtrauktoms dvejopo naudojimo prekėms.

4. Valstybė narė gali priimti arba toliau taikyti nacionalinės teisės aktus, kuriais nustatomas reikalavimas gauti leidimą su dvejopo naudojimo prekėmis susijusioms paslaugoms teikti, jei tarpininkas turi priežasčių įtarti, kad šios prekės yra arba gali būti skirtos bet kuriam iš 4 straipsnio 1 dalyje nurodytų naudojimo tikslų.

5. 9 straipsnio 2, 3 ir 4 dalys taikomos šio straipsnio 3 ir 4 dalyse nurodytoms nacionalinėms priemonėms.

7 straipsnis

1. Ne Sąjungos dvejopo naudojimo prekių, išvardytų I priede, tranzitą bet kuriuo metu gali uždrausti valstybės narės, kurioje prekės yra, kompetentinga institucija tais atvejais, kai prekės, visos ar iš dalies, yra arba gali būti skirtos bet kuriems 4 straipsnio 1 dalyje nurodytiems naudojimo tikslams.

2. Prieš nuspręsdama dėl tranzito uždraudimo kompetentinga institucija gali atskirais atvejais taikyti leidimo reikalavimą konkrečiais dvejopo naudojimo prekių, išvardytų I priede, tranzito atvejais, jeigu prekės, visos ar iš dalies, yra arba gali būti skirtos bet kuriems 4 straipsnio 1 dalyje nurodytiems naudojimo tikslams. Tranzito per kelių valstybių narių teritoriją atvejais, kiekvienos susijusios valstybės narės kompetentinga institucija gali uždrausti tokį tranzitą per jos teritoriją.

Leidimo reikalavimą kompetentinga institucija gali nustatyti fiziniam ar juridiniam asmeniui arba bendrijai, kuris (-i) yra pasirašęs (-iusi) sutartį su gavėju trečiojoje valstybėje ir turi įgaliojimą spręsti dėl prekių, gabenamų per Sąjungos muitų teritoriją, išsiuntimo.

Jei fizinis ar juridinis asmuo arba bendrija negyvena, neturi nuolatinės buveinės arba nėra įsisteigęs (-usi) Sąjungos muitų teritorijoje, kompetentinga institucija gali nustatyti reikalavimą gauti leidimą:

a) deklarantui, apibrėžtam Sąjungos muitinės kodekso 5 straipsnio 15 dalyje;

b) vežėjui, apibrėžtam Sąjungos muitinės kodekso 5 straipsnio 40 dalyje; arba

c) fiziniam asmeniui, tranzitu vežančiam dvejopo naudojimo prekes to asmens asmeniniame bagaže.

3. Valstybė narė gali išplėsti 1 dalies taikymą į sąrašą neįtrauktoms dvejopo naudojimo prekėms.

4. 9 straipsnio 2, 3 ir 4 dalys taikomos šio straipsnio 3 dalyje nurodytoms nacionalinėms priemonėms.

8 straipsnis

1. Su I priede išvardytomis dvejopo naudojimo prekėmis susijusios techninės pagalbos teikimui reikalingas leidimas, jeigu kompetentinga institucija techninės pagalbos teikėjui pranešė, kad atitinkamos prekės, visos ar iš dalies, yra arba gali būti skirtos bet kuriam iš 4 straipsnio 1 dalyje nurodytų naudojimo tikslų.

2. Kai techninės pagalbos teikėjas siūlo teikti techninę pagalbą dėl I priede išvardytų dvejopo naudojimo prekių ir žino, kad tos prekės yra, visos arba iš dalies, skirtos bet kuriam iš 4 straipsnio 1 dalyje nurodytų naudojimo tikslų, techninės pagalbos teikėjas apie tai praneša kompetentingai institucijai. Ta kompetentinga institucija sprendžia, ar nustatyti, kad tokios techninės pagalbos teikimui reikalingas leidimas.

3. 1 ir 2 dalys netaikomos, jei techninė pagalba: a) teikiama II priedo A skirsnio 2 dalyje nurodytos valstybės teritorijoje arba į ją arba II priedo A skirsnio 2 dalyje nurodytos valstybės gyventojui; b) yra viešai prieinamos informacijos perdavimas arba pagrindiniai moksliniai tyrimai, kaip tai suprantama I priede pateiktoje Bendrojoje technologijų pastaboje arba Branduolinės technologijos pastaboje; c) teikiama valstybės narės valdžios institucijų ar agentūrų, vykdančių savo oficialias užduotis; d) teikiama valstybės narės ginkluotosioms pajėgoms atsižvelgiant į joms pavestas užduotis; e) teikiama tikslui, kuris nurodytas IV priede nustatytose išimtyse Raketų technologijos kontrolės režimo (MTCR technologijos) prekėms, arba f) būtina tų prekių, kurioms suteiktas eksporto leidimas, įdiegimui, veikimui, priežiūrai (tikrinimui) ar remontui.

4. Valstybė narė gali išplėsti 1 dalies taikymą į sąrašą neįtrauktoms dvejopo naudojimo prekėms.

5. Valstybė narė gali priimti arba toliau taikyti nacionalinės teisės aktus, kuriais nustatomas reikalavimas gauti leidimą techninei pagalbai teikti, kai techninės pagalbos teikėjas, kuris siūlo teikti techninę pagalbą dėl dvejopo naudojimo prekių, turi priežasčių įtarti, kad tos prekės yra arba gali būti skirtos bet kuriam iš 4 straipsnio 1 dalyje nurodytų naudojimo tikslų.

6. 9 straipsnio 2, 3 ir 4 dalys taikomos šio straipsnio 4 ir 5 dalyse nurodytoms nacionalinėms priemonėms.

9 straipsnis

1. Valstybė narė gali uždrausti I priede neišvardytų dvejopo naudojimo prekių eksportą arba jam taikyti leidimo reikalavimą visuomenės saugumo, įskaitant teroro aktų prevenciją, arba žmogaus teisių apsaugos sumetimais.

2. Apie priemones, kurios buvo patvirtintos pagal 1 dalį, valstybės narės nedelsdamos praneša Komisijai ir kitoms valstybėms narėms ir tiksliai nurodo tų priemonių motyvus. Jei priemone nustatomas nacionalinis kontroliuojamų prekių sąrašas, valstybės narės taip pat praneša Komisijai ir kitoms valstybėms narėms kontroliuojamų prekių aprašymą.

3. Valstybės narės nedelsdamos praneša Komisijai ir kitoms valstybėms narėms apie bet kuriuos priemonių, patvirtintų pagal 1 dalį, pakeitimus, įskaitant bet kokius jų nacionalinių kontroliuojamų prekių sąrašų pakeitimus.

4. Priemones, apie kurias buvo pranešta pagal šio straipsnio 2 ir 3 dalis, Komisija skelbia Europos Sąjungos oficialiojo leidinio C serijoje. Komisija nedelsdama atskirai visomis oficialiosiomis Sąjungos kalbomis paskelbia valstybėse narėse galiojančių nacionalinių kontroliuojamų prekių sąrašų rinkinį. Gavusi valstybės narės pranešimą apie bet kokius savo nacionalinio kontroliuojamų prekių sąrašo pakeitimus, Komisija nedelsdama visomis oficialiosiomis Sąjungos kalbomis paskelbia atnaujintą valstybėse narėse galiojančių nacionalinių kontroliuojamų prekių sąrašų rinkinį.

10 straipsnis

1. I priede neišvardytų dvejopo naudojimo prekių eksportui reikalingas leidimas, jei kita valstybė narė nustato reikalavimą gauti leidimą tų prekių eksportui remdamasi tos valstybės narės pagal 9 straipsnį priimtu ir Komisijos pagal 9 straipsnio 4 dalį paskelbtu nacionaliniu kontroliuojamų prekių sąrašu ir jei kompetentinga institucija pranešė eksportuotojui, kad atitinkamos prekės yra arba gali būti visai ar iš dalies skirtos naudoti susirūpinimą keliančiais tikslais visuomenės saugumo, įskaitant teroro aktų prevenciją, arba žmogaus teisių aspektu.

2. Valstybė narė, kuri atsisako suteikti pagal 1 dalį reikalaujamą leidimą, apie tokį sprendimą taip pat praneša Komisijai ir kitoms valstybėms narėms.

3. Valstybė narė, nustatanti leidimo reikalavimą I priede neišvardytų dvejopo naudojimo prekių eksportui pagal šio straipsnio 1 dalį, nedelsdama informuoja apie šį leidimo reikalavimą savo muitinę ir kitas atitinkamas nacionalines institucijas ir, jei taikytina, suteikia kitoms valstybėms narėms ir Komisijai atitinkamą informaciją, visų pirma dėl susijusių prekių ir galutinių naudotojų. Kitos valstybės narės deramai atsižvelgia į tą informaciją ir informuoja apie tai savo muitinę ir kitas atitinkamas nacionalines institucijas.

11 straipsnis

1. IV priede išvardytoms dvejopo naudojimo prekėms persiųsti Sąjungos viduje reikalingas leidimas. IV priedo 2 dalyje išvardytoms dvejopo naudojimo prekėms netaikomas bendrasis leidimas.

2. Valstybė narė gali nustatyti leidimo reikalavimą siekiant siųsti kitas dvejopo naudojimo prekes iš jos teritorijos į kitą valstybę narę tais atvejais, jeigu siuntimo metu: a) veiklos vykdytojui arba kompetentingai institucijai žinoma, kad galutinė atitinkamų prekių paskirties vieta yra už Sąjungos muitų teritorijos ribų; b) tų prekių eksportui į tą galutinę paskirties vietą valstybėje, iš kurios prekės siunčiamos, reikalingas leidimas pagal 3, 4, 5, 9 arba 10 straipsnį, ir toks tiesioginis eksportas iš jos teritorijos nėra leidžiamas pagal bendrąjį leidimą arba visuotinį leidimą, ir c) valstybėje narėje, į kurią prekes ketinama siųsti, tos prekės nebus apdorojamos ar perdirbamos, kaip nurodyta Sąjungos muitinės kodekso 60 straipsnio 2 dalyje.

3. 1 ir 2 dalyse nurodytas siuntimo leidimas taikomas valstybėje narėje, iš kurios turi būti siunčiamos dvejopo naudojimo prekės.

4. Tais atvejais, kai valstybė narė, iš kurios tos prekės turi būti persiųstos, po 14 straipsnyje nustatytų konsultavimosi procedūrų paskesniam dvejopo naudojimo prekių eksportui jau yra pritarusi, veiklos vykdytojui nedelsiant išduodamas persiuntimo leidimas, jei aplinkybės nėra iš esmės pasikeitusios.

5. Valstybė narė, kuri priima teisės aktus, nustatančius leidimo reikalavimą, kaip nurodyta 2 dalyje, apie priemones, kurių ji ėmėsi, nedelsdama praneša Komisijai ir kitoms valstybėms narėms. Komisija tą informaciją paskelbia Europos Sąjungos oficialiojo leidinio C serijoje.

6. Priemonių, kurių imamasi pagal 1 ir 2 dalis, taikymas nėra susijęs su vidaus sienų kontrolės taikymu Sąjungos muitų teritorijoje, o tėra tik kontrolės priemonės, vykdomos kaip įprastinių kontrolės procedūrų, nediskriminaciniu būdu taikomų visoje Sąjungos muitų teritorijoje, dalis.

7. Dėl priemonių pagal 1 ir 2 dalis taikymo prekėms persiųsti iš vienos valstybės narės į kitą negali būti taikomos griežtesnės sąlygos, negu tos, kurios yra nustatytos tų prekių eksportui į trečiąsias valstybes.

8. Remdamasi savo nacionalinės teisės aktais, valstybė narė gali reikalauti, kad Sąjungos viduje iš tos valstybės narės atliekant bet kurį I priedo 5 kategorijos 2 dalyje išvardytų prekių, kurios nėra išvardytos IV priede, persiuntimą apie tas prekes tos valstybės narės kompetentingoms institucijoms būtų teikiama papildoma informacija.

9. Atitinkami verslo dokumentai, susiję su I priede išvardytų dvejopo naudojimo prekių persiuntimu Sąjungos viduje, turi aiškiai rodyti, kad toms prekėms jas eksportuojant iš Sąjungos muitų teritorijos taikomos kontrolės priemonės. Tokius dokumentus visų pirma sudaro pardavimo sutartis, užsakymo patvirtinimas, sąskaita faktūra arba išsiuntimo pranešimas.







