2001R0999 — LT — 09.07.2006 — 022.001

Šis dokumentas yra skirtas tik informacijai, ir institucijos nėra teisiškai atsakingos už jo turinį

iš dalies keičiamas:





iš dalies keičiamas:









▼B

EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTAS (EB) Nr. 999/2001

2001 m. gegužės 22 d.

nustatantis tam tikrų užkrečiamųjų spongiforminių encefalopatijų prevencijos, kontrolės ir likvidavimo taisykles







EUROPOS BENDRIJŲ TARYBA IR EUROPOS PARLAMENTAS, atsižvelgdami į Europos ekonominės bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 152 straipsnio 4 dalies b pastraipą, atsižvelgdami į Komisijos pasiūlymą ( 1 ), atsižvelgdami į Ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę ( 2 ), pasikonsultavę su Regionų komitetu, veikdami pagal sutarties 251 straipsnyje nustatytą tvarką ( 3 ), kadangi: (1) Per daugelį metų buvo nustatyta, kad keletas skirtingų užkrečiamųjų spongiforminių encefalopatijų (USE) yra paplitusios tarp žmonių ir gyvūnų. Galvijų spongiforminė encefalopatija (GSE) pirmą kartą buvo užregistruota 1986 metais ir vėliau buvo nustatyta, kad ji paplitusi ir tarp kitų gyvūnų rūšių. 1996 metais buvo aprašytas naujas Kreuzfeldo-Jakobo ligos (KFL) variantas. Daugėja duomenų, įrodančių, kad agentai, sukeliantys GSE ir naujo tipo KFL, yra panašūs. (2) Nuo 1990 metų Bendrija, siekdama gyvūnų ir žmonių sveikatą apsaugoti nuo GSE keliamo pavojaus, priėmė daug priemonių. Šios priemonės buvo priimtos, atsižvelgiant į direktyvų dėl gyvūnų ir žmonių sveikatos priemonių nuostatas dėl apsaugos priemonių. Atsižvelgiant į tam tikrų USE keliamą didžiulį pavojų žmonių ir gyvūnų sveikatai, yra tikslinga priimti USE prevencijos, kontrolės ir likvidavimo taisykles. (3) Šis reglamentas tiesiogiai siejasi su visuomenės sveikata ir svarbu, kad jis būtų taikomas vidaus rinkoje. Jis taikomas tiek produktams, nurodytiems sutarties I priede, tiek produktams, neįtrauktiems į šį priedą. Todėl sutarties 152 straipsnio 4 dalies b punktas yra teisinis šio reglamento pagrindas. (4) Komisija sulaukė mokslininkų, ypač Mokslo iniciatyvinio komiteto ir Veterinarinių priemonių, susijusių su visuomenės sveikata, mokslo komiteto keletu aspektų dėl USE. Pateikiant nuomonę, buvo pasiūlytos priemonės sumažinti produktų, gautų iš infekuotų gyvūnų, keliamą pavojų juos vartojančių žmonių ir gyvūnų sveikatai. (5) Šios taisyklės taikomos gyvų gyvūnų auginimui ir gyvūninės kilmės produktų gamybai ir jų pateikimui į rinką. Tačiau nebūtina jas taikyti kosmetikos ir medicinos produktams, medicinos prietaisams ar jų pradinėms vaistinėms medžiagoms ar tarpiniams produktams, nes jiems taikomos kitos taisyklės, ypač dėl nurodytos pavojingos medžiagos vartojimo uždraudimo. Jos netaikomos ir gyvūninės kilmės produktams, nekeliantiems pavojaus žmonių ir gyvūnų sveikatai, kadangi jie nėra skirti maisto, pašarų ar trąšų gamybai. Yra tikslinga užtikrinti, kad gyvūninės kilmės produktai, kuriems netaikomas šis reglamentas, būtų laikomi atskirai nuo produktų, kuriems taikomas šis reglamentas, kol jie bent jau atitiks pastarųjų sveikatos standartus. (6) Komisija turėtų priimti nuostatą dėl apsaugos priemonių tais atvejais, kai valstybės narės arba trečiosios šalies kompetentinga institucija nepakankamai įvertina USE keliamą pavojų. (7) Atsižvelgiant į USE, reikia taikyti atitinkamą procedūrą valstybės narės, trečiosios šalies arba vienos jų regionų (toliau – šalys arba regionai), epidemiologinei būklei įvertinti remiantis įprastiniais atvejais ir žmogui keliamu pavojumi ir panaudojant gaunamą informaciją. Remdamasi visa turima informacija, Komisija valstybes nares ir trečiąsias šalis, kurios nusprendžia neįvertinti savo būklės, priskiria tam tikrai rizikos grupei. (8) Valstybės narės parengia mokymo programas tiems asmenims, kurie užsiima USE prevencija ir kontrole, taip pat oficialiai paskirtiems veterinarijos gydytojams, ūkininkams, transporto darbininkams, prekybininkams ir asmenims, skerdžiantiems ūkyje laikomus gyvūnus. (9) valstybės narės kasmet vykdo GSE ir skrepi ligos monitoringo programą bei Komisiją ir kitas valstybes nares supažindina su rezultatais ir visais kitais USE nenumatytais pasireiškimo atvejais. (10) Tam tikrų atrajotojų audiniai laikomi nurodyta pavojinga medžiaga, atsižvelgiant į USE patogenezę ir šalies, regiono arba gyvūno gyvenimo vietos epizootinės būklės įvertinimą. Specifinės pavojingos gyvūninės atliekos pašalinamos ir tvarkomos taip, kad nekeltų pavojaus žmonių ar gyvūnų sveikatai. Ypač jos negalima patiekti į rinką ar naudoti gaminant maistą, pašarus ar trąšas. Tačiau reikia priimti nuostatą dėl sveikatos apsaugos laipsnio lygiavertiškumo, kuris patvirtinamas, atrinkus GSE užsikrėtusius gyvūnus. Šalyse ir regionuose, besiskiriančiuose nuo tų šalių ar regionų, kuriuose yra mažiausias pavojus užsikrėsti GSE, neleidžiama taikyti skerdimo būdų, keliančių pavojų užkrėsti kitus audinius smegenų medžiaga. (11) Imamasi priemonių apsaugoti žmones ir gyvūnus nuo užsikrėtimo USE, tam tikrų kategorijų gyvūnus uždraudžiant šerti tam tikrų gyvūnų kategorijų baltymais ir tam tikrų kategorijų atrajotojų medžiagas uždraudžiant vartoti kartu su maistu. Uždraudžiama atsižvelgiant į esamus pavojus. (12) Kompetentingai institucijai pranešama apie gyvūnus, įtariamus užsikrėtusius bet kokia USE, ir ji nedelsdama imasi visų tinkamų priemonių, apribodama įtariamo gyvūno judėjimą tol, kol nebus gauti tyrimų rezultatai arba gyvūnas nebus paskerstas, oficialiai paskirtam veterinarijos gydytojui prižiūrint. Jei kompetentinga institucija neatmeta USE pasireiškimo galimybės, ji atlieka atitinkamus tyrimus ir saugo skerdeną oficialiai paskirtam veterinarijos gydytojui prižiūrint, kol nepatvirtinama diagnozė. (13) Oficialiai patvirtinus USE faktą, kompetentinga institucija imasi visų tinkamų priemonių sunaikinti skerdeną atlikdama tyrimus tam, kad identifikuotų visus pavojų keliančius gyvūnus ir ribodama gyvūnų ir gyvūninės kilmės produktų judėjimą. Atsižvelgiant į šį reglamentą, kuo skubiau kompensuojami savininkų patirti nuostoliai praradus gyvūnus ir sunaikinus gyvūninės kilmės produktus. (14) Valstybės narės parengia nepaprastosios padėties planus, pagal kuriuos valstybiniu mastu imamasi priemonių nenumatyto GSE protrūkio atveju. Šiuos planus patvirtina Komisija. Priimamos nuostatos dėl šios nuostatos taikymo kitų USE, besiskiriančių nuo GSE, atveju. (15) Priimamos nuostatos dėl tam tikrų gyvų gyvūnų ir gyvūninės kilmės produktų pateikimo į rinką. Bendrijoje galiojančios galvijų identifikacijos ir registravimo taisyklės reglamentuoja taikomą sistemą, pagal kurią, atsižvelgiant į tarptautinius standartus, galima atsekti veislinę patelę ir bandą, iš kurios yra kilę gyvūnai. Galvijams, importuojamiems iš trečiųjų šalių, suteikiamos tokios pačios garantijos. Atsižvelgiant į Bendrijoje galiojančias taisykles ir iš trečiųjų šalių importuojant ar pateikiant į Bendrijos rinką gyvūnus ir gyvūninės kilmės produktus, pateikiami pažymėjimai, kaip nurodyta šiose taisyklėse. (16) Tam tikrus gyvūninės kilmės produktus, gautus iš galvijų, laikomų rizikos regionuose, draudžiama pateikti į rinką. Tačiau šis draudimas netaikomas tam tikriems gyvūninės kilmės produktams, gaunamiems kontroliuojant sąlygas iš gyvūnų, kurie nekelia didelio USE užsikrėtimo pavojaus. (17) Jeigu yra būtina užtikrinti, kad būtų laikomasi USE prevenciją, kontrolę ir likvidavimą reglamentuojančių taisyklių, tokiu atveju mėginiai nusiunčiami į laboratoriją ištirti pagal patvirtintą aprašą, kad USE atveju būtų nustatyta epizootinė situacijos padėtis. Siekiant garantuoti tinkamą bandymų tvarkos taikymą ir gaunamų rezultatų patikimumą, įsteigiamos nacionalinės ir Bendrijos etaloninės laboratorijos, kuriose USE nustatyti sukuriami patikimi moksliniai būdai, įskaitant greituosius tyrimo metodus. Greitieji tyrimo metodai taikomi kaip galima dažniau. (18) Bendrijoje atliekami patikrinimai vykdomi valstybėse narėse siekiant užtikrinti tinkamą reikalavimų dėl USE prevencijos, kontrolės ir likvidavimo laikymąsi ir taip pat priimama nuostata dėl audito procedūrų įgyvendinimo. Siekiant užtikrinti, kad Bendrijos suteikiamos garantijos būtų lygiavertės trečiųjų šalių, kurios importuoja į Bendriją gyvūnus ir gyvūninės kilmės produktus, suteikiamoms garantijoms, Bendrijoje vykdomi patikrinimai ir auditai atliekami vietoje, patvirtinant, kad eksportuojančios trečiosios šalys atsižvelgia į importui nustatytas sąlygas. (19) Atsižvelgiant į USE, prekybos priemonės pagrindžiamos tarptautiniais standartais, nurodymais ar rekomendacijomis, jei tokių yra. Tačiau jei taikant priemones, paremtas tarptautiniais standartais, nurodymais ar rekomendacijomis, nepasiekiamas atitinkamas sveikatos apsaugos laipsnis, priimamos moksliškai pagrįstos priemonės, užtikrinančios geresnę sveikatos apsaugą. (20) Gavus naujos mokslinės informacijos, šis reglamentas pakartotinai peržiūrimas. (21) Priimamos būtinos pereinamojo laikotarpio priemonės ypač dėl nurodytos pavojingos medžiagos vartojimo reguliavimo, kaip apibrėžta šiame reglamente. (22) Atsižvelgiant į 1999 m. birželio 28 d. Tarybos sprendimą 1999/468/EB, nustatantį Komisijai suteiktų įgyvendinimo įgaliojimų vykdymo tvarką ( 4 ), priimamos priemonės, būtinos įgyvendinti šį reglamentą. (23) Siekiant įgyvendinti šį reglamentą nustatoma tvarka, sudaranti sąlygas glaudžiam ir veiksmingam Komisijos ir valstybių narių bendradarbiavimui Veterinarijos nuolatiniame komitete, Pašarų nuolatiniame komitete ir Maisto produktų nuolatiniame komitete; (24) Atsižvelgiant į tai, kad nuostatos dėl šio reglamento įgyvendinimo yra bendrosios priemonės, kaip apibrėžta Sprendimo 1999/468/EB 2 straipsnyje, todėl jos priimamos atsižvelgiant į to sprendimo 5 straipsnyje nustatytą tvarką, kadangi: PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:







I SKYRIUS

BENDROSIOS NUOSTATOS

1 straipsnis

Taikymo sritis

1. Šis reglamentas nustato užkrečiamųjų spongiforminių encefalopatijų prevencijos, kontrolės ir likvidavimo tarp gyvūnų taisykles. Jis taikomas gyvų gyvūnų auginimui, gyvūninės kilmės maisto produktų gamybai ir pateikimui į rinką bei tam tikrais specifiniais atvejais – eksportuojamoms prekėms.

2. Šis reglamentas nėra taikomas:

a) kosmetikos ar medicinos produktams ar medicinos prietaisams ar jų pradinėms vaistinėms medžiagoms ar tarpiniams produktams;

b) produktams, kurie nėra skirti žmonių maistui, gyvūnų pašarui ar trąšoms arba jų pradinėms vaistinėms medžiagoms ar tarpiniams produktams;

c) gyvūninės kilmės produktams, skirtiems parodoms, mokymui, moksliniams tyrimams, specialioms studijoms ar analizei, jei vėliau šie produktai nesuvartojami žmonių arba gyvūnų ir kurie skiriasi nuo moksliniams projektams įgyvendinti skirtų produktų;

d) atlikti gyvų gyvūnų mokslinius tyrimus.

2 straipsnis

Gyvų gyvūnų ir gyvūninės kilmės produktų atskyrimas

Siekiant išvengti kryžminės taršos arba pakaitos tarp gyvų gyvūnų ar gyvūninės kilmės produktų, nurodytų 1 straipsnio 1 dalyje, ir gyvūninės kilmės produktų, nurodytų 1 straipsnio 2 dalies a, b ir c punktuose, ar gyvų gyvūnų, nurodytų 1 straipsnio 2 dalies d punkte, jie visą laiką laikomi atskirai, nebent tokie gyvi gyvūnai yra auginami, o gyvūninės kilmės produktai yra gaminami esant toms pačioms sąlygoms užtikrinant sveikatos apsaugą nuo USE.

Atsižvelgiant į 24 straipsnio 2 dalyje nustatytą tvarką, patvirtinamos šio straipsnio įgyvendinimo taisyklės.

3 straipsnis

Sąvokų apibrėžimai

1. Šiame reglamente taikomi šių sąvokų apibrėžimai:

a) USE – visos užkrečiamosios, spongiforminės encefalopatijos, išskyrus tas, kurios yra paplitusios žmonių tarpe;

b) pateikimas į rinką – bet kuri operacija, kai trečiajai Bendrijos šaliai ketinama parduoti gyvus gyvūnus arba gyvūninės kilmės produktus, nurodytus šiame reglamente, arba bet kuris kitas tiekimas tokiai trečiajai šaliai, prieš jai sumokant arba atleidžiant ją nuo mokesčių, arba sandėliavimas numatant tiekti tokiai trečiajai šaliai;

c) gyvūninės kilmės produktai – bet kuris produktas gautas iš gyvūno arba turintis produktą, gautą iš bet kurio gyvūno, kaip nurodyta Direktyvos 89/662/EEB ( 5 ) arba Direktyvos 90/425/EEB ( 6 ) nuostatose;

d) pradinės medžiagos – žaliavos arba bet kuris kitas gyvūninės kilmės produktas, kurį naudojant arba iš kurio pagaminami produktai, nurodyti 1 straipsnio 2 dalies a ir b punktuose;

e) kompetentinga institucija – valstybės narės centrinė institucija, kompetentinga užtikrinti šio reglamento reikalavimų laikymąsi, arba bet kuri institucija, perimanti kompetenciją iš centrinės institucijos, ypač kontroliuojant pašarus; tam tikrais atvejais tai trečiosios šalies atitinkama institucija, laikoma kompetentinga institucija;

f) kategorija – viena iš klasifikacijos kategorijų, nurodytų B priedo C skyriuje;

g) specifinė pavojinga gyvūninė medžiaga – audiniai, nurodyti V skyriuje; jiems nepriskiriami produktai, gauti arba turintys šių audinių, nebent nurodyta kitaip;

h) gyvūnas, įtariamas užsikrėtęs USE, – gyvas, paskerstas ar nugaišęs gyvūnas, kuriam pasireiškia ar pasireiškė neurologiniai ar elgsenos sutrikimai arba bendras sveikatos būklės progresuojantis pablogėjimas dėl centrinės nervų sistemos pažeidimo ir dėl to renkama informacija, remiantis klinikiniu poveikiu vaistams ir pomirtinio tyrimo duomenimis arba prieš ir po mirties atliekama laboratorine analize, neleidžia nustatyti alternatyvios diagnozės. Galvijų spongiforminė encefalopatija įtariama galvijams, kurių mėginius ištyrus GSE specifiniu testu gaunami teigiami rezultatai;

i) ūkis – bet kuri vieta, kurioje laikomi, saugomi, veisiami, auginami ar rodomi visuomenei šiame reglamente nurodyti gyvūnai;

j) mėginio ėmimas – mėginių ėmimas iš gyvūnų ar juos supančios aplinkos ar gyvūninės kilmės produktų užtikrinant statistiškai patikimų duomenų pateikimą ir siekiant diagnozuoti ligą, nustatyti šeimyninius ryšius, atlikti sveikatos priežiūrą arba stebėti mikrobiologines medžiagas ar gyvūninės kilmės produktuose esančias tam tikras medžiagas;

k) trąšos – bet kokia gyvūninės kilmės produktų turinti medžiaga, naudojama žemės ūkyje, augalų vegetacijai pagerinti; joje gali būti skilimo, įvykusio susidarant biodujoms ar kompostui, liekanų;

l) greitieji tyrimo metodai – X priedo C skyriaus 4 punkte nurodyti analizės metodai, kurių tyrimo rezultatai gaunami per 24 valandas;

m) alternatyvus testas – 8 straipsnio 2 dalyje nurodyti testai, kurie naudojami kaip alternatyva pašalinti specifines pavojingas gyvūnines atliekas.

