2006D0861 — LT — 24.01.2013 — 002.001

Šis dokumentas yra skirtas tik informacijai, ir institucijos nėra teisiškai atsakingos už jo turinį

►B KOMISIJOS SPRENDIMAS 2006 m. liepos 28 d. dėl transeuropinės paprastųjų geležinkelių sistemos posistemio „Riedmenys: prekiniai vagonai“ techninių sąveikos specifikacijų (pranešta dokumentu Nr. C(2006) 3345) (tekstas svarbus EEE) (2006/861/EB) (OL L 344, 8.12.2006, p.1)

iš dalies keičiamas:









▼B

KOMISIJOS SPRENDIMAS

2006 m. liepos 28 d.

dėl transeuropinės paprastųjų geležinkelių sistemos posistemio „Riedmenys: prekiniai vagonai“ techninių sąveikos specifikacijų

(pranešta dokumentu Nr. C(2006) 3345)

(tekstas svarbus EEE)

(2006/861/EB)







EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA, atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį, atsižvelgdama į 2001 m. kovo 19 d. Europos Parlamento ir Tarybos Direktyvą 2001/16/EB dėl transeuropinės paprastųjų geležinkelių sistemos sąveikos ( 1 ), ypač į jos 6 straipsnio 1 dalį, kadangi: (1) Vadovaujantis Direktyvos 2001/16/EB 2 straipsnio c punktu, transeuropinė paprastųjų geležinkelių sistema yra padalyta į struktūrinius ir funkcinius posistemius. (2) Vadovaujantis direktyvos 23 straipsnio 1 dalimi, posistemiui „riedmenys: prekiniai vagonai“ reikia taikyti technines sąveikos specifikacijas (TSS). (3) Pirmasis žingsnis nustatant TSS – TSS projektas, kurį rengia Europos geležinkelių sąveikos asociacija (EGSA)(AEIF), paskirta būti jungtine reprezentacine grupe. (4) EGSA yra įgaliota parengti posistemio „riedmenys: prekiniai vagonai“ TSS projektą, vadovaujantis Direktyvos 2001/16/EB 6 straipsnio 1 dalimi. Pagrindiniai šio TSS projekto parametrai buvo priimti 2004 m. balandžio 29 d. Komisijos sprendimu 2004/446/EB, nurodančiu pagrindinius triukšmo, prekinių vagonų ir telematikos priemonių krovinių vežimo paslaugoms techninių sąveikos specifikacijų, minėtų Direktyvoje ( 2 ), parametrus. (5) Kartu su TSS projektu, paremtu pagrindiniais parametrais, buvo pateikta įvadinė ataskaita apie ekonominės naudos analizę, kaip numatyta Direktyvos 6 straipsnio 5 dalyje. (6) TSS projektus išnagrinėjo komitetas, įsteigtas 1996 m. liepos 23 d. Tarybos direktyva 96/48/EB dėl transeuropinės greitųjų geležinkelių sistemos sąveikos ( 3 ) ir minėtas Direktyvos 2001/16/EB 21 straipsnyje, atsižvelgdamas į įvadinę ataskaitą. (7) Direktyva 2001/16/EB ir TSS yra taikomos atnaujinimams, bet netaikomos su priežiūra susijusiems keitimams. Vis dėlto tais atvejais, kai valstybės narės gali taip daryti, ir tai yra pateisinama su priežiūra susijusių darbų apimtimi, jos yra skatinamos taikyti TSS ir su priežiūra susijusiems keitimams. (8) Atiduodant eksploatuoti naujus, atnaujintus ir patobulintus vagonus, būtina taip pat išsamiai atsižvelgti į poveikį aplinkai; įskaitant triukšmo poveikis. Todėl svarbu, kad šiame sprendime aptariamų TSS įdiegimas būtų vykdomas kartu su Triukšmo TSS reikalavimais tokiu mastu, kokiu Triukšmo TSS yra taikoma prekiniams vagonams. (9) Dabartinėje TSS redakcijoje visi sąveikos aspektai nėra išsamiai nagrinėjami; tie klausimai, kurie nėra sprendžiami, priskiriami „Atviriems klausimams“ TSS JJ priede. Atsižvelgiant į tai, kad sąveikos patikra pagal Direktyvos 2001/16/EB 16 straipsnio 2 dalį turi būti atlikta, remiantis TSS reikalavimais, būtina nustatyti sąlygas, kurių pereinamuoju laikotarpiu nuo šio sprendimo paskelbimo iki visiško pridedamų TSS įdiegimo reikia laikytis kartu su pridedamose TSS aiškiai nurodytomis sąlygomis. (10) Atskiros valstybės narės kitoms valstybėms narėms ir Komisijai turi pateikti informaciją apie atitinkamas nacionalines technines taisykles, taikomas sąveikai pasiekti ir esminiams Direktyvos 2001/16/EB reikalavimams įvykdyti, taip pat apie institucijas, kurias jos paskiria atitikties ir tinkamumo naudoti įvertinimo procedūrai atlikti, ir apie taikomą posistemių sąveikos patikrą kaip apibrėžta Direktyvos 2001/16/EB 16 straipsnio 2 dalyje. Šiuo tikslu valstybės narės, pasinaudodamos pagal Direktyvos 2001/16/EB 20 straipsnį praneštomis institucijomis, turėtų, kiek įmanoma, taikyti Direktyvoje 2001/16/EB numatytus 16 straipsnio 2 dalies įgyvendinimo principus ir kriterijus. Komisija turėtų išanalizuoti valstybių narių atsiųstą informaciją, pateiktą kaip nacionalines taisykles ir tvarką, įgyvendinimo tvarkai vadovaujančias įstaigas, procedūrų trukmę ir, jei būtina, aptarti su komitetu, ar reikia imtis kitų priemonių. (11) Aptariamose TSS neturėtų būti keliami reikalavimai naudoti ypatingas technologijas ar techninius sprendimus, išskyrus tuos atvejus, kai neišvengiama transeuropinės paprastųjų geležinkelių sistemos sąveikos atžvilgiu. (12) TSS remiasi geriausiomis atitinkamo projekto rengimo metu ekspertų turimomis žiniomis. Dėl technologijos, veiklos, saugos ar socialinių reikalavimų pokyčių gali reikėti pakeisti arba papildyti šias TSS. Atitinkamais atvejais persvarstymo ar atnaujinimo tvarka turėtų būti inicijuojama pagal Direktyvos 2001/16/EB 6 straipsnio 3 dalį. (13) Siekiant skatinti inovacijas ir atsižvelgti į sukauptą patirtį, pridedamos TSS turėtų būti reguliariai persvarstomos. (14) Kai inovaciniai sprendimai pateikiami įvertinti, gamintojas arba perkančioji organizacija nurodo nukrypimus nuo atitinkamos TSS dalies. Europos geležinkelių agentūra apibendrins atitinkamas funkcines ir sąveikos specifikacijas ir parengs įvertinimo metodus. (15) Prekiniai vagonai šiuo metu yra eksploatuojami pagal esamus nacionalinius, dvišalius, daugianacionalinius ar tarptautinius susitarimus. Svarbu, kad tie susitarimai nekliudytų dabartinei ir būsimai pažangai siekiant sąveikos. Šiuo tikslu būtina, kad Komisija išnagrinėtų tuos susitarimus ir nustatytų, ar šiame sprendime pateiktas TSS reikia atitinkamai pakeisti. (16) Siekiant išvengti painiavos, būtina nurodyti, kad Sprendimo 2004/446/EB nuostatos dėl transeuropinės paprastųjų geležinkelių sistemos pagrindinių parametrų, nebetaikomos. (17) Šio sprendimo nuostatos atitinka Direktyvos 96/48/EB 21 straipsniu įsteigto komiteto nuomonę, kadangi: PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:







1 straipsnis

Šiuo sprendimu Komisija priima transeuropinės paprastųjų geležinkelių sistemos, minėtos Direktyvos 2001/16/EB 6 straipsnio 1 dalyje, „Riedmenų: prekinių vagonų“ posistemio technines sąveikos specifikacijas (TSS).

TSS yra tokios, kokios yra pateiktos šio sprendimo priede.

TSS išsamiai taikytinos transeuropinės paprastųjų geležinkelių sistemos, apibrėžtos Direktyvos 2001/16/EB I priede, prekinių vagonų riedmenims, atsižvelgiant į šio sprendimo 2 ir 3 straipsnius.

▼M1

1a straipsnis

Techniniai dokumentai

1. Europos geležinkelių agentūra (ERA) savo interneto svetainėje skelbia LL priedo turinį, kaip ERA techninį dokumentą.

2. Europos geležinkelių agentūra savo interneto svetainėje skelbia P ir JJ prieduose nurodytų galutinai patvirtintų tarptautiniam vežimui skirtų kompozicinių stabdžių trinkelių sąrašą, kaip ERA techninį dokumentą.

3. Agentūra savo interneto svetainėje skelbia papildomas specifikacijas, susijusias su JJ priede nurodyta tempimo įranga, kaip ERA techninį dokumentą.

4. Agentūra papildo 1–3 dalyse nurodytus techninius dokumentus naujausiais duomenimis ir praneša Komisijai apie visas patikslintas versijas. Komisija informuoja valstybes nares per Direktyvos 2008/57/EB 29 straipsniu įsteigtą komitetą. Jei, Komisijos arba valstybės narės nuomone, techninis dokumentas neatitinka Direktyvoje 2008/57/EB ar bet kuriame kitame Bendrijos teisės akte nustatytų reikalavimų, šį klausimą apsvarsto komitetas. Remdamasi komiteto svarstymais ir Komisijos prašymu, Agentūra panaikina arba keičia techninius dokumentus.

▼B

2 straipsnis

1. Atliekant sąveikos patikrą, susijusią su problemomis, priskiriamomis TSS JJ priede pateiktiems „Atviriems klausimams“, pagal Direktyvos 2001/16/EB 16 straipsnio 2 dalį, tikrinama, kaip valstybėje narėje, duodančioje leidimą atiduoti eksploatuoti posistemį, kuriam taikomas iš sprendimas, laikomasi taikomų techninių taisyklių.

2. Per šešis mėnesius nuo šio sprendimo pranešimo kiekviena valstybė narė kitoms valstybėms narėms ir Komisijai praneša:

a) šio straipsnio 1 dalyje minėtų techninių taisyklių sąrašą;

b) atitikties vertinimo ir tikrinimo procedūras, kurios taikomos tikrinant šių taisyklių taikymą;

c) institucijas, kurias ji paskiria toms atitikties vertinimo ir tikrinimo procedūroms atlikti.

3 straipsnis

Per šešis mėnesius nuo pridedamų TSS įsigaliojimo valstybės narės Komisijai praneša apie šių tipų susitarimus:

a) nacionalinius dvišalius arba daugiašalius, nuolatinius arba laikinus valstybių narių ir geležinkelių įmonių bei infrastruktūros valdytojų susitarimus, kurių reikia dėl savitos ir vietinių ypatumų turinčios planuojamos susisiekimo paslaugos;

b) dvišalius arba daugiašalius geležinkelių įmonių, infrastruktūros valdytojų arba saugos institucijų tarpusavio susitarimus, kuriais užtikrinamas reikšmingas vietinės arba regioninės sąveikos lygis;

c) tarptautinius susitarimus vienos ar kelių valstybių narių ir bent vienos trečiosios šalies, arba valstybių narių geležinkelių įmonių ar infrastruktūros valdytojų ir kurios nors trečiosios šalies bent vienos geležinkelių įmonės ar infrastruktūros valdytojo tarptautinius susitarimus, kurie užtikrina reikšmingą vietinės ar regioninės sąveikos lygį.

4 straipsnis

Sprendimo 2004/446/EB nuostatos dėl transeuropinės geležinkelių sistemos pagrindinių parametrų, nebetaikomos nuo tos dienos, kai pradedamas taikyti šis sprendimas.

5 straipsnis

Šis sprendimas pradedamas taikyti po šešių mėnesių nuo jo paskelbimo.

6 straipsnis

Šis sprendimas skirtas valstybėms narėms.









PRIEDAS

Techninė sąveikos specifikacija Posistemis: riedmenys Taikymo sritis: prekiniai vagonai