III SKYRIUS

EKSPORTO LEIDIMAS IR TARPININKAVIMO PASLAUGŲ IR TECHNINĖS PAGALBOS LEIDIMAS

12 straipsnis

1. Pagal šį reglamentą gali būti išduodami arba nustatomi šių rūšių eksporto leidimai: a) individualūs eksporto leidimai; b) visuotiniai eksporto leidimai; c) nacionaliniai bendrieji eksporto leidimai; d) Sąjungos bendrieji eksporto leidimai eksportuoti tam tikras prekes į tam tikras paskirties vietas laikantis II priedo A–H skirsniuose nustatytų specialių naudojimo sąlygų ir reikalavimų. Leidimai, išduoti arba nustatyti pagal šį reglamentą, galioja visoje Sąjungos muitų teritorijoje.

2. Individualius ir visuotinius eksporto leidimus pagal šį reglamentą suteikia valstybės narės, kurioje eksportuotojas turi nuolatinę buveinę arba yra įsisteigęs, kompetentinga institucija.

Nedarant poveikio 2 straipsnio 3 punktui, jei eksportuotojas neturi nuolatinės buveinės arba nėra įsisteigęs Sąjungos muitų teritorijoje, individualius eksporto leidimus pagal šį reglamentą išduoda valstybės narės, kurioje yra dvejopo naudojimo prekės, kompetentinga institucija.

Visi individualūs ir visuotiniai eksporto leidimai, jei įmanoma, yra išduodami elektroninėmis priemonėmis, naudojant formas, kuriose turi būti pateikti bent visi III priedo A skirsnyje pateiktų pavyzdinių formų elementai, tose pavyzdinėse formose nustatyta seka.

3. Individualūs eksporto leidimai ir visuotiniai eksporto leidimai galioja iki dvejų metų, jei kompetentinga institucija nenusprendžia kitaip.

Didelio projekto leidimų galiojimo trukmę nustato kompetentinga institucija, bet jie negali galioti ilgiau kaip ketverius metus, išskyrus tinkamai pagrįstas aplinkybes, susijusias su projekto trukme.

4. Eksportuotojai kompetentingai institucijai pateikia visą informaciją, būtiną jų paraiškoms dėl individualių ir visuotinių eksporto leidimų, kad būtų pateikta išsami informacija, visų pirma apie galutinius naudotojus, paskirties valstybę ir eksportuojamos prekės galutinį naudojimą.

Individualiems eksporto leidimams turi būti taikomas reikalavimas pateikti pareiškimą dėl galutinio naudojimo. Kompetentinga institucija tam tikrų paraiškų atveju gali išimties tvarka netaikyti pareigos pateikti pareiškimą dėl galutinio naudojimo. Prireikus su visuotiniu eksporto leidimu gali būti reikalaujama pateikti pareiškimą dėl galutinio naudojimo.

Eksportuotojai, kurie naudojasi visuotiniais eksporto leidimais, turi įgyvendinti vidaus atitikties užtikrinimo programą, nebent kompetentinga institucija mano, kad tai nebūtina dėl kitos informacijos, į kurią ji atsižvelgė tvarkydama eksportuotojo pateiktą prašymą išduoti visuotinį eksporto leidimą.

Ataskaitų teikimo ir vidaus atitikties užtikrinimo programos reikalavimus, susijusius su visuotinių eksporto leidimų naudojimu, nustato valstybės narės.

Eksportuotojų prašymu visuotiniai eksporto leidimai, kuriais nustatomi kiekybiniai apribojimai, yra dalijami į dalis.

5. Valstybių narių kompetentingos institucijos išnagrinėja prašymus dėl individualių ir visuotinių leidimų per laikotarpį, kuris nustatomas vadovaujantis nacionaliniais įstatymais ir praktika.

6. Nacionaliniai bendrieji eksporto leidimai: a) netaikomi II priedo I skirsnyje išvardytoms prekėms; b) nustatomi pagal nacionalinę teisę ar praktiką. Jais gali naudotis visi tokius leidimus išduodančioje valstybėje narėje nuolatinę buveinę turintys arba įsisteigę eksportuotojai, jei jie atitinka šiame reglamente ir papildančiuose nacionalinės teisės aktuose nustatytus reikalavimus; jie išduodami laikantis III priedo C skirsnyje nustatytų sąlygų; c) negali būti naudojami, jei kompetentinga institucija yra informavusi eksportuotoją, kad atitinkamos prekės, visos ar iš dalies, yra arba gali būti skirtos bet kuriam iš 4 straipsnio 1 dalyje nurodytų naudojimo tikslų, arba jei eksportuotojas žino, kad tas prekes ketinama panaudoti tokiems tikslams. Nacionaliniai bendrieji eksporto leidimai taip pat gali būti taikomi II priedo A–H skirsniuose išvardytoms prekėms ir paskirties vietoms. Valstybės narės nedelsdamos praneša Komisijai apie visus išduotus ar pakeistus nacionalinius bendruosius eksporto leidimus. Komisija skelbia tokius pranešimus Europos Sąjungos oficialiojo leidinio C serijoje.

7. Valstybės narės, kurioje eksportuotojas turi nuolatinę buveinę arba yra įsisteigęs, kompetentinga institucija gali uždrausti eksportuotojui naudotis Sąjungos bendruoju eksporto leidimu, jei turima pagrįstų įtarimų, kad eksportuotojas nesugebės laikytis tokio leidimo reikalavimų ar eksporto kontrolės teisės aktų nuostatų.

Valstybių narių kompetentingos institucijos keičiasi informacija apie eksportuotojus, kuriems uždrausta naudotis Sąjungos bendruoju eksporto leidimu, nebent valstybės narės, kurioje eksportuotojas turi nuolatinę buveinę arba yra įsisteigęs, kompetentinga institucija nustato, kad eksportuotojas nemėgins eksportuoti dvejopo naudojimo prekių pasinaudodamas kita valstybe nare. Keitimasis informacija vykdomas naudojantis 23 straipsnio 6 dalyje nurodyta elektronine sistema.

13 straipsnis

1. Leidimą teikti tarpininkavimo paslaugas ir techninę pagalbą pagal šį reglamentą suteikia valstybės narės, kurioje tarpininkas arba techninės pagalbos teikėjas turi nuolatinę buveinę arba yra įsisteigęs, kompetentinga institucija. Jei tarpininkas arba techninės pagalbos teikėjas neturi nuolatinės buveinės ir nėra įsisteigęs Sąjungos muitų teritorijoje, pagal šį reglamentą leidimą teikti tarpininkavimo paslaugas ir techninę pagalbą suteikia valstybės narės, iš kurios teritorijos bus teikiamos tarpininkavimo paslaugos arba techninė pagalba, kompetentinga institucija.

2. Leidimai teikti tarpininkavimo paslaugas suteikiami nustatytam konkrečių prekių kiekiui ir juose aiškiai nurodoma prekių buvimo vieta kilmės trečiojoje valstybėje, galutinis naudotojas ir tiksli galutinio naudotojo buvimo vieta.

Leidimuose teikti techninę pagalbą aiškiai nurodomas galutinis naudotojas ir tiksli jo buvimo vieta.

Šie leidimai galioja visoje Sąjungos muitų teritorijoje.

3. Tarpininkai ir techninės pagalbos teikėjai kompetentingai institucijai pateikia visą informaciją, kuri yra privaloma pagal šį reglamentą pateikiant leidimo paraišką, visų pirma nurodoma dvejopo naudojimo prekių buvimo vieta, pateikiamas aiškus prekių apibūdinimas ir nurodomas jų kiekis, nurodomi sandoryje dalyvaujantys tretieji asmenys, paskirties valstybė, toje valstybėje esantis galutinis naudotojas ir tiksli jo buvimo vieta.

4. Valstybių narių kompetentingos institucijos išnagrinėja prašymus dėl leidimų teikti tarpininkavimo paslaugas ir techninę pagalbą per laikotarpį, kuris nustatomas vadovaujantis nacionaline teise ar praktika.

5. Visi leidimai teikti tarpininkavimo paslaugas ir techninę pagalbą, kiek tai įmanoma, išduodami elektroninėmis priemonėmis naudojant formas, kuriose pateikiami bent visi III priedo B skirsnyje pateiktose pavyzdinėse formose nustatyti elementai, tose pavyzdinėse formose nustatyta seka.

14 straipsnis

1. Jei dvejopo naudojimo prekės, dėl kurių yra paduota paraiška gauti individualų eksporto į II priedo A skirsnio 2 dalyje neišvardytą paskirties vietą arba į bet kurią IV priede išvardytų dvejopo naudojimo prekių paskirties vietą leidimą, yra ar bus vienoje ar keliose valstybėse narėse, bet ne toje, kurioje yra pateikta paraiška, tas faktas yra nurodomas paraiškoje. Valstybės narės, kuriai yra pateikta leidimo paraiška, kompetentinga institucija nedelsdama konsultuojasi su atitinkamų valstybių narių kompetentingomis institucijomis ir suteikia atitinkamą informaciją. Ta konsultacija gali būti vykdoma naudojantis 23 straipsnio 6 dalyje nurodyta elektronine sistema. Valstybės narės, su kuriomis konsultuojamasi, per 10 darbo dienų praneša apie prieštaravimus, kuriuos jos gali pareikšti dėl tokio leidimo suteikimo, o valstybė narė, kurioje ta paraiška buvo pateikta, privalo jų paisyti.

Jei per 10 darbo dienų prieštaravimai nepateikiami, laikoma, kad valstybės narės, su kuriomis konsultuojamasi, prieštaravimų neturi.

Išimtiniais atvejais bet kuri valstybė narė, su kuria konsultuojamasi, gali prašyti pratęsti tą 10 dienų laikotarpį. Tačiau pratęsimas negali viršyti 30 darbo dienų.

2. Jei koks nors eksportas gali pažeisti valstybės narės svarbius saugumo interesus, ji gali prašyti kitos valstybės narės nesuteikti eksporto leidimo arba, jei toks leidimas jau suteiktas, prašyti jį panaikinti, sustabdyti, pakeisti arba atšaukti. Valstybė narė, gaunanti tokį prašymą, nedelsdama pradeda su prašančiąja valstybe nare neprivalomo pobūdžio konsultacijas, kurios yra užbaigiamos per 10 darbo dienų. Jeigu valstybė narė, į kurią kreipiamasi, nusprendžia suteikti leidimą, ta valstybė narė turėtų apie tai pranešti Komisijai ir kitoms valstybėms narėms, naudodamasi 23 straipsnio 6 dalyje nurodyta elektronine sistema.

15 straipsnis

1. Spręsdamos, ar išduoti leidimą, ar jo neišduoti, arba uždrausti tranzitą pagal šį reglamentą, valstybės narės atsižvelgia į visas svarbias aplinkybes, įskaitant: a) Sąjungos ir valstybių narių tarptautines pareigas ir įsipareigojimus, visų pirma pareigas ir įsipareigojimus, kuriuos kiekviena yra prisiėmusi kaip atitinkamų tarptautinių neplatinimo režimų ir eksporto kontrolės susitarimų dalyvė arba ratifikuodama atitinkamas tarptautines sutartis; b) jų pareigas pagal sankcijas, taikomas pagal Tarybos priimtą sprendimą ar bendrąją poziciją arba pagal ESBO sprendimą ar Jungtinių Tautų Saugumo Tarybos privalomą rezoliuciją; c) nacionalines užsienio ir saugumo politikos aplinkybes, įskaitant tas, kurioms taikoma Bendroji pozicija 2008/944/BUSP; d) aplinkybes, susijusias su numatomu galutiniu naudojimu ir nukreipimo rizika.

2. Vertindamos paraišką gauti visuotinį eksporto leidimą, valstybės narės atsižvelgia ne tik į 1 dalyje nustatytus kriterijus, bet ir į tai, kaip eksportuotojas įgyvendina vidaus atitikties užtikrinimo programą.

16 straipsnis

1. Kompetentinga institucija, vadovaudamasi šiuo reglamentu, gali atsisakyti išduoti eksporto leidimą ir gali panaikinti, sustabdyti, pakeisti ar atšaukti eksporto leidimą, kurį ji jau yra išdavusi. Kai kompetentinga institucija atsisako suteikti eksporto leidimą, jį panaikina, sustabdo, ženkliai apriboja ar atšaukia, arba nustato, kad eksportas neturi būti leidžiamas, ji apie tai praneša kitų valstybių narių kompetentingoms institucijoms bei Komisijai ir su jomis keičiasi susijusia informacija. Jeigu valstybės narės kompetentinga institucija yra sustabdžiusi eksporto leidimo galiojimą, pasibaigus leidimo galiojimo sustabdymo laikui kitų valstybių narių kompetentingoms institucijoms ir Komisijai pranešamas galutinis įvertinimas.

2. Valstybės narės persvarsto atsisakymus suteikti leidimą, apie kuriuos pranešama pagal 1 dalį, per trejus metus nuo tokio pranešimo ir tuos atsisakymus atšaukia, iš dalies pakeičia arba atnaujina. Valstybės narės kompetentingos institucijos kuo skubiau praneša persvarstymo rezultatus kitų valstybių narių kompetentingoms institucijoms ir Komisijai. Neatšauktas atsisakymas galioja toliau ir persvarstomas kas treji metai. Trečiosios peržiūros metu atitinkama valstybė narė privalo paaiškinti tokio atsisakymo galiojimo išlaikymo priežastis.

