1996R0216 — LT — 27.12.2004 — 001.001

Šis dokumentas yra skirtas tik informacijai, ir institucijos nėra teisiškai atsakingos už jo turinį

iš dalies keičiamas:









▼B

KOMISIJOS REGLAMENTAS (EB) Nr. 216/96

1996 m. vasario 5 d.

nustatantis Vidaus rinkos derinimo tarnybos (prekių ženklai ir dizainas) Apeliacinių tarybų darbo tvarką







EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA, atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį, atsižvelgdama į 1994 m. gruodžio 20 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 40/94 dėl Bendrijos prekių ženklo ( 1 ) su pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 3288/94 ( 2 ), ypač į jo 140 straipsnio 3 dalį, kadangi Reglamentu (EB) Nr. 40/94 (toliau – Reglamentas) sukuriama nauja prekių ženklų sistema, pagal kurią visoje Bendrijoje galiojantį prekės ženklą galima gauti pateikus paraišką Vidaus rinkos derinimo tarnybai (prekių ženklai ir dizainas) (toliau — Tarnyba); kadangi specialiai tuo tikslu Reglamente numatytos reikalingos nuostatos dėl Bendrijos prekės ženklo registravimo tvarkos bei Bendrijos prekės ženklų valdymo, Tarnybos sprendimų apskundimo ir Bendrijos prekės ženklo panaikinimo ar paskelbimo negaliojančiu tvarkos; kadangi pagal Reglamento 130 straipsnį Apeliacinės tarybos turi būti atsakingos už atsakymus į apeliacijas dėl ekspertų, Protestų skyrių, Prekių ženklų administravimo ir Teisinio skyriaus ir Anuliavimo skyrių sprendimų; kadangi Reglamento VII antraštinėje dalyje yra pagrindiniai principai dėl apeliacijų, kuriomis skundžiami ekspertų, Protestų skyrių, Prekių ženklų administravimo bei Teisinio skyriaus ir Anuliavimo skyrių sprendimai; kadangi 1995 m. gruodžio 13 d. Komisijos reglamento (EB) Nr. 2868/95, skirto įgyvendinti Tarybos reglamentą (EB) Nr. 40/94 dėl Bendrijos prekių ženklo ( 3 ) X antraštinėje dalyjeyra nustatytos to reglamento VII antraštinės dalies įgyvendinimo taisyklės; kadangi šis reglamentas papildo tas kitas taisykles, ypač dėl tarybų sudarymo ir žodinio nagrinėjimo tvarkos; kadangi prieš prasidedant kiekvieniems darbo metams specialiai šiam tikslui įsteigta Valdyba Apeliacinėms taryboms turėtų parengti darbų paskirstymo planą; kadangi tuo tikslu minėtoji Valdyba turėtų taikyti objektyvius kriterijus kaip produktų ir paslaugų klasės arba pareiškėjų pavardžių bei vardų pirmosios raidės; kadangi, siekiant palengvinti darbą su paraiškomis, kiekvienai bylai reikia paskirti pranešėją, kuris, inter alia, būtų atsakingas už susisiekimą su šalimis ir sprendimų projektų parengimą; kadangi proceso šalys gali nesugebėti ar nepageidauti atkreipti Apeliacinių tarybų dėmesį į klausimus, bendrai susijusius su nagrinėjama byla; kadangi todėl Apeliacinės tarybos turėtų turėti įgaliojimus savo iniciatyva arba pirmininko prašymu pakviesti Tarnybos pirmininką pareikšti savo pastabas apie bendrojo pobūdžio klausimus, susijusius su byla, kurią nagrinėja Apeliacinės tarybos; kadangi šiame reglamente numatytos priemonės atitinka komiteto, įsteigto pagal Reglamento 141 straipsnį, nuomonę, PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:







▼M1

1 straipsnis

Apeliacinių tarybų prezidiumas

1. Reglamento 130 ir 131 straipsniuose minima įgaliota institucija yra Apeliacinių tarybų Prezidiumas (toliau – Prezidiumas).

2. Į Prezidiumo sudėtį įeina Prezidiumui pirmininkaujantis Apeliacinių tarybų prezidentas, tarybų pirmininkai ir tarybų nariai, vienbalsiai išrinkti tarybose jų narių kiekvieniems kalendoriniams metams, Apeliacinių tarybų prezidentui ir tarybų pirmininkams nedalyvaujant. Tokiu būdu išrinkti tarybų nariai sudaro ketvirtadalį tarybų narių, neskaitant Apeliacinių tarybų prezidento ir tarybų pirmininkų, jei reikia, narių skaičius suapvalinamas iki didesnio vieneto.