2. Taip pat taikomi I priede pateikti specifinių sąvokų apibrėžimai.

3. Jei 1 pastraipoje ar I priede neapibrėžiami šiame reglamente vartojami terminai, tai taikomi pagrindiniai apibrėžimai, nurodyti Reglamente (EB) Nr. 1760/2000 ( 7 ), arba tie, kurie nurodyti pagal Direktyvas 64/432/EEB ( 8 ), 89/662/EEB, 90/425/EEB ir 91/68/EEB ( 9 ), pateikiant šiame tekste jų nuorodas.

4 straipsnis

Apsaugos priemonės

1. Siekiant įgyvendinti saugos priemones, laikomasi Direktyvos 89/662/EEB 9 straipsnyje, Direktyvos 90/425/EEB 10 straipsnyje, Direktyvos 91/496/EEB ( 10 ) 18 straipsnyje ir Direktyvos 97/78/EB ( 11 ) 22 straipsnyje nustatytų principų ir nuostatų.

2. Atsižvelgiant į 24 straipsnio 2 dalyje nustatytą tvarką, priimamos apsaugos priemonės ir tuo pačiu metu informuojamas Europos Parlamentas nurodant priežastis.







II SKYRIUS

GALVIJŲ SPONGIFORMINĖS ENCEFALOPATIJOS (GSE) BŪKLĖS ĮVERTINIMAS

5 straipsnis

Klasifikacija

1. Valstybės narės, trečiosios šalies arba vienos iš jų regionų (toliau – šalys arba regionai) būklė atsižvelgiant į GSE gali būti nustatoma tik remiantis II priedo A skyriuje nurodytais kriterijais ir rizikos analizės, pagrįstos visų faktorių, galinčių, kaip nurodyta II priedo B skyriuje, per tam tikrą laiką daryti įtaką galvijų spongiforminės encefalopatijos pasireiškimui, kaip nurodyta II priedo B skyriuje, rezultatais.

Valstybės narės ir trečiosios šalys, norinčios likti trečiųjų šalių, kurioms suteikta teisė importuoti į Bendriją šiame reglamente nurodytus gyvus gyvūnus arba produktus, sąraše, išsiunčia Komisijai prašymą įvertinti jų būklę atsižvelgiant į GSE kartu su svarbia informacija dėl II priedo B skyriuje nurodytų kriterijų ir galimų rizikos veiksnių, nurodytų II priedo B skyriuje, ir jų kitimo laikui bėgant.

2. Atsižvelgiant į 24 straipsnio 2 dalyje nustatytą tvarką, 1 pastraipoje nurodytus kriterijus ir galimus rizikos veiksnius, nusprendžiama dėl kiekvieno prašymo suteikti valstybei narei arba trečiajai šaliai arba trečiosios šalies ar valstybės narės regionui, įteikusiam prašymą, vieną iš II priedo C skyriuje apibrėžtų kategorijų.

Įteikus prašymą ir visą svarbią informaciją, nurodytą 1 pastraipos antrajame papunktyje, sprendimas priimamas per šešis mėnesius. Jei Komisija nustato, kad pateikiant papildomus įrodymus nepateikiama informacija, nurodyta II priedo A ir B skyriuose, ji paprašo per nurodytą laikotarpį pateikti papildomą informaciją.. Įteikus prašymą, galutinis sprendimas priimamas per šešis mėnesius.

Atsižvelgiant į šios pastraipos pirmąjį papunktį ir prireikus į 24 straipsnio 2 dalyje nustatytą tvarką, suinteresuotai šaliai galima pakartotinai suteikti Bendrijoje taikomą kategoriją po to, kai Tarptautinis epizootijų biuras nustato kategorijų suteikimo šalims tvarką ir šaliai, įteikusiai prašymą, suteikia konkrečią kategoriją.

3. Jei Komisija nustato, kad informacija, kurią pateikė valstybė narė ar trečioji šalis, atsižvelgdama į II priedo A ir B skyrius, yra nepilna arba neaiški, tai, atsižvelgdama į 24 straipsnio 2 dalyje nustatytą tvarką, įvertina valstybės narės arba suinteresuotos trečiosios šalies būklę pagal GSE, pasiremdama visapusiška rizikos veiksnių analize.

Atliekant tokią rizikos veiksnių analizę ir remiantis taikoma atrinkimo procedūra bei greitaisiais tyrimo metodais, reikia parengti apibendrinančią statistinę epizootinės USE situacijos valstybėje narėje ar trečiojoje šalyje, įteikusioje prašymą, apžvalgą.

Greitieji tyrimo metodai patvirtinami, atsižvelgiant į 24 straipsnio 2 dalyje nustatytą tvarką, ir įtraukiami į X priedo C skyriaus 4 punkte nurodytą sąrašą.

Tokią atrankos procedūrą taip pat gali taikyti valstybės narės ar trečiosios šalys, norinčios įgyti tyrimų, kuriuos jos atlieka atsižvelgdamos į Komisijos patvirtintą klasifikavimą – procedūrą, nustatytą 24 straipsnio 2 dalyje, kategoriją.

Tokios atrankos procedūros išlaidas padengia valstybė narė arba suinteresuota trečioji šalis.

4. Valstybės narės arba trečiosios šalys, kurios, atsižvelgdamos į 1 pastraipą, nuo 2001 m. liepos 1 d. per šešis mėnesius neįteikė prašymo per jų teritoriją transportuoti gyvus gyvūnus ar gyvūninės kilmės produktus, 5 kategorijos šalimis, nurodytomis II priedo C skyriuje, jos laikomos tol, kol jos neįteikia prašymo.

5. Valstybės narės nedelsdamos praneša Komisijai apie bet kokią epidemiją ar pateikia kitą keičiant šalies kategoriją galinčią turėti įtakos informaciją, atsižvelgdamos į jos būklę pagal GSE, ypač monitoringo programų, numatytų 6 straipsnyje, metu gautus rezultatus.

6. Atsižvelgiant į 24 straipsnio 2 dalyje nustatytą tvarką, nusprendžiama trečiąją šalį palikti viename iš pagal Bendrijos taisykles sudarytų sąrašų tam, kad Bendrija galėtų pagal šiame reglamente nustatytas specialias taisykles eksportuoti gyvus gyvūnus ir gyvūninės kilmės produktus; tai priklauso nuo to, ar galima susipažinti su informacija arba nustatyti, kur pasireiškia spėjama USE, ir ar pateikiama 1 pastraipoje nurodyta informacija. Atsisakius pateikti nurodytą informaciją per tris mėnesius nuo Komisijos nustatytos datos, šio straipsnio 4 pastraipoje nurodytos nuostatos taikomos, kol nepateikiama ir, atsižvelgiant į 2 ir 3 pastraipas, neįvertinama informacija.

Komisija sprendžia, ar trečiosios šalys, atsižvelgiant į jų kategoriją, gali pagal šiame reglamente nustatytas specialias taisykles importuoti į Bendriją gyvus gyvūnus ar gyvūninės kilmės produktus, ir tai priklauso nuo to, ar trečiųjų šalių įmonė Komisiją informuoja raštu apie bet kokią epidemiją ar kitą situaciją, galinčią, atsižvelgiant į GSE, pakeisti šalies būklės įvertinimą.

7. Atsižvelgiant į 24 straipsnio 2 dalyje nustatytą tvarką ir 21 straipsnyje numatytų patikrinimų metu gautus rezultatus, galima nuspręsti valstybei narei arba trečiajai šaliai arba vienam jų regionų suteikti kitą kategoriją, atsižvelgiant į GSE situaciją.

8. Sprendimai, nurodyti 2, 3, 4, 6 ir 7 pastraipose, priimami atsižvelgiant į rizikos įvertinimą ir II priedo A ir B skyriuose nustatytus rekomenduojamus kriterijus.







III SKYRIUS

UŽKREČIAMŲJŲ SPONGIFORMINIŲ ENCEFALOPATIJŲ (USE) PREVENCIJA

6 straipsnis

Monitoringo sistema

1. Atsižvelgdama į III priedo A skyrių, kiekviena valstybė narė kasmet vykdo GSE ir skrepi ligos monitoringo programą. Programos metu vykdoma atranka, taikant greituosius tyrimo metodus.

Atsižvelgiant į 24 straipsnio 2 dalyje nustatytą tvarką, patvirtinami greitieji tyrimo metodai, išvardyti X priedo C skyriaus 4 punkte.

2. Kiekviena valstybė narė Veterinarijos nuolatiniame komitete informuoja Komisiją ir kitas valstybes nares apie USE, kitų nei GSE, pasireiškimą.

3. Visi oficialūs tyrimai ir laboratorinės analizės registruojami, atsižvelgiant į III priedo B skyrių.

4. Valstybės narės siunčia Komisijai kasmetinę atskaitą, kurioje pateikia III priedo B skyriaus I dalyje nurodytą informaciją. Kiekvienų kalendorinių metų ataskaita įteikiama ne vėliau kaip iki kitų metų kovo 31 d. Gavusi nurodytas ataskaitas, Komisija per tris mėnesius Veterinarijos nuolatiniam komitetui įteikia visų ataskaitų, kuriose pateikiama bent III priedo B skyriaus II dalyje nurodyta informacija, apžvalgą.

7 straipsnis

Su gyvūnų šėrimu susiję draudimai

1. Atrajotojus šerti gyvūniniais baltymais yra draudžiama.

2. Be to, atsižvelgiant į IV priedo 1 punktą, draudimas, nurodytas 1 pastraipoje, taikomas gyvūnams ir gyvūninės kilmės produktams.

3. Nepažeidžiant IV priedo 2 punkte nurodytų nuostatų, taikomos 1 ir 2 pastraipos.

4. Penktos kategorijos valstybėms narėms arba regionams neleidžiama eksportuoti arba saugoti ūkyje laikomiems gyvūnams skirtą pašarą, turintį gyvūninių baltymų, arba žinduoliams, išskyrus šunis ir kates, skirtą pašarą, turintį perdirbtų gyvūninių baltymų.

Penktos kategorijos trečiosioms šalims arba regionams neleidžiama importuoti į Bendriją gyviems galvijams skirtą pašarą, turintį gyvūninių baltymų, arba žinduoliams, išskyrus šunis ir kates, skirtą pašarą, turintį perdirbtų gyvūninių baltymų.

5. Išsamios šio straipsnio įgyvendinimo taisyklės, ypač taisyklės, reglamentuojančios kryžminę taršą ir mėginių ėmimo bei analizės metodus, taikomus pagal šį straipsnį atliekant patikrinimus, patvirtinamos atsižvelgiant į 24 straipsnio 2 dalyje nustatytą tvarką.

8 straipsnis

Specifinės pavojingos gyvūninės medžiagos

1. Atsižvelgiant į V priedo 2, 3, 4 ir 8 punktus, specifine pavojinga gyvūninė atlieka yra pašalinama ir sunaikinama.

Jeigu reikia, specifine pavojinga gyvūninė atlieka arba medžiaga, gauta, ją perdirbus, gali būti pateikiama į rinką arba eksportuojama, kad būtų visiškai sunaikinta pagal V priedo 3 ir 4 punktus arba 7 punkto c papunktį. Ji gali būti neimportuojama į Bendriją. specifine pavojinga gyvūninė atlieka vežama tranzitu per Bendrijos teritoriją, atsižvelgiant į Direktyvos 91/496/EEB 3 straipsnio reikalavimus.

2. Pirma pastraipa nėra taikoma X priedo C skyriaus 5 punkte išvardytų gyvūnų audiniams, jei šie buvo tiriami alternatyviu tyrimo metodu, patvirtintu atsižvelgiant į 24 straipsnio 2 dalyje nustatytą tvarką, esant V priedo 5 punkte išvardytoms sąlygoms, ir jei testo rezultatai buvo neigiami.

Valstybės narės, leidžiančios taikyti alternatyvų tyrimo metodą, privalo apie tai pranešti kitoms valstybėms narėms ir Komisijai.

3. 2, 3, 4 ir 5 kategorijos valstybėse narėse arba regionuose, nurodytuose II priedo C skyriuje, galvijus, ožkas ir avis, kurių mėsa skirta žmonių ir gyvūnų maistui, draudžiama užmušti, slopinant jų centrinės nervų sistemos veiklą, prailgintą virbą įvedant į kaukolės ertmę.

4. V priede nurodyti amžiaus duomenys yra pastoviai koreguojami. Tokie patikslinimai atliekami remiantis patvirtintais naujausiais moksliniais atradimais atsižvelgiant į statistinę USE pasireiškimo tikimybę tiriant Bendrijoje esančių galvijų, ožkų ir avių populiacijos pagrindines gyvūnų amžiaus grupes.

5. Siekiant atitinkamai apriboti šio straipsnio taikymą 3 ir 4 kategorijos trečiosiose šalyse, prieš įsigaliojant draudimui šerti atrajotojus gyvūniniais baltymais atvestiems gyvūnams ir atsižvelgiant į 24 straipsnio 2 dalyje nustatytą tvarką bei 7 straipsnio 1 dalies faktinę įsigaliojimo datą ir nukrypstant nuo 1–4 pastraipų, galima priimti sprendimą dėl draudimo kiekvienoje 3 ar 4 kategorijos šalyje ar regione atrajotojus šerti gyvūniniais baltymais.

Tuo pačiu būdu nukrypstant nuo 1–4 pastraipų ir pasikonsultavus su atitinkamu mokslo komitetu dėl įvykio įvertinimo, pasireiškimo ir žmonėms keliamo pavojaus, atsižvelgiant į 24 straipsnio 2 dalyje nustatytą tvarką galima priimti sprendimą leisti vartoti maistą, naudoti pašarus ar trąšas, pagamintus iš 5 kategorijos šalies ar regiono importuojamų galvijų nugarkaulio ir nugarinio kamieno nervų.

6. Šio straipsnio įgyvendinimo taisyklės priimamos atsižvelgiant į 24 straipsnio 2 dalyje nustatytą tvarką.

9 straipsnis

Gyvūninės kilmės produktai, turintys arba gauti iš atrajotojų medžiagos

1. Gyvūninės kilmės produktai, išvardyti VI priede, negaminami iš 5 kategorijos šalyse arba regionuose laikomų atrajotojų medžiagos, nebent šie produktai gaminami atsižvelgiant į gamybos procesus, patvirtintus pagal 24 straipsnio 2 dalyje nustatytą tvarką.