1. Įzanga 1.1. TAIKYMO TECHNINE SRITIS 1.2. TAIKYMO GEOGRAFINĖ SRITIS 1.3. ŠIOS TSS TURINYS 2. Posistemio (taikymo srities) apibrėžimas 2.1. POSISTEMIO APIBRĖŽIMAS 2.2. POSISTEMIO FUNKCIJOS 2.3. POSISTEMIO SĄSAJOS 3. Pagrindiniai reikalavimai 3.1. BENDROSIOS NUOSTATOS 3.2. PAGRINDINIAI REIKALAVIMAI, KURIE YRA SUSIJĘ SU: 3.3. BENDRIEJI REIKALAVIMAI 3.3.1. Sauga 3.3.2. Patikimumas ir prieinamumas 3.3.3. Sveikata 3.3.4. Aplinkosauga 3.3.5. Techninis suderinamumas 3.4. KONKRETŪS REIKALAVIMAI RIEDMENŲ POSISTEMIUI 3.4.1. Sauga 3.4.2. Patikimumas ir prieinamumas 3.4.3. Techninis suderinamumas 3.5. KONKRETŪS TECHNINĖS PRIEŽIŪROS REIKALAVIMAI 3.5.1. Sveikata ir sauga 3.5.2. Aplinkosauga 3.5.3. Techninis suderinamumas 3.6. KONKRETŪS REIKALAVIMAI KITIEMS POSISTEMIAMS, KARTU AKTUALŪS IR RIEDMENŲ POSISTEMIUI 3.6.1. Infrastruktūros posistemis 3.6.1.1. Sauga 3.6.2. Energijos posistemis 3.6.2.1. Sauga 3.6.2.2. Aplinkosauga 3.6.2.3. Techninis suderinamumas 3.6.3. Kontrolė ir valdymas bei signalizacija 3.6.3.1. Sauga 3.6.3.2. Techninis suderinamumas 3.6.4. Eismo organizavimas ir valdymas 3.6.4.1. Sauga 3.6.4.2. Patikimumas ir prieinamumas 3.6.4.3. Techninis suderinamumas 3.6.5. Telematikos taikymas krovinių ir keleivių vežimui 3.6.5.1. Techninis suderinamumas 3.6.5.2. Patikimumas ir prieinamumas 3.6.5.3. Sveikata 3.6.5.4. Sauga 4. Posistemio apibūdinimas 4.1. ĮŽANGA 4.2. FUNKCINĖS IR TECHNINĖS POSISTEMIO SPECIFIKACIJOS 4.2.1. Bendrosios nuostatos 4.2.2. Konstrukcijos ir mechaninės dalys 4.2.2.1. Riedmenų sujungimai (pvz., sankabos), jų sąstatų ir traukinių sujungimai 4.2.2.1.1. Bendrosios nuostatos 4.2.2.1.2. Funkcinės ir techninės specifikacijos 4.2.2.1.2.1. Taukšai 4.2.2.1.2.2. Tempimo įranga 4.2.2.1.2.3. Tempimo ir taukšų įrangos sąveika 4.2.2.2. Saugi prieiga ir pasitraukimas nuo riedmenų 4.2.2.3. Riedmens pagrindinės konstrukcijos stipris ir krovinio tvirtinimas 4.2.2.3.1. Bendrosios nuostatos 4.2.2.3.2. Išimtinės apkrovos 4.2.2.3.2.1. Išilginės projektinės apkrovos 4.2.2.3.2.2. Didžiausia vertikali apkrova 4.2.2.3.2.3. Apkrovų deriniai 4.2.2.3.2.4. Kėlimas ir kilstelėjimas (domkratais) 4.2.2.3.2.5. Įrenginių priklausiniai (įskaitant kėbulą ir vežimėlį) 4.2.2.3.2.6. Kitos išimtinės apkrovos 4.2.2.3.3. Eksploatacinės (nuovargio) apkrovos 4.2.2.3.3.1. Apkrovų šaltiniai 4.2.2.3.3.2. Atsparumo nuovargiui parodymas 4.2.2.3.4. Pagrindinės riedmens konstrukcijos standis 4.2.2.3.4.1. Deformacijos 4.2.2.3.4.2. Vibracijos režimai 4.2.2.3.4.3. Sąsūkos standis 4.2.2.3.4.4. Įrenginiai 4.2.2.3.5. Krovinio tvirtinimas 4.2.2.4. Durų uždarymas ir rakinimas 4.2.2.5. Prekinių vagonų ženklinimas 4.2.2.6. Pavojingi kroviniai 4.2.2.6.1. Bendrosios nuostatos 4.2.2.6.2. Pavojingus krovinius gabenančius riedmenis reglamentuojantys teisės aktai 4.2.2.6.3. Cisternoms taikytini papildomi teisės aktai 4.2.2.6.4. Techninės priežiūros taisyklės 4.2.3. Riedmens ir bėgių sąveika ir gabarito nustatymas 4.2.3.1. Kinematinis gabaritas 4.2.3.2. Statinė ašies apkrova, masė ilgio vienetui ir geometrinės atstumo tarp ašių charakteristikos 4.2.3.3. Riedmenų parametrai, kurie turi įtakos antžeminėms traukinių monitoringo sistemoms 4.2.3.3.1. Elektrinė varža 4.2.3.3.2. Įkaitusios ašidėžės aptikimas 4.2.3.4. Riedmens dinaminės savybės 4.2.3.4.1. Bendrosios nuostatos 4.2.3.4.2. Funkcinės ir techninės specifikacijos 4.2.3.4.2.1. Sauga nuo nuriedėjimo nuo bėgių ir važiavimo stabilumas 4.2.3.4.2.2. Sauga nuo nuriedėjimo nuo bėgių važiuojant susuktais bėgiais 4.2.3.4.2.3. Techninės priežiūros taisyklės 4.2.3.4.2.4. Pakaba 4.2.3.5. Išilginės gniuždymo jėgos 4.2.3.5.1. Bendrosios nuostatos 4.2.3.5.2. Posistemio funkcinės ir techninės specifikacijos 4.2.4. Stabdymas 4.2.4.1. Stabdymo savybės 4.2.4.1.1. Bendrosios nuostatos 4.2.4.1.2. Funkcinės ir techninės specifikacijos 4.2.4.1.2.1. Kontrolinė traukinio linija 4.2.4.1.2.2. Stabdymo charakteristikų elementai 4.2.4.1.2.3. Mechaninės sudedamosios dalys 4.2.4.1.2.4. Energijos kaupimas 4.2.4.1.2.5. Energijos apribojimai 4.2.4.1.2.6. Apsauga nuo ratų slydimo (ARS) 4.2.4.1.2.7. Oro tiekimas 4.2.4.1.2.8. Postovio stabdys 4.2.5. Informacijos perdavimas 4.2.5.1. Galimybė perduoti informaciją iš riedmens į riedmenį 4.2.5.2. Informacijos perdavimo galimybė tarp žemės ir riedmens 4.2.5.2.1. Bendrosios nuostatos 4.2.5.2.2. Funkcinės ir techninės specifikacijos 4.2.5.2.3. Techninės priežiūros taisyklės 4.2.6. Aplinkos sąlygos 4.2.6.1. Aplinkos sąlygos 4.2.6.1.1. Bendrosios nuostatos 4.2.6.1.2. Funkcinės ir techninės specifikacijos 4.2.6.1.2.1. Aukštis virš jūros lygio 4.2.6.1.2.2. Temperatūra 4.2.6.1.2.3. Drėgnis 4.2.6.1.2.4. Oro judėjimas 4.2.6.1.2.5. Lietus 4.2.6.1.2.6. Sniegas, ledas ir kruša 4.2.6.1.2.7. Saulės spinduliuotė 4.2.6.1.2.8. Atsparumas taršai 4.2.6.2. Aerodinaminiai efektai 4.2.6.3. Šoniniai vėjai 4.2.7. Sistemos apsauga 4.2.7.1. Priemonės avarijos atveju 4.2.7.2. Priešgaisrinė sauga 4.2.7.2.1. Bendrosios nuostatos 4.2.7.2.2. Funkcinės ir techninės specifikacijos 4.2.7.2.2.1. Apibrėžimai 4.2.7.2.2.2. Norminės nuorodos 4.2.7.2.2.3. Projektavimo taisyklės 4.2.7.2.2.4. Reikalavimai medžiagoms 4.2.7.2.2.5. Priešgaisrinės apsaugos priemonių techninė priežiūra 4.2.7.3. Apsauga nuo elektros 4.2.7.3.1. Bendrosios nuostatos 4.2.7.3.2. Funkcinės ir techninės specifikacijos 4.2.7.3.2.1. Prekinio vagono įžeminimo jungtys 4.2.7.3.2.2. Prekinių vagonų elektros įrangos įžeminimas 4.2.7.4. Galinių žibintų tvirtinimas 4.2.7.4.1. Bendrosios nuostatos 4.2.7.4.2. Funkcinės ir techninės specifikacijos 4.2.7.4.2.1. Charakteristikos 4.2.7.4.2.2. Vieta 4.2.7.5. Nuostatos dėl prekinių vagonų hidraulinių ir (arba) pneumatinių įrenginių 4.2.7.5.1. Bendrosios nuostatos 4.2.7.5.2. Funkcinės ir techninės specifikacijos 4.2.8. Techninė priežiūra: techninės priežiūros byla 4.2.8.1. Techninės priežiūros bylos apibrėžimas, turinys ir kriterijai 4.2.8.1.1.1. Techninės priežiūros byla 4.2.8.1.2. Techninės priežiūros bylos tvarkymas 4.3. SĄSAJŲ FUNKCINĖS IR TECHNINĖS SPECIFIKACIJOS 4.3.1. Bendrosios nuostatos 4.3.2. Kontrolės ir valdymo bei signalizacijos posistemis 4.3.2.1. Statinė ašies apkrova, masė ilgio vienetui ir geometrinės atstumo tarp ašių charakteristikos (4.2.3.2 punktas) 4.3.2.2. Ratai 4.3.2.3. Riedmenų parametrai, kurie turi įtakos antžeminėms traukinių monitoringo sistemoms 4.3.2.4. Stabdymas 4.3.2.4.1. Stabdymo charakteristikos 4.3.3. Eismo organizavimo ir valdymo posistemis 4.3.3.1. Riedmenų, jų sąstatų ir traukinių sujungimai 4.3.3.2. Durų uždarymas ir rakinimas 4.3.3.3. Krovinio tvirtinimas 4.3.3.4. Prekinių vagonų ženklinimas 4.3.3.5. Pavojingi kroviniai 4.3.3.6. Išilginės gniuždymo jėgos 4.3.3.7. Stabdymo charakteristikos 4.3.3.8. Ryšiai 4.3.3.8.1. Informacijos perdavimo galimybė tarp žemės ir riedmens 4.3.3.9. Aplinkos sąlygos 4.3.3.10. Aerodinaminiai efektai 4.3.3.11. Šoniniai vėjai 4.3.3.12. Avarinės priemonės 4.3.3.13. Priešgaisrinė sauga 4.3.4. Telematikos taikmenys krovinių vežimo posistemiui 4.3.5. Infrastruktūros posistemis 4.3.5.1. Riedmenų, jų sąstatų ir traukinių sujungimai 4.3.5.2. Vagono pagrindinės konstrukcijos stipris ir krovinio tvirtinimas 4.3.5.3. Kinematinis gabaritas 4.3.5.4. Statinė ašies apkrova, masė ilgio vienetui ir geometrinės atstumo tarp ašių charakteristikos 4.3.5.5. Riedmens dinaminės savybės 4.3.5.6. Išilginės gniuždymo jėgos 4.3.5.7. Aplinkos sąlygos 4.3.5.8. Priešgaisrinė sauga 4.3.6. Energijos posistemis 4.3.7. Tarybos direktyva 96/49/EB ir jos priedas (RID) 4.3.7.1. Pavojingi kroviniai 4.3.8. Paprastųjų geležinkelių triukšmo TSS 4.4. EKSPLOATAVIMO TAISYKLĖS 4.5. TECHNINĖS PRIEŽIŪROS TAISYKLĖS 4.6. PROFESINĖS KVALIFIKACIJOS 4.7. SVEIKATOS IR SAUGOS SĄLYGOS 4.8. INFRASTRUKTŪROS REGISTRAS IR EUROPOS PATVIRTINTŲ GELEŽINKELIO TRANSPORTO PRIEMONIŲ TIPŲ REGISTRAS 5. Sąveikos sudedamosios dalys 5.1. APIBRĖŽIMAS 5.2. INOVACINIAI SPRENDIMAI 5.3. SUDEDAMŲJŲ DALIŲ SĄRAŠAS 5.3.1. Konstrukcijos ir mechaninės dalys 5.3.1.1. Taukšai 5.3.1.2. Tempimo įranga 5.3.1.3. Atvaizdai ženklinimui 5.3.2. Riedmens ir bėgių kelio sąveika ir reglamentuojami dydžiai 5.3.2.1. Vežimėlis ir važiuoklė 5.3.2.2. Aširačiai 5.3.2.3. Ratai 5.3.2.4. Ašys 5.3.3. Stabdymas 5.3.3.1. Skirstytuvas 5.3.3.2. Perjungimo vožtuvas stabdžiui su kintamos apkrovos/automatinio perjungimo „tuščia“ arba „pakrauta“ padėtimis 5.3.3.3. Rato apsaugos nuo slydimo įtaisas 5.3.3.4. Stabdžių įtempiklis 5.3.3.5. Stabdžių cilindras/pavara 5.3.3.6. Pneumatinė pusmovė 5.3.3.7. Galiniai čiaupai 5.3.3.8. Skirstytuvo išjungimo prietaisas 5.3.3.9. Diskinių stabdžių trinkelės 5.3.3.10. Ratinių stabdžių trinkelės 5.3.3.11. Stabdžių magistralės išleidimo greitintuvo vožtuvas 5.3.3.12. Automatinis apkrovos jutimo ir perjungimo „tuščia“ arba „pakrauta“ įtaisas 5.3.4. Ryšiai 5.3.5. Aplinkos sąlygos 5.3.6. Sistemos apsauga 5.4. SUDEDAMŲJŲ DALIŲ VEIKIMAS IR SPECIFIKACIJOS 5.4.1. Konstrukcijos ir mechaninės dalys 5.4.1.1. Taukšai 5.4.1.2. Tempimo įranga 5.4.1.3. Atvaizdai ženklinimui 5.4.2. Riedmens ir bėgių kelio sąveika ir reglamentuojami dydžiai 5.4.2.1. Vežimėlis ir važiuoklė 5.4.2.2. Aširačiai 5.4.2.3. Ratai 5.4.2.4. Ašys 5.4.3. Stabdymas 5.4.3.1. Sąveikos sudedamosios dalys, patvirtintos šios TSS paskelbimo metu 5.4.3.2. Pneumatinis stabdžių skirstytuvas 5.4.3.3. Perjungimo vožtuvas stabdžiui su kintamos apkrovos/automatinio perjungimo „tuščia“ arba „pakrauta“ padėtimis 5.4.3.4. Ratų apsaugos nuo slydimo įtaisas 5.4.3.5. Stabdžių įtempiklis 5.4.3.6. Stabdžių cilindras (stabdžių pavara) 5.4.3.7. Pneumatinė pusmovė 5.4.3.8. Galiniai čiaupai 5.4.3.9. Skirstytuvo išjungimo prietaisas 5.4.3.10. Diskinių stabdžių trinkelės 5.4.3.11. Ratinių stabdžių trinkelės 5.4.3.12. Stabdžių magistralės išleidimo greitintuvo vožtuvas 5.4.3.13. Automatinis apkrovos jutimo ir perjungimo „tuščia“ arba „pakrauta“ įtaisas 6. Sudedamųjų dalių atitkties ir tinkamumo naudoti įvertinimas ir posistemio patikra 6.1. SĄVEIKOS SUDEDAMOSIOS DALYS 6.1.1. Įvertinimo procedūros 6.1.2. Moduliai 6.1.2.1. Bendrosios nuostatos 6.1.2.2. Esami sąveikos sudedamųjų dalių sprendimai 6.1.2.3. Sąveikos sudedamųjų dalių inovaciniai sprendimai 6.1.2.4. Tinkamumo naudoti įvertinimas 6.1.3. SSD įvertinimo specifikacija 6.1.3.1. Konstrukcijos ir mechaninės dalys 6.1.3.1.1. Taukšai 6.1.3.1.2. Tempimo įranga 6.1.3.1.3. Prekinių vagonų ženklinimas 6.1.3.2. Riedmens ir bėgių kelio sąveika ir reglamentuojami dydžiai 6.1.3.2.1. Vežimėlis ir važiuoklė 6.1.3.2.2. Aširačiai 6.1.3.2.3. Ratai 6.1.3.2.4. Ašis 6.1.3.3. Stabdymas 6.2. POSISTEMIS „PAPRASTIEJI GELEŽINKELIO RIEDMENYS, PREKINIAI VAGONAI“ 6.2.1. Įvertinimo procedūros 6.2.2. Moduliai 6.2.2.1. Bendrosios nuostatos 6.2.2.2. Inovaciniai sprendimai 6.2.2.3. Techninė priežiūra 6.2.3. Posistemio įvertinimo specifikacijos 6.2.3.1. Konstrukcijos ir mechaninės dalys 6.2.3.1.1. Vagono pagrindinės konstrukcijos stipris ir krovinio tvirtinimas 6.2.3.2. Riedmens ir bėgių kelio sąveika ir reglamentuojami dydžiai 6.2.3.2.1. Riedmens dinaminės savybės 6.2.3.2.1.1. Tipo dalinio patvirtinimo procedūros taikymas 6.2.3.2.1.2. Naujų vagonų sertifikavimas 6.2.3.2.1.3. Dinaminių savybių bandymų išimtys vagonams, pagamintiems ar pertvarkytiems važiuoti iki 100 km/h arba 120 km/h greičiu 6.2.3.2.1.4. Stacionarių bandymų išimtys 6.2.3.2.2. Išilginės gniuždymo jėgos prekiniams vagonams su šoniniais taukšais 6.2.3.2.3. Prekinių vagonų matavimai 6.2.3.3. Stabdymas 6.2.3.3.1. Stabdymo charakteristikos 6.2.3.3.2. Minimalus stabdymo sistemos bandymas 6.2.3.4. Aplinkos sąlygos 6.2.3.4.1. Temperatūra ir kitos aplinkos sąlygos 6.2.3.4.1.1. Temperatūra 6.2.3.4.1.2. Kitos aplinkos sąlygos 6.2.3.4.2. Aerodinaminiai efektai 6.2.3.4.3. Šoninis vėjas 7. Įgyvendinimas 7.1. BENDROSIOS NUOSTATOS 7.2. TSS SVARSTYMAS IŠ NAUJO 7.3. ŠIOS TSS TAIKYMAS NAUJIEMS RIEDMENIMS 7.4. ESAMI RIEDMENYS 7.4.1. Šios TSS taikymas esamiems riedmenims 7.4.2. Esamų prekinių vagonų modernizavimas ir rekonstravimas 7.4.3. Papildomi reikalavimai vagonų ženklinimui 7.5. SUSISIEKIMUI PAGAL NACIONALINIUS, DVIŠALIUS, DAUGIAŠALIUS AR TARPTAUTINIUS SUSITARIMUS NAUDOJAMI VAGONAI 7.5.1. Esami susitarimai 7.5.2. Būsimi susitarimai 7.6. LEIDIMAS PRADĖTI EKSPLOATUOTI TSS ATITINKANČIUS VAGONUS 7.7. ATSKIRI ATVEJAI 7.7.1. Įvadas 7.7.2. Specifinių atvejų sąrašas 7.7.2.1. Konstrukcijos ir mechaninės dalys: 7.7.2.1.1. Riedmenų sujungimai (pvz., sankabos), jų sąstatų ir traukinių sujungimai 7.7.2.1.1.1. 1 520 mm pločio vėžės kelias 7.7.2.1.1.2. 1 520 mm vėžės kelias 7.7.2.1.1.3. 1 520/1 524 mm pločio vėžės kelias 7.7.2.1.1.4. 1 520 mm pločio vėžės kelias 7.7.2.1.1.5. 1 668 mm pločio vėžės kelias – atstumas tarp taukšų vidurio linijų 7.7.2.1.1.6. Riedmenų sujungimai 7.7.2.1.1.7. Bendros nuostatos atskiram 1 000 mm pločio ir siauresnio pločio vėžės tinklo atvejui 7.7.2.1.2. Saugi prieiga prie riedmenų ir pasitraukimas nuo jų 7.7.2.1.2.1. Saugi prieiga prie riedmenų ir pasitraukimas nuo jų Airijos Respublikoje ir Šiaurės Airijoje 7.7.2.1.3. Vagono pagrindinės konstrukcijos ir krovinio tvirtinimas 7.7.2.1.3.1. 1 520 mm pločio vėžės geležinkelių linijos 7.7.2.1.3.2. 1 668 mm vėžės geležinkelių linijos – Kėlimas ir pakylėjimas keltuvais 7.7.2.2. Riedmens ir kelio sąveika bei reglamentuojami dydžiai 7.7.2.2.1. Kinematinis gabaritas 7.7.2.2.1.1. Kinematinis gabaritas Didžiojoje Britanijoje 7.7.2.2.1.2. Vagonai 1 520 ir 1 435 mm pločio vėžės keliams 7.7.2.2.1.3. Kinematinis gabaritas Suomijoje 7.7.2.2.1.4. Kinematinis gabaritas Ispanijoje ir Portugalijoje 7.7.2.2.1.5. Kinematinis gabaritas Airijoje 7.7.2.2.2. Statinė ašies apkrova, dinaminė rato apkrova ir tiesinė apkrova 7.7.2.2.2.1. Statinė ašies apkrova, dinaminė rato apkrova ir tiesinė apkrova Suomijoje 7.7.2.2.2.2. Statinė ašies apkrova, dinaminė rato apkrova ir tiesinė apkrova Didžiojoje Britanijoje 7.7.2.2.2.3. Statinė ašies apkrova, dinaminė rato apkrova ir tiesinė apkrova Lietuvoje, Latvijoje ir Estijoje 7.7.2.2.2.4. Statinė ašies apkrova, dinaminė rato apkrova ir tiesinė apkrova Airijos Respublikoje ir Šiaurės Airijoje 7.7.2.2.3. Riedmenų parametrai, kurie turi įtakos antžeminėms traukinių monitoringo sistemoms 7.7.2.2.4. Riedmens dinaminės savybės 7.7.2.2.4.1. Rato skersmens ir įvairių kelio vėžių atskirų atvejų sąrašas 7.7.2.2.4.2. Ratų medžiaga: 7.7.2.2.4.3. Atskiri apkrovų atvejai: 7.7.2.2.4.4. Riedmens dinaminės savybės Ispanijoje ir Portugalijoje 7.7.2.2.4.5. Riedmens dinaminės savybės Airijos Respublikoje ir Šiaurės Airijoje 7.7.2.2.5. Išilginės gniuždymo jėgos 7.7.2.2.5.1. Išilginės gniuždymo jėgos Lenkijos ir Slovakijos rinktinėse 1 520 mm vėžės geležinkelių linijose, Lietuvoje, Latvijoje ir Estijoje 7.7.2.2.6. Vežimėliai ir važiuoklė 7.7.2.2.6.1. Vežimėliai ir važiuoklė Lenkijos ir Slovakijos rinktinėse 1 520 mm vėžės geležinkelių linijose, Lietuvoje, Latvijoje ir Estijoje 7.7.2.2.6.2. Vežimėliai ir važiuoklė Ispanijoje ir Portugalijoje 7.7.2.3. Stabdymas 7.7.2.3.1. Stabdymo charakteristikos 7.7.2.3.1.1. Stabdymo charakteristikos Didžiojoje Britanijoje 7.7.2.3.1.2. Stabdymo charakteristikos Lenkijos ir Slovakijos rinktinėse 1 520 mm vėžės geležinkelių linijose, Lietuvoje, Latvijoje ir Estijoje 7.7.2.3.1.3. Stabdymo charakteristikos Suomijoje 7.7.2.3.1.4. Stabdymo charakteristikos Ispanijoje ir Portugalijoje 7.7.2.3.1.5. Stabdymo charakteristikos Suomijoje, Švedijoje, Norvegijoje, Estijoje, Latvijoje ir Lietuvoje 7.7.2.3.1.6. Stabdymo charakteristikos Airijos Respublikoje ir Šiaurės Airijoje 7.7.2.3.2. Postovio stabdys 7.7.2.3.2.1. Postovio stabdys Didžiojoje Britanijoje 7.7.2.3.2.2. Postovio stabdys Airijos Respublikoje ir Šiaurės Airijoje 7.7.2.4. Aplinkos sąlygos 7.7.2.4.1. Aplinkos sąlygos 7.7.2.4.1.1. Aplinkos sąlygos Ispanijoje ir Portugalijoje 7.7.2.4.2. Priešgaisrinė sauga 7.7.2.4.2.1. Priešgaisrinė sauga Ispanijoje ir Portugalijoje 7.7.2.4.3. Apsauga nuo elektros 7.7.2.4.3.1. Apsauga nuo elektros Lenkijos ir Slovakijos rinktinėse 1 520 mm vėžės geležinkelių linijose, Lietuvoje, Latvijoje ir Estijoje 7.7.3. Valstybių narių atskirų atvejų lentelė