3. Kompetentinga institucija nedelsdama praneša kitų valstybių narių kompetentingoms institucijoms ir Komisijai apie pagal 7 straipsnį priimtus sprendimus uždrausti dvejopo naudojimo prekių tranzitą. Į šiuos pranešimus turi būti įtraukta visa reikiama informacija, be kita ko, prekės klasifikacija, techniniai parametrai, paskirties valstybė ir galutinis naudotojas.

4. Šio straipsnio 1 ir 2 dalių nuostatos taip pat taikomos leidimams teikti tarpininkavimo paslaugas ir techninę pagalbą, nurodytas 13 straipsnyje.

5. Valstybės narės kompetentinga institucija prieš nuspręsdama, ar išduoti leidimą, ar jo neišduoti, arba uždrausti tranzitą pagal šį reglamentą, išnagrinėja visus pagal šį reglamentą pateiktus galiojančius atsisakymus suteikti leidimą arba priimtus sprendimus uždrausti I priede išvardytų dvejopo naudojimo prekių tranzitą, kad patikrintų, ar kitos valstybės narės kompetentingos institucijos iš esmės tapačiam sandoriui atsisakė suteikti leidimą ar uždraudė atitinkamą tranzitą. Po to ji konsultuojasi su valstybių narių kompetentingomis institucijomis, atsisakiusiomis suteikti tokius leidimus arba priėmusiomis sprendimus uždrausti tranzitą, kaip numatyta šio straipsnio 1, 3 ir 4 dalyse.

Valstybių narių, su kuriomis konsultuojamasi, kompetentingos institucijos per 10 darbo dienų praneša, ar, jų nuomone, atitinkamas sandoris yra iš esmės tapatus. Jei atsakymo negaunama per 10 darbo dienų, laikoma, kad valstybių narių, su kuriomis konsultuojamasi, kompetentingos institucijos atitinkamo sandorio nelaiko iš esmės tapačiu sandoriu.

Jei reikia daugiau informacijos, kad būtų galima teisingai įvertinti atitinkamą sandorį, atitinkamų valstybių narių kompetentingos institucijos susitaria pratęsti tą 10 dienų laikotarpį. Tačiau pratęsimas negali viršyti 30 darbo dienų.

Jei po tokios konsultacijos kompetentinga institucija nusprendžia suteikti leidimą arba leisti vežti tranzitu, ji apie tai informuoja kitų valstybių narių kompetentingas institucijas ir Komisiją, pateikdama visą reikalingą informaciją, paaiškinančią tą sprendimą.

6. Visi pagal šį straipsnį pateiktini pranešimai perduodami naudojant saugias elektronines priemones, įskaitant 23 straipsnio 6 dalyje nurodytą sistemą.

7. Visa informacija, kuria dalinamasi pagal šį straipsnį, turi atitikti 23 straipsnio 5 dalies nuostatas dėl tokios informacijos konfidencialumo.







IV SKYRIUS

DVEJOPO NAUDOJIMO PREKIŲ IR PASKIRTIES VIETŲ SĄRAŠŲ KEITIMAS

17 straipsnis

1. Komisijai pagal 18 straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus siekiant iš dalies pakeisti dvejopo naudojimo prekių sąrašus, pateiktus I ir IV prieduose, kaip nurodyta toliau: a) I priede nustatytas dvejopo naudojimo prekių sąrašas yra iš dalies keičiamas vadovaujantis atitinkamomis pareigomis ir įsipareigojimais bei bet kuriais jų pakeitimais, kuriuos valstybės narės ir, kai taikytina, Sąjunga yra prisiėmusios kaip tarptautinių neplatinimo režimų ir eksporto kontrolės susitarimų dalyvės arba ratifikuodamos atitinkamas tarptautines sutartis.; b) kai I priedo dalinis pakeitimas susijęs su dvejopo naudojimo prekėmis, kurios taip pat išvardytos ir II arba IV priede, tie priedai atitinkamai iš dalies pakeičiami.

2. Komisijai pagal 18 straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus siekiant iš dalies pakeisti II priedą, išbraukiant prekes ir į Sąjungos bendrųjų eksporto leidimų taikymo sritį įtraukiant arba iš jos išbraukiant paskirties vietas, konsultuojantis su Dvejopo naudojimo prekių kontrolės koordinavimo grupe, įsteigta pagal 24 straipsnį, ir atsižvelgiant į prievoles ir įsipareigojimus pagal atitinkamus neplatinimo režimus ir eksporto kontrolės susitarimus, pavyzdžiui, kontroliuojamų prekių sąrašų pakeitimus, taip pat į atitinkamus geopolitinius pokyčius. Kai dėl privalomų skubos priežasčių Sąjungos bendrajame eksporto leidime būtina išbraukti konkrečias paskirties valstybes, pagal šią dalį priimamiems deleguotiesiems aktams taikoma 19 straipsnyje numatyta procedūra.

18 straipsnis

1. Įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami šiame straipsnyje nustatytomis sąlygomis.

2. 17 straipsnyje nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami penkerių metų laikotarpiui nuo 2021 m. rugsėjo 9 d. Likus ne mažiau kaip devyniems mėnesiams iki penkerių metų laikotarpio pabaigos Komisija parengia naudojimosi deleguotaisiais įgaliojimais ataskaitą. Deleguotieji įgaliojimai savaime pratęsiami tokios pačios trukmės laikotarpiams, išskyrus atvejus, kai Europos Parlamentas arba Taryba pareiškia prieštaravimų dėl tokio pratęsimo likus ne mažiau kaip trims mėnesiams iki kiekvieno laikotarpio pabaigos.

3. Europos Parlamentas arba Taryba gali bet kada atšaukti 17 straipsnyje nurodytus deleguotuosius įgaliojimus. Sprendimu dėl įgaliojimų atšaukimo nutraukiami tame sprendime nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus. Sprendimas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje arba vėlesnę jame nurodytą dieną. Jis nedaro poveikio jau galiojančių deleguotųjų aktų galiojimui.

4. Prieš priimdama deleguotąjį aktą Komisija konsultuojasi su kiekvienos valstybės narės paskirtais ekspertais vadovaudamasi 2016 m. balandžio 13 d. Tarpinstituciniame susitarime dėl geresnės teisėkūros nustatytais principais.

5. Apie priimtą deleguotąjį aktą Komisija nedelsdama vienu metu praneša Europos Parlamentui ir Tarybai.

6. Pagal 17 straipsnį priimtas deleguotasis aktas įsigalioja tik tuo atveju, jeigu per du mėnesius nuo pranešimo Europos Parlamentui ir Tarybai apie šį aktą dienos nei Europos Parlamentas, nei Taryba nepareiškia prieštaravimų arba jeigu dar nepasibaigus šiam laikotarpiui ir Europos Parlamentas, ir Taryba praneša Komisijai, kad prieštaravimų nereikš. Europos Parlamento arba Tarybos iniciatyva šis laikotarpis pratęsiamas dviem mėnesiais.

19 straipsnis

1. Pagal šį straipsnį priimti deleguotieji aktai įsigalioja nedelsiant ir taikomi, jei nepareiškiama 2 dalyje nurodytų prieštaravimų. Pranešime Europos Parlamentui ir Tarybai apie deleguotąjį aktą nurodomos skubos procedūros taikymo priežastys.

2. Europos Parlamentas arba Taryba, laikydamiesi 18 straipsnio 6 dalyje nurodytos procedūros, gali pareikšti prieštaravimų dėl deleguotojo akto. Tokiu atveju Komisija, gavusi Europos Parlamento arba Tarybos pranešimą apie sprendimą pareikšti prieštaravimų, nedelsdama panaikina aktą.

20 straipsnis

IV priede pateiktas dvejopo naudojimo prekių sąrašas, kuris yra dalis I priede pateikto sąrašo, atnaujinamas, atsižvelgiant į SESV 36 straipsnio nuostatas dėl valstybių narių viešosios politikos ir visuomenės saugumo interesų.







V SKYRIUS

MUITINĖS PROCEDŪROS

21 straipsnis

1. Atlikdamas dvejopo naudojimo prekių eksporto formalumus muitinėje, atsakingoje už eksporto deklaracijos įforminimą, eksportuotojas pateikia įrodymus, kad yra gautas reikalingas eksporto leidimas.

2. Pateikiant eksporto deklaraciją iš eksportuotojo gali būti reikalaujama pateikti bet kurių kaip įrodymo pateiktų dokumentų vertimą į valstybės narės oficialią kalbą.

3. Nedarant poveikio valstybei narei pagal Sąjungos muitinės kodeksą ar juo vadovaujantis suteiktiems įgaliojimams, valstybė narė taip pat gali laikotarpiui, ne ilgesniam kaip 4 dalyje nurodyti laikotarpiai, sustabdyti eksportą iš savo teritorijos arba prireikus kitaip neleisti dvejopo naudojimo prekių, kurioms suteiktas arba nesuteiktas galiojantis eksporto leidimas, išgabenti iš Sąjungos per savo teritoriją, jei ji turi: a) pagrindą įtarti, kad: i) suteikiant tą leidimą nebuvo atsižvelgta į svarbią informaciją, arba ii) nuo leidimo suteikimo dienos iš esmės pasikeitė aplinkybės, arba b) svarbios informacijos apie galimą 4 straipsnio 1 dalyje nurodytų priemonių taikymą.

4. Šio straipsnio 3 dalyje nurodytais atvejais toje dalyje nurodyta valstybė narė nedelsdama konsultuojasi su valstybės narės, kuri suteikė eksporto leidimą arba kuri gali imtis veiksmų pagal 4 straipsnio 1 dalį, kompetentinga institucija, kad ta kompetentinga institucija galėtų imtis veiksmų pagal 4 straipsnio 1 dalį arba 16 straipsnio 1 dalį. Jei ta kompetentinga institucija nusprendžia išlaikyti leidimą arba nesiimti veiksmų pagal 4 straipsnio 1 dalį, ji atsako per 10 darbo dienų laikotarpį, kuris jos prašymu išimtinėmis aplinkybėmis gali būti pratęstas iki 30 darbo dienų. Tokiu atveju, arba jeigu per 10 ar 30 dienų negaunama jokio atsakymo, dvejopo naudojimo prekės nedelsiant išleidžiamos. Valstybės narės, kuri suteikė leidimą, kompetentinga institucija informuoja kitų valstybių narių kompetentingas institucijas ir Komisiją.

5. Komisija, bendradarbiaudama su valstybėmis narėmis, gali parengti gaires, padėsiančias užtikrinti licencijavimo institucijų ir muitinių tarpusavio bendradarbiavimą.

22 straipsnis

1. Valstybės narės gali nustatyti, kad dvejopo naudojimo prekių eksporto muitinės formalumai gali būti atliekami tik atitinkamus įgaliojimus turinčios muitinės įstaigose.

2. Valstybės narės, pasinaudojusios 1 dalyje nustatyta galimybe, praneša Komisijai apie tas atitinkamus įgaliojimus turinčias muitinės įstaigas. Komisija tą informaciją paskelbia Europos Sąjungos oficialiojo leidinio C serijoje.







VI SKYRIUS

ADMINISTRACINIS BENDRADARBIAVIMAS, ĮGYVENDINIMAS IR VYKDYMO UŽTIKRINIMAS

23 straipsnis

1. Valstybės narės nedelsdamos informuoja Komisiją apie įstatymus ir kitus teisės aktus, priimtus įgyvendinant šį reglamentą, įskaitant: a) sąrašą valstybių narių kompetentingų institucijų, įgaliotų: — suteikti dvejopo naudojimo prekių eksporto leidimus, — išduoti leidimus pagal šį reglamentą tarpininkavimo paslaugoms ir techninei pagalbai teikti, — uždrausti ne Sąjungos dvejopo naudojimo prekių tranzitą pagal šį reglamentą; b) 25 straipsnio 1 dalyje nurodytas priemones. Komisija perduoda informaciją kitoms valstybėms narėms ir tą informaciją skelbia Europos Sąjungos oficialiojo leidinio C serijoje.