2. Mėsa mechaniškai neatskiriama nuo 2, 3, 4 ir 5 kategorijos šalyse arba regionuose laikomų galvijų, ožkų ir avių kaukolės ar nugarkaulio.

3. Atsižvelgiant į V priedo 5 punkte nustatytus kriterijus, 1 ir 2 pastraipos nėra taikomos atrajotojams, jei šie buvo ištirti alternatyviu testu, taikomu pagal 24 straipsnio 2 dalyje nustatytą tvarką, ir gavus neigiamus duomenis.

4. Šio straipsnio įgyvendinimo taisyklės taikomos pagal 24 straipsnio 2 dalyje nustatytą tvarką.

10 straipsnis

Mokymo programos

1. Valstybės narės užtikrina, kad kompetentingų institucijų, diagnostinių laboratorijų ir žemės ūkio bei veterinarijos mokyklų darbuotojai, oficialiai paskirti veterinarijos gydytojai, privatūs veterinarijos gydytojai, skerdyklų personalas ir gyvūnų augintojai, tiekėjai ir prekybininkai buvo mokomi atpažinti klinikinius ligos požymius, epidemiologiją, o patikrinimus atliekantis personalas – analizuoti USE laboratorinio tyrimo duomenis.

2. Siekdama užtikrinti, kad 1 pastraipoje nurodytos mokymo programos būtų veiksmingai įgyvendinamos, Bendrija gali suteikti finansinę paramą. Tokios finansinės paramos dydis nustatomas atsižvelgiant į 24 straipsnio 2 dalyje nustatytą tvarką.







IV SKYRIUS

USE KONTROLĖ IR LIKVIDAVIMAS

11 straipsnis

Pranešimas

Nepažeisdama Direktyvos 82/894/EEB ( 12 ), valstybė narė užtikrina, kad kompetentingoms institucijoms iškart bus pranešta apie bet kokį gyvūną, įtariamą užsikrėtusį USE.

Valstybės narės reguliariai informuoja viena kitą ir Komisiją apie USE atvejus.

Be kitų būtinų priemonių, kompetentinga institucija nedelsdama imasi šio reglamento 12 straipsnyje nurodytų priemonių.

12 straipsnis

Priemonės dėl įtariamų gyvūnų

1. Kiekvieno gyvūno, įtariamo užsikrėtusio USE, judėjimas oficialiai apribojamas, kol nebus žinomi kompetentingos institucijos atliekamo klinikinio ir epidemiologinio tyrimo rezultatai, arba gyvūnas nužudomas, kad oficialiai kontroliuojamoje laboratorijoje būtų atlikta analizė.

Jei valstybėje narėje esančiame ūkyje galvijas įtariamas užsikrėtęs GSE, visų kitų galvijų, laikomų tame pačiame ūkyje, judėjimas oficialiai apribojimas, kol nebus gauti tyrimo rezultatai.

Jei ožka arba avis, laikoma ūkyje, įtariama užsikrėtus GSE, valstybė narė, atsižvelgdama į akivaizdžius įrodymus, pavyzdžiui, testų, kuriais galima atskirti skirtingas USE, duomenis, gali nuspręsti oficialiai apriboti visų kitų avių ir ožkų, laikomų tame ūkyje, judėjimą, kol nebus gauti tyrimų duomenys.

Jei kompetentinga institucija gauna įrodymų, kad ūkis, kuriame įtarus GSE buvo laikomas gyvūnas, nėra tas ūkis, kuriame gyvūnas galėjo užsikrėsti USE, ji gali nuspręsti oficialiai apriboti gyvūno, įtariamo užsikrėtusio, judėjimą. Jeigu atrodo būtina, tai atsižvelgdama į turimą epizootinę informaciją kompetentinga institucija taip pat gali nuspręsti įvesti kontrolę kituose ūkiuose arba tik ūkyje, kuriame buvo užsikrėsta.

Atsižvelgiant į 24 straipsnio 2 dalyje nustatytą tvarką ir nukrypstant nuo šios pastraipos antro, trečio ir ketvirto punkto reikalavimų, valstybės narės gyvūnų judėjimas gali būti oficialiai neribojamas, jei ta valstybė narė taiko lygiavertę apsaugą užtikrinančias priemones.

2. Jei kompetentinga institucija nusprendžia, kad neįmanoma apskaičiuoti užkrėtimo USE galimybės, gyvūnas užmušamas, jei jis vis dar gyvas; kompetentinga institucija gali nuspręsti sunaikinti jo smegenis bei kitus audinius ir juos nusiųsti ištirti į oficialiai patvirtintą laboratoriją, nacionalinę etaloninę laboratoriją, kaip nustatyta 19 straipsnio 1 dalyje, arba į Bendrijos etaloninę laboratoriją, kaip nustatyta 19 straipsnio 2 dalyje, taikydama metodus, numatytus 20 straipsnyje.

3. Atsižvelgiant į V priedo 3 ir 4 punktus ir atliekant oficialią kontrolę, kol bus patvirtinta neigiama diagnozė, įtariamo gyvūno visos kūno dalys, įskaitant kailį, saugomos arba sunaikinamos.

4. Šio straipsnio įgyvendinimo taisyklės priimamos atsižvelgiant į 24 straipsnio 2 dalyje nustatytą tvarką.

13 straipsnis

Priemonės, kurių imamasi patvirtintos užkrečiamosios spongiforminės encefalopatijos atveju

1. Kai USE oficialiai patvirtinama, nedelsiant imamasi šių priemonių:

a) atsižvelgiant į V priedą, visos gyvūno kūno dalys visiškai sunaikinamos, išskyrus medžiagą, skirtą aprašams parengti, atsižvelgiant į VIII priedo B skyriaus III dalies 2 punktą;

b) atsižvelgiant į VII priedo 1 punktą, atliekamas tyrimas siekiant identifikuoti visus pavojingus gyvūnus;

c) visi gyvūnai ir gyvūninės kilmės produktai, nurodyti VII priedo 2 punkte, kurie atlikus b punkte nurodytą tyrimą pasirodo esą pavojingi, užmušami ir visiškai sunaikinami, atsižvelgiant į V priedo 3 ir 4 punktus.

Nukrypdamos nuo šios pastraipos, valstybės narės gali taikyti kitas priemones, užtikrinančias tokią pat apsaugą, jei šios priemonės buvo patvirtintos, atsižvelgiant į 24 straipsnio 2 dalyje nustatytą tvarką.

2. Laukiant, kol bus įgyvendintos 1 pastraipos b ir c punktuose nurodytos priemonės, ir siekiant užtikrinti gyvūnų ir gyvūninės kilmės produktų neatidėliotiną atsekamumą ir identifikavimą, ūkyje, kuriame buvo laikomas gyvūnas, pasireiškus USE pradedama oficiali kontrolė ir kompetentinga institucija suteikia leidimą išvežti ar įvežti į ūkį USE pažeistus gyvūnus ir iš jų gautus gyvūninės kilmės produktus.

Jei kompetentinga institucija gauna įrodymų, kad ūkis, kuriame buvo užsikrėtęs gyvūnas, patvirtinus USE pasireiškimą nėra tas ūkis, kuriame gyvūnas užsikrėtė USE, tada ji gali nuspręsti įvesti oficialią kontrolę arba abiejuose ūkiuose, arba tame ūkyje, kuriame gyvūnas užsikrėtė.

3. Atsižvelgiant į 24 straipsnio 2 dalyje nustatytą tvarką, valstybėms narėms, įgyvendinusioms alternatyvią programą, suteikiančią 12 straipsnio 1 dalies 5 punkte nurodytą lygiavertę apsaugą, ir nukrypusioms nuo 1 pastraipos b ir c punktuose nurodytų reikalavimų, gali būti netaikomas reikalavimas oficialiai apriboti gyvūnų judėjimą ir reikalavimas užmušti ir sunaikinti gyvūnus.

4. Atsižvelgiant į 12 straipsnio 2 dalį ir šio straipsnio 1 pastraipos a ir c punktus, nedelsiant kompensuojami savininkų nuostoliai praradus gyvūnus, šiuos nužudant arba sunaikinant gyvūninės kilmės produktus.

5. Nepažeidžiant Direktyvos 82/894/EEB, kasmet pranešama Komisijai apie USE, kitų nei GSE, patvirtintus atvejus.

6. Šio straipsnio įgyvendinimo taisyklės priimamos atsižvelgiant į 24 straipsnio 2 dalyje nustatytą tvarką.

14 straipsnis

Nepaprastosios padėties planas

1. Atsižvelgdamos į Bendrijos taisyklių, reglamentuojančių gyvūnų ligų kontrolę, bendruosius kriterijus, valstybės narės parengia rekomendacijas, nurodydamos, kokias nacionalines priemones reikia įgyvendinti, ir apibrėždamos kompetenciją ir atsakomybę tais atvejais, kai patvirtinama USE.

2. Siekiant užtikrinti Bendrijos teisės aktų laikymąsi, rekomendacijos gali būti suderintos atsižvelgiant į 24 straipsnio 2 dalyje nustatytą tvarką.







V SKYRIUS

PATEIKIMAS Į RINKĄ IR EKSPORTAS

15 straipsnis

Gyvi gyvūnai, jų sperma, embrionai ir kiaušialąstės

1. Jeigu reikia, tai eksportuojami galvijai, ožkos ir avys bei jų sperma, embrionai ir kiaušialąstės pateikiamos į rinką atsižvelgiant į IX priede nustatytas sąlygas. Atsižvelgiant į 17 straipsnį, gyvi gyvūnai, jų embrionai ir kiaušialąstės pateikiamos į rinką kartu su atitinkamais gyvūnų veterinarijos sertifikatais, kaip reikalauja Bendrijos teisės aktai, o importuojant prekes atsižvelgiama į 18 straipsnį.

2. Pateikiant į rinką gyvūnų, įtariamų užsikrėtusių ar patvirtintų užsikrėtusių USE, pirmos kartos palikuonis, spermą, embrionus ir kiaušialąstes atsižvelgiama į VIII priedo B skyriuje nustatytas sąlygas.

3. Šio straipsnio įgyvendinimo taisyklės priimamos atsižvelgiant į 24 straipsnio 2 šalyje nustatytą tvarką.

16 straipsnis

Gyvūninės kilmės produktų pateikimas į rinką

1. Gyvūninės kilmės produktų, gautų iš sveikų atrajotojų, pateikimas į rinką arba, jei reikia, eksportas, atsižvelgiant į šį straipsnį, VIII priedo C ir D skyrius ir IX priedo A, C, F ir G skyrius, neribojamas:

a) gyvūninės kilmės produktai, nurodyti 15 straipsnyje, ypač sperma, embrionai ir kiaušialąstės;

i) neapdorotas pienas, kaip apibrėžta Direktyvoje 92/46/EEB ( 13 ); ii) pienas, skirtas pieno produktų gamybai, kaip nurodyta Direktyvoje 92/46/EEB; iii) termiškai apdorotas geriamasis pienas, kaip nurodyta Direktyvoje 92/46/EEB; iv) kalcio difosfatas (neturintis riebalų ar baltymų pėdsakų); v) kailis ir oda, kaip nurodyta Direktyvoje 92/118/EEB ( 14 ); vi) želatina, kaip nurodyta Direktyvoje 92/118/EEB, gauta iš v punkte nurodytų kailio ir odos; vii) kolagenas, gautas iš v punkte nurodytų kailio ir odos. b)

2. Gyvūninės kilmės produktai, importuojami iš 2, 3, 4 ir 5 kategorijos trečiosios šalies, turi būti gaunami iš sveikų galvijų, ožkų ir avių, kurių centrinės nervų sistemos audinys nebuvo sudraskytas, kaip nurodyta 8 straipsnio 3 dalyje, arba kurie nebuvo užmušti į kaukolės ertmę injekuojant dujas.

3. Gyvūninės kilmės produktai, turintys galvijų, kilusių iš valstybės narės, jos regiono ar 5 kategorijos trečiosios šalies, medžiagos, nepateikiami į rinką, nebent jie gauti iš:

a) gyvūnų, atvestų po to, kai draudimas atrajotojus šerti gyvūniniais baltymais buvo sėkmingai įgyvendintas; arba

b) gyvūnų, kurie buvo atvesti, auginami ir liko bandose, kuriose, kaip buvo patvirtinta, mažiausiai septynerius metus nepasireiškė GSE.

Be to, gyvūninės kilmės produktai neeksportuojami iš valstybės narės ar jos regiono į 5 kategorijos valstybę narę ar kitą valstybę arba importuojami iš 5 kategorijos trečiosios šalies. Šis draudimas netaikomas gyvūninės kilmės produktams, išvardytiems VIII priedo C skyriuje ir atitinkantiems VIII priedo C skyriaus reikalavimus. Kartu su jais pateikiamas oficialiai paskirto veterinarijos gydytojo pasirašytas gyvūnų veterinarijos sertifikatas, patvirtinantis, kad tie produktai buvo pagaminti pagal šį reglamentą.

4. Kai gyvūnas vežamas iš šalies ar regiono į kitos kategorijos šalį ar regioną, tai šalims ir regionams, kuriuose gyvūnas laikomas daugiau nei dvidešimt keturias valandas, suteikiama aukščiausia kategorija, nebent pateikiamos pakankamos garantijos, kad gyvūnas nebuvo šeriamas pašarais, pagamintais aukščiausios kategorijos šalyje arba regione.

5. Atsižvelgiant į 17 ir 18 straipsnius, gyvūninės kilmės produktai, kuriems taikomos šiame straipsnyje nustatytos specialios taisyklės, pateikiami kartu su atitinkamais gyvūnų veterinarijos sertifikatais ar komercinio pobūdžio dokumentais, kurie nurodyti Bendrijos teisės aktuose, arba, jei tokie pažymėjimai ar dokumentai nėra nurodyti Bendrijos teisės aktuose, pateikiami kartu su veterinarijos sertifikatu ar komercinio pobūdžio dokumentu, kurio pavyzdys parengiamas, atsižvelgiant į 24 straipsnio 2 dalyje nustatytą tvarką.

6. Į Bendriją importuojami gyvūninės kilmės produktai, atitinkantys IX priedo A, C, F ir G skyriuose nustatytas sąlygas.

7. Atsižvelgiant į 24 straipsnio 2 dalyje nustatytą tvarką, 1–6 pastraipų nuostatos gali būti taikomos ir kitiems gyvūninės kilmės produktams. Šio straipsnio įgyvendinimo taisyklės priimamos pagal tą pačią nustatytą tvarką.

17 straipsnis

Atsižvelgiant į 24 straipsnio 2 dalyje nustatytą tvarką, veterinarijos sertifikatai, nurodyti Direktyvos 64/432/EEB F priede, Direktyvos 91/68/EEB E priedo II ir III pavyzdžiuose, ir atitinkami veterinarijos sertifikatai, nurodyti Bendrijos teisės aktuose ir pateikiami prekiaujant galvijų, avių ir ožkų sperma, embrionais ir kiaušialąstėmis, jei reikia, papildomai nurodant kategoriją, suteikiamą kilmės valstybei narei arba regionui, atsižvelgiant į 5 straipsnį.

Gyvūninės kilmės produktais prekiaujama kartu pateikiant atitinkamus komercinio pobūdžio dokumentus, jei reikia, papildomai nurodant kilmės valstybės narės ar regiono kategoriją, kurią suteikė Komisija, atsižvelgdama į 5 straipsnį.

18 straipsnis

Priėmus sprendimą dėl klasifikacijos ir atsižvelgiant į 24 straipsnio 2 dalyje nustatytą tvarką, atitinkami produktų, importuojamų iš trečiųjų šalių, kurioms kategorija suteikiama, atsižvelgiant į 5 straipsnį, veterinarijos sertifikatai, nurodyti Bendrijos teisės aktuose, papildomi specifiniais IX priede nustatytais reikalavimais.







VI SKYRIUS

REFERENCINĖS LABORATORIJOS, MĖGINIŲ ĖMIMAS, TYRIMAS IR KONTROLINIAI PAVYZDŽIAI

19 straipsnis

Referencinės laboratorijos

1. Kiekvienos valstybės narės nacionalinės referencinės laboratorijos, jų funkcijos ir pareigos nurodytos X priedo A skyriuje.