Turinio lentelė: Priedai







Žymė-jimas Pavadinimas A Konstrukcijos ir mechaninės dalys B Konstrukcijos ir mechaninės dalys, prekinių vagonų ženklinimas C Riedmens ir kelio sąveika ir reglamentuojami dydžiai, kinematinis gabaritas E Riedmens ir kelio sąveika ir reglamentuojami dydžiai, aširačio matmenys ir leistini nuokrypiai nuo standartinio gabarito F Ryšiai, informacijos perdavimo galimybė tarp žemės ir riedmens G Aplinkos sąlygos, drėgnis I Stabdymas, stabdymo sąveikos sudedamųjų dalių sąsajos J Riedmens ir kelio sąveika ir reglamentuojami dydžiai, vežimėlis ir važiuoklė K Riedmens ir kelio sąveika ir reglamentuojami dydžiai, aširatis L Riedmens ir kelio sąveika ir reglamentuojami dydžiai, ratai M Riedmens ir kelio sąveika ir reglamentuojami dydžiai, ašys N Konstrukcijos ir mechaninės dalys, Leistini įtempiai statinių bandymų metodams O Aplinkos sąlygos, TRIV reikalavimai P Stabdymo charakteristikos, sąveikos sudedamųjų dalių įvertinimas Q Įvertinimo procedūros, sąveikos sudedamosios dalys R Riedmens ir kelio sąveika ir reglamentuojami dydžiai, Išilginės jėgos S Stabdymas, stabdymo charakteristikos T Atskiri atvejai, kinematinis gabaritas, Didžioji Britanija U Atskiri atvejai, Kinematinis gabaritas, 1 520 mm vėžė V Atskiri atvejai, stabdymo charakteristikos, Didžioji Britanija W Atskiri atvejai, kinematinis gabaritas, Suomija, statinis gabaritas FIN1 X Atskiri atvejai, valstybės narės Ispanija ir Portugalija Y Sudedamosios dalys, vežimėliai ir važiuoklė Z Konstrukcijos ir mechaninės dalys, smūginio poveikio (taukšų) bandymas AA Įvertinimo procedūros, posistemių patikra BB Konstrukcijos ir mechaninės dalys, galinių žibintų įrengimas CC Konstrukcijos ir mechaninės dalys, Nuovargio apkrovos šaltiniai DD Techninės priežiūros priemonių įvertinimas EE Struktūros ir mechaninės dalys, laipteliai ir turėklai FF Stabdymas, patvirtintų stabdžių komponentų sąrašas GG Konkretūs atvejai, Airijos geležinkelių sistemoje taikomi pakrovos gabaritai HH Konkretūs atvejai, riedmenų sujungimai Airijoje ir Šiaurės Airijoje II Įvertinimo procedūra: prekinių vagonų pertvarkymo ribos, kurioms nereikalingas naujas patvirtinimas JJ LL Įkaitusios ašidėžės nustatymo nuorodinis dokumentas YY Konstrukcijos ir mechaninės dalys, stiprio reikalavimai tam tikrų tipų vagonų komponentams ZZ Konstrukcijos ir mechaninės dalys, pagal tąsumo kriterijų leistinas įtempis

TRANSEUROPINĖ PAPRASTŲJŲ GELEŽINKELIŲ SISTEMA

Techninė sąveikos specifikacija Posistemis „Riedmenys“ Taikymo sritis „Prekiniai vagonai“

1. ĮŽANGA

1.1. TAIKYMO TECHNINĖ SRITIS

Ši TSS skirta riedmenų posistemiui, kaip apibrėžta Direktyvos 2001/16/EEB II priedo 1 punkte.

Daugiau informacijos apie riedmenų posistemį pateikta 2 skyriuje.

Ši TSS apima tik prekinius vagonus.

1.2. TAIKYMO GEOGRAFINĖ SRITIS

Šios TSS taikymo geografinė sritis yra transeuropinė paprastųjų geležinkelių sistema, kaip aprašyta Direktyvos 2001/16/EEB I priede.

1.3. ŠIOS TSS TURINYS

Pagal Direktyvos 2001/16/EEB 5 straipsnio 3 dalį šioje TSS:

a) nurodoma numatyta jos taikymo sritis (direktyvos I priede nurodyta tinklo ar riedmenų dalis; direktyvos II priede nurodytas posistemis ar jo dalis) – 2 skyrius;

b) nustatomi kiekvieno atitinkamo posistemio ir jo sąsajų su kitais posistemiais pagrindiniai reikalavimai – 3 skyrius;

c) nustatomos funkcinės ir techninės specifikacijos, kurias turi atitikti posistemis ir jo sąsajos su kitais posistemiais. Prireikus šios specifikacijos gali skirtis pagal posistemio paskirtį, pvz., pagal direktyvos I priede numatytas linijų, mazgų ir (arba) riedmenų kategorijas, – 4 skyrius;

d) nustatomos sąveikos sudedamosios dalys ir sąsajos, kurioms turi būti taikomos Europos specifikacijos, įskaitant Europos standartus, būtinos sąveikai transeuropinėje paprastųjų geležinkelių sistemoje pasiekti, – 5 skyrius;

e) kiekvienu nagrinėjamu atveju nustatomos atitikties arba tinkamumo naudoti įvertinimo procedūros. Tai visų pirma apima Sprendime 93/465/EEB apibūdintus modulius arba tam tikrais atvejais – specifines procedūras, kurios turi būti taikomos arba sąveikos sudedamųjų dalių atitikčiai, arba jų tinkamumui naudoti ir posistemių „EB“ patikrai įvertinti, – 6 skyrius;

f) nurodyta TSS įgyvendinimo strategija. Visų pirma reikia nurodyti etapus, kurie turi būti užbaigti, kad būtų galima palaipsniui pereiti iš esamos padėties į galutinę padėtį, kurioje TSS laikymasis tampa norma, – 7 skyrius;

g) atitinkamiems darbuotojams nurodyta profesinė kvalifikacija bei profesinės sveikatos ir darbo saugos sąlygos, kurios reikalingos minėtiems posistemiams eksploatuoti ir techniškai prižiūrėti, taip pat TSS specifikacijoms įgyvendinti, – 4 skyrius.

Be to, kaip numatyta 5 straipsnio 5 dalyje, galima numatyti atskirus taikymo atvejus kiekvienai TSS; tokios TSS nurodytos 7 skyriuje.

Galiausiai ši TSS taip pat apima (4 skyrius) eksploatacijos ir techninės priežiūros taisykles, kurios būdingos taikymo sričiai, nurodytai pirmiau 1.1 ir 1.2 skirsniuose.

2. POSISTEMIO (TAIKYMO SRITIES) APIBRĖŽIMAS

2.1. POSISTEMIO APIBRĖŽIMAS

Riedmenys, kurie yra šios TSS taikymo objektas, apima prekinius vagonus, galinčius važinėti po visą transeuropinę paprastųjų geležinkelių sistemą arba jos dalį. Prekiniai vagonai taip pat apima riedmenis, kurie skirti vežti sunkvežimius.

Ši TSS taikoma naujiems, modernizuotiems arba restauruotiems vagonams, kurie eksploatuoti perduodami įsigaliojus šiai TSS.

Ši TSS netaikoma vagonams, dėl kurių naudojimo sutartys buvo sudarytos iki šios TSS įsigaliojimo.

7.3, 7.4 ir 7.5 skirsniuose parašyta, kokiomis sąlygomis ir su kokiomis išimtimis turi būti tenkinami TSS reikalavimai.

Riedmenų prekinių vagonų posistemis apima struktūrą, susidedančią iš vagonų, stabdymo įrangos, sankabų ir važiuoklių (vežimėlių, aširačių ir kt.), pakabų, durų ir ryšių sistemų.

Ši TTS taip pat nustato techninės priežiūros darbų procedūras, kurios leistų atlikti būtinąją taisomąją ir profilaktinę priežiūrą, kad būtų užtikrinta saugi eksploatacija ir veiksmingumas. Jos apibūdintos 4.2.8 punkte.

Į šią TSS nepateko reikalavimai prekinių vagonų keliamam triukšmui, išskyrus techninės priežiūros sričiai priskiriamus klausimus, kadangi dėl prekinių vagonų, lokomotyvų, keleivinių traukinių ir vagonų keliamo triukšmo yra priimta atskira direktyva.

2.2. POSISTEMIO FUNKCIJOS

Prekiniai vagonai padeda atlikti šias funkcijas:

„Pakrauti krovinį“ – prekiniai vagonai yra priemonė saugiai atlikti pakrovimo ir iškrovimo operacijas ir gabenti krovinį.

„Varyti riedmenis“ – prekiniai vagonai gali būti saugiai varinėjami po tinklą ir prisidėti prie traukinio stabdymo.

„Išlaikyti ir teikti duomenis apie riedmenis, infrastruktūrą ir tvarkaraštį“ – Techninės priežiūros bylos specifikacija ir techninės priežiūros darbuotojų sertifikavimas leidžia kontroliuoti prekinių vagonų techninę priežiūrą. Duomenys apie prekinius vagonus teikiami riedmenų registrui, jais vagonai yra ženklinami ir galiausiai duomenys perduodami iš riedmens į riedmenį ir iš riedmens į antžeminius ryšių prietaisus.

„Valdyti traukinį“ – prekinis vagonas yra saugiai valdomas visomis tikėtinomis aplinkos sąlygomis ir tam tikrose tikėtinose situacijose.

„Teikti paslaugas krovinių vežimo vartotojams“ – duomenys apie prekinį vagoną, padedantys kurti krovinių vežimo paslaugas vartotojams, teikiami riedmenų registrui, jais vagonai ženklinami ir galiausiai duomenys perduodami iš riedmens į antžeminius ryšių prietaisus.

2.3. POSISTEMIO SĄSAJOS

Riedmenų prekinių vagonų posistemis turi sąsajas su:

Kontrolės, valdymo ir signalizacijos posistemiu –

— riedmenų parametrai, kurie turi įtakos antžeminėms traukinių monitoringo sistemoms: — — įkaitusių ašies guolių detektoriai, — aširačių elektrinis aptikimas, — ašies skaitikliai;

— stabdymo charakteristikos;

Eismo organizavimo ir valdymo posistemiu –

— riedmenų, jų sąstatų ir traukinių sujungimai,

— durų uždarymas ir rakinimas,

— krovinio tvirtinimas,

— pakrovos taisyklės,

— pavojingi kroviniai,

— išilginės gniuždymo jėgos,

— stabdymo charakteristikos,

— aerodinaminiai efektai,

— techninė priežiūra;

Prekių vežimo posistemio telematika –

— riedmenų standartinių duomenų bazės,

— vagonų ir intermodalinių traukinių eksploatacinių duomenų bazė;

Infrastruktūros posistemiu –

— riedmenų, jų sąstatų ir traukinių sujungimai,

— taukšai,

— kinematinis sąstato gabaritas,

— statinė ašies apkrova, dinaminė rato apkrova ir tiesinė apkrova,

— riedmens dinaminės savybės,

— stabdymo charakteristikos,

— priešgaisrinė sauga;

Energijos posistemiu –

— apsauga nuo elektros;

Triukšmu –

— techninė priežiūra;

Tarybos direktyva 96/49/EB ir jos priedu (RID) –

— pavojingi kroviniai.

3. PAGRINDINIAI REIKALAVIMAI

3.1. BENDROSIOS NUOSTATOS

Šios TSS taikymo srityje pažymėtina, kad suderinamumas su specifikacijomis, aprašytomis:

— 4 skyriuje posistemiui

— ir 5 skyriuje sąveikos sudedamosioms dalims,

kaip parodė teigiami rezultatai, gauti įvertinus:

— sąveikos sudedamųjų dalių atitiktį ir (arba) tinkamumą naudoti,

— posistemio patikrą, kaip aprašyta 6 skyriuje,

užtikrina atitinkamų pagrindinių reikalavimų, nurodytų šios TSS 3 skyriuje, tenkinimą.

Vis dėlto, jeigu dalį pagrindinių reikalavimų nustato nacionaliniai teisės aktai, nes:

— TSS deklaruojami klausimai nėra galutinai nustatyti arba atidėti ateičiai,

— taikytina nukrypti leidžianti nuostata pagal Direktyvos 2001/16/EB 7 straipsnį,

— turima reikalo su atskirais atvejais, aprašytais šios TSS 7.7 skirsnyje,

tai atitinkamos atitikties įvertinimas atliekamas konkrečios valstybės narės nustatyta tvarka.

Pagal Direktyvos 2001/16/EB 4 straipsnio 1 dalį transeuropinė paprastųjų geležinkelių sistema, posistemiai ir sąveikos sudedamosios dalys, įskaitant sąsajas, turi atitikti atitinkamus pagrindinius reikalavimus, išdėstytus Direktyvos 2001/16/EB III priede.

3.2. PAGRINDINIAI REIKALAVIMAI, KURIE YRA SUSIJĘ SU:

— sauga,

— patikimumu ir prieinamumu,

— sveikata,

— aplinkosauga,

— techniniu suderinamumu.

Šie reikalavimai apima bendruosius ir konkrečius reikalavimus kiekvienam posistemiui.