2. Valstybės narės imasi visų tinkamų priemonių, kad užtikrintų kompetentingų institucijų tiesioginį bendradarbiavimą ir keitimąsi informacija tarp jų siekiant sustiprinti Sąjungos eksporto kontrolės režimo veiksmingumą ir užtikrinti veiksmingą kontrolės įgyvendinimą ir vykdymo užtikrinimą visoje Sąjungos muitų teritorijoje. Keitimasis informacija gali apimti: a) atitinkamus licencijų duomenis, suteiktus kiekvieno išduoto leidimo atveju (pvz., vertė ir licencijų tipai, susijusios paskirties valstybės, bendrųjų leidimų naudotojų skaičius); b) papildomą informaciją apie kontrolės taikymą, įskaitant informaciją apie 15 straipsnio 1 dalyje nustatytų kriterijų taikymą, veiklos vykdytojų, turinčių vidaus atitikties užtikrinimo programą, skaičių ir, jei turima, duomenis apie kitose valstybėse narėse eksportuotas dvejopo naudojimo prekes; c) informaciją apie analizę, kuria grindžiami nacionalinių kontroliuojamų prekių sąrašų papildymai arba planuojami papildymai pagal 9 straipsnį; d) informaciją apie kontrolės vykdymo užtikrinimą, įskaitant rizika grindžiamą auditą, duomenis apie eksportuotojus, kuriems buvo atimta teisė naudoti nacionalinius arba Sąjungos bendruosius eksporto leidimus, ir, kai tai žinoma, pažeidimų skaičių, turto areštus ir kitų sankcijų taikymą; e) duomenis apie problemiškus galutinius vartotojus, subjektus, kurie vykdo įtartinus pirkimus, ir, kai tai žinoma, pasirinktus maršrutus.

3. Licencijavimo duomenimis keičiamasi bent kartą per metus, vadovaujantis pagal 24 straipsnį įsteigtos Dvejopo naudojimo prekių kontrolės koordinavimo grupės gairėmis, kurias ji turi parengti, ir tinkamai atsižvelgiant į teisinius reikalavimus, susijusius su asmeninės informacijos, neskelbtinos komercinės informacijos ar saugomos gynybos, užsienio politikos ar nacionalinio saugumo informacijos apsauga.

4. Valstybės narės ir Komisija reguliariai tikrina, kaip įgyvendinamas 15 straipsnis, remdamosi pagal šį reglamentą pateikta informacija ir tokių duomenų analize. Visi šių mainų dalyviai laikosi diskusijų konfidencialumo.

5. mutatis mutandis . Tarybos reglamentas (EB) Nr. 515/97 ( 2 ), ir visų pirma jo nuostatos dėl informacijos konfidencialumo, taikomos

6. Tiesiogiai bendradarbiauti ir keistis informacija valstybių narių kompetentingoms institucijoms ir, atitinkamais atvejais, Komisijai padeda saugi šifruota sistema, Komisijos sukurta konsultuojantis su pagal 24 straipsnį įsteigta Dvejopo naudojimo prekių kontrolės koordinavimo grupe. Tinkamais atvejais Komisija šią sistemą sujungia su valstybių narių kompetentingų institucijų elektroninėmis licencijavimo sistemomis tokiu mastu, kokiu būtina siekiant palengvinti šį tiesioginį bendradarbiavimą ir keitimąsi informacija. Europos Parlamentas informuojamas apie sistemos biudžetą, kūrimą ir veikimą.

7. Asmens duomenys tvarkomi pagal Reglamentuose (ES) 2016/679 ir (ES) 2018/1725 nustatytas taisykles.

24 straipsnis

1. Įsteigiama Komisijos atstovo pirmininkaujama Dvejopo naudojimo koordinavimo grupė. Kiekviena valstybė narė į šią grupę paskiria savo atstovą. Ji nagrinėja visus su šio reglamento taikymu susijusius klausimus, kuriuos gali iškelti pirmininkas arba valstybės narės atstovas.

2. Dvejopo naudojimo koordinavimo grupė, kai mano esant reikalinga, konsultuojasi su eksportuotojais, tarpininkais, techninės pagalbos teikėjais ir kitais atitinkamais suinteresuotaisiais subjektais, kuriems taikomas šis reglamentas.

3. Dvejopo naudojimo koordinavimo grupė prireikus iš valstybių narių ekspertų sudaro technikos ekspertų grupes, kurioms paveda nagrinėti konkrečius su kontrolės įgyvendinimu susijusius klausimus, įskaitant klausimus, susijusius su I priede nustatytų Sąjungos kontrolės sąrašų atnaujinimu. Technikos ekspertų grupės prireikus konsultuojasi su eksportuotojais, tarpininkais, techninės pagalbos teikėjais ir kitais atitinkamais suinteresuotaisiais subjektais, kuriems taikomas šis reglamentas.

4. Komisija remia Sąjungos licencijavimo ir vykdymo užtikrinimo gebėjimų stiprinimo programą, be kita ko, konsultuodamasi su Dvejopo naudojimo koordinavimo grupe, parengia bendras valstybių narių pareigūnų mokymo programas.

25 straipsnis

1. Kiekviena valstybė narė imasi tinkamų priemonių, kad užtikrintų deramą šio reglamento vykdymą. Visų pirma, ji nustato sankcijas, taikomas už šio reglamento ar jam įgyvendinti priimtų nuostatų pažeidimus. Tos sankcijos turi būti veiksmingos, proporcingos ir atgrasančios.

2. Dvejopo naudojimo koordinavimo grupė nustato vykdymo užtikrinimo koordinavimo mechanizmą, skirtą valstybių narių kompetentingų institucijų ir vykdymo užtikrinimo institucijų keitimuisi informacija ir tiesioginiam bendradarbiavimui remti (toliau – vykdymo užtikrinimo koordinavimo mechanizmas). Pagal vykdymo užtikrinimo koordinavimo mechanizmą valstybės narės ir Komisija keičiasi atitinkama informacija, jei jos turima, įskaitant informaciją apie priemonių, kurių imtasi pagal 1 dalį, taikymą, pobūdį ir poveikį, apie geriausios praktikos vykdymą ir neteisėtą dvejopo naudojimo prekių eksportą ir (arba) šio reglamento ir (arba) atitinkamų nacionalinės teisės aktų pažeidimus.

Pagal vykdymo užtikrinimo koordinavimo mechanizmą valstybės narės ir Komisija taip pat keičiasi informacija apie geriausią nacionalinių vykdymo užtikrinimo institucijų praktiką, susijusią su rizika grindžiamu auditu, neteisėto dvejopo naudojimo prekių eksporto nustatymu ir baudžiamuoju persekiojimu už jį ir (arba) galimais kitais šio reglamento ir (arba) atitinkamų nacionalinės teisės aktų pažeidimais.

Keitimasis informacija pagal vykdymo užtikrinimo koordinavimo mechanizmą yra konfidencialus.







VII SKYRIUS

SKAIDRUMAS, INFORMAVIMAS, STEBĖSENA, VERTINIMAS

26 straipsnis

1. Komisija ir Taryba, kai tinkama, parengia gaires ir (arba) rekomendacijas šiame reglamente nurodytiems subjektams dėl esamos geriausios praktikos, kad užtikrintų Sąjungos eksporto kontrolės režimo veiksmingumą ir jo įgyvendinimo nuoseklumą. Už geriausios praktikos gairių ir (arba) rekomendacijų teikimą eksportuotojams, tarpininkams ir techninės pagalbos teikėjams atsako valstybės narės, kuriose jie turi nuolatinę buveinę arba yra įsisteigę. Tose geriausios praktikos gairėse ir (arba) rekomendacijose visų pirma atsižvelgiama į MVĮ informacijos poreikius.

2. Komisija, konsultuodamasi su Dvejopo naudojimo koordinavimo grupe, teikia Europos Parlamentui ir Tarybai metinę šio reglamento įgyvendinimo ir Dvejopo naudojimo koordinavimo grupės veiklos, tyrimų ir konsultacijų ataskaitą. Ta metinė ataskaita skelbiama viešai.

Metinėje ataskaitoje pateikiama informacija apie leidimus, visų pirma apie leidimų skaičių ir vertę pagal prekių rūšis ir paskirties vietas Sąjungos ir valstybių narių lygmenimis, apie atsisakymus išduoti leidimą ir draudimus pagal šį reglamentą. Metinėje ataskaitoje taip pat pateikiama informacija apie administravimą (visų pirma apie personalą, reikalavimų laikymąsi ir informavimo veiklą, specialias licencijų išdavimo ar klasifikavimo priemones) ir kontrolės vykdymo užtikrinimą (visų pirma apie pažeidimų ir sankcijų skaičių).

Dėl kibernetinio stebėjimo prekių, metinėje ataskaitoje pateikiama speciali informacija apie leidimus, visų pirma apie gautų prašymų skaičių pagal prekę, leidimus išdavusią valstybę narę ir su tais prašymais susijusias paskirties vietas, taip pat apie dėl tų prašymų priimtus sprendimus.

Informacija metinėje ataskaitoje pateikiama laikantis 3 dalyje nustatytų principų.

Komisija ir Taryba paskelbia gaires dėl duomenų, reikalingų metinei ataskaitai parengti, rinkimo ir tvarkymo metodikos, įskaitant prekių rūšių nustatymą ir galimybę naudotis vykdymo užtikrinimo duomenimis.

3. Valstybės narės teikia Komisijai visą informaciją, reikalingą ataskaitai parengti, deramai atsižvelgdamos į teisinius reikalavimus dėl asmeninės informacijos, neskelbtinos komercinės informacijos ar saugomos gynybos, užsienio politikos ar nacionalinio saugumo informacijos apsaugos. Informacijai, kuria keičiamasi arba kuri skelbiama pagal šį straipsnį, taikomas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 223/2009 ( 3 ) dėl Europos statistikos.

4. Nuo 2026 m. rugsėjo 10 d. iki 2028 m. rugsėjo 10 d. Komisija atlieka šio reglamento vertinimą ir pateikia pagrindinių išvadų ataskaitą Europos Parlamentui, Tarybai ir Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui. Po 2024 m. rugsėjo 10 d. Komisija atlieka 5 straipsnio vertinimą ir pateikia pagrindinių išvadų ataskaitą Europos Parlamentui, Tarybai ir Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui.







VIII SKYRIUS

KONTROLĖS PRIEMONĖS

27 straipsnis

1. Dvejopo naudojimo prekių eksportuotojai pagal nacionalinę teisę arba atitinkamoje valstybėje narėje galiojančią praktiką tvarko išsamius savo eksportuotų prekių registrus ar dokumentus. Tokius registrus ar dokumentus visų pirma sudaro tokie komerciniai dokumentai kaip sąskaitos faktūros, krovinio deklaracijos, transporto ir kiti išsiuntimo dokumentai, kuriuose yra pakankamai informacijos, leidžiančios nustatyti šiuos dalykus: a) dvejopo naudojimo prekių aprašymą; b) dvejopo naudojimo prekių kiekį; c) eksportuotojo ir prekių gavėjo vardus, pavardes (pavadinimus) ir adresus; d) jei žinoma, dvejopo naudojimo prekių galutinį naudojimą ir galutinį naudotoją.

2. Pagal nacionalinę teisę arba atitinkamoje valstybėje narėje galiojančią praktiką tarpininkai ir techninės pagalbos teikėjai tvarko tarpininkavimo paslaugų arba techninės pagalbos registrus ar dokumentus, kad paprašius jie galėtų pateikti įrodymų dėl dvejopo naudojimo prekių apibūdinimo, laikotarpio, per kurį dėl tų prekių buvo teikiamos tarpininkavimo paslaugos arba techninė pagalba, tokių prekių ir paslaugų paskirties vietos ir su tomis paslaugomis susijusių valstybių.

3. 1 ir 2 dalyse nurodyti registrai ar dokumentai yra laikomi mažiausiai penkerius metus nuo kalendorinių metų, kuriais įvyko eksportas arba buvo teikiamos tarpininkavimo paslaugos arba techninė pagalba, pabaigos. Paprašius jie pateikiami kompetentingai institucijai.

4. I priede išvardytų dvejopo naudojimo prekių persiuntimo Sąjungos viduje registrai ir dokumentai yra saugomi bent trejus metus nuo kalendorinių metų, kuriais įvyko persiuntimas, pabaigos ir paprašius pateikiami valstybės narės, iš kurios šios prekės buvo persiųstos, kompetentingai institucijai.

28 straipsnis

Tinkamam šio reglamento taikymui užtikrinti kiekviena valstybė narė imasi visų reikiamų priemonių, kad jos kompetentingos institucijos galėtų:

a) rinkti informaciją apie bet kurį su dvejopo naudojimo prekėmis susijusį užsakymą ar sandorį;

b) nustatyti, ar eksporto kontrolės priemonės tinkamai taikomos, o tai gali visų pirma reikšti įgaliojimą patekti į asmens, turinčio interesą eksporto sandoriui, arba tarpininko, teikiančio tarpininkavimo paslaugas 6 straipsnyje nustatytomis aplinkybėmis, arba techninės pagalbos teikėjo 8 straipsnyje nustatytomis aplinkybėmis, patalpas.







IX SKYRIUS

BENDRADARBIAVIMAS SU TREČIOSIOMIS VALSTYBĖMIS

29 straipsnis

1. Komisija ir valstybės narės prireikus palaiko dialogą su trečiosiomis valstybėmis, siekdamos skatinti pasaulinę kontrolės konvergenciją.