2. Bendrijos referencinė laboratorija, jos funkcijos ir pareigos nurodytos X priedo B skyriuje.

20 straipsnis

Mėginių ėmimas ir laboratoriniai metodai

1. Siekiant nustatyti USE mėginiai imami ir analizuojami, taikant X priedo C skyriuje nurodytus metodus ir aprašus.

2. Jei reikia užtikrinti, kad būtų tinkamai taikomas šis straipsnis, tai atsižvelgiant į 24 straipsnio 2 dalyje nustatytą tvarką būtina priimti ir taikyti taisykles, įskaitant metodą, kuriuo avims ir ožkoms patvirtinama USE.

21 straipsnis

Bendrijoje vykdoma kontrolė

1. Komisijos ekspertai, bendradarbiaudami su valstybių narių kompetentingomis institucijomis, gali atlikti patikrinimus vietoje, kad užtikrintų šio reglamento taikymą. Valstybės narės, kuriose atliekami patikrinimai, padeda ekspertams atlikti savo pareigas. Komisija atsakingą instituciją supažindina su atlikus patikrinimus gautais rezultatais.

Atsižvelgiant į 24 straipsnio 2 dalyje nustatytą tvarką, priimamos šio straipsnio taikymo taisyklės ir nustatoma kompetentingų institucijų bendradarbiavimo tvarka.

2. Atsižvelgdama į Direktyvos 97/78/EB 20 ir 21 straipsnius, Bendrija patikrina iš trečiųjų šalių importuotas prekes.







VII SKYRIUS

PEREINAMOJO LAIKOTARPIO IR BAIGIAMOSIOS NUOSTATOS

22 straipsnis

Pereinamojo laikotarpio priemonės dėl specifinių pavojingų gyvūninių atliekų

1. XI priedo A dalies nuostatos taikomos ne trumpesniam kaip šešių mėnesių, pradedant skaičiuoti nuo 2001 m. liepos 1 d., laikotarpiui ir pagal 5 straipsnio 2 ir 4 dalis priėmus sprendimą dėl 8 straipsnio įsigaliojimo jos nebetaikomos.

2. Baigiamosios statistinės apžvalgos, atliktos atsižvelgiant į 5 straipsnio 3 dalį, rezultatai pereinamuoju laikotarpiu naudojami rizikos analizės, nurodytos 5 straipsnio 1 dalyje, išvadoms patvirtinti arba paneigti, atsižvelgiant į Tarptautinio epizootijų biuro apibrėžtus klasifikacijos kriterijus.

3. Pasikonsultavus su atitinkamu mokslo komitetu ir atsižvelgiant į 24 straipsnio 2 dalyje nustatytą tvarką, priimamos išsamios taisyklės, reglamentuojančios statistinę apžvalgą.

4. Šioje statistinėje apžvalgoje paisoma mažiausių XI priedo B dalyje nurodytų kriterijų.

23 straipsnis

Priedų papildymai ir pakeitimai bei pereinamojo laikotarpio priemonės

Kiekvienu klausimu pasikonsultavus su atitinkamu mokslo komitetu, galinčiu daryti įtaką visuomenės sveikatai, pakeičiami arba papildomi priedai ir atsižvelgiant į 24 straipsnio 2 dalyje nustatytą tvarką priimamos atitinkamos pereinamojo laikotarpio priemonės.

▼M21

Laikantis tos tvarkos, pereinamosios priemonės priimamos laikotarpiui, kuris baigiasi vėliausiai 2007 m. liepos 1 d., kad dabartinį režimą pakeistų šiuo reglamentu nustatytas režimas.

▼B

24 straipsnis

Komitetai

1. Komisijai padeda Veterinarijos nuolatinis komitetas. Tačiau sprendžiant gyvūnų pašarų problemas, Komisijai padeda Pašarų nuolatinis komitetas, o maisto problemas – Maisto produktų nuolatinis komitetas.

2. Jei pateikiama nuoroda į šią pastraipą, tai atsižvelgiant į 8 straipsnį taikomi Direktyvos 1999/468/EB 5 ir 6 straipsniai.

To sprendimo 5 straipsnio 6 dalyje nurodytas laikotarpis trunka tris mėnesius, o kai imamasi šio reglamento 4 straipsnio 2 dalyje nurodytų apsaugos priemonių, jis trunka 15 dienų.

3. Kiekvienas komitetas priima savo darbo tvarkos taisykles.

25 straipsnis

Mokslo komitetų teikiamos konsultacijos

Bet kuriuo šiame reglamente nurodytu atveju, galinčiu turėti įtakos visuomenės sveikatai, konsultuojamasi su atitinkamu mokslo komitetu.

26 straipsnis

Įsigaliojimas

Šis reglamentas įsigalioja jo paskelbimo Europos Bendrijų oficialiajame leidinyje dieną.

Jis taikomas nuo 2001 m. liepos 1 d.

Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

▼M10









I PRIEDAS

YPATINGI APIBRĖŽIMAI

1. Šiame reglamente taikomi šie Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (EB) Nr. 1774/2002 ( 15 ), Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (EB) Nr. 178/2002 ( 16 ) ir Tarybos direktyvoje 79/373/EEB ( 17 ) pateikti apibrėžimai: a) Reglamento (EB) Nr. 1774/2002: i) 2 straipsnio 1 dalies f punkte pateiktas „ūkinės paskirties gyvūno“ apibrėžimas; ii) I priedo 41 punkte pateiktas „naminių gyvūnėlių ėdalo“ apibrėžimas; iii) I priedo 42 punkte pateiktas „perdirbtų gyvūninių baltymų“ apibrėžimas; iv) I priedo 26 punkte pateiktas „želatinos“ apibrėžimas; v) I priedo 4 punkte pateiktas „kraujo produktų“ apibrėžimas; vi) I priedo 6 punkte pateiktas „kraujo miltų“ apibrėžimas; vii) I priedo 24 punkte pateiktas „žuvų miltų“ apibrėžimas; b) Reglamento (EB) Nr. 178/2002 3 straipsnio 4 dalyje pateiktas „pašaro“ apibrėžimas; c) Direktyvos 79/373/EEB 2 straipsnio d dalyje pateiktas „kombinuotųjų pašarų“ apibrėžimas.

▼M16

2. Šiame reglamente taikomi ir šie apibrėžimai: a) „vietinis GSE atvejis“ – tai galvijų spongiforminės encefalopatijos atvejis, kai nebuvo akivaizdžiai įrodyta, kad jis įvyko dėl gyvo gyvūno užsikrėtimo prieš jį įvežant; b) „atskirtas riebalinis audinys“ – tai kūno paviršiuje ir viduje esantys riebalai, atskiriami skerdimo ir išpjaustymo metu, visų pirma švieži riebalai, atskirti nuo galvijų širdies, didžiosios taukinės ir inkstų ir iš mėsos išpjaustymo patalpų pašalinti riebalai; c) „kohorta“ – tai galvijų grupė, kurią sudaro: i) gyvūnai, toje pačioje bandoje, kurioje yra užsikrėtusių galvijų, atvesti 12 mėnesių prieš užsikrėtusio galvijo gimimo dieną arba po jos ir ii) gyvūnai, kurie pirmaisiais savo gyvenimo metais buvo auginami kartu su užsikrėtusiu galviju pirmaisiais jo gyvenimo metais; d) „pirmasis užkrėstas gyvūnas“ – tai pirmasis ūkio ar epidemiologiniu požiūriu apibrėžtos grupės gyvūnas, kurio USE užkrėtimas buvo patvirtintas.

▼B









II PRIEDAS

GSE BŪKLĖS ĮVERTINIMAS

A SKYRIUS

GSE būklė valstybėje narėje ar trečiojoje šalyje arba viename jos regionų, toliau – „šalimi arba regionu“, įvertinama pagal tokius kriterijus:

a) rizikos analizės, kurios metu nustatomi USE pasireiškimui darantys įtaką visi galimi ir laiko atžvilgiu kintantys veiksniai, nurodyti B skyriuje, rezultatus;

b) veterinarijos gydytojų, galvijų augintojų ir transporto darbuotojų, asmenų, kurie skerdžia ar prekiauja galvijais, mokymo programą, kuria siekiama paskatinti minėtus asmenis pranešti apie visus suaugusių galvijų neurologinius susirgimus;

c) privalomąjį ataskaitų teikimą ir galvijų, kuriems pasireiškia GSE klinikiniai požymiai, tyrimą;

d) GSE pastovios priežiūros ir monitoringo sistemą, ypač atsižvelgiant į B skyriuje nurodytus rizikos veiksnius ir III priedo A skyriuje nurodytas nuostatas arba atsižvelgiant į atitinkamus tarptautinius standartus; ataskaitos apie atliktų tyrimų skaičių ir tyrimų rezultatai turi būti saugojami mažiausiai septynerius metus;

e) patvirtintoje laboratorijoje pagal d punkte nurodytą priežiūros sistemą atliktų smegenų ir kitų audinių mėginių tyrimus.

B SKYRIUS

A skyriuje nurodyta rizikos analizė atliekama atsižvelgiant į šiuos veiksnius:

— galvijų mėsos ir kaulų miltų arba atrajotojų taukų atliekų suvartojimą,

— mėsos, kaulų miltų ar atrajotojų taukų atliekų, kurie gali būti užkrėsti USE, arba galvijų pašarų, kuriuose yra mėsos, kaulų miltų ar taukų atliekų, importą,

— gyvūnų arba kiaušialąsčių/embrionų, kurie gali būti užkrėsti USE, importą,

— šalies arba regiono epizootinę būklę pagal galvijų užkrėstumą USE,

— informacijos apie šalies arba regiono galvijų, avių ir ožkų populiacijos struktūrą ir skaitlingumą,

— gyvūninės kilmės atliekų šaltinį, jų perdirbimo metodus ir parametrus bei pašarų, skirtų gyvūnams, gamybos metodus.

C SKYRIUS

Kategorijų apibrėžimai

GSE būklė valstybėse narėse arba trečiosiose šalyse arba viename iš jų regionų įvertinama, suklasifikuojant į tokias kategorijas:

A. 1 KATEGORIJA: šalis arba regionas, kuriame visiškai nepasireiškia GSE Šalis ar regionas, jei remiantis B skyriuje nurodyta informacija ir atlikus rizikos analizę buvo nustatyta, kad buvo imtasi atitinkamų priemonių kontroliuoti bet kokį rizikos veiksnį, nustatytą nurodytu laikotarpiu, ir 1. ARBA nebuvo užregistruota nė vieno GSE atvejo ir: i) mažiausiai septynerius metus buvo laikomasi A skyriaus b ir e punktuose nurodytų kriterijų, arba ii) mažiausiai septynerius metus buvo laikomasi A skyriaus c punkte nurodytų kriterijų ir nurodoma, kad mažiausiai aštuonerius metus atrajotojai nebuvo šeriami atrajotojų ar žinduolių mėsa, kaulų miltų ar taukų atliekomis; 2. ARBA jeigu buvo akivaizdžiai įrodyta, kad visi GSE atvejai pasireiškė importavus gyvus galvijus arba galvijų embrionus/kiaušialąstes ir visi užsikrėtę galvijai, ypač jų patelės, prieš dvejus metus iki užsikrėtimo ir praėjus dvejiems metams nuo užsikrėtimo atsivedusios palikuonių, kuriems pasireiškė ligos pradiniai klinikiniai požymiai, paskerdžiami ir visiškai sunaikinami, jei jie tebėra gyvi šalyje arba regione, ir arba i) mažiausiai septynerius metus buvo laikomasi A skyriaus b–e punktuose nurodytų kriterijų, ar ii) mažiausiai septynerius metus buvo laikomasi A skyriaus c punkte nurodytų kriterijų ir buvo įrodyta, kad mažiausiai aštuonerius metus atrajotojai nebuvo šeriami mėsa, kaulų miltais ar taukų atliekomis; 3. ARBA daugiau nei prieš septynerius metus buvo užregistruotas paskutinis vietinis GSE atvejis, mažiausiai septynerius metus buvo laikomasi A skyriaus b–e punktuose nurodytų kriterijų, buvo uždrausta atrajotojus šerti mėsa, kaulų miltais ir taukų atliekomis ir mažiausiai aštuonerius metus buvo sėkmingai vykdomas draudimas.

B. 2 KATEGORIJA: šalis arba regionas, kuriame nepasireiškia GSE arba kuriame nebuvo užregistruota nė vieno GSE atvejo Šalis arba regionas, kuriame buvo atliekama B skyriuje aprašyta rizikos veiksnių analizė, kurios metu buvo nustatyta, kad pakankamai ilgai buvo taikomos atitinkamos priemonės valdyti bet kurį nustatomą rizikos veiksnį, ir 1. ARBA jei nepasireiškė nė vienas GSE atvejis ir: i) buvo laikomasi A skyriaus a–e punktuose nurodytų kriterijų, tačiau šių kriterijų nesilaikoma septynerius metus, ar ii) įrodyta, kad mažiausiai aštuonerius metus atrajotojai nebuvo šeriami mėsa, kaulų miltais ir taukų atliekomis, tačiau septynerius metus nebuvo laikomasi A skyriaus c punkte nurodytų kriterijų; 2. AR buvo įrodyta, kad visi GSE atvejai pasireiškė, importavus gyvus galvijus arba galvijų embrionus/kiaušialąstes, ir visi užkrėsti galvijai, ypač patelės, prieš dvejus metus iki užsikrėtimo arba praėjus dvejiems metams nuo užsikrėtimo atsivedusios paskutinės vados palikuonių, kuriems pasireiškė ligos pradiniai klinikiniai požymiai, paskerdžiami ir visiškai sunaikinami, jei jie tebėra gyvi šalyje arba regione, ir arba i) buvo laikomasi A skyriaus a–e punktuose nurodytų kriterijų, tačiau šių kriterijų nebuvo laikomasi septynerius metus, ar ii) buvo įrodyta, kad mažiausiai aštuonerius metus atrajotojai nebuvo šeriami mėsa, kaulų miltais ir taukų atliekomis, tačiau septynerius metus nebuvo laikomasi A skyriaus c punkte nurodytų kriterijų.

C. 3 KATEGORIJA: šalis arba regionas, kuriame nepasireiškia GSE arba kuriame buvo užregistruotas tik vienas GSE atvejis Bet kuri šalis arba regionas, kuriame buvo atlikta B skyriuje aprašyta rizikos veiksnių analizė, kurios metu buvo nustatyta, kad pakankamai ilgai buvo taikomos atitinkamos priemonės valdyti bet kurį nustatomą rizikos veiksnį, ir 1. ARBA paskutinis vietinis GSE atvejis buvo užregistruotas vėliau nei prieš septynerius metus, buvo laikomasi A skyriaus b–e punktuose nurodytų kriterijų ir draudimas atrajotojus šerti atrajotojų mėsa, kaulų miltais ir taukų atliekomis buvo sėkmingai įvykdytas, tačiau: i) septynerius metus nebuvo laikomasi A skyriaus b–e punktuose nurodytų kriterijų, arba ii) draudimas atrajotojus šerti atrajotojų mėsa, kaulų miltais ir taukų atliekomis nebuvo sėkmingai vykdomas aštuonerius metus; 2. AR paskutinis vietinis GSE atvejis buvo užregistruotas anksčiau nei prieš septynerius metus, ar GSE pasireiškimo dažnis, apskaičiuotas remiantis vietiniais atvejais, šalyje arba regione paskutinius ketverius metus buvo mažesnis nei vietinis vieno milijono vyresnių nei 24 mėnesių galvijų populiacijos atvejis, ar – kai šalies ar regiono vyresnių nei 24 mėnesių galvijų populiacijoje yra mažiau nei 1 mln. gyvūnų – realaus dydžio, apskaičiuoto pagal Eurostato statistinius duomenis, vienas atvejis populiacijoje ir jei: i) draudimas atrajotojus šerti atrajotojų mėsa, kaulų miltais ir taukų atliekomis buvo sėkmingai vykdomas mažiausiai aštuonerius metus; ii) mažiausiai septynerius metus buvo laikomasi A skyriaus b–e punktuose nurodytų kriterijų; iii) infekuoti galvijai, taip pat: — jų patelės, kurios prieš dvejus metus iki užsikrėtimo ir po dvejų metų, praėjusių nuo užsikrėtimo, atsivedė palikuonių, kuriems pasireiškė ligos pradiniai klinikiniai požymiai, — visi galvijai, priklausantys tai pačiai kohortai, yra paskerdžiami ir visiškai sunaikinami, jei jie tebėra gyvi nurodytoje šalyje ar regione. Šitaip klasifikuojant ir nukrypstant nuo iii punkto, reikia atsižvelgti ir į kitas priemones, kuriomis i taip pat apsisaugoma sunaikinant įtariamus gyvūnus.