3.3. BENDRIEJI REIKALAVIMAI

3.3.1. SAUGA

Saugai svarbių sudedamųjų dalių ir, dar konkrečiau, sudedamųjų dalių, susijusių su traukinio judėjimu, projektavimas, konstravimas ar surinkimas, techninė priežiūra ir monitoringas turi garantuoti tokį saugos lygį, kuris atitinka tinklui nustatytus tikslus, įskaitant tuos, kurie numatyti atskiriems ypatingiems atvejams.

Šis pagrindinis reikalavimas tenkinamas funkcinėmis ir techninėmis specifikacijomis, pateiktomis šiuose punktuose:

— 4.2.2.1 (riedmenų sąsajos),

— 4.2.2.2 (saugi prieiga ir pasitraukimas),

— 4.2.2.3 (pagrindinės riedmens konstrukcijos stipris),

— 4.2.2.5 (prekinių vagonų ženklinimas),

— 4.2.3.4 (riedmens dinaminės savybės),

— 4.2.3.5 (išilginės gniuždymo jėgos),

— 4.2.4 (stabdymas),

— 4.2.6 (aplinkos sąlygos),

— 4.2.7 (sistemos apsauga), išskyrus 4.2.7.3 (apsauga nuo elektros) punktą,

— 4.2.8 (techninė priežiūra).

Parametrai, susiję su ratų ir bėgių sąlyčiu, turi atitikti stabilumo reikalavimus, reikalingus siekiant garantuoti saugų judėjimą didžiausiu leistinu greičiu.

Šį pagrindinį reikalavimą tenkina funkcinės ir techninės specifikacijos, pateiktos šiuose punktuose:

— 4.2.3.2 (ašies ir rato apkrova),

— 4.2.3.4 (riedmens dinaminės savybės),

— 4.2.3.5 (išilginės gniuždymo jėgos).

Naudojamos sudedamosios dalys turi išlaikyti bet kuriuos įprastinius ar išskirtinius įtempius, kurie buvo nurodyti per jų naudojimo laikotarpį. Kiekvieno atsitiktinio gedimo neigiamos pasekmės saugai turi būti apribotos tinkamomis priemonėmis.

Šį pagrindinį reikalavimą tenkina funkcinės ir techninės specifikacijos, pateiktos šiuose punktuose:

— 4.2.2.1 (riedmenų sąsajos),

— 4.2.2.2 (saugi prieiga ir pasitraukimas nuo riedmenų),

— 4.2.2.3 (pagrindinės riedmens konstrukcijos stipris),

— 4.2.2.4 (durų uždarymas),

— 4.2.2.6 (pavojingi kroviniai),

— 4.2.3.3.2 (įkaitusios ašidėžės aptikimas),

— 4.2.4. (stabdymas),

— 4.2.6 (aplinkos sąlygos),

— 4.2.8 (techninė priežiūra).

Projektuojant stacionarius įrenginius bei riedmenis ir parenkant naudojamas medžiagas turi būti siekiama riboti ugnies ir dūmų atsiradimą, sklidimą ir poveikį kilus gaisrui.

Šį pagrindinį reikalavimą tenkina funkcinės ir techninės specifikacijos, pateiktos šiame punkte:

— 4.2.7.2 (priešgaisrinė sauga).

Visi naudotojams skirti įtaisai turi būti suprojektuoti taip, kad juos naudojant kokiu nors numanomu būdu, ne pagal iškabintas instrukcijas, nebūtų pakenkta saugiam įtaisų veikimui arba naudotojų sveikatai ir saugai.

Šį pagrindinį reikalavimą tenkina funkcinės ir techninės specifikacijos, pateiktos šiuose punktuose:

— 4.2.2.1 (riedmenų sąsajos),

— 4.2.2.2 (saugi prieiga ir pasitraukimas nuo riedmenų),

— 4.2.2.4 (durų uždarymas),

— 4.2.4 (stabdymas).

3.3.2. PATIKIMUMAS IR PRIEINAMUMAS

Traukiniui judant, dalyvaujančių stacionarių ar judančių sudedamųjų dalių monitoringas ir techninė priežiūra turi būti organizuojama, atliekama ir įvertinama taip, kad būtų išlaikytas jų veikimas numatytomis sąlygomis.

Šį pagrindinį reikalavimą tenkina funkcinės ir techninės specifikacijos, pateiktos šiuose punktuose:

— 4.2.2.1 (riedmenų sujungimai),

— 4.2.2.2 (saugi prieiga ir pasitraukimas nuo riedmenų),

— 4.2.2.3 (pagrindinės riedmens konstrukcijos stipris),

— 4.2.2.4 (durų uždarymas),

— 4.2.2.5 (vagonų ženklinimas),

— 4.2.2.6 (pavojingi kroviniai),

— 4.2.4.1 (stabdymo sistema),

— 4.2.7.2.2.5 (priešgaisrinės saugos priemonių techninės priežiūra),

— 4.2.8 (techninė priežiūra).

3.3.3. SVEIKATA

Traukiniuose ir geležinkelių infrastruktūroje negali būti naudojamos medžiagos, dėl jų naudojimo būdo galinčios kelti pavojų tų, kuriems jos yra prieinamos, sveikatai.

Šį pagrindinį reikalavimą tenkina funkcinės ir techninės specifikacijos, pateiktos šiame punkte:

— 4.2.8 (techninė priežiūra).

Tos medžiagos turi būti atrenkamos, laikomos ir naudojamos taip, kad būtų galima apriboti žalingų ir pavojingų dūmų ar dujų išmetimą, ypač kilus gaisrui.

Šį pagrindinį reikalavimą tenkina funkcinės ir techninės specifikacijos, pateiktos šiuose punktuose:

— 4.2.7.2 (priešgaisrinė sauga),

— 4.2.8 (techninė priežiūra).

3.3.4. APLINKOSAUGA

Transeuropinės paprastųjų geležinkelių sistemos sukūrimo ir eksploatavimo poveikis aplinkai turi būti įvertintas ir pagal galiojančias Bendrijos nuostatas į jį turi būti atsižvelgta dar projektuojant sistemą.

Šis pagrindinis reikalavimas nepatenka į šios TSS taikymo sritį.

Traukiniuose ir infrastruktūroje naudojamos medžiagos turi neleisti atsirasti aplinkai kenksmingiems ir pavojingiems dūmams ir dujoms, ypač kilus gaisrui.

Šį pagrindinį reikalavimą tenkina funkcinės ir techninės specifikacijos, pateiktos šiuose punktuose:

— 4.2.7.2 (priešgaisrinė sauga),

— 4.2.8 (techninė priežiūra).

Riedmenų ir energijos tiekimo sistemos turi būti suprojektuotos ir pagamintos taip, kad elektromagnetiniu atžvilgiu būtų suderinamos su įrenginiais, įranga ir viešaisiais ar privačiais tinklais, kuriems jos galėtų trukdyti.

Šį pagrindinį reikalavimą tenkina funkcinės ir techninės specifikacijos, pateiktos šiame punkte:

— 4.2.3.3 (ryšys tarp riedmens ir žemės).

Eksploatuojant transeuropinę paprastųjų geležinkelių sistemą turi būti laikomasi esamų akustinės taršos taisyklių.

Šį pagrindinį reikalavimą tenkina funkcinės ir techninės specifikacijos, pateiktos šiuose punktuose:

— 4.2.8 (techninė priežiūra),

— 4.2.3.4 (riedmens dinaminės savybės).

Transeuropinės paprastųjų geležinkelių sistemos eksploatavimas neturi sukelti neleistino lygio žemės virpesių netoli infrastruktūros esančiose tvarkingai prižiūrimose vietose ir jose vykdomai veiklai.

Šį pagrindinį reikalavimą tenkina funkcinės ir techninės specifikacijos, pateiktos šiuose punktuose:

— 4.2.3.2 (statinė ašies apkrova, dinaminė rato apkrova ir tiesinė apkrova),

— 4.2.3.4 (riedmens dinaminės savybės),

— 4.2.8 (techninė priežiūra).

3.3.5. TECHNINIS SUDERINAMUMAS

Infrastruktūros ir stacionarių įrenginių techninės charakteristikos turi būti suderinamos tarpusavyje ir su transeuropinėje paprastųjų geležinkelių sistemoje naudojamų traukinių charakteristikomis.

Jei tam tikruose tinklo ruožuose šių charakteristikų atitiktis pasirodytų esanti sunkiai pasiekiama, gali būti įgyvendinami laikini sprendimai, užtikrinantys atitiktį ateityje.

Šį pagrindinį reikalavimą tenkina funkcinės ir techninės specifikacijos, pateiktos šiuose punktuose:

— 4.2.3.1 (kinematinis gabaritas),

— 4.2.3.2 (statinė ašies apkrova, dinaminė rato apkrova ir tiesinė apkrova),

— 4.2.3.4 (riedmens dinaminės savybės),

— 4.2.3.5 (išilginės gniuždymo jėgos),

— 4.2.4 (stabdymas),

— 4.2.8 (techninė priežiūra).

3.4. KONKRETŪS REIKALAVIMAI RIEDMENŲ POSISTEMIUI

3.4.1. SAUGA

Riedmenų ir transporto priemonių jungčių konstrukcija turi būti suprojektuota taip, kad įvykus susidūrimui ar nuvažiavus nuo bėgių būtų apsaugotos keleivių kupė ir mašinisto kabina.

Šis pagrindinis reikalavimas nepatenka į šios TSS taikymo sritį.

Elektros įranga negali pabloginti kontrolės ir valdymo bei signalizacijos įrenginių saugos ir veikimo.

Šis pagrindinis reikalavimas nepatenka į šios TSS taikymo sritį.

Stabdymo metodai ir įtempiai turi būti suderinami su kelio, inžinerinių statinių ir signalizacijos sistemų konstrukcija.

Šį pagrindinį reikalavimą tenkina funkcinės ir techninės specifikacijos, pateiktos šiuose punktuose:

— 4.2.3.5 (išilginės gniuždymo jėgos),

— 4.2.4 (stabdymas).

Siekiant nekelti pavojaus asmenų saugai, turi būti imamasi priemonių, kad jiems nebūtų pasiekiamos elektra veikiančios sudedamosios dalys.

Šį pagrindinį reikalavimą tenkina funkcinės ir techninės specifikacijos, pateiktos šiuose punktuose:

— 4.2.2.5 (prekinių vagonų ženklinimas),

— 4.2.7.3 (apsauga nuo elektros),

— 4.2.8 (techninė priežiūra).

Kilus pavojui, įtaisai turi sudaryti sąlygas keleiviams pranešti apie tai mašinistui, o palydovams – su juo susisiekti.

Šis pagrindinis reikalavimas nepatenka į šios TSS taikymo sritį.

Įėjimo durys turi turėti keleivių saugą užtikrinančią atidarymo ir uždarymo sistemą.

Šis pagrindinis reikalavimas nepatenka į šios TSS taikymo sritį.

Turi būti įrengti ir nurodyti avariniai išėjimai.

Šis pagrindinis reikalavimas nepatenka į šios TSS taikymo sritį.

Turi būti numatytos atitinkamos atsargos priemonės, kad būtų atsižvelgta į ypatingas saugos sąlygas labai ilguose tuneliuose.

Šis pagrindinis reikalavimas nepatenka į šios TSS taikymo sritį.

Traukiniuose privaloma įrengti pakankamo galingumo ir trukmės avarinio apšvietimo sistemą.

Šis pagrindinis reikalavimas nepatenka į šios TSS taikymo sritį.

Traukiniai turi būti aprūpinti keleivių informavimo sistema, kad traukinio personalas ir pagrindinis valdymo centras turėtų ryšį su keleiviais.

Šis pagrindinis reikalavimas nepatenka į šios TSS taikymo sritį.

3.4.2. PATIKIMUMAS IR PRIEINAMUMAS

Svarbiausios įrangos, važiavimo, traukos ir stabdymo įrangos bei kontrolės ir valdymo sistemos konstrukcija turi būti tokia, kad leistų traukiniui toliau važiuoti esant atskiram ypatingam atvejui ir nesukeltų neigiamų padarinių tebeveikiančiai įrangai.

Šį pagrindinį reikalavimą tenkina funkcinės ir techninės specifikacijos, pateiktos šiuose punktuose:

— 4.2.4.1.2.6 (rato apsauga nuo slydimo, taip pat žr. 5.3.3.3 punktą ir I priedą),

— 5.4.1.2 (tempimo įranga),

— 5.4.2.1 (vežimėlis ir važiuoklė),

— 5.4.2.2 (aširačiai),

— 5.4.3.8 (pneumatinio stabdo oro skirstytuvo išjungimo prietaisas).

3.4.3. TECHNINIS SUDERINAMUMAS

Elektros įranga turi būti suderinama su kontrolės ir valdymo bei signalizacijos įrenginių veikimu

Šis pagrindinis reikalavimas nepatenka į šios TSS taikymo sritį.

Elektrinės traukos atveju srovės imtuvai turi būti tokie, kad traukiniai galėtų važiuoti naudodamiesi transeuropinės paprastųjų geležinkelių sistemos energijos tiekimo sistemomis.

Šis pagrindinis reikalavimas nepatenka į šios TSS taikymo sritį.

Riedmenų charakteristikos turi būti tokios, kad leistų jiems važiuoti visomis linijomis, kuriomis važiuoti jie numatyti.

Šį pagrindinį reikalavimą tenkina funkcinės ir techninės specifikacijos, pateiktos šiuose punktuose:

— 4.2.2.3 (riedmens pagrindinės konstrukcijos stipris),

— 4.2.3.1 (kinematinis gabaritas),

— 4.2.3.2 (statinė ašies apkrova, dinaminė rato apkrova ir tiesinė apkrova),

— 4.2.3.3 (riedmenų parametrai, kurie turi įtakos antžeminėms traukinių monitoringo sistemoms),

— 4.2.3.4 (riedmens dinaminės savybės),

— 4.2.3.5 (išilginės gniuždymo jėgos),

— 4.2.4 (stabdymas),

— 4.2.6 (aplinkos sąlygos),

— 4.2.8 (techninė priežiūra),

▼M2 —————

▼B

3.5. KONKRETŪS TECHNINĖS PRIEŽIŪROS REIKALAVIMAI

3.5.1. SVEIKATA IR SAUGA

Techniniai įrenginiai ir techninės priežiūros centruose taikomos procedūros turi užtikrinti saugų posistemio veikimą ir nekelti pavojaus sveikatai ir saugai.

Šį pagrindinį reikalavimą tenkina funkcinės ir techninės specifikacijos, pateiktos šiame punkte:

— 4.2.8 (techninė priežiūra).

3.5.2. APLINKOSAUGA

Techniniai įrenginiai ir techninės priežiūros centruose taikomos procedūros negali viršyti leistinų kenksmingo poveikio artimai aplinkai dydžių.

Šios TSS taikymo srities funkcinės ir techninės specifikacijos šio pagrindinio reikalavimo netenkina.

3.5.3. TECHNINIS SUDERINAMUMAS

Paprastųjų riedmenų techninės priežiūros įrenginiai turi būti tokie, kad su sauga, sveikata ir komfortu susijusius darbus būtų galima atlikti visiems riedmenims, kuriems tie darbai buvo numatyti.

Šį pagrindinį reikalavimą tenkina funkcinės ir techninės specifikacijos, pateiktos šiame punkte:

— 4.2.8 (techninė priežiūra).

3.6. KONKRETŪS REIKALAVIMAI KITIEMS POSISTEMIAMS, KARTU AKTUALŪS IR RIEDMENŲ POSISTEMIUI

3.6.1. INFRASTRUKTŪROS POSISTEMIS

3.6.1.1. Sauga

Turi būti imamasi tinkamų priemonių, kad būtų neleidžiama patekti arba be leidimo nebūtų patenkama į įrenginius.

Turi būti imamasi priemonių, kad būtų apriboti asmenims kylantys pavojai, ypač traukiniams pravažiuojant pro stotis.

Viešai prieinama infrastruktūra turi būti suprojektuota ir pastatyta taip, kad būtų apriboti žmonių saugai kylantys pavojai (stabilumas, priešgaisrinė sauga, prieinamumas, evakuacija, platformos ir kt.).

Turi būti nustatytos atitinkamos nuostatos, kad būtų atsižvelgta į ypatingas saugos sąlygas labai ilguose tuneliuose.

Šis pagrindinis reikalavimas nepatenka į šios TSS taikymo sritį.

3.6.2. ENERGIJOS POSISTEMIS

3.6.2.1. Sauga

Energijos tiekimo sistemos eksploatavimas neturi pabloginti nei traukinių, nei asmenų (naudotojų, personalo, aplinkinių gyventojų ir trečiųjų asmenų) saugos.

Šis pagrindinis reikalavimas nepatenka į šios TSS taikymo sritį.

3.6.2.2. Aplinkosauga

Elektros ar šilumos tiekimo sistemų darbas negali kelti aplinkai didesnio poveikio, nei nustato konkrečios ribos.