3. Jei Apeliacinių tarybų prezidentas negali atlikti savo pareigų ar jis dar nėra paskirtas, Prezidiumui pirmininkauja:

a) ilgiausiai Apeliacinėse tarybose dirbantis tarybos pirmininkas arba

b) jei darbo taryboje laikotarpis yra vienodas – vyresnis pagal amžių pirmininkas.

4. Prezidiumo posėdžiai yra teisėti, jei juose dalyvauja ne mažiau kaip du trečdaliai jo narių, įskaitant ir jo pirmininką bei du tarybos pirmininkus. Prezidiumo sprendimai priimami balsų dauguma. Balsams pasiskirsčius po lygiai, lemia pirmininko balsas.

5. Prieš prasidedant kiekvieniems kalendoriniams metams, nepažeisdamas 1b straipsnio nuostatų, Prezidiumas nustato objektyvius kriterijus, pagal kuriuos Apeliacinėms taryboms atitinkamais kalendoriniais metais bus paskirstomos bylos, taip pat minėtiems metams paskiria kiekvienos tarybos narius bei juos pavaduojančius asmenis. Bet kuris Apeliacinės tarybos narys gali būti paskirtas kelių kitų tarybų nariu ar jį pavaduojančiu asmeniu. Prireikus konkrečiais kalendoriniais metais šios priemonės gali būti pakeistos. Prezidiumo sprendimai, priimti pagal šią straipsnio dalį, skelbiami Tarnybos oficialiajame leidinyje.

6. Prezidiumo kompetencijai taip pat priklauso:

a) nustatyti procedūrines taisykles, reikalingas byloms, dėl kurių kreipiamasi į tarybas, nagrinėti, ir taisykles dėl tarybų darbo organizavimo;

b) spręsti bet kokius ginčus dėl bylų paskirstymo tarp Apeliacinių tarybų;

c) nustatyti savo vidaus darbo taisykles;

d) nustatyti šalims, dalyvaujančioms Apeliacinių tarybų nagrinėjamose bylose, kitas praktines procedūrines instrukcijas, pavyzdžiui, susijusias su dokumentų pateikimu ir žodinio nagrinėjimo tvarka;

e) vykdyti bet kokius kitus įgaliojimus, kuriuos jam priskiria šis reglamentas.

7. Apeliacinių tarybų prezidentas pataria Prezidiumui tarybų išlaidų sudarymo klausimais ir nusiunčia Tarnybos pirmininkui numatomų išlaidų sąrašą, kad būtų sudaryta išlaidų sąmata. Jei mano esant tikslinga, jis pataria Prezidiumąui visais kitais klausimais, susijusiais su Apeliacinių tarybų administravimu.

▼M1

1a straipsnis

Didžioji taryba

1. Reglamento 130 straipsnio 3 dalimi įsteigta išplėstinė taryba – tai Didžioji taryba.

2. Didžiąją tarybą sudaro devyni nariai, įskaitant jai pirmininkaujantį Apeliacinių tarybų prezidentą, tarybų pirmininkus, prieš bylos perdavimą Didžiajai tarybai, jeigu toks įvyko, paskirtą pranešėją ir narius, rotacijos principu išrinktus iš sąrašo, kuriame įrašyti visi Apeliacinių tarybų nariai, išskyrus Apeliacinių tarybų pirmininką ir tarybų pirmininkus.

Prezidiumas, remdamasis objektyviais kriterijais, sudaro pirmoje pastraipoje numatytą sąrašą ir nustato taisykles, pagal kurias iš šio sąrašo išrenkami Didžiąją tarybą sudarantys nariai. Sąrašas ir šios taisyklės skelbiami Tarnybos oficialiajame leidinyje. Jei pranešėjas nebuvo paskirtas prieš bylą perduodant Didžiajai tarybai, Didžiosios tarybos pirmininkas paskiria pranešėją iš Didžiosios tarybos narių.

3. Jei Apeliacinių tarybų prezidentas negali eiti savo pareigų arba jis dar nėra paskirtas ar, remiantis Reglamento 132 straipsniu, yra nušalinamas arba dėl jo dalyvavimo prieštaraujama, Didžiajai tarybai pirmininkauja:

a) ilgiausiai Apeliacinėse tarybose dirbantis tarybos pirmininkas arba,

b) jei darbo taryboje laikotarpis yra vienodas – vyresnis pagal amžių pirmininkas.

4. Jei kitas Didžiosios tarybos narys negali eiti savo pareigų arba, remiantis Reglamento 132 straipsniu, yra nušalinamas arba dėl jo dalyvavimo prieštaraujama, jis pakeičiamas kitu, esančiu aukštesnėje pozicijoje, nariu iš sąrašo, minimo šio straipsnio 2 dalyje.

