2015R0104 — LT — 01.01.2016 — 004.001

Šis dokumentas yra skirtas tik informacijai, ir institucijos nėra teisiškai atsakingos už jo turinį

iš dalies keičiamas:





pataisytas:









▼B

TARYBOS REGLAMENTAS (ES) 2015/104

2015 m. sausio 19 d.

kuriuo 2015 metams nustatomos tam tikrų žuvų išteklių ir žuvų išteklių grupių žvejybos galimybės, taikomos Sąjungos vandenyse žvejojantiems laivams ir kai kuriuose Sąjungai nepriklausančiuose vandenyse žvejojantiems Sąjungos laivams, iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 43/2014 ir panaikinamas Reglamentas (ES) Nr. 779/2014







EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA, atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 43 straipsnio 3 dalį, atsižvelgdama į Europos Komisijos pasiūlymą, kadangi: (1) Sutarties 43 straipsnio 3 dalyje nustatyta, kad Taryba, remdamasi Komisijos pasiūlymu, turi patvirtinti priemones dėl žvejybos galimybių nustatymo ir skyrimo; (2) Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES) Nr. 1380/2013 ( 1 ) reikalaujama, kad išsaugojimo priemonės būtų patvirtinamos atsižvelgiant į turimas mokslines, technines ir ekonomines rekomendacijas, įskaitant, kai tinkama, Žuvininkystės mokslo, technikos ir ekonomikos komiteto (ŽMTEK) bei kitų patariamųjų organų ataskaitas, taip pat atsižvelgiant į patariamųjų tarybų rekomendacijas; (3) Tarybai privalu patvirtinti žvejybos galimybių nustatymo ir paskirstymo priemones, įskaitant, prireikus, tam tikras su jomis funkciškai susietas sąlygas. Vadovaujantis Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 16 straipsnio 4 dalimi, žvejybos galimybės turėtų būti nustatytos atsižvelgiant į bendros žuvininkystės politikos tikslus, nustatytus to reglamento 2 straipsnio 2 dalyje. Vadovaujantis to reglamento 16 straipsnio 1 dalimi, žvejybos galimybės turėtų būti paskirstytos valstybėms narėms taip, kad būtų užtikrintas santykinis kiekvienos valstybės narės žvejybos veiklos stabilumas kiekvieno žuvų ištekliaus ar žvejybos rūšies atžvilgiu; (4) todėl bendri leidžiami sužvejoti kiekiai (toliau – BLSK) turėtų būti nustatyti laikantis Reglamento (ES) Nr. 1380/2013, remiantis turimomis mokslinėmis rekomendacijos ir atsižvelgiant į biologinius bei socialinius ir ekonominius aspektus, kartu užtikrinant vienodas veiklos sąlygas skirtingiems žvejybos sektoriams, taip pat atsižvelgiant į nuomones, pareikštas konsultacijose su suinteresuotaisiais subjektais, visų pirma patariamųjų tarybų posėdžiuose; (5) Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 15 straipsnyje nurodytas įpareigojimas iškrauti laimikį nustatomas kiekvienai žvejybos rūšiai atskirai. Jei regione, kuriam taikomas šis reglamentas, vykdomai žvejybai taikomas įpareigojimas iškrauti laimikį, visos sužvejotos tų rūšių, kurioms taikomi sužvejojamų žuvų kiekio apribojimai, žuvys turėtų būti iškrautos. Nuo 2015 m. sausio 1 d. įpareigojimas iškrauti laimikį taikomas žvejojant mažas pelagines žuvis (t. y. atlantines skumbres, silkes, paprastąsias staurides, šiaurinius žydruosius merlangus, smulkiadygles saulažuves, europinius ančiuvius, argentinas, europines sardines ir šprotus), žvejojant dideles pelagines žuvis (t. y. paprastuosius tunus, durklažuves, ilgapelekius tunus, didžiaakius tunus, atlantinius marlinus ir atlantinius baltuosius marlinus) ir žvejojant pramoniniais tikslais (pavyzdžiui, paprastąsias stintenes, paprastuosius tobius ir norvegines menkutes). Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 16 straipsnio 2 dalyje nustatyta, kad tais atvejais, kai dėl tam tikro žuvų ištekliaus nustatomas įpareigojimas iškrauti laimikį, žvejybos galimybės turi būti nustatomos atsižvelgiant į tai, kad nuo žvejybos galimybių nustatymo siekiant atspindėti iškraunamą kiekį pereinama prie žvejybos galimybių nustatymo siekiant atspindėti faktinį sužvejotą kiekį; (6) kelerius metus tam tikrų plokštėtažiaunių žuvų (ryklių ir rombinių rajožuvių) išteklių nustatyti BLSK buvo nuliniai, o pagal susijusias nuostatas įpareigojama nedelsiant paleisti atsitiktinai sužvejotas šias žuvis. Šios specialios sąlygos taikymo pagrindas – prasta išteklių apsaugos būklė ir tai, kad dėl didelio išgyvenamumo žuvų paleidimas į jūrą nedidins jų mirtingumo; žuvų išmetimas į jūrą laikomas palankiu šių rūšių išsaugojimui. Tačiau nuo 2015 m. sausio 1 d. pelaginės žvejybos metu sužvejotos minėtų rūšių žuvys turės būti iškrautos, nebent joms būtų taikoma viena iš įpareigojimo iškrauti laimikį išimčių, numatytų Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 15 straipsnyje. To reglamento 15 straipsnio 4 dalies a punkte leidžiama taikyti išimtis rūšims, kurių žvejyba draudžiama ir kurios yra nurodytos bendros žuvininkystės politikos srityje priimtame Sąjungos teisės akte. Todėl tikslinga uždrausti atitinkamuose rajonuose žvejoti šių rūšių žuvis; (7) pastaruosius kelerius metus Biskajos įlankos europinių ančiuvių išteklių BLSK buvo nustatomas atskirame žvejybos galimybių reglamente, taikomame nuo vienų metų liepos 1 d. iki kitų metų birželio 30 d. 2014 m. ŽMTEK padarė išvadą, kad valdymo laikotarpį pakeitus įprastais kalendoriniais metais (sausio–gruodžio mėn.) smarkiai sumažėtų šių išteklių išsaugojimui kylanti grėsmė. Po konsultacijų su Ispanija, Prancūzija ir Pietvakarių vandenų patariamąja taryba (SWWAC) ŽMTEK pasiūlytas pakeitimas buvo įvertintas teigiamai. Šiuo pagrindu tikslinga panaikinti Tarybos reglamentą (ES) Nr. 779/2014 ( 2 ) ir šiame reglamente nustatyti naują 2015 m. Biskajos įlankos europinių ančiuvių išteklių BLSK; (8) be to, pagal Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 16 straipsnio 4 dalį išteklių, kuriems valdyti parengti specialūs daugiamečiai planai, BLSK turėtų būti nustatyti pagal tuose planuose nustatytas taisykles. Todėl australinių jūrinių lydekų ir norveginių omarų išteklių, paprastųjų jūrų liežuvių vakarinėje Lamanšo sąsiaurio dalyje, jūrinių plekšnių ir paprastųjų jūrų liežuvių Šiaurės jūroje, atlantinių silkių į vakarus nuo Škotijos, atlantinių menkių Kategato sąsiauryje, į vakarus nuo Škotijos, Airijos jūroje, Šiaurės jūroje, Skagerako sąsiauryje ir rytinėje Lamanšo sąsiaurio dalyje ir paprastųjų tunų rytinėje Atlanto vandenyno dalyje ir Viduržemio jūroje išteklių BLSK turėtų būti nustatyti pagal taisykles, nustatytas Tarybos reglamentuose (EB) Nr. 2166/2005 ( 3 ), (EB) Nr. 509/2007 ( 4 ), (EB) Nr. 676/2007 ( 5 ), (EB) Nr. 1300/2008 ( 6 ), (EB) Nr. 1342/2008 ( 7 ) (atlantinių menkių išteklių valdymo planas) ir (EB) Nr. 302/2009 ( 8 ); (9) tačiau šiaurinių jūrų lydekų (Tarybos reglamentas (EB) Nr. 811/2004 ( 9 )) ir Biskajos įlankos paprastųjų jūrų liežuvių (Tarybos reglamentas (EB) Nr. 388/2006 ( 10 )) išteklių atveju minimalūs atitinkamų atkūrimo ir valdymo planų tikslai yra pasiekti, todėl tikslinga vadovautis pateiktomis mokslinėmis rekomendacijomis, kad, atsižvelgiant į konkretų atvejį, būtų pasiektas arba išlaikytas didžiausio galimo tausios žvejybos laimikio lygio BLSK; (10) tais atvejais, kai apie išteklius trūksta duomenų arba jie nėra patikimi ir išteklių dydžio apskaičiuoti neįmanoma, valdymo priemonės ir BLSK turėtų būti grindžiami žuvininkystės valdymui taikomu atsargumo principu, kaip apibrėžta Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 4 straipsnio 1 dalies 8 punkte, atsižvelgiant į konkretiems ištekliams būdingus veiksnius, visų pirma įskaitant turimą informaciją apie išteklių būklės kaitos tendencijas ir mišriosios žvejybos aspektus; (11) Tarybos reglamente (EB) Nr. 847/96 ( 11 ) nustatytos BLSK kasmetinio valdymo papildomos sąlygos, įskaitant nuostatas dėl lankstumo pagal 3 ir 4 straipsnius atitinkamai dėl išteklių, kuriems taikomas prevencinis ir mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK. Pagal to reglamento 2 straipsnį nustatydama BLSK, Taryba sprendžia, kuriems ištekliams, visų pirma atsižvelgiant į biologinę išteklių būklę, 3 ir 4 straipsniai netaikomi. Neseniai visoms sužvejotoms žuvims, kurioms pagal Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 