Dialogas gali padėti vykdyti reguliarų ir abipusį bendradarbiavimą su trečiosiomis valstybėmis, be kita ko, padėti keistis informacija ir geriausios praktikos pavyzdžiais, taip pat stiprinti gebėjimus ir vykdyti trečiųjų valstybių informavimo veiklą. Dialogas taip pat gali paskatinti trečiąsias valstybes vykdyti griežtą eksporto kontrolę, parengtą pagal daugiašalius eksporto kontrolės režimus, kaip geriausią tarptautinės praktikos modelį.

2. Nedarant poveikio Sąjungos ir trečiųjų valstybių susitarimų ar protokolų dėl administracinės savitarpio pagalbos muitinės veiklos srityje nuostatoms, Taryba gali suteikti leidimą Komisijai derėtis su trečiosiomis valstybėmis dėl susitarimų, kuriais nustatomas dvejopo naudojimo prekių, kurioms taikomas šis reglamentas, eksporto kontrolės tarpusavio pripažinimas.

Tos derybos vykdomos laikantis SESV 207 straipsnio 3 dalyje ir, atitinkamais atvejais, Europos atominės energijos bendrijos steigimo sutartyje nustatytos tvarkos.







X SKYRIUS

BAIGIAMOSIOS NUOSTATOS

30 straipsnis

Šis reglamentas taikomas nedarant poveikio 2015 m. rugsėjo 15 d. Komisijos deleguotajam sprendimui, kuriuo papildomas Sprendimas Nr. 1104/2011/ES.

31 straipsnis

Reglamentas (EB) Nr. 428/2009 panaikinamas.

Tačiau eksporto leidimo paraiškoms, pateiktoms anksčiau nei 2021 m. rugsėjo 9 d., ir toliau taikomos atitinkamos Reglamento (EB) Nr. 428/2009 nuostatos.

Nuorodos į panaikintą reglamentą laikomos nuorodomis į šį reglamentą ir skaitomos pagal VI priede pateiktą atitikties lentelę.

32 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja devyniasdešimtą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

▼M1









I PRIEDAS

ŠIO REGLAMENTO 3 STRAIPSNYJE NURODYTAS DVEJOPO NAUDOJIMO PREKIŲ SĄRAŠAS

Šiame priede pateikiamu dvejopo naudojimo prekių sąrašu įgyvendinama tarptautiniu mastu sutarta dvejopo naudojimo prekių kontrolė, apimanti Australijos grupę ( 4 ), Raketų technologijų kontrolės režimą (MTCR) ( 5 ), Branduolinių tiekėjų grupę (NSG) ( 6 ), Vasenaro susitarimą ( 7 ) ir Cheminio ginklo uždraudimo konvenciją (CWC) ( 8 ).

TURINYS I dalis. Bendrosios pastabos, akronimai ir santrumpos ir sąvokų apibrėžtys II dalis. 0 kategorija Branduolinės medžiagos, įrenginiai ir įranga III dalis. 1 kategorija Specialiosios medžiagos ir susijusi įranga IV dalis. 2 kategorija Medžiagų perdirbimas V dalis. 3 kategorija Elektronika VI dalis. 4 kategorija Kompiuteriai VII dalis. 5 kategorija Telekomunikacijos ir „informacijos saugumas“ VIII dalis. 6 kategorija Jutikliai ir lazeriai IX dalis. 7 kategorija Navigacija ir avionika X dalis. 8 kategorija Jūrininkystė XI dalis. 9 kategorija Oro erdvė ir varomoji jėga

I DALIS

Bendrosios pastabos, akronimai, santrumpos ir sąvokų apibrėžtys

I PRIEDO BENDROSIOS PASTABOS

1. Dėl prekių, kurios yra suprojektuotos arba modifikuotos kariniam naudojimui, kontrolės žr. atskirų valstybių narių patvirtintą (-us) atitinkamą (-us) kontrolės sąrašą (-us). Šio priedo nuorodos „TAIP PAT ŽR. DALĮ KARINIŲ PREKIŲ KONTROLĖ“ nurodo į minėtus sąrašus.

2. Šiame priede nurodytų prekių kontrolė neturėtų būti panaikinta, jeigu eksportuojamos bet kurios kitos nekontroliuojamos prekės (įskaitant agregatus), kurių sudėtyje yra vienas ar daugiau kontroliuojamų komponentų, kai kontroliuojamas komponentas ar komponentai yra prekės pagrindinis elementas, ir jį galima atskirti arba panaudoti kitais tikslais.

NB. Nusprendžiant, ar kontroliuojamas komponentas ar komponentai gali būti laikomi pagrindiniu elementu, būtina įvertinti kiekio, vertės ir technologinės pažangos veiksnius ir kitas specialias aplinkybes, kurių pagrindu kontroliuojamas komponentas ar komponentai gali būti laikomas (-i) pagrindiniu perkamų prekių elementu.

3. Šiame priede nurodytos prekės apima tiek naujas, tiek naudotas prekes.

4. Kai kuriais atvejais cheminės medžiagos sąraše yra nurodytos pagal pavadinimą ir Cheminių medžiagų santrumpų tarnybos (angl. Chemical Abstracts Service) (toliau – CAS) registracijos numerį. Šis sąrašas taikomas tos pačios struktūrinės formulės cheminėms medžiagoms (įskaitant hidratus) neatsižvelgiant į pavadinimą ar CAS numerį. CAS numeriai pateikiami tam, kad būtų lengviau nustatyti tam tikrus chemikalus arba jų mišinius, neatsižvelgiant į nomenklatūrą. CAS numeriai negali būti naudojami kaip unikalūs identifikatoriai, nes į sąrašą įtrauktos tam tikro pavidalo cheminės medžiagos ir tokių medžiagų turintys mišiniai gali turėti skirtingus CAS numerius.

BRANDUOLINĖS TECHNOLOGIJOS PASTABA (NTN)

(Turi būti skaitoma kartu su 0 kategorijos E skirsniu.)

„Technologija“, tiesiogiai susijusi su bet kokiomis prekėmis, kontroliuojamomis pagal 0 kategoriją, yra kontroliuojama pagal 0 kategorijos nuostatas.

„Technologija“, skirta „kurti“, „gaminti“ ar „naudoti“ kontroliuojamas prekes, išlieka kontroliuojama netgi tada, kai ji taikoma nekontroliuojamoms prekėms.

Prekių eksporto patvirtinimas taip pat leidžia eksportuoti tam pačiam galutiniam vartotojui būtiniausią „technologiją“, reikalingą prekių įrengimui, veikimui, eksploatacijai ir taisymui.

„Technologijos“ perdavimo kontrolė netaikoma „viešųjų sričių“ informacijai arba „pagrindiniams moksliniams tyrimams“.

BENDROJI TECHNOLOGIJOS PASTABA (GTN)

(Turi būti skaitoma kartu su 1–9 kategorijų E skirsniu.)

„Technologijos“, kuri „reikalinga“ prekėms, kontroliuojamoms pagal 1–9 kategorijas, „kurti“, „gaminti“ ar „naudoti“, eksportas yra kontroliuojamas pagal 1–9 kategorijų nuostatas.

„Technologija“, kuri „reikalinga“„kurti“, „gaminti“ ar „naudoti“ kontroliuojamas prekes, išlieka kontroliuojama netgi tada, kai ji taikoma nekontroliuojamoms prekėms.

Kontrolė netaikoma tai „technologijai“, kuri yra būtina įrengimui, veikimui, eksploatavimui (tikrinimui) arba taisymui tų prekių, kurios nėra kontroliuojamos arba kurias buvo leista eksportuoti.

Pastaba. Tai netaikoma „technologijai“, nurodytai 1E002.e, 1E002.f, 8E002.a ir 8E002.b.

„Technologijos“ perdavimo kontrolė netaikoma „viešųjų sričių“ informacijai, „pagrindiniams moksliniams tyrimams“ arba būtiniausiai informacijai, skirtai patentų taikymui.

BRANDUOLINĖS PROGRAMINĖS ĮRANGOS PASTABA (NSN)

(Ši pastaba yra svarbesnė nei bet kuri kontrolė 0 kategorijos D skirsnyje.)

Šio sąrašo 0 kategorijos D skirsnis netaikomas „programinei įrangai“ – „galutinei programai“, kuri yra būtina įrengimui, veikimui, eksploatavimui (tikrinimui) arba taisymui tų prekių, kurias buvo leista eksportuoti.

Prekių eksporto patvirtinimas taip pat leidžia eksportuoti tam pačiam galutiniam vartotojui „galutinę programą“, kuri yra būtina prekių įrengimui, veikimui, eksploatacijai (tikrinimui) arba taisymui.

Pastaba. Branduolinės programinės įrangos pastaba netaikoma „programinei įrangai“, nurodytai 5 kategorijos 2 dalyje („Informacijos saugumas“).

BENDROJI PROGRAMINĖS ĮRANGOS PASTABA (GSN)

(Ši pastaba yra svarbesnė nei bet kuri kontrolė 1–9 kategorijų D skirsnyje.)

Šio sąrašo 1–9 kategorijos netaikomos „programinei įrangai“, kuri turi bet kurią iš šių savybių:

a) paprastai viešai prieinama, kadangi yra: 1. parduodama be apribojimų iš atsargų mažmeniniuose pardavimo punktuose vienu iš šių būdų: a) ne biržos sandoriais; b) pardavimo paštu sandoriais; c) pardavimo sandoriais elektroninėmis priemonėmis arba d) pardavimo telefonu sandoriais ir 2. suprojektuota įsirengti vartotojui be tolesnės esminės tiekėjo paramos; Pastaba. Bendrosios programinės įrangos pastabos a punktas netaikomas „programinei įrangai“, nurodytai 5 kategorijos 2 dalyje („Informacijos saugumas“).

b) „viešojo naudojamo srityse“arba

c) „galutinė programa“, kuri yra būtina įrengimui, veikimui, eksploatavimui (tikrinimui) arba taisymui tų prekių, kurias buvo leista eksportuoti.

Pastaba. Bendrosios programinės įrangos pastabos c punktas netaikomas „programinei įrangai“, nurodytai 5 kategorijos 2 dalyje („Informacijos saugumas“).

BENDROJI „INFORMACIJOS SAUGUMO“ PASTABA (GISN)

„Informacijos saugumo“ prekės ar funkcijos turėtų būti nagrinėjamos atsižvelgiant į 5 kategorijos 2 dalies nuostatas, net jeigu jos yra komponentai, „programinė įranga“ arba kitų prekių funkcijos.

EUROPOS SĄJUNGOS OFICIALIOJO LEIDINIO REDAKCINĖ PRAKTIKA

Pagal Institucijų leidinių rengimo vadove nustatytas taisykles tekstuose anglų kalba, spausdinamuose Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje:

— sveikajam skaičiui nuo dešimtainių atskirti naudojamas kablelis;

— sveiki skaičiai užrašomi po tris, kiekvieną grupę atskiriant nedideliu tarpu.

Šios praktikos laikomasi ir šiame priede pateiktame tekste.

ŠIAME PRIEDE VARTOJAMI AKRONIMAI IR SANTRUMPOS

Dėl akronimų ir santrumpų, kai jie vartojami kaip apibrėžti terminai, žr. „Šiame priede vartojamų terminų apibrėžtys“.