5. Didžiosios tarybos posėdžiai yra teisėti ir žodinis bylų nagrinėjimas gali vykti tik tuomet, kai juose dalyvauja ne mažiau kaip septyni jos nariai, įskaitant ir jos pirmininką bei pranešėją.

Jei Didžiosios tarybos posėdžiai vyksta dalyvaujant tik aštuoniems jos nariams, mažiausią darbo stažą Apeliacinėse tarybose turintis narys nedalyvauja balsavime, nebent jis pats yra pirmininkas arba pranešėjas; tuomet balsavime nedalyvauja tas narys, kurio darbo stažas taryboje po pirmininko ar pranešėjo yra mažiausias.

1b straipsnis

Bylų perdavimas Didžiajai tarybai

1. Taryba gali perduoti bylą nagrinėti Didžiajai tarybai, kai mano, kad tai galima pagrįsti atsižvelgiant į teisinį bylos sudėtingumą, bylos svarbumą ar ypatingas aplinkybes, pavyzdžiui, jeigu Apeliacinės tarybos yra priėmusios skirtingus sprendimus dėl byloje nagrinėjamo teisės klausimo.

2. Taryba perduoda bylą nagrinėti Didžiajai tarybai, jeigu mano, kad turėtų būti nesivadovaujama ankstesniuose Didžiosios tarybos sprendimuose išdėstytu atitinkamų teisės aktų aiškinimu.

3. Prezidiumas Apeliacinių tarybų prezidento siūlymu, pateiktu jo paties iniciatyva ar Prezidiumo nariui paprašius, gali perduoti bylą Didžiajai tarybai, jeigu mano, kad tai galima pagrįsti atsižvelgiant į teisinį bylos sudėtingumą, bylos svarbumą ar ypatingas aplinkybes, pavyzdžiui, jeigu Apeliacinės tarybos yra priėmusios skirtingus sprendimus dėl byloje nagrinėjamo teisės klausimo.

4. Didžioji taryba nedelsdama grąžina bylą tarybai, kuriai byla buvo paskirta pirmiausiai, jeigu mano, kad nėra pagrindo perduoti ją Didžiosios tarybos svarstymui.

5. Visi sprendimai perduoti bylą Didžiajai tarybai turi būti motyvuoti ir turi būti nusiunčiami bylos šalims.

1c straipsnis

Sprendimai, kuriuos gali priimti vienas narys

1. Prezidiumas sudaro bylų, kurias tarybos gali, išskyrus ypatingus atvejus, paskirti nagrinėti vienam nariui (tokias bylas, kuriose priimami sprendimai užbaigti bylą šalims susitarus, sprendimai dėl apeliacijų išlaidų ar apeliacijų priimtinumo), kategorijų pavyzdinį sąrašą.

Prezidiumas taip pat gali sudaryti bylų, kurių nagrinėjimas negali būti perduotas vienam nariui, kategorijų sąrašą.

2. Taryba gali įgalioti jos pirmininką priimti sprendimą paskirti vienam nariui bylą, priklausančią Prezidiumo pagal 1 dalį apibrėžtų bylų kategorijų sąrašui.

3. Sprendimas paskirti bylą vienam nariui nusiunčiamas šalims.

Narys, kuriam byla buvo paskirta, grąžina ją tarybai, jei nustato, kad kad daugiau nebėra pagrindo bylos perdavimui.

1d straipsnis

Bylos perdavimas, Teisingumo Teismui priėmus nutarimą

1. Jei, taikant Reglamento 63 straipsnio 6 dalį, Teisingumo Teismo nutarime, iš dalies ar visiškai panaikinančiame Apeliacinės tarybos ar Didžiosios tarybos sprendimą, numatoma, kad Apeliacinės tarybos turi dar kartą peržiūrėti bylą, dėl kurios buvo priimtas sprendimas, Prezidiumas sprendžia, ar bylą perduoti sprendimą priėmusiai tarybai arba kitai tarybai, ar Didžiajai tarybai.

2. Kai byla perduodama kitai tarybai, į jos sudėtį negali įeiti joks narys, dalyvavęs priimant apskųstą sprendimą. Ši nuostata netaikoma, kai byla perduodama Didžiajai tarybai.

▼B

2 straipsnis

Narių pavadavimas

1. Narius gali pakeisti juos pavaduojantys asmenys, jeigu narys yra išvykęs, serga, turi neišvengiamų įsipareigojimų ir Reglamento 132 straipsnyje numatyto narių pašalinimo iš svarstymo atveju.