D. 4 KATEGORIJA: šalis arba regionas, kuriame labai retai pasireiškia GSE Bet kuri šalis ir regionas, jei: 1) laikomasi A skyriuje išvardytų kriterijų, GSE pasireiškimo dažnis, apskaičiuojamas per pastaruosius 12 mėnesių, yra didesnis arba lygus vietiniam atvejui arba yra mažesnis arba lygus 100 vietinių šalies arba regiono 1 mln. vyresnių nei 24 mėnesių galvijų populiacijos atveju; ar 2) laikomasi A skyriuje išvardytų kriterijų ir GSE pasireiškimo dažnis, apskaičiuojamas taip, kaip nurodyta 1 punkte, trumpiau nei per pastaruosius ketverius metus yra mažesnis negu vienas vietinis atvejis 1 mln. galvijų populiacijos atveju, ir galvijai, taip pat: — jei galvijų patelės prieš dvejus metus iki pirmųjų klinikinių ligos požymių pasireiškimo arba praėjus dvejiems metams po to, kai pasireiškė pirmieji klinikiniai ligos požymiai, atsivedė palikuonių, — visi galvijai, priklausantys tai pačiai kohortai, yra paskerdžiami ir visiškai sunaikinami, jei jie tebėra gyvi šalyje arba regione. Šitaip klasifikuojant ir nukrypstant nuo šio punkto, reikia atsižvelgti ir į kitas priemones, kuriomis taip pat apsisaugoma sunaikinant įtariamus gyvūnus. Jei per pastaruosius 12 mėnesių apskaičiuotas GSE pasireiškimo dažnis buvo mažesnis nei vietinis šalies arba regiono 1 mln. vyresnių nei 24 mėnesių galvijų populiacijos atvejis, tačiau, jei A skyriuje aprašytos rizikos veiksnių analizės metu įrodoma, kad bent pagal vieną kriterijų šalis, kuriai suteikiama 2 ar 3 kategorija, neatitinka šio kriterijaus, tada tokioms šalims arba regionams suteikiama 4 kategorija.

E. 5 KATEGORIJA: šalis arba regionas, kuriame labai dažnai pasireiškia GSE. Bet kuri šalis arba regionas, jei: 1) atitinka A skyriuje išvardytus kriterijus ir GSE pasireiškimo dažnis, nustatytas per pastaruosius 12 mėnesių, buvo didesnis nei 100 šalies arba regiono 1 mln. vyresnių nei 24 mėnesių galvijų populiacijos atveju; ar 2) apskaičiuotas GSE pasireiškimo dažnis per pastaruosius 12 mėnesių buvo didesnis ar lygus 1 šalies ar regiono 1 mln. galvijų populiacijos atveju arba mažesnis ar lygus 100 1 mln. vyresnių nei 24 mėnesių galvijų populiacijos atveju ir neatitiko bent vieno A skyriuje nurodyto kriterijaus.

▼M13









III PRIEDAS

MONITORINGO SISTEMA

A SKYRIUS

I. GALVIJŲ MONITORINGAS

1. Bendrosios nuostatos

Galvijų monitoringas vykdomas vadovaujantis laboratorijos metodais, nustatytais X priedo C skyriaus 3 dalies 1 punkto b papunktyje.

2. Žmonių vartojimui paskerstų gyvūnų monitoringas

2.1. Atliekami visų vyresnių nei 24 mėnesių galvijų, — kurie „skerdžiami ypatingu atveju“, kaip nurodyta Tarybos direktyvos 64/433/EEB ( 18 ) 2 straipsnio n dalyje, arba — paskerstų, vadovaujantis Direktyvos 64/433/EEB I priedo VI skyriaus 28 dalies c punktu, išskyrus gyvūnus, neturinčius klinikinių ligos požymių, paskerstus vykdant ligos likvidavimo kampaniją, tyrimai GSE nustatyti.

2.2. Atliekami visų vyresnių nei 30 mėnesių galvijų, — įprastai skerdžiamų žmonių vartojimui, arba — paskerstų, vykdant ligos likvidavimo kampaniją, vadovaujantis Direktyvos 64/433/EEB I priedo VI skyriaus 28 dalies c punktu, bet neturinčių klinikinių ligos požymių, tyrimai GSE nustatyti.

▼M27 —————

▼M13

3. Ne žmonių vartojimui paskerstų gyvūnų monitoringas

3.1. Atliekami visų vyresnių nei 24 mėnesių galvijų, kurie nugaišo arba buvo paskersti, bet kurie nebuvo: — paskersti, norint juos sunaikinti, vadovaujantis Komisijos reglamentu (EB) Nr. 716/96 ( 19 ), — paskersti dėl epidemijos, tokios kaip snukio ir nagų liga, — paskersti žmonių vartojimui, tyrimai GSE nustatyti.

3.2. Valstybės narės gali nuspręsti nukrypti nuo 3.1 punkto nuostatų atokiuose rajonuose, kuriose gyvūnų tankis mažas ir kuriose neorganizuojamas nugaišusių gyvūnų surinkimas. Šią nukrypti leidžiančią nuostatą taikančios valstybės narės informuoja Komisiją ir pateikia teritorijų, kurioms taikoma nukrypti leidžianti nuostata, sąrašą. Nukrypti leidžianti nuostata netaikoma daugiau kaip 10 % valstybės narės galvijų populiacijos.

▼M26

4. Gyvūnų, įsigytų sunaikinti, atsižvelgiant į Reglamentą (EB) Nr. 716/96, monitoringas

Visi 1995 m. rugpjūčio 1 d.–1996 m. rugpjūčio 1 d. laikotarpiu atsivesti gyvūnai, sunaikinti atsižvelgiant į Reglamentą (EB) Nr. 716/96, tiriami siekiant nustatyti GSE.

▼M13

5. Kitų gyvūnų monitoringas

Be 2–4 punktuose nurodytų tyrimų valstybės narės gali nuspręsti laisvanoriškai tirti kitus galvijus savo teritorijoje, pirmiausia, kurių kilmės šalyse pasitaiko vietiniai GSE atvejai ir kurie galėjo būti šeriami užkratu užterštais pašarais arba kuriuos atsivedė GSE užkrėstos veislinės patelės ar iš kurių jie yra kilę.

6. Priemonės, kurių imamasi atlikus tyrimus

6.1. Jeigu žmonių vartojimui skerdžiamas gyvūnas buvo atrinktas tyrimui GSE nustatyti, jo skerdena neženklinama Direktyvos 64/433/EB I priedo XI skyriuje nustatytu sveikumo ženklu tol, kol nebus gautas neigiamas greitojo tyrimo rezultatas.

6.2. Valstybės narės gali nukrypti nuo 6.1 punkto nuostatų, jeigu skerdykloje įdiegta oficiali sistema, užtikrinanti, jog sveikumo ženklu paženklintos tiriamų gyvūnų dalys, lieka skerdykloje tol, kol nebus gautas neigiamas greitojo tyrimo rezultatas.

6.3. Visos gyvūno, kuris tiriamas GSE nustatyti, kūno dalys, įskaitant kailį, laikomos taikant oficialią kontrolę tol, kol nebus gautas neigiamas greitojo tyrimo rezultatas, išskyrus tuos atvejus, kai jos sunaikinamos, vadovaujantis Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) 1774/2002 ( 20 ) 4 straipsnio 2 dalies a ir b punktais.

6.4. Visos gyvūno, kurio greitojo tyrimo rezultatai pasirodo esą teigiami, kūno dalys, įskaitant kailį, sunaikinamos vadovaujantis Reglamento (EB) Nr. 1774/2002 4 straipsnio 2 dalies a ir b punktais, išskyrus medžiagą, kuri turi būti saugoma kartu su B skyriaus III skirsnyje nustatytais įrašais.

6.5. Jeigu žmonių vartojimui paskersto gyvūno greitojo tyrimo rezultatai pasirodo esą teigiami, be užkrėstos skerdenos, vadovaujantis 6.4 punktu, sunaikinama ne mažiau kaip viena ta pačia skerdimo konvejerine linija prieš pat užkrėstą skerdeną transportuojama skerdena ir dvi iškart po užkrėstos skerdenos transportuojamos skerdenos.

6.6. Valstybės narės gali nukrypti nuo 6.5 punkto nuostatų, jeigu skerdykloje įdiegta sistema, neleidžianti skerdenoms užsiteršti viena nuo kitos.

▼M18

II. AVIŲ IR OŽKŲ MONITORINGAS

1. Bendroji dalis

Avių ir ožkų monitoringas vykdomas remiantis X priedo, C skyriaus 3.2 punkto b papunktyje nurodytais laboratoriniais metodais.

▼M28

2. Žmonėms vartoti paskerstų avių ir ožkų priežiūra

a) Avys

Valstybės narės tiria sveikas paskerstas avis pagal šio punkto A lentelėje pateiktus mažiausius mėginių dydžius ir 4 punkte nustatytas mėginių ėmimo taisykles.







A lentelė Valstybė narė Mažiausias sveikų paskerstų avių mėginio dydis (1) Vokietija 37 500 Graikija 23 000 Ispanija 41 800 Prancūzija 42 400 Airija 40 500 Italija 43 700 Nyderlandai 23 300 Austrija 14 300 Lenkija 23 300 Portugalija 14 300 Jungtinė Karalystė 44 000 Kitos valstybės narės visi (1) Mažiausi mėginių dydžiai nustatomi atsižvelgiant į sveikų paskerstų avių skaičių ir siekiant pateikti įgyvendinamas užduotis. Remiantis 30 000 gyvūnų mėginiu galima nustatyti 0,003 % ligos paplitimą, kurio patikimumo laipsnis yra 95 %.

Nukrypdamas nuo A lentelėje nurodytų mažiausių mėginių dydžių, Kipras gali nuspręsti tirti mažiausiai dvi žmonėms vartoti skirtas avis, išvežtas skersti iš bandų, kuriose USE nenustatyta.

b) Ožkos

Valstybės narės tiria sveikas paskerstas ožkas pagal šio punkto B lentelėje pateiktus mažiausius mėginių dydžius ir 4 punkte nustatytas mėginių ėmimo taisykles.







B lentelė Valstybė narė Mažiausias sveikų paskerstų ožkų mėginio dydis (1) Graikija 20 000 Ispanija 125 500 Prancūzija 93 000 Italija 60 000 Kipras 5 000 Austrija 5 000 Kitos valstybės narės visi (1) Mažiausi mėginių dydžiai yra nustatyti atsižvelgiant į sveikų paskerstų ožkų skaičių ir GSE paplitimą atskiroje valstybėje narėje. Jie taip pat nustatyti siekiant pateikti įgyvendinamas užduotis. Remiantis 60 000 gyvūnų mėginiu galima nustatyti 0,0017 % ligos paplitimą, kurio patikimumo laipsnis yra 95 %.

c) Jeigu valstybei narei sunku surinkti pakankamą sveikų paskerstų avių arba ožkų skaičių jai paskirtam mažiausio dydžio mėginiui, nurodytam a ir b punktuose, sudaryti, ji gali daugiausiai 50 % mažiausio mėginio dydžio pakeisti vyresnėmis nei 18 mėnesių kritusiomis avimis arba ožkomis, kai santykis yra vienas ir vienas, kaip priedu prie mažiausio mėginio dydžio, nurodyto 3 punkte. Be to, valstybė narė gali nuspręsti daugiausiai 10 % mažiausio mėginio dydžio pakeisti vyresnėmis nei 18 mėnesių avimis arba ožkomis, užmuštomis pagal ligos likvidavimo programą, kai santykis yra vienas ir vienas.

3. Ne žmonėms vartoti paskerstų avių ir ožkų priežiūra

Pagal 4 punkte nustatytas mėginių ėmimo taisykles ir pagal C ir D lentelėse nurodytus mažiausius mėginių dydžius valstybės narės tiria avis ir ožkas, kurios krito arba buvo užmuštos, bet kurios nebuvo:

— užmuštos pagal ligos likvidavimo programą, arba

— paskerstos žmonių vartojimui.







C lentelė Valstybių narių ėriavedžių ir ėringų avių populiacija Mažiausias kritusių avių mėginio dydis (1) > 750 000 20 000 100 000–750 000 3 000 40 000–100 000 100 % iki 1 000 < 40 000 100 % iki 200 (1) Mažiausi mėginių dydžiai nustatomi atsižvelgiant į atskirų valstybių narių avių ir ožkų populiacijas ir siekiant pateikti įgyvendinamas užduotis.







D lentelė Valstybių narių ožkų, kurios jau turėjo ožiukų arba buvo sukergtos, populiacija Mažiausias kritusių ožkų mėginio dydis (1) > 750 000 10 000 250 000–750 000 3 000 40 000–250 000 100 % iki 1 000 < 40 000 100 % iki 200 (1) Mažiausi mėginių dydžiai nustatomi atsižvelgiant į atskirų valstybių narių avių ir ožkų populiacijas ir siekiant pateikti įgyvendinamas užduotis..

▼M18

4. 2 ir 3 punktuose minimiems gyvūnams taikomos mėginių ėmimo taisyklės

Gyvūnai yra vyresni kaip 18 mėnesių, jie turi daugiau kaip du prasikalusius priekinius dantis.

Gyvūnų amžius nustatomas pagal dantų prasikalimą, akivaizdžius brandumo požymius arba bet kurią kitą patikimą informaciją.

Mėginių atranka sudaroma taip, kad nebūtų įtraukta per daug atskiros grupės mėginių pagal kilmę, amžių, veislę, auginimo būdą ar kitą ypatumą.

Jei įmanoma, vengiama imti pakartotinius mėginius iš tos pačios bandos.

Valstybės narės įdiegia sistemą, kuri leistų tikslingai ar remiantis kitokiu pagrindu tikrinti, kad gyvūnai neišvengtų mėginių ėmimo.

Mėginių ėmimas yra tipiškas kiekvienam regionui ir sezonui.

Tačiau valstybės narės į mėginių ėmimą gali neįtraukti atokių vietovių, turinčių mažą gyvūnų tankumą, kuriose kritę gyvūnai nerenkami organizuotai. Šią leidžiančią nukrypti nuostatą taikančios valstybės narės apie tai praneša Komisijai ir pateikia tų atokių vietovių, kuriose taikoma ši išlyga, sąrašą. Leidžianti nukrypti nuostata taikoma ne daugiau kaip 10 % atitinkamų valstybių narių avių ir ožkų populiacijos.

5. Užsikrėtusių bandų monitoringas

Nuo 2003 m. spalio 1 d. vyresni kaip 12 mėnesių gyvūnai arba gyvūnai, kurių priekiniai dantys yra prasikalę, sunaikinti remiantis VII priedo 2 poskyrio b punkto i papunkčio arba 2 poskyrio c punkto nuostatomis, tiriami atsitiktinai imant paprastąjį mėginį pagal toliau pateikiamoje lentelėje nurodytus mėginio dydžius.







Bandoje sunaikintų vyresnių kaip 12 mėnesių gyvūnų arba gyvūnų, kurių priekiniai dantys yra prasikalę, skaičius Minimalus mėginio dydis 70 arba mažiau Visi tinkami gyvūnai 80 68 90 73 100 78 120 86 140 92 160 97 180 101 200 105 250 112 300 117 350 121 400 124 450 127 500 ar daugiau 150

Jei įmanoma, reikia neskubėti skersti ir imti mėginius, o pirmiau sulaukti pirminio molekulinio tipo nustatymo tyrimo, atlikto toliau analizuojant teigiamus skrepi atvejus, rezultatų remiantis X priedo C skyriaus 3.2 poskyrio c punkto i papunkčio nuostatomis.