Šis pagrindinis reikalavimas nepatenka į šios TSS taikymo sritį.

3.6.2.3. Techninis suderinamumas

Naudojamos elektros ar šiluminės energijos tiekimo sistemos turi:

— sudaryti sąlygas traukinius eksploatuoti pagal apibrėžtus tokių traukinių galingumo lygius,

— naudojant elektros energijos tiekimo sistemas, būti suderinamos su traukiniuose esančiais elektra maitinamais įtaisais.

Šis pagrindinis reikalavimas nepatenka į šios TSS taikymo sritį.

3.6.3. KONTROLĖ IR VALDYMAS BEI SIGNALIZACIJA

3.6.3.1. Sauga

Kontrolės ir valdymo bei signalizacijos įrenginiai ir taikomos procedūros turi sudaryti sąlygas pasiekti tokį traukinių važiavimo saugos lygį, kuris atitiktų tinklui nustatytus tikslus. Pablogėjus sąlygoms, kontrolės ir valdymo bei signalizacijos sistemos turėtų ir toliau leisti saugų traukinių, kuriems leidžiama važiuoti, judėjimą.

Šis pagrindinis reikalavimas nepatenka į šios TSS taikymo sritį.

3.6.3.2. Techninis suderinamumas

Visa nauja infrastruktūra ir visi nauji riedmenys, pagaminti ar sukurti patvirtinus suderinamas kontrolės ir valdymo bei signalizacijos sistemas, turi būti pritaikyti naudoti tose sistemose. Mašinistų kabinoje įrengta kontrolės ir valdymo bei signalizacijos įranga turi leisti visoje transeuropinėje paprastųjų geležinkelių sistemoje užtikrinti normalų darbą esant nustatytoms sąlygoms.

Šį pagrindinį reikalavimą tenkina funkcinės ir techninės specifikacijos, pateiktos šiuose punktuose:

— 4.2.3.3.1 (elektrinė varža),

— 4.2.4 (stabdymas).

3.6.4. EISMO ORGANIZAVIMAS IR VALDYMAS

3.6.4.1. Sauga

Tinklo eksploatacijos taisyklių darna ir mašinistų, traukinio personalo ir valdymo centrų darbuotojų kvalifikacija turi būti tokia, kad užtikrintų saugią eksploataciją atsižvelgiant į įvairius tarptautinio ir vidaus vežimo reikalavimus.

Techninės priežiūros darbai ir jų periodiškumas, techninės priežiūros ir valdymo centrų darbuotojų mokymas bei kvalifikacija ir atitinkamų operatorių sudaryta kokybės užtikrinimo sistema valdymo ir techninės priežiūros centruose turi užtikrinti aukšto lygio saugą.

Šį pagrindinį reikalavimą tenkina funkcinės ir techninės specifikacijos, pateiktos šiuose punktuose:

— 4.2.2.5 (prekinių vagonų ženklinimas),

— 4.2.4 (stabdymas),

— 4.2.8 (techninė priežiūra).

3.6.4.2. Patikimumas ir prieinamumas

Techninės priežiūros darbai ir jų periodiškumas, techninės priežiūros ir valdymo centrų darbuotojų mokymas bei kvalifikacija ir atitinkamų operatorių sudaryta kokybės užtikrinimo sistema valdymo ir techninės priežiūros centruose turi užtikrinti aukšto lygio saugą.

Šį pagrindinį reikalavimą tenkina funkcinės ir techninės specifikacijos, pateiktos šiame punkte:

— 4.2.8 (techninė priežiūra).

3.6.4.3. Techninis suderinamumas

Tinklo eksploatacijos taisyklių darna ir mašinistų, traukinio personalo ir traukinių eismo valdymo darbuotojų kvalifikacija turi užtikrinti transeuropinės paprastųjų geležinkelių sistemos eksploatacinį efektyvumą atsižvelgiant į įvairius tarptautinio ir vidaus vežimo reikalavimus.

Šis pagrindinis reikalavimas nepatenka į šios TSS taikymo sritį.

3.6.5. TELEMATIKOS TAIKYMAS KROVINIŲ IR KELEIVIŲ VEŽIMUI

3.6.5.1. Techninis suderinamumas

Pagrindiniai reikalavimai telematikos priemonėms garantuoja būtiniausią keleivių ir krovinių vežėjų aptarnavimo kokybę, ypač techninio suderinamumo atžvilgiu.

Turi būti imtasi priemonių siekiant užtikrinti:

— kad duomenų bazės, programinė įranga ir duomenų perdavimo protokolai būtų rengiami taip, kad būtų sudarytos sąlygos maksimaliems duomenų mainams tarp įvairių programų ir veiklos vykdytojų, išskyrus konfidencialius komercinius duomenis,

— lengvą prieigą prie informacijos vartotojams.

Šis pagrindinis reikalavimas nepatenka į šios TSS taikymo sritį.

3.6.5.2. Patikimumas ir prieinamumas

Tokių duomenų bazių naudojimo, tvarkymo, atnaujinimo ir techninės priežiūros būdai, programinė įranga ir duomenų perdavimo protokolai turi garantuoti šių sistemų veiksmingumą ir paslaugų kokybę.

Šis pagrindinis reikalavimas nepatenka į šios TSS taikymo sritį.

3.6.5.3. Sveikata

Šių sistemų ir naudotojų sąsajos turi atitikti būtiniausias ergonomikos ir sveikatos apsaugos taisykles.

Šis pagrindinis reikalavimas nepatenka į šios TSS taikymo sritį.

3.6.5.4. Sauga

Kaupiant ar perduodant su sauga susijusią informaciją turi būti užtikrintas tinkamas sąžiningumo ir patikimumo lygis.

Šis pagrindinis reikalavimas nepatenka į šios TSS taikymo sritį.

4. POSISTEMIO APIBŪDINIMAS

4.1. ĮŽANGA

Transeuropinė paprastųjų geležinkelių sistema, kuriai taikoma direktyva 2001/16/EB ir kurios dalis yra riedmenų prekiniai vagonai, yra integruota sistema, kuriai atliekama suderinamumo patikra. Šis suderinamumas ypač tikrinamas pagal posistemio specifikacijas, pagal jo sąsajas su sistema, į kurią jis yra integruotas, taip pat pagal eksploatavimo ir techninės priežiūros taisykles.

Funkcinės ir techninės posistemio ir jo sąsajų specifikacijos, aprašytos 4.2 ir 4.3 skirsniuose, nereikalauja taikyti ypatingų technologijų ar techninių spredimų, išskyrus atvejus, kai tai yra būtina transeuropinių paprastųjų geležinkelių tinklo sąveikai. Tačiau dėl sąveikos inovacinių sprendimų gali prireikti naujų specifikacijų ir naujų įvertinimo metodų. Kad technologinės inovacijos būtų įmanomos, tokios specifikacijos ir įvertinimo metodai kuriami taip, kaip aprašyta 6.1.2.3 ir 6.2.2.2 punktuose.

Šiame 4 skyriuje riedmenų prekinių vagonų posistemis apibūdinamas atsižvelgiant į visus taikytinus pagrindinius reikalavimus.

4.2. FUNKCINĖS IR TECHNINĖS POSISTEMIO SPECIFIKACIJOS

4.2.1. BENDROSIOS NUOSTATOS

Laikantis 3 skyriuje pateiktų pagrindinių reikalavimų, funkcinės ir techninės riedmenų prekinių vagonų posistemio specifikacijos išdėstytos taip:

— Struktūros ir mechaninės dalys,

— Riedmens sąveika su keliu ir kalibravimas,

— Stabdymas,

— Ryšiai,

— Aplinkos sąlygos,

— Sistemos apsauga,

— Techninė priežiūra.

Šios kategorijos apima šiuos pagrindinius parametrus:

Riedmenų sujungimai (pvz., sankabos), jų sąstatų ir traukinių sujungimai

Saugi prieiga ir pasitraukimas nuo riedmenų

Riedmens pagrindinės konstrukcijos stipris

Krovinio tvirtinimas

Durų uždarymas ir rakinimas

Prekinių vagonų ženklinimas

Pavojingi kroviniai

Kinematinis gabaritas

Statinė ašies apkrova, dinaminė rato apkrova ir tiesinė apkrova

Riedmenų parametrai, kurie turi įtakos antžeminėms traukinių monitoringo sistemoms

Riedmens dinaminės savybės

Išilginės gniuždymo jėgos

Stabdymo charakteristikos

Riedmens galimybė perduoti informaciją iš riedmens į riedmenį

Riedmens galimybė perduoti informaciją iš riedmens į riedmenį

Aplinkos sąlygos

Aerodinaminiai efektai

Šoninis vėjas

Avarinės priemonės

Priešgaisrinė sauga

Apsauga nuo elektros

Techninės priežiūros byla

Kiekvienam pagrindiniam parametrui skirtas bendras punktas turi toliau pateikiamus smulkesnius punktus.

Šie toliau pateikiami punktai išsamiau apibūdina sąlygas, kurias reikia tenkinti, kad būtų įvykdyti bendrame punkte iškelti reikalavimai.

4.2.2. KONSTRUKCIJOS IR MECHANINĖS DALYS

4.2.2.1. Riedmenų sujungimai (pvz., sankabos), jų sąstatų ir traukinių sujungimai

4.2.2.1.1. Bendrosios nuostatos

Vagonai iš abiejų galų turi tamprią taukšų ir tempimo įrangą.

Sąstatas vagonų, kurie susisiekimui visada naudojami kaip vienas traukinys, pagal šį reikalavimą laikomi vieninteliu vagonu. Šių vagonų sujungimai turi tampriąją sukabinimo sistemą, kuri turi gebą atlaikyti eksploatacijoje numatytas jėgas.

Traukiniai, kurie susisiekimui visada naudojami kaip vienas traukinys, pagal šį reikalavimą laikomi vieninteliu vagonu. Jie taip pat turi pirmiau minėtą tampriąją sukabinimo sistemą. Jeigu jie neturi standartinės sraigtinės sankabos ir taukšų, juose turi būti įmanoma iš abiejų galų įrengti avarines sankabas.

4.2.2.1.2. Funkcinės ir techninės specifikacijos

4.2.2.1.2.1. Taukšai

Jeigu vagono konstrukcijoje numatyti taukšai, vagono gale įrengiami du visiškai vienodi taukšai. Jie turi būti suspaudžiamo tipo. Taukšų įrangos vidurio linijos aukštis yra nuo 940 mm ir 1 065 mm virš bėgio galvutės lygio visomis krovimo sąlygomis.

Standartinis nominalus atstumas tarp taukšų vidurio linijų yra 1 750 mm, ir šios linijos yra simetriškos prekinio vagono vidurio linijai.

Taukšai būna tokio dydžio, kad gulsčiosiose geležinkelio kreivėse ir geležinkelio kreivėmis judant į priešingą pusę atskirų riedmenų taukšai nesusikabintų. Mažiausia leistina užlaida yra 50 mm.

Infrastruktūros TSS konkrečiai nustato mažiausio posūkio spindulį ir atbulinės eigos kreivių charakteristikas.

Vagonai su taukšais, kurių eiga viršija 105 mm, turi turėti keturis visiškai vienodus taukšus (tamprias sistemas, eigą), kurių projektinės charakteristikos vienodos.

Jeigu taukšai keičiami, prie vagono rėmsijės turi būti numatyta laisvos vietos atraminei plokštei. Taukšas prie vagono rėmsijės tvirtinamas keturiais varžtais, kurių kokybės klasė tokia, kad pasiekiamas bent 640 N/mm2 stipris (žr. A priedo A1 pav.).

— Taukšų charakteristikos — Mažiausia taukšo eiga yra 105 mm 0 –5 mm ir mažiausia dinaminė energijos sugėrimo geba – 30 kJ. — Taukšų galvutės yra išgaubtos ir jų sferinio darbinio paviršiaus kreivumo spindulys yra 2 750 mm ± 50 mm. — Mažiausias taukšo galvutės aukštis yra 340 mm ir jos galai yra vienodai nutolę nuo išilginės taukšo ašies. — Taukšai turi identifikacijos žymę. Joje turi būti mažiausia taukšo eiga milimetrais ir jo energijos sugėrimo gebos vertė.

4.2.2.1.2.2. Tempimo įranga

Standartinė tempimo įranga tarp riedmenų nėra ištisinė ir apima sraigtinę sankabą, visą laiką prijungtą prie kablio, tempimo kablį ir tempimo ašį su tampriąja sistema.

Tempimo kablio vidurio linijos aukštis yra nuo 920 mm ir 1 045 mm virš bėgio galvutės lygio visomis pakrovų sąlygomis.

Kiekvieno vagono galas turi turėti galimybę palaikyti sankabą, kai ji nenaudojama. Jokia sankabos mazgo dalis negali nusileisti žemiau kaip 140 mm virš bėgio galvutės lygio, kai sankaba yra žemiausioje padėtyje dėl išdilimų ir pakabos judėjimo.

— Tempimo įrangos charakteristikos: — Tempimo įrangos tamprioji sistema turi 8 kJ mažiausią statinę sugėrimo gebą. — Tempimo kablys ir tempimo ašis turi atlaikyti 1 000 kN jėgą nelūždami. — Sraigtinė sankaba turi atlaikyti 1 000 kN jėgą nelūždama. Sraigtinės sankabos lūžimo stipris yra mažesnis nei kitų tempimo įrangos dalių. — Sraigtinė sankaba projektuojama taip, kad traukinyje savaiminės atsirandančios jėgos negalėtų atsitiktinai atsukti sraigto. — Didžiausia sraigtinės sankabos masė neviršija 36 kg. — Sraigtinių sankabų ir tempimo kablių (žr. A priedo A6 pav.) matmenys turi būti tokie, kaip parodyta A priedo A2 ir A3 paveiksluose. Sankabos ilgis matuojamas nuo jos priekinio galo vidinio paviršiaus iki tempimo ašies vidurio linijos ir yra lygus: — — 986 mm +10 -5 mm su visiškai atsuktu sraigtu, — 750 mm ± 10 mm su visiškai įsuktu sraigtu.

4.2.2.1.2.3. Tempimo ir taukšų įrangos sąveika

Tempimo ir taukšų įrangos charakteristikos projektuojamos taip, kad užtikrintų saugų važiavimą posūkiais, kurių spindulys 150 m.

Du vagonai su vežimėliais, kurių taukšai tiesiame kelyje nesiliečia, 150 m spindulio posūkyje gali sukurti ne didesnes kaip 250 kN gniuždymo jėgas.

Dviašiams vagonams nėra nustatyta jokių reikalavimų.

— Tempimo įrangos ir taukšų įrangos charakteristikos — Atstumas tarp tempimo kablio kiaurymės priekinio krašto ir visiškai ištemptų taukšų priekinio paviršiaus yra 355 mm + 45/–20 mm naujoje sąlygoje, kuri parodyta A priedo A4 pav.

4.2.2.2. Saugi prieiga ir pasitraukimas nuo riedmenų

Riedmenys projektuojami taip, kad darbuotojai sukabinimo ir atkabinimo metu nepatirtų pernelyg didelio pavojaus. Jeigu naudojamos sraigtinės sankabos ir šoniniai taukšai, reikia palikti laisvus protarpius, parodytus A priedo A5 paveiksle, kuriuose nebūtų stacionariai tvirtinamų dalių. Į juos gali patekti sujungimo trosai ir lanksčios žarnos. Po taukšais negali būti jokių įtaisų, kurie trukdytų prieigai prie šių protarpių.

Protarpis virš tempimo kablio matyti A priedo A7 paveiksle.

Jeigu įrengiama mišri automatinė ir sraigtinė sankaba, leidžiama automatinės sankabos galvutei įsiterpti į Berne stačiakampį kairiosios rankos pusėje (kaip matyti A priedo A5 paveiksle), jeigu ji telpa į stačiakampį ir yra naudojamas sraigtas.

Po kiekvienu taukšu yra turėklas. Turėklai turi atlaikyti apkrovas, kurias sukuria sukabinėtojai, patekę į tarpą tarp taukšų.

Vagono galuose 40 mm atstumu nuo vertikalios plokštumos, einančios per visiškai suspaustų taukšų galą, negali būti jokių pritvirtintų dalių.

Vagonuose, išskyrus nekintamo formavimo traukinių vagonus, yra bent po vieną laiptelį ir turėklą sukabinėtojams kiekviename vagono šone. Virš laiptelių ir apie juos turi būti pakankamai laisvos erdvės, kad būtų užtikrinta sukabinėtojo sauga. Laipteliai ir turėklai turi būti suprojektuoti taip, kad atlaikytų sukabinėtojo sukuriamas apkrovas. Laiptelio atstumas nuo vertikalios plokštumos, einančios per visiškai suspaustų taukšų galą, yra mažiausiai 150 mm (žr. A priedo A5 pav.). Laipteliai ir zonos, sudarančios prieigą eksploatacijai, pakrovimui ir iškrovimui, yra atsparios slydimui (žr. E priedą).