2. Visi nariai, kurie prašo, kad pavaduojantis asmuo juos pavaduotų, apie savo nedalyvavimą nedelsdami praneša atitinkamos tarybos pirmininkui.

3 straipsnis

Nušalinimas ir prieštaravimas

1. Jei tarybai yra žinomos galimos priežastys, dėl kurių reikėtų nušalinti narį nuo svarstymo ar prieštarauti jo dalyvavimui pagal Reglamento 132 straipsnio 3 dalį, ir jei jos nėra susijusios nei su pačiu nariu, nei su kuria nors bylos šalimi, taikoma Reglamento 132 straipsnio 4 dalyje nustatyta tvarka.

2. Narys, kurį ketinama nušalinti, kviečiamas pasiaiškinti, ar iš tiesų yra priežastis jį nušalinti nuo svarstymo ar prieštarauti jo dalyvavimui.

3. Kol nebus priimtas sprendimas dėl veiksmų, kurių reikia imtis pagal Reglamento 132 straipsnio 4 dalį, byla toliau nenagrinėjama.

4 straipsnis

Pranešėjai

1. Kiekvienos tarybos pirmininkas kiekvienos apeliacijos nagrinėjimui skiria pranešėją – tarybos narį arba save.

2. Pranešėjas iš anksto susipažįsta su apeliacija. Pagal Tarybos pirmininko nuorodas, pranešėjas gali parengti šalims pranešimus, kuriuos jis pasirašo tarybos vardu.

▼M1 —————

▼B

►M1 3. ◄ Pranešėjas parengia sprendimų projektus.

▼M1

5 straipsnis

Registras

1. Prie Apeliacinių tarybų turi būti įsteigtas Registras, pavaldus Apeliacinių tarybų prezidentui, atsakingas, inter alia, už Apeliacinių tarybų nagrinėjamų bylų visų dokumentų priėmimą, perdavimą, saugojimą ir pažymėjimą, bei už atitinkamų bylų sudarymą.

2. Registrui vadovauja Registro tvarkytojas. Apeliacinių tarybų prezidentas paskiria vieną iš Registre dirbančių pareigūnų, kuris vykdo Registro tvarkymo funkcijas tuo atveju, jeigu nėra Registro tvarkytojo arba jis negali eiti savo pareigų, arba Registro tvarkytojas dar nepaskirtas.

3. Registro tvarkytojas užtikrina, kad būtų laikomasi terminų ir kitų su apeliacija arba apeliaciją pagrindžiančių dokumentų pateikimu susijusių formalių reikalavimų.

Jei nustatomas pagrindas, dėl kurios apeliacija gali būti nepriimta, Registro tvarkytojas nedelsdamas nusiunčia atitinkamos tarybos pirmininkui nuomonę su išdėstytais motyvais.

4. Žodinių bylos nagrinėjimų ir įrodymų tyrimo protokolus surašo Registro tvarkytojas arba, jei Apeliacinių tarybų prezidentas sutinka, - bet kuris kitas atitinkamos Apeliacinės tarybos pirmininko paskirtas pareigūnas.

5. Apeliacinių tarybų prezidentas gali Registro tvarkytojui pavesti skirstyti Apeliacinėms taryboms bylas pagal Prezidiumo nustatytus bylų skirstymo kriterijus.

Prezidiumas Apeliacinių tarybų prezidento siūlymu gali pavesti Registro tvarkytojui atlikti kitas užduotis, susijusias su bylų nagrinėjimo tvarka Apeliacinėse tarybose.

▼B

6 straipsnis

Tarybos sudėties keitimas

1. Jeigu po žodinio nagrinėjimo tarybos sudėtis pakeičiama, bylos šalims pranešama, kad bet kuriai iš jų prašant bylą iš naujo nagrinės naujos sudėties taryba. Byla taip pat nagrinėjama iš naujo, jeigu to prašo naujas tarybos narys ir su tuo sutinka kiti nariai.

2. Jau priimtas tarpinis sprendimas įpareigoja naują narį lygiai taip pat kaip ir kitus narius.

3. Jeigu tarybai priėmus galutinį sprendimą, narys negali atlikti savo pareigų, jis nekeičiamas pavaduojančiu asmeniu. Jei pirmininkas negali atlikti savo pareigų, tai jo vardu sprendimą pasirašo ilgiau toje taryboje dirbantis narys, o jei narių darbo taryboje laikotarpis yra vienodas – vyresnis pagal amžių narys.