6. Kitų gyvūnų monitoringas

Be 2, 3 ir 4 punktuose nurodytų programų, valstybės narės gali nuspręsti savanoriškai tirti kitus gyvūnus, visų pirma,

— pieno produktų gamybai auginamus gyvūnus,

— gyvūnus, kilusius iš šalių, kurių teritorijoje pasireiškia USE,

— gyvūnus, kurie galėjo būti šeriami, kaip įtariama, užkratu užterštais pašarais,

— gyvūnus, kuriuos atsivedė USE užkrėstos veislinės patelės arba kurie yra iš jų išvesti.

7. Priemonės, taikomos baigus avių ir ožkų tyrimus

7.1. Jei žmonėms vartoti skerdžiamas gyvūnas buvo atrinktas tyrimui GSE nustatyti, jo skerdena nėra žymima Direktyvos 64/433/EEB I priedo XI skyriuje numatytu sveikumo ženklu, kol negautas neigiamas greitojo tyrimo rezultatas.

7.2. Valstybės narės gali nukrypti nuo 7.1 punkto nuostatų, jeigu skerdykloje įdiegta kompetentingų institucijų patvirtinta sistema, leidžianti atsekti visas gyvūno dalis, ir jeigu iš skerdyklos neiškeliauja nė viena ištirto gyvūno dalis, paženklinta sveikumo ženklu, kol negaunami neigiami greitojo tyrimo rezultatai.

7.3. Visos ištirto gyvulio kūno dalys, įskaitant odą, oficialiai saugomos, kol bus gauti neigiami greitojo testo rezultatai, išskyrus šalutinius gyvūninius produktus, kurie tiesiogiai naikinami remiantis Reglamento (EB) Nr. 1774/2002 4 straipsnio 2 dalies a, b arba e punktais.

7.4. Visos gyvulio, kurio greitojo tyrimo rezultatai yra teigiami, kūno dalys, įskaitant odą, sunaikinamos, remiantis Reglamento (EB) Nr. 1774/2002 4 straipsnio 2 dalies a, b arba e punktais, išskyrus medžiagą, kuri turi būti saugoma kartu su šio priedo B skyriaus III skirsnyje numatytais įrašais.

8. Genotipo nustatymas

8.1. Nustatomas kiekvienos USE užsikrėtusios avies priono baltymo genotipas. Nustačius, kad USE užkrėstos atsparių genotipų avys (genotipo avys, kurių abu aleliai koduoja alaniną 136 kodone, abi alelės koduoja argininą kodonuose 154 ir 171), apie tai nedelsiant pranešama Komisijai. Jei įmanoma, nustatomas tokių atvejų kamieno geno tipas. Jeigu tokiais atvejais kamieno geno tipo nustatyti neįmanoma, gyvulio kilmės banda ar kitos bandos, kuriose gyvūnas buvo laikomas, stebimos intensyviau, siekiant aptikti kitus USE užsikrėtusius gyvūnus kamieno geno tipui nustatyti.

8.2. Be gyvūnų, kurių genotipas nustatomas remiantis 8.1 punktu, nustatomas minimalaus avių mėginio priono baltymo genotipas. Jeigu valstybių narių suaugusių avių populiacija viršija 750 000 suaugusių gyvūnų, šį mažiausią mėginį sudaro ne mažiau kaip 600 gyvūnų. Kitose valstybėse narėse mažiausią mėginį sudaro ne mažiau kaip 100 gyvūnų. Mėginius galima imti iš žmogaus maistui paskerstų gyvūnų, iš ūkyje kritusių arba iš gyvų gyvūnų. Mėginių ėmimas turi būti tipiškas visai avių populiacijai.

III. KITŲ GYVŪNŲ RŪŠIŲ MONITORINGAS

Valstybės narės gali savanoriškai stebėti, kaip dažnai USE užsikrečia kitos gyvūnų rūšys – ne tik galvijai, avys ir ožkos.

B SKYRIUS

ATSKAITOMYBĖS IR ĮRAŠŲ REIKALAVIMAI

I. VALSTYBĖMS NARĖMS KELIAMI REIKALAVIMAI

A. Informacija, pateikiama valstybių narių metinėje ataskaitoje, kaip numatyta 6 straipsnio 4 dalyje

1. Įtariamų vienos rūšies gyvūnų, kurių judėjimas, remiantis 12 straipsnio 1 dalimi, ribojamas, skaičius.

2. Įtariamų vienos rūšies gyvūnų, kurie, remiantis 12 straipsnio 2 dalimi, tiriami laboratorijoje, skaičius, greitojo ir patvirtinamojo tyrimų rezultatai (teigiamų ir neigiamų atvejų skaičius) bei galvijams – visų ištirtų gyvūnų amžiaus pasiskirstymo įvertinimas. Kiek tik įmanoma, amžiaus pasiskirstymą reikia sugrupuoti taip: „jaunesni kaip 24 mėnesiai“, pasiskirstymas per 12 mėnesių tarp 24 ir 155 mėnesių ir „vyresni kaip 155 mėnesiai“.

3. Bandų, kuriose buvo užregistruoti ir remiantis 12 straipsnio 1 ir 2 dalimis ištirti įtariami avių ir ožkų užsikrėtimo atvejai, skaičius.

4. Kiekvienoje A skyriaus I poskyrio 2.1, 2.2, 2.3, 3.1, 4.1, 4.2, 4.3 ir 5 punktuose minimoje subpopuliacijoje ištirtų galvijų skaičius. Nurodomas mėginio parinkimo metodas, greitojo ir patvirtinamojo tyrimų rezultatai ir ištirtų gyvūnų amžiaus pasiskirstymo įvertinimas, kaip nurodyta 2 punkte.

5. Kiekvienoje A skyriaus, II dalies, 2, 3 ir 5 punktuose minimoje subpopuliacijoje ištirtų avių ir ožkų bei bandų skaičius nurodant mėginio parinkimo metodą ir greitojo bei patvirtinamojo tyrimų rezultatus.

6. Teigiamų GSE ir skrepi atvejų geografinis pasiskirstymas, įskaitant kilmės šalį, jeigu tai nėra ta pati duomenis pateikianti šalis. Kiekvieno USE užsikrėtusio galvijo, avies ir ožkos atvedimo metai ir, jei įmanoma, mėnuo. Netipiškos USE atvejai ir priežastys, kodėl taip manoma. Skrepi atveju: pirminio molekulinio tyrimo rezultatai taikant atskiriamąjį imunoblotingą, minimą X priedo C skyriaus 3.2 poskyrio c punkto i papunktyje.

7. Kitiems gyvūnams, ne galvijams, avims ir ožkoms: mėginių ir vienos rūšies gyvūnų patvirtintų USE atvejų skaičius.

8. Kiekvieno galvijo genotipas ir, jei įmanoma, veislė – nesvarbu, ar nustatyta USE, ar buvo tiriamas remiantis A skyriaus, II dalies 8.1 ir 8.2 punktais.

B. Ataskaitiniai laikotarpiai

Ataskaitų, kuriose pateikiama A skirsnyje minima ir kas mėnesį Komisijai siunčiama informacija arba 8 punkte kas ketvirtį siunčiama informacija, gali sudaryti metinę ataskaitą, kaip reikalaujama 6 straipsnio 4 dalyje, jeigu ši informacija nuolat atnaujinama, kai gaunama nauja informacija.

▼M13

II. INFORMACIJA, PATEIKIAMA KOMISIJOS APŽVALGOJE

Apžvalga pateikiama lentelėse, nurodant, kaip numatyta I dalyje, informaciją apie kiekvieną valstybę narę.

III. ĮRAŠAI

1. Septynerius metus kompetentinga institucija saugo įrašus apie: — gyvūnų, kurių judėjimas, kaip nurodyta 12 straipsnio 1 dalyje, ribojamas, skaičių ir rūšis, — klinikinių ir epidemiologinių tyrimų, atliekamų, kaip nurodyta 12 straipsnio 1 dalyje, skaičių ir rezultatus, — laboratorinių tyrimų, nurodytų 12 straipsnio 2 dalyje, skaičių ir rezultatus, — gyvūnų, kurių mėginiai imami, vykdant A skyriuje nurodytas monitoringo programas, skaičių, tapatybę ir kilmę ir, jei įmanoma, amžių, veislę bei anamnezę, — avių, kurių tyrimo USE nustatyti rezultatas teigiamas, priono baltymo genotipą.

2. Septynerius metus tyrimų laboratorija saugo tyrimų įrašus, ypač laboratorinius žurnalus, ir, tam tikrais atvejais, parafino blokus bei analizės, atliktos Western blotingo metodu, fotografinius atvaizdus.

▼M22









IV PRIEDAS

GYVŪNŲ ŠĖRIMAS

I. 7 straipsnio 1 dalyje numatyto draudimo taikymo išplėtimas.

7 straipsnio 1 dalyje numatytas draudimas taikomas ir šėrimui:

a) ūkiuose auginamų gyvūnų, išskyrus mėsėdžių kailinių žvėrelių šėrimą: i) perdirbtais gyvuliniais baltymais; ii) iš atrajotojų gauta želatina; iii) kraujo produktais; iv) hidrolizuotais baltymais; v) gyvūninės kilmės dikalcio fosfatu ir trikalcio fosfatu („dikalcio fosfatas ir trikalcio fosfatas“); vi) pašarais, kurių sudėtyje yra nuo i iki v punkto išvardyti baltymai;

b) atrajotojų, kuriuos draudžiama šerti gyvuliniais baltymais ir pašarais, kurių sudėtyje yra tokių baltymų.

II. Nuostatos, leidžiančios nukrypti nuo 7 straipsnio 1 ir 2 dalyse numatytų draudimų, bei konkrečios tokių nukrypti leidžiančių nuostatų taikymo sąlygos.

A. 7 straipsnio 1 ir 2 dalyse numatyti draudimai netaikomi: a) ūkiuose auginamų gyvūnų šėrimui i, ii, iii ir iv pastraipose nurodytais baltymais bei iš tokių baltymų gautais pašarais: i) pienu, pieno pagrindo produktais ir krekenomis; ii) kiaušiniais ir kiaušinių produktais; iii) iš neatrajotųjų gauta želatina; iv) iš neatrajotojų dalių ir iš atrajotojų kailių ir odos gautais hidrolizuotais baltymais; b) ūkiuose auginamų neatrajotojų šėrimui i, ii ir iii pastraipose nurodytais baltymais bei iš tokių baltymų gautais produktais: i) žuvų miltais, laikantis B punkte nustatytų sąlygų; ii) dikalcio fosfatu ir trikalcio fosfatu, laikantis C punkte nustatytų sąlygų; iii) iš neatrajotojų gautais kraujo produktais, laikantis D punkte nustatytų sąlygų; c) žuvų šėrimui iš neatrajotojų gautais kraujo miltais, laikantis D punkte nustatytų sąlygų; d) valstybė narė gali leisti šerti ūkiuose auginamus gyvūnus gumbavaisiais ir šakniavaisiais bei pašarais, kurių sudėtyje yra tokių produktų, po to, kai buvo nustatytos kaulų atplaišos, jei buvo pateiktas palankus rizikos įvertinimas. Įvertinant riziką atsižvelgiama bent jau į taršos dydį ir galimą jos šaltinį bei į galutinę siuntos paskirties vietą.

B. A punkto b papunkčio i pastraipoje nurodytų žuvų miltų ir pašarų, kurių sudėtyje yra žuvų miltų, naudojimui ūkiuose auginamiems neatrajotojams (netaikoma mėsėdžiams kailiniams žvėreliams) šerti taikomos tokios sąlygos: a) žuvų miltai gaminami perdirbimo įmonėse, skirtose tik iš žuvies gautiems produktams gaminti; b) prieš išleidžiant į laisvą apyvartą Bendrijoje, kiekviena importuotų žuvų miltų siunta ištiriama mikroskopu pagal Direktyvą 2003/126/EB; c) pašarai, kurių sudėtyje yra žuvų miltų, gaminami įmonėse, kurios negamina pašarų atrajotojams ir kurios turi kompetetingos institucijos šiam tikslui išduotą leidimą. Nukrypstant nuo c punkto: i) nereikalaujama specialaus leidimo kombinuotųjų pašarų gamybai iš pašarų, kurių sudėtyje yra žuvų miltų, vietos kombinuotųjų pašarų gamintojams, kurie: — yra registruoti kompetentingos institucijos, — laiko tik neatrajotojus, — gamina kombinuotuosius pašarus, skirtus naudoti tik tame pačiame ūkyje, ir — jei gamybai naudojamus pašarus, kurių sudėtyje yra žuvų miltų, sudaro mažiau negu 50 % nevalytų baltymų; ii) kompetetinga institucija gali leisti pašarų atrajotojams gamybą įmonėse, kurios taip pat gamina pašarus, kurių sudėtyje yra žuvų miltų, kitoms gyvūnų rūšims, laikydamasi tokių sąlygų: — atrajotojams skirti birūs ir įpakuoti pašarai sandėliuojant, vežant ir pakuojant laikomi patalpose, fiziškai atskirtose nuo patalpų, skirtų biriems žuvų miltams ir biriems pašarams, kurių sudėtyje yra žuvų miltų, — atrajotojams skirti pašarai gaminami patalpose, fiziškai atskirtose nuo patalpų, kuriose gaminami pašarai, kurių sudėtyje yra žuvų miltų, — dokumentai, kuriuose pateikiama išsami informacija apie žuvų miltų pirkimus ir panaudojimą bei pašarų, kurių sudėtyje yra žuvų miltų, pardavimus, yra saugomi ne mažiau kaip penkerius metus, kad su jais galėtų susipažinti kompetentinga institucija, ir — atliekami nuolatiniai atrajotojams skirtų pašarų tyrimai siekiant užtikrinti, kad juose nebūtų uždraustų baltymų, įskaitant žuvų miltus; d) pašarų, kurių sudėtyje yra žuvų miltų, etiketėje ir lydraštyje aiškiai nurodomi žodžiai „sudėtyje yra žuvų miltų – netinka atrajotojams šerti“; e) birūs pašarai, kurių sudėtyje yra žuvų miltų, vežami transporto priemonėmis, kuriomis tuo pat metu nevežami atrajotojams skirti pašarai. Jei transporto priemonė vėliau naudojama vežti atrajotojams skirtus pašarus, ji kruopščiai išvaloma laikantis kompetetingos institucijos patvirtintos tvarkos, kad būtų išvengta kryžminio užteršimo; f) pašarus, kurių sudėtyje yra žuvų miltų, draudžiama naudoti ir sandėliuoti ūkiuose, kuriuose laikomi atrajotojai. Nukrypstant nuo šios sąlygos, kompetetinga institucija gali leisti naudoti ir sandėliuoti pašarus, kurių sudėtyje yra žuvų miltų, ūkiuose, kuriuose laikomi atrajotojai, jei ji yra įsitikinusi, kad ūkyje yra įgyvendinamos priemonės, užkertančios kelią atrajotojus šerti pašarais, kurių sudėtyje yra žuvų miltų.