Kiekvieno vagono, kuris gali būti traukinio galiniu vagonu, abiejuose galuose yra įtaisai galiniam žibintui įmontuoti. Jeigu reikia lengvos prieigos prie šių įtaisų, vagone įrengiami laipteliai ir turėklai.

Turėklai ir laipteliai tikrinami normalios techninės priežiūros periodais ir remontuojami, jeigu aptinkami didelio apgadinimo požymių, ištrupėjimo ir korozijos ženklų.

4.2.2.3. Riedmens pagrindinės konstrukcijos stipris ir krovinio tvirtinimas

4.2.2.3.1. Bendrosios nuostatos

Vagono struktūra projektuojama pagal EN12663 3 skyriaus reikalavimus ir ji turi tenkinti šio standarto 3.4–3.6 straipsniuose apibrėžtus kriterijus.

Papildomai, kartu su nurodytais kriterijais, leidžiama parenkant saugos koeficientą, apibrėžtą EN12663 3.4.3 straipsnyje, įvertinti medžiagų tąsumą gedimo metu. ZZ priede paaiškinta, kaip nustatomas saugos koeficientas ir leistinas įtempis.

Atliekant nuovargio per eksploatacijos laikotarpį įvertinimą svarbu, kad apkrovų atvejai būtų reprezentatyvūs numatomam taikymui ir būtų išreikšti patvirtintą konstrukcijos kodą atitinkančia forma. Reikėtų kiek įmanoma vadovautis pasirinkto konstrukcijos kodo paaiškinimais ir atitinkamomis jo taikymo rekomendacijomis.

Vagonų konstravimui naudojamų medžiagų leistini įtempiai nustatomi taip, kaip nurodyta EN12663 5 skyriuje.

Vagono struktūra reguliariai apžiūrima atliekant įprastą techninę priežiūrą ir, aptikus aiškių sugadinimo, ištrupėjimo ar korozijos žymių, yra atliekamas remontas.

Šioje dalyje apibrėžiami minimalūs konstrukcijos reikalavimai, taikomi pagrindinei krovinį laikančiai (pirminei) vagono struktūrai ir sąsajoms su įrenginiais bei naudinguoju kroviniu.

Šie reikalavimai taikomi:

— išimtinėms apkrovoms: — — išilginėms projektinėms apkrovoms, — didžiausioms vertikaliosioms apkrovoms, — apkrovų deriniams, — kėlimui ir pakylėmui keltuvais, — įrenginių prijungimui (įskaitant kėbulo ir vežimėlio sujungimą), — kitoms išimtinėms apkrovoms;

— eksploatacijos (nuovargio) apkrovoms: — — apkrovos šaltiniams, — naudingojo krovinio spektrui, — bėgių kelio sukuriamai apkrovai, — traukai ir stabdymui, — aerodinaminėms apkrovoms, — ssujungimų nuovargio apkrovoms, — kėbulo ir vežimėlio jungtims, — įrenginių prijungimams, — sankabos apkrovoms, — nuovargio apkrovų deriniui;

— vagono pagrindinės konstrukcijos standžiui: — — deformacijai, — vibracijos režimui, — susukimo standžiui, — įrenginiams;

— krovinio tvirtinimui. — Imamasi priemonių, kad krovinys arba jo dalis atsitiktinai neatsiskirtų nuo prekinio vagono.

Šios TSS reikalavimai nėra privalomi tvirtinimo sistemoms ar įtaisams, pvz., kaiščiams ar tvirtinimo žiedams.

4.2.2.3.2. Išimtinės apkrovos

4.2.2.3.2.1. Išilginės projektinės apkrovos

Kaip nustatyta EN12663, skirtingų kategorijų vagonams taikomos skirtingos dydžio apkrovos, būtent:

F-I Vagonams, kurie gali būti skirstomi be apribojimų;

F-II Vagonams, kurie negali būti skirstomi kalneliais arba tuščiaeigio skirstymo būdu.

Struktūros pagrindiniuose projektiniuose reikalavimuose daroma prielaida, kad vagonai turi tinkamai veikiančius taukšus ir sankabas.

Struktūra turi tenkinti EN12663 3.4 straipsnio reikalavimus išimtinių apkrovų atvejams.

Jeigu tikslinga, vagonų kėbulai turi tenkinti EN12663 1, 2, 3 ir 4 lentelėse nurodytus išilginio stiprio reikalavimus, kuriuos galima taikyti, jeigu susidaro apkrovos jėgų trajektorijos.

1 PASTABA Jėga į vieną vagono kėbulo galą sukuria atoveiksmio jėgą atitinkamame priešingo galo taške.

2 PASTABA Jėgos pridedamos horizontaliai prie tvirtinimo struktūros ir pasidalija į lygius komponentus kiekvieno šoninio taukšo ašyje arba sankabos ašyje.

3 PASTABA Jeigu neatliekamas smūgio slopinimo taukšais bandymas (žr. Z priedą), skaičiavimais parodoma, kad vagono struktūra galės atlaikyti didžiausias taukšų apkrovas, kurių galima tikėtis eksploatavimo metu.

4.2.2.3.2.2. Didžiausia vertikali apkrova

Vagono kėbulas turi tenkinti EN12663 8 lentelės reikalavimus su pakeitimais, nurodytais toliau 1 pastaboje.

Vagono kėbulas projektuojamas taip, kad galėtų atlaikyti didžiausias tikėtinas apkrovas, priklausomas nuo jo pakrovos arba iškrovimo būdo. Leidžiama apkrovas apibūdinti jėgomis arba pagreičiais, kuriuos įgauna pridedama masė ir kėbulo masė kartu su naudinguoju kroviniu. Projektiniai atvejai turi atspindėti pačias nepalankiausias sąlygas, kuriomis operatorius norėtų ištirti vagono naudojimą (įskaitant ir piktavališkų veiksmų aplinkybes).

1 PASTABA Naudojamas daugiklis 1,3 vietoj EN 12663 8 lentelėje nurodyto 1,95 ir netaikoma a pastaba.

2 PASTABA Krovinys gali būti paskirstomas tolygiai visame krovinį laikančiame paviršiuje, apribotoje zonoje arba diskretiškai. Projektinis (-iai) atvejis (-ai) grindžiamas numatomais dažniausiais taikymo atvejais.

3 PASTABA Jeigu numatoma, kad vagono grindimis važiuos ratinės transporto priemonės (įskaitant ir pakeliamo kėbulo sunkvežimius), projektas koreguojamas taip, kad vagonas atlaikytų didžiausią vietinį tokių priemonių daromą slėgį.

4.2.2.3.2.3. Apkrovų deriniai

Struktūra taip pat turi atitikti EN12663 3.4 straipsnio reikalavimus, taikomus nepalankiausių apkrovų deriniui, apibūdintam EN12663 4.4 straipsnyje.

4.2.2.3.2.4. Kėlimas ir kilstelėjimas (domkratais)

Vagono kėbulas turi kėlimo taškus, kuriuose galima visą vagoną saugiai pakelti arba kilstelėti (domkratu). Taip pat turi būti galima pakelti vieną vagono galą (kartu su jo važiuokle), kitam galui liekant atremtam į važiuoklę.

EN12663 4.3.2 straipsnyje nurodytos apkrovos taikomos kėlimui ir kilstelėjimui (domkratu) dirbtuvėse ir geležinkelio linijose.

Jeigu vagonas keliamas tik gelbstint žmones jam nuriedėjus nuo bėgių ar po kito nenormalaus įvykio ir jeigu tam tikra konstrukcijos liekamoji deformacija yra priimtina, leidžiama 9 ir 10 lentelėse pateiktą apkrovos koeficientą sumažinti nuo 1,1 iki 1,0.

Jeigu pripažinimo bandymui naudojamas koeficientas lygus 1,0, išmatuotos deformacijos ekstrapoliuojamos siekiant parodyti, kad jos tinka didesnėms koeficiento vertėms.

Vagonas keliamas kėlimo taškuose. Šių taškų išdėstymą nulemia vartotojo eksploataciniai poreikiai.

4.2.2.3.2.5. Įrenginių priklausiniai (įskaitant kėbulą ir vežimėlį)

Įrenginių priklausinių paskirtis yra:

— laikyti apkrovas, kurios apibūdintos EN12663 4.5 skyriaus 12, 13 ir 14 lentelėse

arba (kita alternatyva)

— būti pripažintiems atlikus bandymą smūgio slopinimo taukšais, kaip aprašyta Z priede.

4.2.2.3.2.6. Kitos išimtinės apkrovos

Pagal vagono konstrukcinėms dalims, kaip antai kėbului, šoninėms ir galinėms sienoms, durims, statramsčiams, ir apkrovų ribojimo sistemoms keliamus apkrautumo reikalavimus jos turi atlaikyti didžiausias apkrovas, kurios gali susidaryti vykdant numatytas funkcijas. Apkrovų dydžiai nustatomi pagal EN12663 pateiktus struktūrinio projektavimo principus.

YY priede pateikiami projektiniai reikalavimai, kuriuos reikia tenkinti, kad būtų sukurtos visuotinai taikomos bendro pobūdžio vagonų savybės. Tačiau šie reikalavimai taikomi tik tada, kai tinka nagrinėjamam atvejui.

Apkrovų dydžius naujų tipų vagonams projektuotojai nustato pagal konkrečius reikalavimus, vadovaudamiesi EN12663 pateiktais principais.

4.2.2.3.3. Eksploatacinės (nuovargio) apkrovos

4.2.2.3.3.1. Apkrovų šaltiniai

Nustatomi visi ciklinių apkrovų, galinčių nulemti nuovargio sukeliamus gedimus, šaltiniai. Kaip nurodyta EN12663 4.6 straipsnyje, išanalizuojami N priede pateikti pradiniai parametrai ir parenkamas jų įdiegimo ir suderinimo būdas, atitinkantis numatomas prekinio vagono naudojimo sąlygas. Apkrovų dydžiai taip pat nustatomi pagal medžiagų nuovargio konstrukcinį kodą, aprašytą EN12663 5.2 straipsnyje, ir pripažinimo metodą, aprašytą 6.3 straipsnyje. Jeigu nuovargio apkrovos veikia kaip kelių apkrovų derinys, jos įvertinamos atsižvelgiant į apkrovų charakteristikas ir taikant projektinę analizę kartu su nuovargio konstrukciniu kodu.

EN12663 16 lentelėje apibūdintas apkrovų režimas labiausiai paplitusioms vagonų konstrukcijoms gali būti laikomas pakankamai atitinkančiu visą nuovargio apkrovų ciklų derinį.

Jeigu neįmanoma gauti išsamių duomenų, pagrindiniams nuovargio apkrovų šaltiniams nustatyti naudojamas CC priedas.

4.2.2.3.3.2. Atsparumo nuovargiui parodymas

Kaip nurodyta EN12663 5.2 straipsnyje, nuovargio apkrovų veikiamos medžiagos turi turėti savybes, kurios atitinka Europos standartus arba jiems alternatyvius lygiaverčius šaltinius, jeigu tokių šaltinių yra. Priimtini medžiagų nuovargio konstrukciniai kodai yra 3 Eurokodas ir 9 Eurokodas, taip pat ir N priede aprašytas metodas.

4.2.2.3.4. Pagrindinės riedmens konstrukcijos standis

4.2.2.3.4.1. Deformacijos

Apkrovų ar jų derinių sukeltos deformacijos negali būti tokios, kad vagonas ar jo naudingasis krovinys išsikištų už leistino erdvinio kontūro (žr. P priedą ir T priedą).

Deformacijos taip pat negali pakenkti vagono kaip vieneto arba jo bet kurio komponento ar sistemos funkcionalumui.

4.2.2.3.4.2. Vibracijos režimai

Projektuojant numatoma, kad vagono kėbulo savaiminiai vibracijos režimai visų apkrovų sąlygomis, įskaitant ir taros atvejus, būtų pakankamai izoliuoti ar kitaip atskirti nuo pakabų svyravimų ir esant bet kokiam eksploataciniam greičiui būtų išvengta nepageidautinos reakcijos.

4.2.2.3.4.3. Sąsūkos standis

Vagono kėbulo sąsūkos standis turi atitikti pakabų charakteristikas, kad nuriedėjimo nuo bėgių kriterijai būtų tenkinami visų apkrovų atvejais, įskaitant ir tarą.

4.2.2.3.4.4. Įrenginiai

Įrenginių savaiminiai vibracijos režimai jų įmontavimo vietose turėtų būti pakankamai izoliuoti arba kitaip atskirti nuo vagono kėbulo ar pakabų svyravimų, kad esant bet kokiam eksploataciniam greičiui būtų išvengta nepageidautinos reakcijos.

4.2.2.3.5. Krovinio tvirtinimas

YY priede pateikiami projektiniai reikalavimai, kuriuos reikia tenkinti, kad būtų sukurtos visuotinai taikomos bendro pobūdžio vagonų savybės. Tačiau šie reikalavimai taikomi tik tada, kai tinka nagrinėjamam atvejui.

4.2.2.4. Durų uždarymas ir rakinimas

Prekinių riedmenų durys ir liukai turi užsidaryti ir rakintis. Ši sąlyga galioja riedmenims važiuojančiame traukinyje (išskyrus atvejus, kai važiavimas yra naudingojo krovinio iškrovimo procedūros dalis). Naudojami rodantys būseną (atidaryta arba uždaryta) užraktai, kuriuos operatorius gali matyti nebūdamas traukinyje.

Užraktai turi būti saugūs, kad netikėtai neatsidarytų važiavimo metu. Uždarymo ir rakinimo sistemos projektuojamos taip, kad eksploatuojantys darbuotojams neiškiltų pernelyg didelis pavojus.

Prie kiekvieno užrakto dedamos tinkamos ir aiškios instrukcijos, kurias vizualiai gali matyti operatorius.

Uždarymo ir rakinimo įtaisai turi atlaikyti apkrovas, kurias naudingasis krovinys sukelia įprastomis ir reguliariomis sąlygomis, taip pat iškeliamas ar perkeliamas numatytu būdu.

Uždarymo ir rakinimo įtaisai turi atlaikyti apkrovas, kurios atsiranda riedmenims prasilenkant su kitu traukiniu visomis sąlygomis, taip pat ir tuneliuose.

Uždarymo ir rakinimo įtaisų aktyvavimo jėgos turi būti tokio dydžio, kad operatorius galėtų jas sukelti be papildomų įrankių. Išimtys taikomos tais atvejais, kai papildomi įrankiai yra konkrečiai numatyti tokiai paskirčiai arba yra naudojamos variklinės sistemos.

Uždarymo ir rakinimo sistemos apžiūrimos įprastais techninės priežiūros periodais ir, jeigu aptinkama gedimų ar pastebima klaidingo veikimo požymių, yra imamasi taisomųjų veiksmų.

4.2.2.5. Prekinių vagonų ženklinimas

Vagonai ženklinami, kad:

— kiekvienas paskiras vagonas būtų atpažįstamas pagal jo unikalų numerį, kaip nurodyta TSS „Eismo organizavimas ir valdymas“, ir įtrauktas į registrą;

— būtų žinoma informacija, kuri reikalinga sudarant traukinio sąstatą, apimanti stabdžių masę, ilgį išilgai taukšų, greičio ir krovinio priklausomybės lentelę įvairioms linijų kategorijoms;

— būtų nustatyti eksploataciniai apribojimai darbuotojams, įskaitant geografinius apribojimus ir draudimą naudotis skirstomuoju kalneliu;

— vagonus eksploatuojantiems darbuotojams arba avarinių tarnybų darbuotojams laiku ir vietoje būtų teikiama su sauga susijusi informacija, įskaitant įspėjamuosius ženklus apie orinius elektros laidus, kuriais teka elektros srovė ir elektros įrenginius, kėlimo ar pakylėjimo taškus, konkrečiam riedmeniui skirtas instrukcijas. — Šių ženklų sąrašas yra B priede ir, kur reikia, yra pridėtos piktogramos. Ženklai dedami ant vagono karkaso praktiniu požiūriu patogiame aukštyje, iki 1 600 mm virš bėgio galvutės lygio. Perspėjamieji pavojaus ženklai dedami tokioje padėtyje, kad būtų pastebėti prieš pasiekiant pavojaus zoną. Vagonams, neturintiems vertikalių sienų su +/- 10 laipsnių nuokrypiu, ženklai dedami ant specialių skydų. — Ženklai uždažomi arba dedami naudojant atvaizdus. — Reikalavimai pavojingų krovinių ženklinimui yra nustatyti Tarybos direktyvoje 96/49/EB kartu su jos priedo aktualia versija. — Jeigu vagonas pertvarkomas taip, kad reikia keisti ir jo ženklus, yra keičiama taip, kad pokyčiai atitiktų riedmenų registre įrašytus duomenis. — Ženklai turi būti nuvalomi arba pakeičiami naujais, jeigu reikia užtikrinti, kad jie būtų įskaitomi.