7 straipsnis

Apeliacijų sujungimo tvarka

1. Jei dėl vieno sprendimo paduodamos kelios apeliacijos, jos nagrinėjamos toje pačioje byloje.

2. Jei apeliacijas dėl kelių atskirų sprendimų turi nagrinėti viena tos pačios sudėties taryba, ji gali jas sujungti į vieną bylą, jei šalys su tuo sutinka.

▼M1

8 straipsnis

Bylos nagrinėjimo tvarka

1. Kai Registro tvarkytojas nusiunčia Apeliacinės tarybos pirmininkui nuomonę dėl apeliacijos priimtinumo pagal 5 straipsnio 3 dalies antrą pastraipą, atitinkamos tarybos pirmininkas gali arba sustabdyti bylos eigą ir sukviesti tarybą priimti sprendimą dėl apeliacijos priimtinumo, arba priimti sprendimą dėl apeliacijos priimtinumo, kuriuo bylos nagrinėjimas Apeliacinėje taryboje užbaigiamas.

2. Nagrinėjant bylą inter partes tvarka, nepažeidžiant Reglamento 61 straipsnio 2 dalies, kartu su dokumentu, kuriame išdėstomi apeliacijos pagrindai, ir atsiliepimu į jį, gali būti pateiktas apelianto trumpas atsakymas, pateiktas per du mėnesius po to, kai jam buvo nusiųstas pranešimas apie atsiliepimą, ir atsakovo atsakymas, pateiktas per du mėnesius po to, kai jam buvo nusiųstas pranešimas apie apelianto atsiliepimą.

3. Nagrinėjant bylą inter partes tvarka, atsakovas savo atsiliepime gali siekti ginčijamo sprendimo panaikinimo ar pakeitimo tuo pagrindu, kuris nebuvo nurodytas apeliacijoje. Tokie pagrindai netenka galios, jeigu apeliantas nutraukia bylos nagrinėjimą.

▼B

9 straipsnis

Žodinis bylos nagrinėjimas

1. Jei rengiamasi žodiniam bylos nagrinėjimui, taryba užtikrina, kad šalys iki posėdžio pateikė visą reikalingą informaciją bei dokumentus.

2. Siųsdama šaukimus į bylos nagrinėjimą, taryba gali papildomai pridėti pranešimą, kuriame atkreipiamas dėmesys į svarbiausius dalykus arba į faktą, kad tam tikri klausimai daugiau nėra ginčijami, arba pateikiamos kitokios pastabos, žodinio bylos nagrinėjimo metu padedančios sutelkti dėmesį į esmę.

3. Taryba užtikrina, kad pasibaigus žodiniam bylos nagrinėjimui bylos medžiaga būtų parengta sprendimui priimti, nebent būtų ypatingų priežasčių pasielgti kitaip.

10 straipsnis

Pranešimai šalims

Jei tarybos nuomone yra tikslinga pranešti šalims apie galimą esminių ar teisinių dalykų įvertinimą, tai turi būti padaryta taip, kad nebūtų pagrindo daryti prielaidą, jog taryba yra įsipareigojusi taip vertinti.

11 straipsnis

Pastabos bendrojo pobūdžio klausimais

Taryba savo iniciatyva arba gavusi raštiškai pagrįstą Tarnybos pirmininko prašymą gali pakviesti jį žodžiu ar raštu pakomentuoti bendrojo pobūdžio klausimus, iškilusius nagrinėjant bylą. Šalys turi teisę pareikšti nuomonę apie pirmininko pastabas.

12 straipsnis

Svarstymas prieš priimant sprendimą

Pranešėjas išdalina kitiems tarybos nariams sprendimo projektą ir nustato pagrįstą laikotarpį, per kurį būtų galima jį paneigti ar pasiūlyti pakeisti. Jeigu tarybos narių nuomonės nesutampa, taryba susirenka, kad aptartų priimamą sprendimą. Pasitarime dalyvauja tik tarybos nariai, tačiau tos tarybos pirmininkas gali įgalioti dalyvauti kitus pareigūnus – registro tvarkytojus ar vertėjus. Pasitarimai yra slapti.

13 straipsnis

Balsavimo tvarka

1. Per tarybos narių pasitarimus pirmiausiai išklausoma pranešėjo nuomonė ir vėliausiai – jeigu pranešėjas nėra pirmininkas – pirmininko nuomonė.

2. Jeigu būtina balsuoti, balsuojama ta pačia tvarka, tačiau jeigu pirmininkas yra pranešėjas, jis balsuoja paskutinis. Susilaikyti balsuojant neleidžiama.

14 straipsnis

Įsigaliojimas

Šis reglamentas įsigalioja trečią dieną po jo paskelbimo Europos Bendrijų oficialiajame leidinyje.

Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.