C. A punkto b papunkčio ii pastraipoje nurodytų dikalcio fosfato ir trikalcio fosfato bei pašarų, kurių sudėtyje yra tokių baltymų, naudojimui ūkiuose auginamiems neatrajotojams (netaikoma mėsėdžiams kailiniams žvėreliams) šerti taikomos tokios sąlygos: a) pšarai, kurių sudėtyje yra dikalcio fosfato arba trikalcio fosfato, gaminami įmonėse, kurios neruošia pašarų atrajotojams ir kurios turi kompetetingos institucijos šiam tikslui išduotą leidimą. Nukrypstant nuo šios sąlygos: i) nereikalaujama specialaus leidimo kombinuotųjų pašarų gamybai iš pašarų, kurių sudėtyje yra dikalcio fosfato arba trikalcio fosfato, iš vietos kombinuotųjų pašarų gamintojų, kurie: — yra registruoti kompetentingos institucijos, — laiko tik neatrajotojus, — gamina kombinuotuosius pašarus, skirtus naudoti tik tame pačiame ūkyje, ir — jei gamybai naudojamus pašarus, kurių sudėtyje yra dikalcio fosfato arba trikalcio fosfato, iš viso sudaro mažiau negu 10 % fosforo; ii) kompetetinga institucija gali leisti pašarų atrajotojams gamybą įmonėse, kurios taip pat gamina pašarus, kurių sudėtyje yra dikalcio fosfato arba trikalcio fosfato, kitoms gyvūnų rūšims, laikydamasi tokių sąlygų: — atrajotojams skirti birūs ir įpakuoti pašarai yra gaminami patalpose, fiziškai atskirtose nuo tų, kuriose gaminami pašarai, kurių sudėtyje yra dikalcio fosfato arba trikalcio fosfato, — atrajotojams skirti birūs pašarai sandėliuojant, vežant ir pakuojant yra laikomi patalpose, fiziškai atskirtose nuo patalpų, skirtų biriam dikalcio fosfatui, biriam trikalcio fosfatui ir biriems pašarams, kurių sudėtyje yra dikalcio fosfato arba trikalcio fosfato, — dokumentai, kuriuose pateikiama išsami informacija apie dikalcio fosfato arba trikalcio fosfato pirkimus ir panaudojimą bei pašarų, kurių sudėtyje yra dikalcio fosfato arba trikalcio fosfato, pardavimus, yra saugomi ne mažiau kaip penkerius metus, kad su jais galėtų susipažinti kompetetinga institucija; b) pašarų, kurių sudėtyje yra dikalcio fosfato arba trikalcio fosfato, etiketėje arba lydraštyje aiškiai nurodomi žodžiai „sudėtyje yra gyvūninės kilmės dikalcio (trikalcio) fosfato - netinka atrajotojams šerti“; c) birūs pašarai, kurių sudėtyje yra dikalcio fosfato arba trikalcio fosfato, vežami transporto priemonėmis, kuriomis tuo pat metu nevežami pašarai atrajotojams. Jei transporto priemonė vėliau naudojama vežti atrajotojams skirtus pašarus, ji kruopščiai išvaloma laikantis kompetetingos institucijos patvirtintos tvarkos, kad būtų išvengta kryžminio užteršimo; d) pašarus, kurių sudėtyje yra dikalcio fosfato arba trikalcio fosfato, draudžiama naudoti ir sandėliuoti ūkiuose, kuriuose laikomi atrajotojai. Nukrypstant nuo šios sąlygos, kompetetinga institucija gali leisti naudoti ir sandėliuoti pašarus, kurių sudėtyje yra dikalcio fosfato arba trikalcio fosfato, ūkiuose, kuriuose laikomi atrajotojai, jei ji yra įsitikinusi, kad ūkyje yra įgyvendinamos priemonės, užkertančios kelią atrajotojus šerti pašarais, kurių sudėtyje yra dikalcio fosfato arba trikalcio fosfato.

D. A punkto b papunkčio iii pastraipoje nurodytų kraujo produktų ir A punkto c papunktyje nurodytų kraujo miltų bei pašarų, kurių sudėtyje yra tokių baltymų, naudojimui atitinkamai ūkiuose auginamiems neatrajotojams ir žuvims šerti taikomos tokios sąlygos: a) kraujas yra gaunamas iš ES patvirtintų skerdyklų, kuriose neskerdžiami atrajotojai ir kurios yra registruotos kaip neskerdžiančios atrajotojų, ir vežamas tiesiai į perdirbimo įmonę transporto priemonėmis, skirtomis vežti tik neatrajotojų kraują. Jei transporto priemonė anksčiau buvo naudojama vežti atrajotojų kraujui, išvalius prieš vežant neatrajotojų kraują, ją patikrina kompetetinga institucija. Nukrypstant nuo šios sąlygos, kompetetinga institucija gali leisti skersti atrajotojus skerdykloje, kurioje surenkamas neatrajotojų kraujas gaminti kraujo produktams ir kraujo miltams, skirtiems atitinkamai ūkiuose auginamiems neatrajotojams ir žuvims šerti, jei šioje skerdykloje įdiegta pripažinta kontrolės sistema. Kontrolės sistemą sudaro bent šios priemonės: — neatrajotojai skerdžiami patalpose, fiziškai atskirtose nuo tų, kuriose skerdžiami atrajotojai, — iš atrajotojų gautas kraujas surenkamas, sandėliuojamas, vežamas ir pakuojamas patalpose, fiziškai atskirtose nuo patalpų, skirtų iš neatrajotojų gautam kraujui, ir — reguliariai imami iš neatrajotojų gauto kraujo mėginiai ir atliekama mėginių analizė, siekiant nustatyti, ar juose nėra atrajotojų baltymų; b) kraujo produktai ir kraujo miltai gaminami įmonėje, perdirbančioje tik neatrajotojų kraują. Nukrypstant nuo šios sąlygos, kompetetinga institucija gali leisti gaminti ūkiuose auginamiems neatrajotojams ir žuvims šerti skirtus atitinkamai kraujo produktus ir kraujo miltus atrajotojų kraują perdirbančiose įmonėse, kuriose yra pripažinta kontrolės sistema, kuria užkertamas kelias kryžminiam užteršimui. Kontrolės sistemą sudaro bent šios priemonės: — neatrajotojų kraujas perdirbamas uždaroje sistemoje, fiziškai atskirtoje nuo atrajotojų kraujo perdirbimo, — iš atrajotojų gautos birios žaliavos ir birūs gatavi kraujo produktai vežami, sandėliuojami ir pakuojami patalpose, fiziškai atskirtose nuo patalpų, skirtų iš neatrajotojų gautai biriai žaliavai ir biriems gataviems produktams, ir — reguliariai imami iš neatrajotojų gautų kraujo produktų ir kraujo miltų mėginiai ir atliekama jų analizė, siekiant nustatyti, ar mėginiuose nėra atrajotojų baltymų; c) pašarai, kurių sudėtyje yra kraujo produktų arba kraujo miltų, gaminami įmonėse, kurios neruošia pašarų atitinkamai atrajotojams arba ūkiuose auginamiems gyvūnams, išskyrus žuvis, ir kurios turi šiam tikslui kompetetingos institucijos išduotą leidimą. Nukrypstant nuo šios sąlygos: i) nereikalaujama specialaus leidimo kombinuotųjų pašarų gamybai iš pašarų, kurių sudėtyje yra kraujo produktų arba kraujo miltų, iš vietos kombinuotųjų pašarų gamintojų, kurie: — yra registruoti kompetentingos institucijos, — laiko tik neatrajotojus kraujo produktų naudojimo atveju arba tik žuvis kraujo miltų naudojimo atveju, — gamina kombinuotuosius pašarus, skirtus naudoti tik tame pačiame ūkyje, ir — jei gamybai naudojamus pašarus, kurių sudėtyje yra kraujo produktų arba kraujo miltų, iš viso sudaro mažiau nei 50 % baltymų; ii) kompetetinga institucija gali leisti pašarų atrajotojams gamybą įmonėse, kurios taip pat gamina pašarus, kurių sudėtyje yra kraujo produktų arba kraujo miltų, atitinkamai ūkiuose auginamiems neatrajotojams arba žuvims, laikydamasi tokių sąlygų: — atrajotojams arba ūkiuose auginamiems gyvūnams, išskyrus žuvis, skirti birūs arba įpakuoti pašarai yra gaminami patalpose, fiziškai atskirtose nuo patalpų, kuriose gaminami pašarai, kurių sudėtyje yra atitinkamai kraujo produktų arba kraujo miltų, — sandėliuojant, vežant ir pakuojant birūs pašarai laikomi fiziškai atskirtose patalpose tokiu būdu: — a) atrajotojams skirti pašarai laikomi atskirai nuo kraujo produktų ir nuo pašarų, kurių sudėtyje yra kraujo produktų; b) pašarai, skirti ūkiuose auginamiems gyvūnams, išskyrus žuvis, laikomi atskirai nuo kraujo miltų ir pašarų, kurių sudėtyje yra kraujo miltų, — dokumentai, kuriuose pateikiama išsami informacija apie kraujo produktų ir kraujo miltų įsigijimus ir panaudojimą bei pašarų, kurių sudėtyje yra tokių produktų, pardavimus, yra saugomi ne mažiau kaip penkerius metus, kad su jais galėtų susipažinti kompetetinga institucija; d) pašarų, kurių sudėtyje yra kraujo produktų arba kraujo miltų, etiketėje, lydraštyje arba sanitariniame pažymėjime aiškiai nurodomi žodžiai atitinkamai „sudėtyje yra kraujo produktų – netinka atrajotojams šerti“ arba „sudėtyje yra kraujo miltų – skirta tik žuvims šerti“; e) birūs pašarai, kurių sudėtyje yra kraujo produktų, vežami transporto priemonėmis, kuriomis tuo pat metu nevežami pašarai atrajotojams, o birūs pašarai, kurių sudėtyje yra kraujo miltų, - transporto priemonėmis, kuriomis tuo pat metu nevežami pašarai ūkiuose auginamiems gyvūnams, išskyrus žuvis. Jei transporto priemonė vėliau naudojama vežti atitinkamai atrajotojams arba ūkiuose auginamiems gyvūnams, išskyrus žuvis, skirtus pašarus, ji kruopščiai išvaloma laikantis kompetetingos institucijos patvirtintos tvarkos, kad būtų išvengta kryžminio užteršimo; f) pašarus, kurių sudėtyje yra kraujo produktų, draudžiama naudoti ir sandėliuoti ūkiuose, kuriuose laikomi ūkiuose auginami gyvūnai, o pašarai, kurių sudėtyje yra kraujo miltų, draudžiami ūkiuose, kuriuose laikomi ūkiuose auginami gyvūnai, išskyrus žuvis. Nukrypstant nuo šios sąlygos, kompetetinga institucija gali leisti naudoti ir sandėliuoti pašarus, kurių sudėtyje yra atitinkamai kraujo produktų arba kraujo miltų, ūkiuose, kuriuose laikomi atitinkamai atrajotojai arba ūkiuose auginami gyvūnai, išskyrus žuvis, jei ji yra įsitikinusi, kad ūkyje yra įgyvendinamos priemonės, užkertančios kelią šerti pašarais, kurių sudėtyje yra atitinkamai kraujo produktų arba kraujo miltų, atitinkamai atrajotojus arba kitas rūšis, išskyrus žuvis.

III. Bendrosios įgyvendinančios sąlygos.

A. Šis priedas taikomas nepažeidžiant Reglamento (EB) Nr. 1774/2002 nuostatų.

B. Valstybės narės atnaujina sąrašus: a) skerdyklų, patvirtintų kraujui rinkti laikantis II dalies D punkto a papunkčio; b) patvirtintų perdirbimo įmonių, gaminančių dikalcio fosfatą, trikalcio fosfatą, kraujo produktus arba kraujo miltus; ir c) įmonių, išskyrus vietos kombinuotųjų pašarų gamintojus, įgaliotų gaminti pašarus, kurių sudėtyje yra b punkte nurodytų kraujo miltų ir baltymų, kurios veikia laikydamosi II dalies B punkto c papunktyje, C punkto a papunktyje ir D punkto c papunktyje nustatytų sąlygų.

a) birūs perdirbti gyvuliniai baltymai, išskyrus kraujo miltus, ir birūs produktai, įskaitant pašarus, organines trąšas bei dirvožemio savybes gerinančias medžiagas, kurių sudėtyje yra tokių baltymų, sandėliuojami tam skirtose talpyklose ir vežami tam skirtomis transporto priemonėmis. Saugykla arba transporto priemonė gali būti naudojamos kitais tikslais tik jas išvalius ir po to, kai jas patikrino kompetetinga institucija; b) II dalies A punkto b papunkčio i pastraipoje nurodyti birūs žuvų miltai, II dalies A punkto b papunkčio ii pastraipoje nurodyti birus dikalcio fosfatas ir birus trikalcio fosfatas, II dalies A punkto b papunkčio iii pastraipoje nurodyti kraujo produktai ir II dalies A punkto c papunktyje nurodyti kraujo miltai laikomi ir vežami tam tikslui skirtose saugyklose ir transporto priemonėse; c) nukrypstant nuo b punkto: i) saugyklos arba transporto priemonės gali būti naudojamos saugoti ir vežti pašarus, kurių sudėtyje yra tų pačių baltymų; ii) išvalius saugyklos ir transporto priemonės gali būti naudojamos kitiems tikslams po to, kai jas patikrino kompetetinga institucija, ir iii) saugyklos ir transporto priemonės, kuriomis vežami žuvų miltai, gali būti naudojamos kitiems tikslams, jei įmonėje naudojama kompetetingos institucijos pripažinta kontrolės sistema, kad būtų išvengta kryžminio užteršimo. Kontrolės sistemą sudaro bent šios priemonės: — įrašai apie vežtas medžiagas ir transporto priemonės valymą bei — nuolat imami vežamų pašarų mėginiai ir atliekama jų analizė, siekiant nustatyti, ar juose nėra žuvų miltų. Kompetentinga institucija atlieka dažnus patikrinimus vietoje siekdama įsitikinti, kad pirmiau nurodyta kontrolės sistema taikoma teisingai. C.

D. Pašarai, įskaitant naminių gyvūnėlių ėdalą, kurių sudėtyje yra iš atrajotojų gautų kraujo produktų arba perdirbtų gyvulinių baltymų, išskyrus žuvų miltus, negaminami įmonėse, kuriose gaminami pašarai ūkiuose auginamiems gyvūnams, išskyrus pašarus mėsėdžiams kailiniams žvėreliams. Birūs pašarai, įskaitant naminių gyvūnėlių ėdalą, kurių sudėtyje yra iš atrajotojų gautų kraujo produktų arba perdirbtų gyvulinių baltymų, išskyrus žuvų miltus, sandėliuojant, vežant ir pakuojant laikomi patalpose, fiziškai atskirtose nuo patalpų, kuriose laikomi ūkiuose auginamiems gyvūnams skirti birūs pašarai, išskyrus pašarus mėsėdžiams kailiniams žvėreliams. Naminių gyvūnėlių ėdalas ir mėsėdžių kailinių žvėrelių pašarai, kurių sudėtyje yra II dalies A punkto b papunkčio ii pastraipoje nurodytų dikalcio fosfato arba trikalcio fosfato ir II dalies A punkto b papunkčio iii pastraipoje nurodytų kraujo produktų, gaminami ir vežami laikantis atitinkamai II dalies C punkto a ir c papunkčių bei D punkto c ir e papunkčių.

1. Iš atrajotojų gautų perdirbtų gyvulinių baltymų ir produktų, kurių sudėtyje yra tokių perdirbtų gyvulinių baltymų, eksportas į trečiąsias šalis yra draudžiamas. 2. Iš neatrajotojų gautų perdirbtų gyvulinių baltymų ir produktų, kurių sudėtyje yra tokių baltymų, eksportą leidžia tik kompetetinga institucija, jei laikomasi tokių sąlygų: — jie skirti 7 straipsniu neuždraustam naudojimui, — prieš eksportuojant su trečiąja šalimi sudaromas raštiškas susitarimas, į kurį įtraukiamas trečiosios šalies įsipareigojimas laikytis galutinės naudojimo paskirties ir nereeksportuoti perdirbtų gyvulinių baltymų arba produktų, kurių sudėtyje yra tokių baltymų, 7 straipsniu draudžiamam naudojimui. 3. Siekiant veiksmingai įgyvendinti šį reglamentą valstybės narės, leidžiančios eksportą pagal 2 punktą, informuoja Komisiją ir kitas valstybes nares apie visas nuostatas ir sąlygas, dėl kurių susitarta su atitinkama trečiąja šalimi, atsižvelgiant į Maisto grandinės ir gyvūnų sveikatos nuolatinio komiteto nuomonę. E. 2 ir 3 punktai netaikomi: — žuvų miltų eksportui, jei jis atitinka II dalies B punkte nustatytas sąlygas, — produktams, kurių sudėtyje yra žuvų miltų, — naminių gyvūnėlių ėdalui.

F. Kompetentinga institucija atlieka dokumentų ir fizinius patikrinimus, įskaitant pašarų tyrimus, visos gamybos ir paskirstymo grandinės metu, vadovaudamasi Direktyva 95/53/EB, kad kontroliuotų, kaip laikomasi direktyvos ir šio reglamento nuostatų. Nustačius, kad yra draudžiamų gyvulinių baltymų, taikoma Direktyva 95/53/EB. Kompetetinga institucija nuolat tikrina tokiai oficialiai kontrolei tyrimus atliekančių laboratorijų kompetenciją, ypač įvertindama tarplaboratorinių tyrimų rezultatus. Jei manoma, kad kompetencijos nepakanka, kaip minimalios korekcinės priemonės imamasi laboratorijos personalo pakartotinio mokymo.