4.2.2.6. Pavojingi kroviniai

4.2.2.6.1. Bendrosios nuostatos

Pavojingus krovinius gabenantys vagonai tenkina šios TSS reikalavimus ir, be to, RID reikalavimus.

Šios teisės srities plėtrai toliau vadovauja tarptautinė darbo grupė (RID komitetas), sudaryta iš vyriausybių, kurios yra COTIF narės, atstovų.

4.2.2.6.2. Pavojingus krovinius gabenančius riedmenis reglamentuojantys teisės aktai







Riedmenys Tarybos direktyvos 96/49/EB ir jos priedo aktuali versija Ženklinimas ir žymėjimas Tarybos direktyvos 96/49/EB ir jos priedo aktuali versija Taukšai Tarybos direktyvos 96/49/EB ir jos priedo aktuali versija Apsauga nuo kibirkščiavimo Tarybos direktyvos 96/49/EB ir jos priedo aktuali versija Vagonų, pavojingus krovinius gabenančių labai ilguose tuneliuose, naudojimas Tikrinama Europos Komisijos paskirtų darbo grupių (AEIF ir RID)

4.2.2.6.3. Cisternoms taikytini papildomi teisės aktai







Cisterna Tarybos direktyvos 1999/36/EB dėl gabenamųjų slėginių įrenginių (TPED) aktuali versija Cisternų tikrinimas, apžiūra ir ženklinimas EN 12972 Cisternos pavojingų krovinių gabenimui – metalinių cisternų bandymai, apžiūros ir ženklinimas, 2001 m. balandis

4.2.2.6.4. Techninės priežiūros taisyklės

Cisternų arba prekinių vagonų techninė priežiūra atitinka šį Europos standartą ir Tarybos direktyvą:







— Bandymai ir apžiūros EN 12972 Cisternos pavojingų krovinių gabenimui – metalinių cisternų bandymai, apžiūros ir ženklinimas, 2001 m. balandis — Cisternos ir jos priklausinių techninė priežiūra Tarybos direktyvos 96/49/EB ir jos priedo aktuali versija — Bendri susitarimai dėl techninių inspektorių Tarybos direktyvos 96/49/EB ir jos priedo aktuali versija

4.2.3. RIEDMENS IR BĖGIŲ SĄVEIKA IR GABARITO NUSTATYMAS

4.2.3.1. Kinematinis gabaritas

Šiame punkte apibrėžiami didžiausi išoriniai vagonų matmenys, kuriems esant galima garantuoti, kad vagonas nepažeis infrastruktūros gabarito. Dėl to įvertinamas didžiausias leistinas vagono poslinkis, kuris vadinamas kinematiniu kontūru.

Riedmenų kinematinį kontūrą apibrėžia etaloninis profilis ir su juo susijusios taisyklės. Jis nustatomas pagal šias formules apskaičiuojant etaloninio profilio nuomažius ir užtikrinant, kad įvairios riedmenų dalys neišsikištų už šio profilio.

Šie sumažėjimai priklauso nuo:

— nagrinėjamų riedmenų geometrinių charakteristikų,

— skerspjūvio padėties vežimėlio sukimosi arba aširačių atžvilgiu,

— nagrinėjamo taško aukščio virš važiuojamojo paviršiaus,

— konstrukcinių leistinų nuokrypių,

— didžiausios leistinos nusidėvėjimo užlaidos,

— pakabos tamprumo charakteristikų.

Nagrinėjant didžiausią konstrukcijos gabaritą yra įvertinami riedmenų skersiniai ir vertikalūs poslinkiai, naudojant riedmens geometrines ir pakabų charakteristikas įvairiomis apkrovų sąlygomis.

Pasirinktame geležinkelio linijos ruože važiuojančių riedmenų konstrukcijos gabaritas yra atitinkamu saugos atsargos dydžiu mažesnis, nei tos linijos įrenginių gabaritas.

Riedmenų gabaritą sudarošie du pagrindiniaių elementai: paties etaloninio profilio ir jo taisyklių. Šie elementai leidžia nustatyti didžiausius riedmenų matmenis ir nejudamų įrenginių padėtį linijoje.

Kad būtų galima riedmenų gabaritą praktiškai taikyti, konkrečiai apibrėžiamos trys to gabarito dalys:

— etaloninis profilis;

— didžiausio statinių artumo gabarito nustatymo taisyklės vagonams;

— linijos įrenginių artumo atstumo ir tarpukelės pločio nustatymo taisyklės.

C priede apibūdintas etaloninis profilis ir didžiausio konstrukcijos gabarito nustatymo taisyklės vagonams.

Su etaloniniu profiliu susijusios įrenginių artumo atstumo nustatymo taisyklės pateiktos infrastruktūros TSS.

Visi įrenginiai ir vagonų dalys, galintys sukelti skersinius ir vertikalius poslinkius, tikrinami tam tikrais techninės priežiūros intervalais.

Siekiant išlaikyti vagoną kinematinio gabarito viduje, techninės priežiūros plane numatomos šios apžiūros:

— ratų profilių ir išdilimų,

— vežimėlio rėmo,

— spyruoklių,

— šoninių atramų,

— kėbulo ir jo dalių,

— konstrukcinių artumo atstumų,

— didžiausios nusidėvėjimo užlaidos,

— pakabos tamprumo charakteristikos,

— ašies kreiptuvo išdilimų,

— elementų, kurie turi poveikį riedmens tamprumo moduliui,

— elementų, kurie turi poveikį šoninių svyravimų centrui,

— prietaisų, kurie sukelia gabaritui reikšmingus poslinkius.

▼M2

4.2.3.2. Statinė ašies apkrova, masė ilgio vienetui ir geometrinės atstumo tarp ašių charakteristikos

Iki 25 t apkrovai pritaikytoms geležinkelių linijoms leistinas naudingasis vagono krovinys nustatomas taikant EN 15528:2008 6.1 ir 6.2 punktus. Dėl traukinio buvimo vietos nustatymo sistemos charakteristikų vagonams taikomi papildomi reikalavimai (žr. kontrolės ir valdymo bei signalizacijos TSS A priedo 1 priedėlį).

▼B

4.2.3.3. Riedmenų parametrai, kurie turi įtakos antžeminėms traukinių monitoringo sistemoms

4.2.3.3.1. Elektrinė varža

Kiekvieno aširačio varža, išmatuota tarp abiejų ratų riedėjimo paviršių, neviršija 0,01 omo naujiems aširačiams arba naujų komponentų turintiems perrinktiems aširačiams.

Šie varžos matavimai atleikami esant nuolatinės srovės 1,8–2,0 V įtampai.

4.2.3.3.2. Įkaitusios ašidėžės aptikimas

▼M1

Šis klausimas vis dar neišspręstas, nebent tai būtų susiję su vagonais, kurie atitinka 7.6.4 dalyje nustatytas sąlygas.

▼B

4.2.3.4. Riedmens dinaminės savybės

4.2.3.4.1. Bendrosios nuostatos

Riedmens dinaminės savybės turi didelę įtaką saugai nuo nuriedėjimo nuo bėgių ir važiavimo stabilumui. Riedmens dinamines savybes apibrėžia:

— didžiausiasis greitis;

— statinės bėgių savybės (lygiavimas, vėžės plotis, pakyla, pokrypis, atskiri ir periodiniai bėgių netolygumai);

— dinaminės bėgių savybės (horizontalus ir vertikalus bėgių standis ir bėgių amortizacija);

— rato ir bėgio sąlyčio parametrai (rato ir bėgio profilis, vėžės plotis);

— rato defektai (iščiuožos plokštumos, neapvalumas);

— kėbulo, vežimėlių ir aširačių masė ir inercija;

— riedmenų pakabos savybės;

— naudingojo krovinio paskirstymas.

Saugai ir važiavimo stabilumui užtikrinti reikia atlikti matavimus įvairiomis darbo sąlygomis ar palyginimo su patvirtinta konstrukcija studijas (pvz., imitavimą/skaičiavimą), skirtus dinaminėms savybėms įvertinti.

Riedmenų savybės turi užtikrinti stabilų važiavimą neviršijant taikomų greičio ribų.

4.2.3.4.2. Funkcinės ir techninės specifikacijos

4.2.3.4.2.1. Sauga nuo nuriedėjimo nuo bėgių ir važiavimo stabilumas

Siekiant garantuoti saugą nuo nuriedėjimo nuo bėgių ir važiavimo stabilumą turi būti apribotos rato ir bėgio sąveikos jėgos. Tai visų pirma yra skersinės bėgių jėgos Y ir vertikalios jėgos Q.

— Horizontali bėgių jėga Y — Bėgių poslinkiui išvengti sąveikai tinkami riedmenys turi atitikti didžiausios skersinės jėgos Prud ‘ homme kriterijus: — (ΣY)lim = α (10 + P/3), kai α = 0,85 ir P = didžiausia statinė ašies apkrova, — arba — (H2m)lim ((H2m) yra horizontalios jėgos ašyje nepastovioji vidutinė vertė, išmatuota 2 m atkarpoje). — Šią vertę turi pateikti Infrastruktūros TSS. — Posūkiuose išorinį ratą veikianti kvazistatinė horizontali jėga yra: — Yqst, lim — Šią vertę turi pateikti Infrastruktūros TSS.

▼M1

— Y/Q jėgos — Rato užvažiavimo ant bėgio pavojui sumažinti ratą veikiančios horizontalios jėgos Y ir jo vertikalios apkrovos Q dalmuo neturi viršyti: — (Y/Q)lim = 0,8 – atliekant dinaminius bandymus ant bėgių kelio, — (Y/Q)lim = 1,2 – atliekant stacionarius bandymus.

▼B

— Vertikali jėga — Didžiausia bėgį veikianti dinaminė vertikali jėga yra: — Qmax — Šią vertę turi pateikti Infrastruktūros TSS. — Posūkiuose išorinį ratą veikianti kvazistatinė vertikali jėga yra: — Qqst, lim — Šią vertę turi pateikti Infrastruktūros TSS.

4.2.3.4.2.2. Sauga nuo nuriedėjimo nuo bėgių važiuojant susuktais bėgiais

▼M1

Vagonai gali važiuoti ant sąsūkos bėgių, kai atliekant stacionarius bandymus (Y/Q) 150 m spindulio posūkiuose neviršija 4.2.3.4.2.1 dalyje nurodytos ribos, o tam tikriems sąsūkos bėgiams:

▼B

kai tarpuratis 1,3 m < 2a*:

— g lim= 7 ‰, kai 2a+ < 4m,

— g lim = 20/2a+ + 2, kai 2a+ > 4m,

— g lim = 20/2a* + 2, kai 2a* < 20m,

— g lim = 3 ‰, kai 2a* > 20 m.

Tarpuratis 2a* – tai atstumas tarp ašių dviašiuose vagonuose arba atstumas tarp vagono su vežimėliais sukimosi centrų. Tarpuratis 2a+ – tai atstumas tarp vežimėlio ašių.

4.2.3.4.2.3. Techninės priežiūros taisyklės

Toliau nurodytų pagrindinių parametrų, svarbių saugai ir važiavimo stabilumui, reikia laikytis pagal techninės priežiūros planą:

— pakabos savybės;

— kėbulo ir vežimėlio jungtys;

— apvadų profilis.

Didžiausi ir mažiausi standartinio vėžės pločio aširačių ir ratų matmenys pateikti E priede.

Kitus vėžės pločio variantus galima rasti 7 skyriuje.

4.2.3.4.2.4. Pakaba

Prekinių vagonų pakaba turi būti sukonstruota taip, kad atitiktų 4.2.2.1.2.2 ir 4.2.2.1.2.3 punktuose nurodytus dydžius, kai vagonas yra „tuščias“ ir „pakrautas iki didžiausios leistinos ribos“. Pakaba turi būti apskaičiuota taip, kad esant didžiausiai vagonų apkrovai ji visiškai nenusėstų ir būtų įvertintas poveikis jos dinaminėms savybėms.

4.2.3.5. Išilginės gniuždymo jėgos

4.2.3.5.1. Bendrosios nuostatos

Šis parametras apibūdina didžiausias išilgines gniuždymo jėgas, kurios gali veikti sąveikai tinkamą prekinį vagoną ar sąveikai tinkamo traukinio sąstato atskirą riedmenį arba tam tikru būdu sukabintų riedmenų grupę stabdant ar stumiant, kad nekiltų nuriedėjimo nuo bėgių pavojus.

Veikiamas išilginių gniuždymo jėgų vagonas turi toliau saugiai važiuoti. Siekiant garantuoti saugą nuo nuriedėjimo nuo bėgių, vagonas arba sujungtų vagonų sistema turi būti įvertinti bandymais, skaičiavimais ar palyginant su jau patvirtintų (sertifikuotų) vagonų savybėmis.

Išilginė jėga, kuri gali veikti vagoną ir nepriversti jo nuriedėti nuo bėgių, turi būti didesnė už ribinę vertę, priklausančią nuo riedmens konstrukcijos (dviašė, vagonas su vežimėliais, nekintama riedmenų grupė, Combirail, Riad-Railer™ ir kt.), su UIC mova arba patvirtinta centrine mova arba jungiamosiomis strypinėmis/trumposiomis movomis.

Vagonų, nekintamų vagonų grupių ir sujungtų vagonų grupių sertifikavimo reikalavimai pateikiami tolesniame 4.2.3.5.2 punkte.

Didžiausiai išilginei gniuždymo jėgai, kurią vagonas gali išlaikyti nenuriedėdamas nuo bėgių, turi įtakos tokie veiksniai:

— išorinio bėgio pakylos nepakankamumas;

— traukinio ir vagono stabdymo sistema;

— vagono arba specialiai sujungtų vagonų grupių tempimo įrangos ir taukšų sistema;

— vagono konstrukcijos savybės;

— linijos savybės;

— mašinisto atliekamas traukinio valdymas, ypač stabdymas;

— rato ir bėgio sąlyčio parametrai (rato ir bėgio profilis, vėžės plotis);

— atskirų prekinių vagonų apkrovos paskirstymas.

Išilginės gniuždymo jėgos turi didelę įtaką saugai nuo riedmens nuriedėjimo nuo bėgių. Todėl matavimai turi būti atliekami įvairiomis darbo sąlygomis, kad būtų nustatytos priimtinos išilginės gniuždymo jėgos, kuri gali veikti riedmenį nesant nuriedėjimo nuo bėgių pavojaus, ribos. Bandymams išvengti vagonai turi atitikti nacionalinių saugos institucijų arba jų vardu anksčiau patvirtintų vagonų savybes arba būti sukonstruoti pagal patvirtintas vagonų projektavimo charakteristikas ir turėti patvirtintus komponentus, pvz., sertifikuotus vežimėlius.

Standartinis bandymas pateiktas 6.2 skirsnyje. Patirtis atliekant bandymus su įvairių tipų vagonais nulėmė skirtingus priimtinumo nustatymo metodus, atsižvelgiant į tokius veiksnius kaip taros masė, ilgis, tarpuratis, iškyša, atstumas tarp sukimosi centrų ir kt.

4.2.3.5.2. Posistemio funkcinės ir techninės specifikacijos

Posistemis turi išlaikyti išilgines traukinio gniuždymo jėgas jam nenuriedant nuo bėgių arba neapgadinant riedmens. Svarbiausi lemiami veiksniai yra šie:

— skersinės ratų ir bėgių sąveikos jėgos Y;

— vertikalios jėgos Q;

— ašidėžę veikiančios horizontalios jėgos Hij;

— stabdymo jėgos (dėl rato ir bėgio sąlyčio, dinaminio stabdymo ir vagonų bei traukinių įvairių stabdymo grupių);

— įstrižinės ir vertikalios taukšų jėgos;

— sankabos jėgos ± Z;

— taukšų ir sankabos jėgų slopinimas;

— sankabos standžio padarinys;

— sankabos laisvumo padarinys;

— truktelėjimai dėl išilginių traukinių judesių ir sankabos laisvumo;

— rato pakilimas;

— ašies kreiptuvo poslinkis.

Išilginėms gniuždymo jėgoms (IGJ) įtakos turi daug veiksnių. Vagonų konstrukcijos ir eksploatavimo sąlygų dokumentuose pateikiami įvairūs veiksniai, pagal kuriuos būtina sertifikuoti vagonus normaliam eismui skirtingose linijose ir skirtingomis sąlygomis.

Vagonams sertifikuoti mišraus eismo Europos tinkle ir siekiant užtikrinti, kad vagonai išlaikytų mažiausią išilginę jėgą nenuriedėdami nuo bėgių, buvo atlikti bandymai specialiame bandymų kelyje ir su skirtingomis linijomis važinėjančiais traukiniais. Buvo suformuluotas toks apibrėžimas:

Vagonai ir vagonų grupės (vagonai sukabinti jungiamosiomis strypinėmis/trumposiomis movomis) su varžtinėmis movomis ir šoniniais taukšais išoriniuose galuose turi atlaikyti mažiausią išilginę jėgą, matuojamą standartinio bandymo sąlygomis ir lygią:

— dviašiams prekiniams vagonams su UIC mova: 200 kN;

— prekiniams vagonams su dviem dviašiais vežimėliais ir UIC mova: 240 kN;

— prekiniams vagonams su visų tipų vidurinės sijos movomis ir be taukšų: 500 kN.