AKRONIMAI IR SANTRUMPOS ABEC Žiedinių guolių inžinierių komitetas ABMA Amerikos guolių gamintojų asociacija ADC Skaitmeninis analogo keitiklis AGMA Amerikos prietaisų gamintojų asociacija AHRS Kurso vertikalės sistemos AISI Amerikos geležies ir plieno institutas ALE Atominių sluoksnių epitaksija ALU Aritmetinis-loginis įtaisas ANSI Amerikos nacionalinis standartų institutas APP Koreguota didžiausia sparta APU Pagalbinė jėgainė ASTM Amerikos bandymų ir medžiagų draugija ATC Skrydžių valdymas BJT Dvipoliai sandūriniai tranzistoriai BPP Pluošto skėsties ir pluošto diametro sąsmaukoje sandauga BSC Bazinės stoties valdiklis CAD Automatizuotasis projektavimas CAS Cheminių medžiagų santrumpų tarnyba CCD Krūvio sąsajos įtaisas CDU Valdymo ir displėjaus blokas CEP Apskritimo paklaidos tikimybė CMM Koordinatinės matavimo staklės CMOS Jungtinis metalo-oksido-puslaidininkio darinys CNTD Šiluminis nusodinimas, esant valdomam užuomazgų susidarymui CPLD Sudėtingasis programuojamasis loginis įtaisas CPU Centrinis procesorius CVD Cheminis garinis nusodinimas CW Cheminis karas CW (lazeriams) Nesilpstančioji banga DAC Analoginis skaitmenų keitiklis DANL Rodomas vidutinis triukšmo lygis DBRN Duomenų bazėmis pagrįsta navigacijos sistema DDS Tiesioginis skaitmeninis sintezatorius DMA Dinaminė mechaninė analizė DME Nuotolio matavimo įranga DMOSFET Difuzijos metalo-oksido-puslaidininkio lauko tranzistorius DS Kryptingai kristalizuotas EB Sprogstamasis tiltelis EB-PVD Elektronpluoštis fizikinis garinis nusodinimas EBW Sprogstamoji tiltelinė viela ECM Elektrocheminis apdirbimas EDM Elektroerozinės staklės EFI Sprogstamosios folijos paleidikliai EIRP Efektyvioji izotropinės spinduliuotės galia EMP Elektromagnetinis pulsas ENOB Efektyvusis bitų skaičius ERF Elektrorheologinė apdaila ERP Efektyvioji spinduliuotės galia ESD Elektrostatinis išlydis ETO Emiterinis uždaromasis tiristorius ETT Elektra įjungiamas tiristorius ES Europos Sąjunga EUV Kraštinis ultravioletas FADEC Visiškai nepriklausomas skaitmeninis variklio režimų reguliatorius FFT Sparčioji Furjė transformacija FPGA Vartotojo programuojama loginių elementų matrica FPIC Vartotojo programuojama vidinė sąsaja FPLA Vartotojo programuojama loginių elementų matrica FPO Slankiojo kablelio operacija FWHM Spektrinis juostos pusplotis GLONASS Pasaulinė palydovinės navigacijos sistema GNSS Pasaulinė palydovinės navigacijos sistema GPS Globalinė padėties nustatymo sistema GSM Pasaulinė judriojo ryšio sistema GTO Uždaromasis tiristorius HBT Įvairiatarpiai dvipoliai tranzistoriai HDMI Didelės raiškos multimedijos sąsaja HEMT Didelio elektronų judrio tranzistorius ICAO Tarptautinė civilinės aviacijos organizacija IEC Tarptautinė elektrotechnikos komisija IED Savadarbis sprogstamasis užtaisas IEEE Elektrotechnikos ir elektronikos inžinierių institutas IFOV Akimirkinė žvalgos zona IGBT Dvipolis tranzistorius su izoliuota užtūra IGCT Integruotas užtūros komutuojamas tiristorius IHO Tarptautinė hidrografijos organizacija ILS Prietaisinė tūpimo sistema IMU Inercinio matavimo elementas INS Inercinė navigacijos sistema IP Interneto protokolas IRS Inercinė atskaitos sistema IRU Inercinis perdavimo įtaisas ISA Tarptautinė standartinė atmosfera ISAR Apgrąžinės sintezuotosios apertūros radaras ISO Tarptautinė standartizacijos organizacija ITU Tarptautinė telekomunikacijų sąjunga JT Džaulis ir Tomsonas LIDAR Šviesos aptikimo ir nuotolio nustatymo įrenginys (lidaras) LIDT Lazerio sukeltas ribinis pažeidimas LOA Bendrasis ilgis LRU Keičiamasis blokas LTT Fototiristorius MLS Mikrobanginės tūpimo sistemos MMIC Monolitinis mikrobanginis integrinis grandynas MOCVD Cheminis garinis metaloorganinio junginio nusodinimas MOSFET Metalo-oksido-puslaidininkio lauko tranzistorius MPM Mikrobanginis galios modulis MRF Magnetorheologinė apdaila MRF Mažiausias išskiriamo topologinio elemento matmuo MRI Magnetinis rezonansinis vizualizavimas MTBF Vidutinė trukmė tarp gedimų MTTF Vidutinė trukmė iki gedimo NA Skaitmeninė apertūra NDT Neardomasis bandymas NEQ Grynasis sprogmenų kiekis NIJ Nacionalinis teisingumo institutas OAM Operacijos, administravimas ar aptarnavimas OSI Atvirųjų sistemų jungimas PAI Poliamidimidai PAR Tiksliojo tūpimo radaras PCL Pasyvioji koherentiška vieta PDK Proceso projektavimo rinkinys PIN Asmens atpažinimo numeris PMR Asmeninio naudojimo judrusis radijo ryšys PVD Fizikinis garinis nusodinimas ppm milijonoji dalis QAM Kvadratūrinė amplitudės moduliacija QE Kvantinis našumas RAP Reaktyvioji atomų plazma RF Radijo dažnis rms Kvadratinis vidurkis RNC Radijo tinklo valdiklis RNSS Regioninė palydovinės navigacijos sistema ROIC Nuskaitymo integrinis grandynas S-FIL Žingsninė litografija SAR Sintezuotosios apertūros radaras SAS Sintezuotosios apertūros sonaras SC Monokristalas SCR Valdomasis silicio lygintuvas SFDR Dinaminis diapazonas be parazitinių priemaišų SHPL Ypač didelės galios lazeris SLAR Šoninės žvalgos orlaivio radaras SOI Silicio darinys ant dielektriko SQUID Superlaidusis kvantinis interferometras SRA Dirbtuvėje pakeičiamas mazgas SRAM Statinė laisvosios kreipties atmintinė SSB Vienašalė juosta SSR Antrinis apžvalgos radaras SSS Šoninio skenavimo sonaras TIR Visuminis rodmenų skaitymas TVR Perdavimo įtampos atsakas u Atominės masės vienetas UPR Vienakrypčio padėties nustatymo pakartojamumas UTS Ribinis tempiamasis stipris UV Ultravioletas VJFET Lauko tranzistorius su stačiąja sandūra VOR Labai aukšto dažnio visakryptis radijo švyturys PSO Pasaulio sveikatos organizacija WLAN Belaidis vietinis tinklas

ŠIAME PRIEDE VARTOJAMŲ TERMINŲ APIBRĖŽTYS

Terminų tarp ‚viengubų kabučių‘ apibrėžtys pateikiamos techninėje pastaboje atitinkamam dalykui.

Terminų tarp „dvigubų kabučių“ apibrėžtys išvardytos toliau:

NB. Kategorijų nuorodos yra pateikiamos skliaustuose po apibrėžiamo termino.

„Tikslumas“ (2 3 6 7 8) dažniausiai pateikiamas kaip netikslumas (paklaida), išreiškiamas didžiausiu teigiamu ar neigiamu rodmens nuokrypiu nuo priimtos standartinės arba tikrosios vertės.

„Aktyviosios skrydžio valdymo sistemos“ (7) – sistemos, kurių funkcija yra išvengti nepageidaujamų „orlaivio“ ar raketos judesių arba konstrukcinių apkrovų autonomiškai apdorojant daugelio jutiklių siunčiamus signalus ir po to vykdant būtinas prevencines automatinio valdymo komandas.

„Aktyvusis vaizdo elementas“ (6) – mažiausias (pavienis) kietojo kūno matricos, atliekančios fotoelektrinio keitimo funkciją, esant šviesos (elektromagnetinės) spinduliuotės poveikiui, elementas.

„Koreguota didžiausia sparta“ (4) – koreguota didžiausia sparta, kuria „skaitmeniniai kompiuteriai“ atlieka 64 bitų ar didesnes slankiojo kablelio sudėties ir daugybos operacijas ir išreiškiama svertiniais teraflopais (WT), kai vienetas yra 1012 koreguotų slankiojo kablelio operacijų per sekundę.

NB. Žr. 4 kategorijos techninę pastabą.

„Orlaivis“ (1 6 7 9) – oro transporto priemonė su fiksuotaisiais arba su pasukamaisiais sparnais, sukasparnė (sraigtasparnis) arba su pasviruoju sraigtu arba pasviraisiais sparnais.

NB. Taip pat žr. „civilinis orlaivis“.

„Dirižablis“ (9) – variklio varoma oro transporto priemonė, kurioje pakilimui naudojamos už orą lengvesnės dujos (dažniausiai helis, anksčiau – vandenilis).

„Visos prieinamos pataisos“ (2) reiškia, kad siekiant iki minimumo sumažinti visas tam tikro modelio mašinos sistemingąsias padėties nustatymo paklaidas arba tam tikrų koordinatinių matavimo staklių matavimo paklaidas buvo atsižvelgta į visas gamintojui prieinamas priemones.

„Paskirstytas ITU“ (3 5) reiškia dažnio diapazonų paskirstymą pagal ITU (Tarptautinės telekomunikacijų sąjungos) Radijo nuostatų dabartinę redakciją pirminėms, sankcionuotoms ir antrinėms paslaugoms.

NB. Papildomi ir alternatyvūs paskirstymai nėra įtraukti.

„Didžiausiasis kampinis padėties nuokrypis“ (2) – didžiausias skirtumas tarp kampinės padėties ir tikrosios, labai tiksliai išmatuotos kampinės padėties po to, kai ruošinio stalo laikiklis buvo pasuktas iš pradinės padėties.

„Kampinis atsitiktinis dreifas“ (7) – kampinis paklaidų didėjimas per laiką, sukeltą baltojo triukšmo kampiniu greičiu (IEEE STD 528-2001).

„APP“ (4) – „koreguota didžiausia sparta“.

„Asimetrinis algoritmas“ (5) – kriptografinis algoritmas, kai šifravimui ir iššifravimui naudojami įvairūs matematiškai susieti raktai.

NB. Bendras „asimetrinio algoritmo“ naudojimas – tai raktų paskirstymas.

„Atpažinimas“ (5) – naudotojo, proceso ar įtaiso tapatybės nustatymas dažnai būna būtina prielaida užtikrinant prieigą prie informacijos sistemos išteklių. Šiuo atveju tikrinama pranešimo ar kitos informacijos kilmė arba turinys ir visi prieigos kontrolės atžvilgiai, jeigu rinkmenos arba tekstas nėra šifruojamas, išskyrus tai, kas yra tiesiogiai susiję su slaptažodžių, asmens atpažinimo kodų (PIN) ar panašių duomenų apsauga, kad būtų išvengta neteisėtos prieigos.

„Vidutinė išėjimo galia“ (6) – visa „lazerio“ išėjimo energija džauliais, padalinta iš nuoseklios impulsų serijos skleidimo trukmės sekundėmis. Vienodais laiko tarpais skleidžiamų impulsų serijos atveju ji yra lygi visai „lazerio“ išėjimo galiai viename impulse džauliais, padauginus iš „lazerio“ impulsų dažnio hercais.

„Pagrindinio loginio elemento signalo perdavimo vėlinimo trukmė“ (3) – signalo sklidimo vėlinimo trukmė, tenkanti „monolitinio integrinio grandyno“ pagrindiniam loginiam elementui. „Monolitinių integrinių grandynų“‚šeimai‘ šis dydis gali būti nurodomas arba kaip signalo perdavimo vėlinimo trukmė, tenkanti tipiniam nurodytosios ‚šeimos‘ loginiam elementui, arba kaip tipiška signalo perdavimo vėlinimo trukmė, tenkanti nurodytosios ‚šeimos‘ loginiam elementui.

NB.1. „Pagrindinio loginio elemento signalo perdavimo vėlinimo trukmė“ neturi būti painiojama su sudėtinio „monolitinio integrinio grandyno“ signalo vėlinimo tarp įėjimo ir išėjimo trukme.

NB.2. ‚Šeimą‘ sudaro visi integriniai grandynai, kuriems taikoma visa toliau išvardyta jų gamybos metodologija ir techninės sąlygos, išskyrus atitinkamas jų funkcijas:

a) vienoda aparatinės ir programinės įrangos architektūra;

b) vienodas projektavimas ir gamybos technologija ir

c) vienodos pagrindinės charakteristikos.

„Pagrindinis mokslinis tyrimas“ (GTN NTN) – eksperimentinis arba teorinis darbas, pirmiausia skirtas naujoms žinioms apie esminius reiškinių principus arba stebimus faktus įgyti, nebūtinai pirmiausia nukreiptus specialiems praktiniams tikslams ir uždaviniams spręsti.

(Akselerometro rodmenų) „poslinkis“ (7) – per konkretų laiką ir esant konkrečioms veikimo sąlygoms akselerometro išėjimo rodmens vidurkis, nesusietas su įėjimo akseleracija arba rotacija. „Poslinkis“ išreiškiamas g arba metrais per sekundę kvadratu (g arba m/s2). (IEEE Std 528–2001) (Mikro g lygus 1 × 10-6 g).

(Giroskopo rodmenų) „poslinkis“ (7) – per konkretų laiką ir esant konkrečioms veikimo sąlygoms giroskopo išėjimo rodmens vidurkis, nesusietas su įėjimo rotacija arba akseleracija. „Poslinkis“ paprastai išreiškiamas laipsniais per valandą. (IEEE Std 528–2001).