▼B









V PRIEDAS

NURODYTA PAVOJINGA MEDŽIAGA

1. Atsižvelgiant į valstybės narės ar trečiosios kilmės šalies kategoriją ar gyvūno gyvenamąją vietą, nustatomą atsižvelgiant į 5 straipsnį, šie audiniai yra vadinami specifine pavojinga gyvūnine atlieka: 1 IR 2 KATEGORIJOS Nė vienas. 3 IR 4 KATEGORIJOS a) vyresnių nei 12 mėnesių galvijų kiaušas, įskaitant smegenis ir akis, tonziles ir nugarkaulio smegenis ir įvairaus amžiaus galvijų žarnynas nuo dvylikapirštės iki tiesiosios žarnos; b) vyresnių nei 12 mėnesių avių ir ožkų kiaušas, įskaitant smegenis, akis ir nugarkaulio smegenis arba prasikalusius priekinius dantis, ir įvairaus amžiaus avių ir ožkų blužnis. 5 KATEGORIJA a) vyresnių nei 6 mėnesių galvijų galva (išskyrus liežuvį), įskaitant smegenis, akis, trišakį nervą, tonziles, užkrūčio liauką, blužnį ir nugarkaulio smegenis bei įvairaus amžiaus galvijų žarnyną nuo dvylikapirštės iki tiesiosios žarnos; b) vyresnių nei 30 mėnesių galvijų nugarkaulis, įskaitant nugarinio kamieno nervus; c) vyresnių nei 12 mėnesių avių ir ožkų kiaušas, įskaitant smegenis, akis ir nugarkaulio smegenis arba prasikalusius priekinius dantis, ir įvairaus amžiaus avių ir ožkų blužnis.

2. Nurodyta pavojinga medžiaga pašalinama iš: a) skerdyklų; b) mėsos išpjaustymo įmonių, ypač pavojingų atliekų perdirbimo įmonių ar jų patalpų, nurodytų Direktyvos 90/667/EEB ( 21 ) 3 ir 7 straipsniuose, prižiūrint kompetentingos institucijos patvirtintam asmeniui. Šiuo tikslu kompetentingos institucijos patvirtina tas įmones. Tačiau nugarkaulis gali būti pašalinamas valstybėse narėse esančiose vartotojams skirtose pardavimo vietose. Jei iš nugaišusių gyvūnų, kurie nebuvo skerdžiami žmonių maistui, nėra pašalinama nurodyta pavojinga medžiaga, tai tų gyvūnų atskiros kūno dalys arba visas kūnas, turintis nurodytą pavojingą medžiagą, laikomas specifine pavojinga gyvūnine atlieka.

3. Valstybės narės užtikrina, kad visa nurodyta pavojinga medžiaga bus nudažyta ir atitinkamai iš karto pažymėta ją pašalinant ir visiškai sunaikinant: a) sudeginant iš anksto neapdorojus arba b) užtikrinant, kad po išankstinio apdorojimo dažą arba ženklą bus galima nustatyti: i) pagal Sprendimo 92/562/EEB ( 22 ) Priedo I–IV, VI ir VII skyriuose nustatytą tvarką: — sudeginant, — pakartotinai sudeginant; ii) bent atsižvelgiant į Tarybos sprendimo 1999/534/EB ( 23 ) dėl specifinės pavojingos gyvūninės atliekų laidojimo patvirtintuose sąvartynuose I priede nurodytus standartus.

4. Nepažeisdamos 12 ir 13 straipsnio, valstybės narės gali nukrypti nuo 2 ir 3 punktų, kad specifinė pavojinga gyvūninė atlieka ar kūnai būtų sudeginami ir laidojami ar, jų nenudažant arba atitinkamai nepašalinant nurodytos pavojingos medžiagos, esant aplinkybėms, nurodytoms Direktyvos 90/667/EEB 3 straipsnio 2 dalyje arba taikant kompetentingos institucijos patvirtintą ir patikrintą metodą, užkertantį kelią USE plitimui, ypač tais atvejais, kai gyvūnai nugaišo arba buvo paskersti imantis priemonių ligai kontroliuoti.

5. Leidimas taikyti alternatyvų testą patikrinti, ar specifinė pavojinga gyvūninė atlieka yra pašalinta, išduodamas tokiomis sąlygomis, t. y.: a) skerdyklose esantys gyvūnai tiriami, ar, pašalinus specifinę pavojingą gyvūninę atlieką, yra tinkami; b) žmonių maistui ar galvijų pašarui skirtas galvijų, ožkų ar avių produktas nepatenka už skerdyklos ribų, kol kompetentinga institucija negauna ir nepatvirtina visų paskerstų galvijų, kurie galėjo užsikrėsti arba vienas iš jų užsikrėtė GSE, testų rezultatų; c) tada, kai atlikus alternatyvų testą gaunamas teigiamas rezultatas, visa galvijų, ožkų ir avių medžiaga, kuri galėjo užsikrėsti skerdykloje, sunaikinama atsižvelgiant į 3 punktą, nebent viso kūno, įskaitant ir užkrėsto gyvūno kailį, dalys gali būti identifikuojamos ir laikomos atskirai.

6. Valstybės narės dažnai atlieka oficialius patikrinimus, siekdamos įsitikinti, ar šis priedas yra tinkamai taikomas, ir siekdamos užtikrinti, kad bus imamasi priemonių siekiant išvengti taršos, ypač skerdyklose, mėsos išpjaustymo įmonėse, gyvūninės kilmės atliekų perdirbimo įmonėse, ypač pavojingas medžiagas perdirbančiose įmonėse ar patalpose, kurioms leidimus išduoda valstybės narės, atsižvelgdamos į Direktyvos 90/667/EEB 7 straipsnį, pardavimo vartotojams vietose, sąvartynuose ir kitose sandėliavimui ar deginimui skirtose įmonėse.

7. Valstybės narės sukuria sistemą, kuria užtikrinama ir tikrinama, ar: a) gaminant 1 straipsnio 2 dalyje nurodytus produktus, specifinė pavojinga gyvūninė atlieka naudojama tik tuo tikslu; b) į valstybę narę importuojami galvijai, ožkos ir avys priskiriami žemesnei kategorijai, atsižvelgiant į jų geresnę sveikatos būklę GSE atžvilgiu negu gyvūnų, kuriuos iki skerdimo ir išsiuntimo iš šalies prižiūri oficialiai paskirti pareigūnai; c) specifinė pavojinga gyvūninė atlieka ypač tais atvejais, kai ji pašalinama ne skerdyklose, o kitose įmonėse ar patalpose, visiškai atskiriama nuo kitų atliekų, kurios atsižvelgiant į 2, 3 ir 4 punktus nėra sudeginamos, surenkamos ir atskirai pašalinamos. Valstybės narės gali leisti išvežti galvijų galvas ar nurodytos pavojingos medžiagos turinčią skerdeną į kitą valstybę narę, jei ši sutinka priimti specifinę pavojingą gyvūninę atlieką ir patvirtina jos vežimo specifines sąlygas.

8. Valstybės narės gali išsiųsti nurodytą pavojingą arba perdirbtą medžiagą į kitas valstybes nares tam, kad ši būtų sudeginama pagal Sprendimo 97/735/EB ( 24 ) 4 straipsnio 2 dalyje nustatytas sąlygas. Šie punktai gali būti iš dalies pakeisti valstybei narei pareikalavus leisti išsiųsti nurodytą pavojingą arba perdirbtą medžiagą į trečiąsias šalis sudeginti. Eksportui nustatytos sąlygos taikomos tuo pačiu metu pagal tą pačią tvarką.









VI PRIEDAS

TAM TIKRŲ GYVŪNINĖS KILMĖS PRODUKTŲ, GAUTŲ IŠ ARBA TURINČIŲ ATRAJOTOJŲ MEDŽIAGOS, STANDARTAI

9 straipsnio 1 dalyje nurodytiems gyvūninės kilmės produktams, kuriuos draudžiama gaminti iš atrajotojų medžiagos, priskiriama:

a) mėsa, mechaniškai atskirta nuo kaulo;

b) kalcio difosfatas, dedamas į galvijams skirtus pašarus;

c) želatina, nebent ji gaunama iš atrajotojų odos;

d) atrajotojų lydytų riebalų produktai;

e) atrajotojų lydyti riebalai, nebent jie gaunami iš: i) riebalinioaudinio, laikomo tinkamu žmonių vartojimui; ii) žaliavų, perdirbamų atsižvelgiant į Direktyvoje 90/667/EEB nurodytus standartus.

▼M16









VII PRIEDAS

UŽKREČIAMOS SPONGIFORMINĖS ENCEFALOPATIJOS LIKVIDAVIMAS

1. 13 straipsnio 1 dalies b punkte nurodytu tyrimu turi būti nustatyti: a) galvijų atveju: — visi kiti atrajotojai, laikomi gyvūnų ūkyje, kuriame liga buvo patvirtinta, — jei buvo patvirtinta, kad liga serga gyvūnų patelė, jos palikuonys, gimę dvejus metus prieš klinikinę ligos pradžią ar po jos, — visi kohortos, kurioje buvo patvirtinta liga, gyvūnai, — galima ligos kilmė, — kiti gyvūnai, laikomi gyvūnų ūkyje, kuriame liga buvo patvirtinta, ar kituose ūkiuose, kurie gali būti užkrėsti USE sukėlėjais, arba kurie turėjo sąlytį su tuo pačiu pašaru arba užkrato šaltiniu, — pašarų, kurie gali būti užteršti užkratu, kitų medžiagų judėjimas arba visos kitos užkrato pernešimo priemonės, kuriomis USE sukėlėjas galėjo būti perneštas į atitinkamą ūkį ar iš jo; b) avių ir ožkų atveju: — visi atrajotojai, išskyrus avis ir ožkas, laikomas gyvūnų ūkyje, kuriame liga buvo patvirtinta, — kiek tai įmanoma, nustatyti gyvūnų patelių, kurių liga buvo patvirtinta, tėvus, visus embrionus, kiaušialąstes ir paskutinius palikuonis, — visas kitas avis ir ožkas, laikomas gyvūnų ūkiuose, kurių liga buvo patvirtinta, be nurodytųjų antrojoje įtraukoje, — galima ligos kilmė ir kiti ūkiai, kuriuose yra gyvūnų, embrionų arba kiaušialąsčių, kurie gali būti užkrėsti USE sukėlėju ar kurie turėjo sąlytį su tuo pačiu pašaru arba užkrato šaltiniu, — pašarų, kurie gali būti užteršti užkratu, kitų medžiagų judėjimas arba visos kitos užkrato pernešimo priemonės, kuriomis USE sukėlėjas galėjo būti perneštas į atitinkamą ūkį ar iš jo.

2. 13 straipsnio 1 dalies c punkte nustatytas priemonės yra ne mažiau negu šios priemonės: a) jei patvirtinama, kad galvijas užkrėstas GSE, 1 dalies a punkto antrojoje ir trečiojoje įtraukose nurodytu tyrimu nustatyti galvijai skerdžiami ir visiškai sunaikinami; tačiau valstybė narė gali nuspręsti: — 1 dalies a punkto trečiojoje įtraukose nurodytos gyvūnų kohortos neskersti ir nesunaikinti, jei yra įrodymų, kad minėti gyvūnai nebuvo šeriami tais pačiais pašarais, kaip ir užkrėstas gyvūnas, — atidėti 1 dalies a punkto trečiojoje įtraukoje nurodytų kohortų gyvūnų skerdimą ir naikinimą iki jų vaisingo gyvenimo pabaigos, jei tai – nuolatos sėklos surinkimo centre laikomi buliai ir jei galima užtikrinti, kad nudvėsę jie bus visiškai sunaikinti; b) jei po 2003 m. spalio 1 d., vadovaujantis kompetentingos institucijos sprendimu, patvirtinama, kad avis ar ožka užkrėsta GSE: i) visi 1 dalies b punkto antrojoje ir trečiojoje įtraukose nurodytu tyrimu nustatyti gyvūnai skerdžiami ir visiškai sunaikinami, o embrionai ir kiaušialąstės naikinami ir visiškai sunaikinami; ii) arba visi 1 dalies b punkto antrojoje ir trečiojoje įtraukose nurodytu tyrimu nustatyti gyvūnai skerdžiami ir visiškai sunaikinami, o embrionai ir kiaušialąstės naikinami ir visiškai sunaikinami, išskyrus: — veislinius ARR/ARR genotipo avinus, — veislines avis, turinčias ne mažiau kaip vieną ARR alelį ir neturinčias VRQ alelių, ir, jei atliekant tyrimą tokios veislinės avys yra ėringos, vėliau gimusius ėriukus, jei jų genotipas atitinka šios įtraukos reikalavimus, — tik skersti skirtas avis, turinčias ne mažiau kaip vieną ARR alelį, — jei kompetentinga institucija nuspręstų, iki dviejų mėnesių amžiaus tik skersti skirtas avis ir ožkas; iii) jei užkrėstas gyvūnas pateko iš kito ūkio, atsižvelgdama į atvejo istoriją, valstybė narė gali nuspręsti likvidavimo priemones taikyti kilmės ūkyje, jų netaikant ūkyje, kuriame infekcija buvo patvirtinta, ar užuot jas taikiusi jame. Jei žemė naudojama daugiau negu vienai bandai bendrai ganyti, pagrįstai apsvarsčiusios visus epidemiologinius veiksnius, valstybės narės gali nuspręsti priemones taikyti vienai bandai. Jei viename ūkyje laikoma daugiau negu viena banda, valstybės narės gali nuspręsti priemones taikyti tik tai bandai, kurioje buvo patvirtinta skrepi liga, jei buvo patvirtinta, kad bandos buvo laikomos atskirai viena nuo kitos ir kad infekcijos plitimas tarp bandų per tiesioginį arba netiesioginį sąlytį nėra tikėtinas; c) jei patvirtinta, kad avis ar ožka užkrėsta GSE, visi 1 dalies b punkto nuo antrosios iki penktosios įtraukos nurodytu tyrimu nustatyti galvijai skerdžiami ir visiškai sunaikinami, o embrionai ir kiaušialąstės naikinami ir visiškai sunaikinami.

3. Jei įtariama, kad valstybės narės ūkyje laikoma avis ar ožka yra užsikrėtusi skrepi liga, visoms kitoms to ūkio avims ir ožkoms oficialus judėjimo apribojimas taikomas tol, kol bus gauti tyrimo rezultatai. Jei yra įrodymų, kad nėra tikėtina, kad ūkis, kuriame gyvūnas buvo, kai buvo įtarta skrepi liga, ir yra ūkis, kuriame gyvūnas galėjo būti užkrėstas skrepi liga, kompetentinga institucija gali nuspręsti kitiems ūkiams arba tik ūkiui, kuriame gyvūnas turėjo sąlytį su užkratu, taikyti oficialias kontrolės priemones, atsižvelgiant į turimą epidemiologinę informaciją.

4. Į ūkį (-ius), kuriame (-iuose), vadovaujantis 2 dalies b punkto i ar ii papunkčiu, vyko naikinimas, gali patekti tik šie gyvūnai: a) ARR/ARR genotipo avių patinai; b) avių patelės, turinčios ne mažiau kaip 1 ARR alelį ir neturinčios VRQ alelių; c) ožkos, jei: i) ūkyje nėra veislinių avių, išskyrus nurodytąsias a ir b punktuose; ii) po gyvūnų sunaikinimo visos ūkio patalpos, kuriose laikomi gyvūnai, buvo kruopščiai išvalytos ir dezinfekuotos; iii) ūkiui taikoma intensyvesnė USE stebėsena, įskaitant visų vyresnių nei 18 mėnesių amžiaus ožkų tyrimą, jei: — jos buvo paskerstos žmonėms vartoti jų vaisingo gyvenimo pabaigoje, — arba nudvėsė ar buvo paskerstos ūkyje ir kurios atitinka III priedo A skyriaus II poskyrio 3 dalyje nurodytus kriterijus.

5. Ūkyje (-iuose), kuriame (-iuose), vadovaujantis 2 dalies b punkto i ar ii papunkčiu, vyko naikinimas, gali būti naudojami tik šie embrioniniai avių produktai: a) ARR/ARR gen