Kitoms sankabų sistemoms ribinės vertės dar nenustatytos.

Taukšų galvučių trinties koeficientas turi atitikti šioje TSS numatytus didžiausių horizontalių jėgų reikalavimus.

Techninės priežiūros taisyklės

Jei taukšų galvutės turi būti tepamos tam, kad būtų užtikrintas reikalingas trinties koeficientas, tada techninės priežiūros planas turi apimti trinties koeficiento palaikymo tokiu lygiu nuostatas.

4.2.4. STABDYMAS

4.2.4.1. Stabdymo savybės

4.2.4.1.1. Bendrosios nuostatos

Traukinio stabdymo sistemos tikslas – užtikrinti, kad būtų galima traukinio greitį sumažinti arba traukinį sustabdyti neviršijant ilgiausio leistino stabdymo kelio. Svarbiausi veiksniai, kurie turi įtakos stabdymo procesui, yra stabdymo galia, traukinio masė, greitis, leistinas stabdymo kelias, sukibimas ir kelio nuolydis.

Traukinio arba riedmens stabdymas – tai stabdymo galios, skirtos traukinio greičiui sumažinti iki nustatytų ribų, ir visų veiksnių, turinčių įtakos energijos, įskaitant traukinio pasipriešinimo, virsmui ir išsklaidymui, rezultatas. Atskiro riedmens stabdymas turi būti nustatytas taip, kad būtų galima užtikrinti bendrą traukinio stabdymo veiksmingumą.

Riedmenyse turi būti įrengtas ištisinis automatinis stabdys.

Stabdys yra ištisinis, jei iš centrinio valdymo skyriaus leidžia perduoti signalus ir energiją visam traukiniui.

Ištisinis stabdys yra automatinis, jei jis išsyk visame traukinyje suveikia kiekvieną kartą, kai savaime nutrūksta kontrolinė traukinio linija, pvz., stabdžių magistralė.

Jei stabdžio būsenos pamatyti neįmanoma, abiejose riedmens pusėse turi būti tą būseną rodantis indikatorius.

Stabdžio energijos sankaupos (pvz., netiesioginės pneumatinės stabdymo sistemos tiekimo rezervuarai, oras stabdžių magistralėje) ir stabdymui naudojama energija (pvz., netiesioginės pneumatinės stabdymo sistemos stabdymo cilindrų oras) turi būti naudojamos tik stabdymui.

4.2.4.1.2. Funkcinės ir techninės specifikacijos

4.2.4.1.2.1. Kontrolinė traukinio linija

Aktyvinimo signalo greitis turi būti ne mažesnis kaip 250 m/s.

4.2.4.1.2.2. Stabdymo charakteristikų elementai

Stabdymo charakteristikos turi priklausyti nuo vidutinės stabdymo trukmės, momentinio lėtėjimo, masės ir pradinio greičio. Stabdymo charakteristikas apibrėžia lėtėjimo funkcijos ir stabdžių masės procentinė dalis.

Lėtėjimo funkcija

Lėtėjimo funkcija apibūdina numatomą momentinį riedmens (riedmens lygiu) arba traukinio (traukinio lygiu) lėtėjimą įprastomis sąlygomis.

Turint atskiro riedmens lėtėjimo funkcijų duomenis galima apskaičiuoti viso traukinio lėtėjimo funkciją.

Lėtėjimo funkcija aprėpia:

a) reakcijos laiką tarp stabdymo poreikio ir visiško stabdymo tikslo pasiekimo. Te – tai tolygiai didėjanti stabdymo trukmė, apibrėžiama taip: Te = t1 + (t2/2). Pneumatiniams stabdžiams periodo pabaiga t2 atitinka 95 % nustatyto stabdžių cilindro slėgio.

b) atitinkamą funkciją ( lėtėjimas = F(greitis) ), apibrėžiamą kaip pastovaus lėtėjimo atkarpų seka. Pastaba: a reiškia momentinį lėtėjimą, o V – momentinį greitį.

Stabdžių masės procentinė dalis

Stabdžių masės procentinė dalis (lambda) – tai bendros stabdžių masės ir bendros riedmenų masės santykis.

▼M2

Be lėtėjimo funkcijų metodo, toliau taikomas stabdžių masės ir stabdžių masės procentinės dalies nustatymo metodas; šias vertes pateikia gamintojas.

▼B

Atskiro riedmens staigiojo stabdymo galia nustatoma kiekvienam stabdymo režimui (pvz., G, P, R, P + Ep), kuris gali būti numatytas riedmenyje ir keletui apkrovos būsenų, įskaitant bent jau tuščią ir visiškai pakrautą riedmenį.

G stabdymo režimas Prekinių traukinių stabdymo režimas su nustatyta stabdžių veikimo trukme ir stabdžių atleidimo laiku.

P stabdymo režimas Prekinių traukinių stabdymo režimas su nustatyta stabdžių veikimo trukme, stabdžių atleidimo laiku ir stabdžių masės procentine dalimi.

R stabdymo režimas Keleivinių ir greitųjų krovininių traukinių stabdymo režimas su nustatyta stabdžių veikimo trukme bei stabdžių atleidimo laiku pagal P režimą ir nustatyta mažiausia stabdžių masės procentine dalimi.

Ep stabdžiai (netiesioginiai elektriniai pneumatiniai stabdžiai) Pagalba netiesioginiams oriniams stabdžiams, aktyvinamiems elektriniu traukinio signalu ir elektriniais pneumatiniais vožtuvais ir pradedantiems veikti greičiau bei mažesniais trūkčiojimais nei paprasti pneumatiniai stabdžiai.

Avarinis stabdymas Avarinis stabdymas – tai stabdymo komanda, kuria sustabdomas traukinys, kad būtų užtikrintas nustatytas saugos lygis, nepakenkiant stabdžių sistemai.

Stabdymas G ir P režimais turi atitikti lentelėje pateiktus minimalius reikalavimus:







Stabdymo režimas — Te diapazonas (s) Vagono tipas Valdymo įranga Apkrova Reikalavimai, kai greitis 100 km/h Reikalavimai, kai greitis 120km/h Maksimalūs reikalavimai Minimalūs reikalavimai Maksimalūs reikalavimai Minimalūs reikalavimai P stabdymo režimas –1,5 ≤ Te ≤ 3 s Visi Visos TUŠČIA S = 480 m λ = 100 % (1) γ = 0,91 m/s2 (1) A atvejis – kompozicinės trinkelės: S = 390 m, λ = 125 %, γ = 1,15 m/s2 B atvejis – kiti atvejai: S = 380 m, λ = 130 %, γ = 1,18 m/s2 S = 700 m λ = 100 % γ = 0,88 m/s2 A atvejis – kompozicinės trinkelės: S = 580 m, λ = 125 %, γ = 1,08 m/s2 B atvejis – kiti atvejai: S = 560 m, λ = 130 %, γ = 1,13 m/s2 S1 (2) Į apkrovą („tuščia“ arba „pakrauta“) reaguojantis įrenginys Vidutinė apkrova S = 810 m λ = 55 % γ = 0,51 m/s2 A atvejis – kompozicinės trinkelės: S = 390 m, λ = 125 %, γ = 1,15 m/s2 B atvejis – kiti atvejai: S = 380 m, λ = 130 %, γ = 1,18 m/s2 PAKRAUTA (maksimali vertė = 22,5 t į ašį) S = 700 m λ = 65 % γ = 0,60 m/s2 A atvejis – stabdymas tik į ratus (ratų stabdžių trinkelės) : S= didesnioji vertė iš (S = 480 m, λ = 100 %, γ = 0,91 m/s2) arba (S, kai vidutinė stabdymo jėga lygi 16,5 kN į ašį (5)) B atvejis – kiti atvejai: S = 480 m, λ = 100 %, γ = 0,91 m/s2 S2 (3) Kintamos apkrovos perjungimo vožtuvas PAKRAUTA (maksimali vertė =22,5 t į ašį) S = 700 m λ = 65 % γ = 0,60 m/s2 A atvejis – stabdymas tik į ratus (ratų stabdžių trinkelės) : S= didesnioji vertė iš (S = 480 m, λ = 100 %, γ = 0,91 m/s2) arba (S, kai vidutinė stabdymo jėga lygi 16,5 kN į ašį (5)) B atvejis – kiti atvejai: S = 480 m, λ = 100 %, γ = 0,91 m/s2 SS (4) Kintamos apkrovos perjungimo vožtuvas PAKRAUTA (maksimali vertė = 22,5 t į ašį) A atvejis – stabdymas tik į ratus (ratų stabdžių trinkelės) : S= didesnioji vertė iš (S = 700 m, λ = 100 %, γ = 0,88 m/s2) arba (S, kai vidutinė stabdymo jėga lygi 16 kN į ašį (6)) B atvejis – kiti variantai: S = 700 m, λ = 100 %, γ = 0,88 m/s2 G stabdymo režimas – 9 ≤ Te ≤ 15 s G režimu stabdančių vagonų stabdymo galia atskirai nevertinama. Vagono stabdoma masė G režimu turi būti tokia pat, kaip ir P režimu. (1) : S reikšmė gaunama iš S priedo, „λ“ = ((C/S)-D) pagal S priedą, „γ“ = ((greitis (km/h))/3,6)2)/(2 × (S-((Te) × (greitis (km/h)/3,6)))), kai Te = 2 s; (2) S1 vagonas – tai vagonas, kuriame įrengtas į apkrovą („tuščia“ arba „pakrauta“) reaguojantis įtaisas; (3) S2 vagonas – tai vagonas, kuriame įrengtas kintamos apkrovos perjungimo vožtuvas; (4) SS vagone turi būti įrengtas kintamos apkrovos perjungimo vožtuvas; (5) didžiausia leistina vidutinė stabdymo jėga (kai greitis 100 km/h) yra 18 ×0,91 = 16,5 kN į vieną ašį. Ši reikšmė gaunama didžiausia leistina stabdymo energija paveikus dviejų trinkelių suspaudimu stabdomą ratą, kurio naujas nominalus skersmuo stabdymo metu yra 920 –1 000 mm (stabdymo masė ribojama iki 18 tonų). Ratai, kurių naujas nominalus skersmuo mažesnis kaip 920 mm, ir (arba) suspaudžiamieji stabdžiai leidžiami remiantis nacionaliniais teisės aktais; (6) didžiausia leistina vidutinė stabdymo jėga (kai greitis 120 km/h) yra 18 × 0,88 = 16 kN į vieną ašį. Ši reikšmė gaunama didžiausia leistina stabdymo energija paveikus dviejų trinkelių suspaudimu stabdomą ratą, kurio naujas nominalus skersmuo stabdymo metu yra 920–1 000 mm (stabdymo masė ribojama iki 18 tonų). Ratai, kurių naujas nominalus skersmuo mažesnis kaip 920 mm, ir (arba) suspaudžiamieji stabdžiai leidžiami remiantis nacionaliniais teisės aktais.

Ši lentelė pagrįsta standartiniu 100 km/h greičiu ir 22,5 t ašies apkrova bei 120 km/h greičiu ir 20 t ašies apkrova. Pagal nacionalinius teisės aktus tam tikromis darbo sąlygomis gali būti priimtina didesnė ašies apkrova. Leistina didžiausia ašies apkrova turi atitikti infrastruktūros reikalavimus.

Jei vagone yra įrengta ARS, pirmiau pateiktos savybės turi būti pasiekiamos jos nenaudojant ir laikantis S priede nustatytų sąlygų.

Kiti stabdymo režimai (pvz., R stabdymo režimas) leidžiami pagal nacionalinius teisės aktus, o privalomas ARS naudojimas apibrėžtas 4.2.4.1.2.6 punkte.

Stabdžių magistralės oro išleidimo greitintuvo vožtuvas

Jei vagone įrengtas atskiras stabdžių magistralės oro išleidimo greitintuvo vožtuvas, specialiu įtaisu jį turi būti galima atskirti nuo stabdžių magistralės. Ant vagono turi būti aiškiai pažymėta šio atskyrimo įtaiso vieta arba šis įtaisas įrengiamas atviroje padėtyje užplombuotas.

4.2.4.1.2.3. Mechaninės sudedamosios dalys

Stabdžių sudedamosios dalys turi būti surenkamos taip, kad būtų išvengta dalinio arba visiško šių sudedamųjų dalių atsikabinimo.

— Įtempiklis (svertinis pavaros perdavimo reguliatorius) — Turi būti numatytas įtaisas, tarp trinkelių poros automatiškai palaikantis projektinį protarpį. — Tarp įtempiklio erdvinio kontūro ir kitų sudedamųjų dalių turi būti ne mažesnis kaip 15 mm protarpis. — Įtempiklio kraštiniams taškams ir jungtims visuomet turi būti numatyti laisvi protarpiai. — Vežimėlyje esantiems įtempikliams erdvinis kontūras nenustatomas. Tačiau visoms konstrukcijoms keliama sąlyga, kad, siekiant išvengti įtempiklio ir kitų detalių sąlyčio, būtina palikti minimalų protarpį. Jei reikia mažesnių protarpių, būtina įrodyti, kad sąlyčio bus išvengta.

— Pneumatinė pusmovė — Automatinės pneumatinių stabdžių jungiamosios movos anga į riedmenis žiūrint iš galo turi išeiti į kairę pusę. Pagrindinio rezervuaro jungiamosios movos anga į riedmenis žiūrint iš galo turi išeiti į dešinę pusę. — Riedmenyse turi būti sumontuoti įtaisai, nenaudojamas movas laikantys ne mažesniu kaip 140 mm atstumu nuo bėgių galvutės lygio ir padedantys išvengti žalos bei, kiek įmanoma, pašalinių daiktų patekimo į movos vidų.

4.2.4.1.2.4. Energijos kaupimas

Sukauptos energijos turi būti pakankamai, kad, staigiai stabdant didžiausiu greičiu važiuojantį riedmenį su bet kokia apkrova, būtų užtikrintas didžiausias stabdymo darbas be jokio papildomo energijos tiekimo (pvz., netiesioginėje pneumatinio stabdymo sistemoje – tik iš stabdžių magistralės be pripildymo iš pagrindinio rezervuaro magistralės). Kai riedmenyje įrengta ARS, pirmiau minėtas reikalavimas taikomas ARS visiškai veikiant (pvz., ARS oro sąnaudos).

4.2.4.1.2.5. Energijos apribojimai

Stabdymo sistema turi būti suprojektuota taip, kad riedmenys galėtų važinėti visomis esamomis transeuropinės paprastųjų geležinkelių sistemos linijomis.

Stabdymo sistema turi sustabdyti pakrautą riedmenį ir išlaikyti riedmens greitį be jokio šiluminio ar mechaninio pažeidimo tokiomis sąlygomis:

1. du sėkmingi staigieji stabdymai paeiliui nuo didžiausio greičio iki sustojimo tiesiame ir lygiame kelyje, pučiant silpnam vėjui ir esant sausiems bėgiams;

2. 80 km/h greičio išlaikymas 21 ‰ statumo 46 km ilgio nuokalnėje (pavyzdinė nuokalnė – pietinis St Gotthardo linijos šlaitas tarp Airolo ir Biasca).

4.2.4.1.2.6. Apsauga nuo ratų slydimo (ARS)

Apsauga nuo ratų slydimo (ARS) yra sistema, skirta geriausiai išnaudoti turimą sukibimą mažinant arba didinat stabdymo jėgą, kad aširačiai nesiblokuotų ir neslystų nekontroliuojami, taip sumažinant stabdymo kelią. ARS neturi keisti stabdžių funkcinių savybių. Riedmens pneumatinė įranga turi būti tokių matmenų, kad ARS oro sąnaudos nepablogintų pneumatinių stabdžių veikimo. Projektuojant ARS būtina atsižvelgti į tai, kad ARS neturi kenkti riedmens sudedamosioms dalims (stabdymo įrangai, rato apvadui, ašidėžėms ir kt.).

ARS įrengiama šiuose vagonuose:

a) kuriuose įrengtos ratinių stabdžių trinkelės iš ketaus ar metalizuotos medžiagos, kurių didžiausiasis vidutinis sukibimo išnaudojimas (δ) yra didesnis kaip 12 % (lambda > 135 %). Didžiausias vidutinis sukibimo išnaudojimas yra nustatomas apskaičiuojant didžiausią vidutinį sukibimą (δ) pagal atskiras stabdymo kelio vertes, gaunamas pagal galimą riedmens masės diapazoną. Taigi δ yra susijęs su išmatuoto stabdymo kelio vertėmis, būtinomis stabdymo savybėms nustatyti (δ = f (V, Te, stabdymo kelias));

b)