„Biologiniai agentai“ (1) yra patogenai arba toksinai, selekcionuoti arba modifikuoti (pvz., keičianti grynumą, galiojimo laiką, kenksmingumą, pasklidimo charakteristikas arba atsparumą ultravioletinei spinduliuotei), kad padidintų žmonėms ar gyvūnams sukeliamos pažaidos efektyvumą, blogintų įrangos charakteristikas arba padarytų derliaus nuostolius ar pakenktų aplinkai.

„Kilnojimasis“ (2) – ašinis perkėlimas vienu pagrindinio suklio sūkiu, matuojamas plokštumoje, statmenoje suklio plokštumai, prie suklio plokštumos išorinio taško (žr. ISO 230-1:1986, 5.63 punktą).

„CEP“ (7) – „Apskritimo paklaidos tikimybė“ – apskritiminio normaliojo pasiskirstymo atveju tai apskritimo plotas, apimantis 50 % visų padarytų atskirų matavimų rezultatų, arba apskritimo plotas, apimantis 50 % aptikimo tikimybę.

„Cheminis lazeris“ (6) – „lazeris“, kuriame sužadintus elementus sukuria cheminės reakcijos metu išsiskirianti energija.

„Cheminis mišinys“ (1) – kietas, skystas ar dujinis produktas, sudarytas iš dviejų ar daugiau komponentų, kurie tarpusavyje nesąveikauja esant toms sąlygoms, kuriomis saugomas jų mišinys.

„Oro cirkuliacija valdomo sukimosi šalinimo arba krypties valdymo sistemos“ (7) – sistemos, kuriose naudojamas oro pūtimas virš aerodinaminių paviršių, norint padidinti arba valdyti jėgas, kurias sukuria paviršiai.

„Civilinis orlaivis“ (1 3 4 7) – „orlaivis“, vienos ar daugiau ES valstybių narių arba Vasenaro susitarime dalyvaujančių valstybių civilinės aviacijos institucijų civilinės aviacijos įgaliotųjų atstovų įrašytas pagal paskirtį į paskelbtus tinkamų skrydžiams orlaivių sąrašus, skirtas skraidyti komerciniais civiliniais vidaus ir tarptautiniais maršrutais arba naudoti teisėtais civiliniais, asmeniniais arba verslo tikslais.

NB. Taip pat žr. „orlaivis“.

„Ryšių kanalo valdiklis“ (4) – sietuvas, valdantis sinchroninės ar asinchroninės skaitmeninės informacijos srautą. Valdiklis – tai elektroninis ryšių prieigą laiduojantis mazgas, kuris gali būti įstatytas į kompiuterį arba į telekomunikacinį įrenginį.

„Kompensavimo sistemas“ (6) sudaro pirminis skaliarinis jutiklis, vienas ar daugiau referencinių jutiklių (pvz., vektorinių „magnetometrų“) bei programinė įranga, leidžiantys sumažinti platformos kieto kūno sukimosi triukšmą.

„Kompozitas“ (1 2 6 8 9) – „rišiklis“ ir papildomoji fazė arba papildomosios fazės, kurias sudaro dalelės, siūlai, plaušai ar specialiai suprojektuotas kitas junginys, naudojamas specialiam tikslui ar tikslams.

„III/V junginiai“ (3 6) – polikristaliniai, dvisandžiai ar sudėtiniai monokristaliniai produktai, sudaryti iš IIIA ir VA grupių Mendelejevo periodinės lentelės elementų (pvz., galio arsenidas, galio-aliuminio arsenidas, indžio fosfidas).

„Kontūrinis valdymas“ (2) – skaitmeninis dviejų ar daugiau judesių valdymas, atliekamas pagal komandas, kurios nurodo kitą reikiamą padėtį ir reikiamus pastūmos į tą padėtį greičius. Šie pastūmos greičiai yra keičiami atsižvelgiant į tai, kad būtų sukuriamas norimas kontūras (žr. ISO/DIS 2806–1980).

„Kritinė temperatūra“ (1 3 5) (kartais nurodoma kaip fazinio virsmo temperatūra) – savitoji „superlaidžiosios“ medžiagos temperatūra, kuriai esant išnyksta medžiagos nuolatinės srovės varža.

„Kriptografinis aktyvavimas“ (5) – kriptografinio funkcionalumo konkretaus aktyvavimo arba leidimo jam veikti naudojant mechanizmą, kurį į prekę įdiegė gamintojas, būdai; šis mechanizmas yra vienareikšmiškai susietas su bet kuriuo iš šių aspektų:

1. vienu prekės pavyzdžiu arba

2. vienu klientu, jeigu yra daugiau prekės pavyzdžių.

Techninės pastabos

1. „Kriptografinio aktyvavimo“ būdai ir mechanizmai gali būti įdiegiami kaip aparatinė įranga, „programinė įranga“ arba „technologija“.

2. „Kriptografinio aktyvavimo“ mechanizmai gali būti, pvz., serijos numeriu grindžiami licencijos raktai arba tokios atpažinimo priemonės kaip skaitmeniškai pasirašyti pažymėjimai.

„Kriptografija“ (5) – mokslo ir technikos sritis, pateikianti principus, priemones ir metodus, kaip pakeisti duomenis, siekiant paslėpti jų informacijos turinį, sutrukdyti keisti neiššifruotus duomenis ar neleistinai jais naudotis. „Kriptografijoje“ leidžiama keisti informaciją tik naudojant vieną ar daugiau ‚slaptųjų parametrų‘ (pvz., kriptografinius kintamuosius) arba susietąjį raktų paskirstymą.

Pastabos

1. „Kriptografija“ neapima ‚fiksuotų‘ duomenų spūdos ir kodavimo technikos.

2. „Kriptografija“ apima iššifravimą.

Techninės pastabos

1. ‚Slaptasis parametras‘: pastovusis dydis arba raktas, laikomas slaptai nuo kitų arba žinomas tik tam tikrai grupei.

2. ‚Fiksuotas [pastovus]‘ – kodavimo ir spūdos algoritmas negali priimti iš išorės teikiamų parametrų (pvz., kriptografinių ir raktų kintamųjų) ir jo negali modifikuoti vartotojas.

„Nesilpstančiosios bangos (CW) lazeris“ (6) – „lazeris“, kuris ilgiau nei 0,25 sekundės palaiko nominaliai pastovią išėjimo energiją.

„Reagavimas į kibernetinius incidentus“ (4) – būtinos informacijos apie kibernetinio saugumo incidentą mainai su asmenimis ar organizacijomis, atsakingomis už ištaisymo priemonių taikymą ar jų koordinavimą siekiant išspręsti kibernetinio saugumo incidentą.

„Duomenų bazėmis pagrįstos („DBNR“) (7) navigacijos sistemos“ – sistemos, naudojančios įvairius iš anksto išmatuotų kartografinių duomenų integruotus šaltinius, siekiant dinaminėmis sąlygomis teikti tikslią navigacijos informaciją. Šiems duomenų šaltiniams priskiriami batimetriniai jūrlapiai, žvaigždėlapiai, gravimetriniai žemėlapiai, magnetometriniai žemėlapiai arba trimačiai skaitmeniniai topografiniai žemėlapiai.

„Nuskurdintasis uranas“ (0) – uranas, kuriame izotopo 235 yra mažiau nei gamtiniame urane.

„Kūrimas“ (GTN NTN All) yra susijęs su visais darbų etapais iki serijinės gamybos, tokiais kaip: projektavimas, projekto tyrimas, projekto analizė, projekto koncepcijos, prototipų surinkimas ir bandymai, bandomosios gamybos schemos, projektavimo duomenys, projektavimo duomenų transformavimo į gaminį procesas, konfigūracijos projektavimas, tarpusavio funkciškumo projektavimas, išdėstymas.

„Difuzinis suvirinimas“ (1 2 9) – mažiausiai dviejų atskirų metalų kietosios fazės molekulinis susijungimas į vieną gabalą, susidarant sujungimo stipriui, lygiaverčiam silpnesnės sujungimo medžiagos stipriui.

„Skaitmeninis kompiuteris“ (4 5) – įrenginys, kuriuo, naudojant vieną ar kelis diskrečiuosius kintamuosius, galima atlikti visas toliau išvardytas operacijas:

a) priimti duomenis;

b) saugoti duomenis arba komandas pastoviosiose arba keičiamosiose (įrašomosiose) atmintinėse;

c) apdoroti duomenis pagal saugomas ir modifikuojamas komandų sekas ir

d) užtikrinti duomenų išvedimą.

NB. Saugomų komandų sekų modifikavimas apima pastoviųjų atmintinių pakeitimą, tačiau ne fizinį montažo ar tarpusavio sujungimų keitimą.

„Skaitmeninio persiuntimo (perdavimo) sparta“ (def) – tiesioginio informacijos perdavimo į bet kokią laikmeną visuminė bitų sparta.

NB. Taip pat žr. „visuminė skaitmeninio persiuntimo [perdavimo] sparta“.

„(Giroskopo) slinkio sparta“ (7) – nuo įvedimo sukimo funkciškai nepriklausanti giroskopo rezultato dalis. Ji išreiškiama kampiniu dydžiu. (IEEE STD 528–2001).

„Efektyvusis gramas“ (0 1) naudojamas apibūdinti „specialiąją daliąją medžiagą“:

a) plutonio izotopų ir urano-233 atveju – tai izotopų svoris, išreikštas gramais;

b) urano, sodrinto 1 procentu ar daugiau urano-235 izotopu, atveju – tai elemento svoris, išreikštas gramais ir padaugintas iš sodrinimo, išreikšto dešimtosiomis svorio dalimis, kvadrato;

c) urano, sodrinto mažiau kaip 1 procentu urano-235 izotopu, atveju – tai elemento svoris, išreikštas gramais ir padaugintas iš 0,0001.

„Elektroninis mazgas“ (2 3 4) – tam tikro kiekio elektroninių komponentų (pvz. ‚grandinės elementų‘, ‚diskrečiųjų komponentų‘, integrinių grandynų ir kt.) junginys, skirtas atlikti specialias funkcijas; jis yra pakeičiamas kaip objektas ir paprastai jį galima išmontuoti.

NB.1. ‚Grandinės elementas‘ – pavienė aktyvioji arba pasyvioji funkcinė elektroninės grandinės dalis, tokia kaip vienas diodas, vienas tranzistorius, vienas rezistorius, vienas kondensatorius ir kt.

NB.2. ‚Diskretusis komponentas‘ – atskirai supakuotas ‚grandinės elementas‘, turintis išorinius išvadus.

„Energetinės medžiagos“ (1) – medžiagos ar mišiniai, kurie chemiškai reaguoja išskirdami energiją, reikalingą taikant juos pagal paskirtį. „Sprogmenys“, „pirotechnika“ ir „raketinis kuras“ yra energetinių medžiagų poklasiai.

„Galiniai vykdymo įtaisai“ (2) – griebtuvai ‚aktyvieji įrankiniai įtaisai‘ ir bet kurios kitos įrankinės priemonės, kurios yra įdedamos į „roboto“ manipuliatoriaus rankos laikiklinį antgalį.

NB. ‚Aktyvusis įrankinis įtaisas‘ – įtaisas, naudojamas suteikti ruošiniui judesio jėgą, apdorojimo energiją arba krypčiai nustatyti.

„Ekvivalentinis tankis“ (6) – visuminė šviesa, tenkanti vienetiniam optiniam plotui, projektuojamam į optinį paviršių.

„Lygiaverčiai standartai“ (1) – atitinkamam įrašui taikomi palyginami nacionaliniai arba tarptautiniai standartai, kuriuos pripažįsta viena ar daugiau ES valstybių narių arba Vasenaro susitarime dalyvaujančių valstybių.

„Sprogmenys“ (1) – kietos, skystos ar dujinės medžiagos arba medžiagų mišiniai, kurie naudojant juos kovinėse galvutėse, naikinimo ir kitose priemonėse kaip inicijuojančius užtaisus, tarpinius detonatorius arba pagrindinius užtaisus, turi detonuoti.

„FADEC sistemos“ (9) – visiškai nepriklausomų skaitmeninių variklio režimų reguliatorių sistemos – skaitmeninė elektroninė dujų turbinų variklio valdymo sistema, kuri gali savarankiškai valdyti variklį visoje jo veikimo srityje pradedant nurodymu užvesti variklį ir baigiant nurodymu sustabdyti variklį tiek normaliomis, tiek gedimo sąlygomis.

„Pluoštinės arba gijinės medžiagos“ (0 1 8 9) apima:

a) tolydžiuosius „viengijus siūlus“;

b) tolydžiuosius „verpalus“ ir „pusverpalius“;

c) „juostas“, audinius, atsitiktinai išsidėsčiusius plaušus ir kaspinus;

d) smulkintą pluoštą, štapelinį pluoštą ir koherentines pluoštines dangas;

e) monokristalinius arba polikristalinius bet kokio ilgio adatinius darinius;

f) aromatinę poliamidinę celiuliozę.

„Plonasluoksniai integriniai grandynai“ (3) – ‚grandinės elementų‘ grupė ir metaliniai jų tarpusavio sujungimai, suformuoti užgarinant storus arba plonus sluoksnius ant izoliacinio „padėklo“.

NB. ‚Grandinės elementas‘ – pavienė aktyvioji arba pasyvioji funkcinė elektroninės grandinės dalis, tokia kaip vienas diodas, vienas tranzistorius, vienas rezistorius, vienas kondensatorius ir kt.

„Skrydžio pagal šviesos signalus sistema“ (7) – pirminė skaitmeninė skrydžių valdymo sistema, naudojanti grįžtamąjį ryšį valdant skrendantį orlaivį, kai komandos valdymo įtaisams / vykdymo įtaisams perduodamos optiniais signalais.

„Skrydžio pagal radijo ryšį sistema“ (7) – pirminė skaitmeninė skrydžių valdymo sistema, naudojanti grįžtamąjį ryšį valdant skrendantį orlaivį, kai komandos valdymo įtaisams / vykdymo įtaisams perduodamos elektros signalais.

„Židinio plokštumos matrica“ (6 8) – atskirų detektorinių elementų, esančių židinio plokštumoje, linijinis arba dvimatis plokščiasis sluoksnis arba plokščiųjų sluoksnių derinys su elektroniniu skaitymo įtaisu arba be jo.

NB. Tai neapima pavienių detektorinių elementų stulpelio arba dviejų, trijų ar keturių detektorinių elementų, jei tik su šiais elementais neatliekamas vėlinimas ir integravimas.

„Dalinis dažnių juostos plotis“ (3 5) – „akimirkinis dažnių juostos plotis“, padalytas iš centrinio dažnio, išreikštas procentais.

„Šuolinis dažnio perderinimas“ (5 6) – pavienio ryšių kanalo perdavimo dažnio keitimas pagal diskrečiąsias atsitiktines arba pseudoatsitiktines sekas, siekiant sukurti „plėstinio spektro“ pavidalą.

„Dažnio perjungimo trukmė“ (3) – signalo trukmė (t. y. vėlinimas), kai pradinis nustatytas išėjimo dažnis perjungiamas siekiant visiškai arba tam tikru tikslumu pereiti prie vieno iš toliau nurodytų:

a) ± 100 Hz galutinio nustatyto išėjimo dažnio, mažesnio nei 1 GHz arba

b) galutinio nustatyto išėjimo dažnio, lygaus arba didesnio nei 1 GHz, ± 0,1 milijonoji dalis.

„Kuro elementas“ (8) – elektrocheminis prietaisas, kuris paverčia cheminę energiją tiesiogiai nuolatine elektros srove, naudodamas kurą iš išorėje esančio šaltinio.

„Lydusis“ (1) – galintis toliau jungtis į tinklines struktūras ar polimerizuotis (kietėti) apdorojant termiškai, radiacija, naudojant katalizatorius ir t. t. arba kurį galima lydyti be pirolizės.

„Nekintami selektoriai“ (5) – duomenys ar duomenų rinkinys, susiję su asmeniu (pvz., pavardė, vardas, elektroninis paštas, adresas, telefono numeris arba priklausomybė grupėms).

„Vedantysis [nutaikymo] įrenginys“ (7) – sistemos, kurios susieja skraidymo priemonių padėties ir greičio (t. y. navigacijos) matavimo ir skaičiavimo procesus ir siunčia komandas į skraidymo priemonių skrydžių valdymo sistemas, kad būtų pakoreguota skrydžio trajektorija.

„Hibridinis integrinis grandynas“ (3) – bet koks integrinių grandynų derinys arba integrinis grandynas kartu sujungtas su ‚grandinės elementais‘ arba ‚diskrečiaisiais komponentais‘, norint atlikti specialią (-ias) funkciją (-as), ir turintis visas toliau išvardytas charakteristikas:

a) turintis mažiausiai vieną bekorpusį įtaisą;

b) sujungtas kartu naudojant tipinius integrinių grandynų (IC) gamybos būdus;

c) pakeičiamas kaip objektas ir

d) paprastai jo negalima išmontuoti.

NB.1. ‚Grandinės elementas‘ – pavienė aktyvioji arba pasyvioji funkcinė elektroninės grandinės dalis, tokia kaip vienas diodas, vienas tranzistorius, vienas rezistorius, vienas kondensatorius ir kt.

NB.2. ‚Diskretusis komponentas‘ – atskirai supakuotas ‚grandinės elementas‘, turintis išorinius išvadus.

„Vaizdo kokybės gerinimas“ (4) – iš išorės gaunamos vaizdinės informacijos apdorojimas algoritmais, tokiais kaip atskirų sričių laikinė spūda, filtravimas, išskyrimas, atranka, koreliacija, sąsūka arba transformacijos (pvz., sparčioji Furjė transformacija arba Walsh’o transformacija). Tai neapima algoritmų, kuriuose naudojamos tiktai pavienio vaizdo linijinės ir sukamosios transformacijos, tokios kaip transliacija, požymių išskyrimas, įrašymas arba klaidingas spalvinimas.

„Imunotoksinas [antitoksinas]“ (1) – jungtinis vienaląstis specialusis monokloninis antikūnas ir „toksinas“ arba „toksino sandas“, kuris selektyviai paveikia pažeistas ląsteles.

„Viešai naudojama“ (GTN NTN GSN) (kaip taikoma šiame reglamente) apibūdina „technologiją“ arba „programinę įrangą“, kuri yra prieinama be apribojimų dėl jos tolesnio platinimo (autorinių teisių apribojimai neapsaugo „technologijos“ ir „programinės įrangos“ nuo jos „viešo naudojimo“).

„Informacijos saugumas“ (GSN GISN 5) – visos priemonės ir funkcijos, garantuojančios informacijos arba ryšių prieinamumą, slaptumą arba vientisumą, išskyrus priemones ir funkcijas, skirtas apsaugai nuo tikčių. Tai apima „kriptografiją“, „kriptografinį aktyvavimą“, ‚kriptoanalizę‘, apsaugą nuo kompromisinės spinduliuotės ir kompiuterinį saugumą.

Techninė pastaba

‚Kriptoanalizė‘ – kriptografinės sistemos arba jos įėjimo ir išėjimo signalų analizė, norint gauti slaptus kintamuosius arba pažeidžiamus duomenis, įskaitant atvirąjį tekstą.

„Akimirkinis dažnių juostos plotis“ (3 5 7) – dažnių juostos plotis, kurio intervale išėjimo galia išlieka 3 dB tikslumu pastovi, nederinant kitų veikimo parametrų.

„Izoliacija“ (9) – medžiaga, taikoma raketų variklių komponentams, t. y. korpusui, tūtai, įvadinėms angoms, korpuso sklendėms izoliuoti, ji apima sukietėjusią arba pusiau sukietėjusią kaučiuko mišinio lakšto žaliavą, turinčią izoliacinės arba ugniai atsparios medžiagos. Ji taip pat gali būti įterpta kaip įtempį mažinantys apvalkalai arba užsklandos.

„Vidinis grunto sluoksnis“ (9) – sluoksnis, taikomas skiriamojoje riboje tarp kietojo raketinio kuro ir korpuso arba izoliacinio įdėklo. Paprastai tai skystasis polimeras, kurio pagrindą sudaro dispersinė ugniai atsparios ar izoliacinės medžiagos emulsija, pvz., anglimi prisotintas hidroksilo terminuojantysis polibutadienas (HTPB) arba kitas polimeras su kietiklių priedais, kuriuo išpurkštas arba išteptas korpuso vidus.

„Darbo pasidalijimo skaitmeninis analogo keitiklis“ (ADC) (3) – prietaisai, kuriuose yra keli skaitmeniniai analogo keitikliai, kurie tą patį analoginės įvesties signalą diskretizuoja skirtingu metu ir kai galutinis rezultatas susumuojamas, analoginė įvestis yra veiksmingai diskretizuojama ir konvertuojama didesne diskretizavimo sparta.

„Savasis magnetinis gradientometras“ (6) – pavienis magnetinio lauko gradiento jutiklis ir su juo susijęs elektroninis įtaisas, kurio išėjimas yra magnetinio lauko gradiento matas.

NB. Taip pat žr. „magnetinis gradientometras“.

„Įsilaužimo programinė įranga“ (4 5) – „programinė įranga“, kuri specialiai suprojektuota ar modifikuota tam, kad ‚stebėsenos priemonėmis‘ nebūtų galima aptikti kompiuterio ar tinkle galinčio veikti įrenginio, arba siekiant, kad būtų įveiktos jų ‚apsauginės reagavimo priemonės‘, ir kuri gali atlikti bet kurią iš šių funkcijų:

a) rinkti kompiuteryje ar tinkle galinčiame veikti įrenginyje saugomus duomenis ar informaciją arba pakeisti sistemos ar naudotojo duomenis arba

b) pakeisti standartinį programos ar proceso vykdymo kelią, kad būtų vykdomos iš išorės duodamos instrukcijos.

Pastabos

1. „Įsilaužimo programinė įranga“ neapima:

a) hipervizorių, derintuvių ar programinės įrangos apgrąžos inžinerijos (SRE) priemonių;

b) skaitmeninių teisių valdymo (DRM) „programinės įrangos“arba

c) „programinės įrangos“, suprojektuotos gamintojams, administratoriams ar naudotojams instaliuoti turto sekimo ar išieškojimo tikslais.

2. Tinkle galintiems veikti įrenginiams priskiriami mobilieji įrenginiai ir pažangieji skaitikliai.

Techninės pastabos

1. ‚Stebėsenos priemonės‘ – „programinė įranga“ arba aparatinės įrangos įrenginiai sistemos veikimui ar įrenginio procesams stebėti. Jos apima antivirusinės (AV) programinės įrangos gaminius, galinio punkto apsaugos gaminius, asmens apsaugos gaminius (PSP), įsilaužimo aptikimo sistemas (IDS), įsilaužimo prevencijos sistemas (IPS) arba užkardas.

2. ‚Apsauginės reagavimo priemonės‘ – technika, suprojektuota užtikrinti saugų kodo vykdymą, kaip antai duomenų vykdymo prevencija (DEP), adresų erdvės išdėstymo randomizacija (ASLR) ar smėlio dėžės efektas.

„Izoliuotieji veiklieji mikroorganizmai“ (1) – veiklieji mikroorganizmai, esantys neveiklios būsenos ir išdžiovintų preparatų pavidalu.

„Izostatiniai presai“ (2) – įranga, galinti sudaryti slėgį uždarojoje ertmėje, kurioje panaudojamos įvairios terpės (dujos, skystis, kietosios dalelės ir kt.), norint visomis kryptimis sukurti vienodą slėgį ertmėje, kurioje yra ruošinys arba medžiaga.

„Lazeris“ (0 1 2 3 5 6 7 8 9) – prekė, sukurianti šviesą, kuriai būdingas erdvinis ir laikinis koherentiškumas, naudodama sustiprintą priverstinę spinduliuotę.

NB. Taip pat žr.: „cheminis lazeris“, „nesilpstančiosios bangos (CW) lazeris“; „impulsinis lazeris“; „ypač didelės galios lazeris“.

„Biblioteka“ (1) (parametrinė techninė duomenų bazė) – techninės informacijos rinkinys, kuris gali pagerinti susijusių sistemų, įrangos ar komponentų veikimą.

„Už orą lengvesnės transporto priemonės“ (9) – balionai ir „orlaiviai“, kuriuose pakilimui naudojamas karštas oras ar kitos lengvesnės už orą dujos, pavyzdžiui, helis ar vandenilis.

„Tiesiškumas“ (2) (dažniausiai pateikiamas kaip netiesiškumas) apibūdina tikrosios charakteristikos (rodmenų, didesnių ir mažesnių nei vidutinė vertė, vidurkio) didžiausiąjį teigiamą arba neigiamą nuokrypį nuo tiesios linijos, nustatytą taip, kad būtų išlyginami ir sumažinami, kiek tai įmanoma, didžiausieji nuokrypiai.

„Vietinis tinklas“ (4 5) – duomenų perdavimo sistema, turinti visas toliau išvardytas charakteristikas:

a) leidžianti bet kokiam nepriklausomų ‚duomenų perdavimo įtaisų‘ kiekiui tarpusavyje tiesiogiai perduoti duomenis ir

b) yra apribota vidutinio dydžio teritorija (pvz., įstaigos pastatas, gamykla, universiteto teritorija, sandėlis).

NB. ‚Duomenų perdavimo įtaisas‘ – įrenginys, galintis perduoti ir priimti skaitmeninės informacijos sekas.

„Magnetiniai gradientometrai“ (6) – matuokliai, skirti aptikti išorinių matuoklio atžvilg