15 straipsnio 9 dalį taikomas įpareigojimas iškrauti laimikį, pradėta taikyti lankstumo priemonė. Todėl, siekiant išvengti pernelyg didelio lankstumo, kuris kliudytų pasiekti pagal bendrą žuvininkystės politiką nustatytus išsaugojimo tikslus, ir siekiant išvengti neigiamo poveikio biologinei išteklių būklei, Reglamento (EB) Nr. 847/96 3 ir 4 straipsnius BLSK galima taikyti tik jei valstybės narės nesinaudoja Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 15 straipsnio 9 dalyje numatytomis metų sandūros lankstumo priemonėmis; (12) atsižvelgiant į Sąjungos ir Norvegijos konsultacijų rezultatus Sąjunga gali leisti Sąjungos laivams IIIa rajone sužvejoti ne daugiau kaip 10 % Sąjungai skirtą kvotą viršijantį šiaurinių paprastųjų krevečių kiekį, jei visi panaudoti Sąjungos turimą kvotą viršijantys kiekiai bus atimti iš 2015 m. kvotos. Tikslinga suteikti galimybę lanksčiai nustatyti tas žvejybos galimybes, kad būtų užtikrintos vienodos sąlygos Sąjungos laivams, leidžiant atitinkamoms valstybėms narėms pasirinkti galimybę lanksčiai naudoti kvotą. Todėl Reglamentas (ES) Nr. 43/2014 turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas; (13) tuo atveju, kai su ištekliais siejamas BLSK skiriamas tik vienai valstybei narei, tikslinga tą valstybę narę pagal Sutarties 2 straipsnio 1 dalį įgalioti nustatyti tą BLSK. Reikėtų numatyti nuostatas, kuriomis būtų užtikrinta, kad nustatydama tą BLSK atitinkama valstybė narė visapusiškai laikytųsi bendros žuvininkystės politikos principų bei taisyklių; (14) būtina nustatyti 2015 m. žvejybos pastangų viršutines ribas pagal Reglamento (EB) Nr. 2166/2005 8 straipsnį, Reglamento (EB) Nr. 509/2007 5 straipsnį, Reglamento (EB) Nr. 676/2007 9 straipsnį, Reglamento (EB) Nr. 1342/2008 11 ir 12 straipsnius ir Reglamento (EB) Nr. 302/2009 5 ir 9 straipsnius, atsižvelgiant į Tarybos reglamentą (EB) Nr. 754/2009 ( 12 ); (15) atsižvelgiant į naujausias Tarptautinės jūrų tyrinėjimo tarybos (ICES) pateiktas mokslines rekomendacijas ir remiantis tarptautiniais įsipareigojimais pagal Žvejybos šiaurės rytų Atlante konvenciją, būtina apriboti tam tikrų giliavandenių rūšių žuvų žvejybos pastangas; (16) netgi ribota tam tikrų rūšių žuvų, pavyzdžiui, tam tikrų rūšių ryklių, žvejybos veikla galėtų sukelti rimtą pavojų jų išsaugojimui. Todėl tokių rūšių žuvų žvejybos galimybės turėtų būti visapusiškai ribojamos taikant bendrą draudimą žvejoti tų rūšių žuvis; (17) 2014 m. lapkričio 3–9 d. Kite įvykusiame vienuoliktajame Migruojančių laukinių gyvūnų rūšių išsaugojimo konvencijos Šalių konferencijos susitikime į Konvencijos I ir II priedėliuose išdėstytus saugomų rūšių sąrašus buvo įtrauktos kelios rūšys; šis papildymas įsigalios 2015 m. vasario 8 d. Todėl tikslinga numatyti šių rūšių apsaugą Sąjungos laivų, žvejojančių visuose vandenyse, ir ne Sąjungos laivų, žvejojančių Sąjungos vandenyse, atžvilgiu; (18) šiame reglamente nustatytos Sąjungos laivams skirtos žvejybos galimybės naudojamos pagal Reglamentą (EB) Nr. 1224/2009 ( 13 ), ypač to reglamento 33 ir 34 straipsnius, susijusius su sužvejoto kiekio ir žvejybos pastangų registravimu ir duomenų apie žvejybos galimybių išnaudojimą perdavimu. Todėl būtina nurodyti kodus, kuriuos turi naudoti valstybės narės, siųsdamos Komisijai duomenis apie iškraunamus žuvų išteklių, kuriems taikomas šis reglamentas, kiekius; (19) kai kurių BLSK atveju valstybėms narėms turėtų būti leidžiama suteikti papildomą kvotos dalį laivams, kurie dalyvauja bandomuosiuose visapusiškai dokumentais pagrįstos žvejybos reisuose. Tų bandomųjų reisų tikslas – išbandyti sužvejojamų žuvų kvotų sistemą, t. y., sistemą, kuria remiantis visi sužvejoti žuvų kiekiai turėtų būti iškrauti ir įskaičiuoti į kvotas, siekiant išvengti žuvų išmetimo į jūrą ir susijusio žuvų išteklių, kuriuos galima kitaip panaudoti, eikvojimo veltui, tokioje žvejyboje, kuriai dar netaikomas Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 nustatytas įpareigojimas iškrauti laimikį. Nekontroliuojamas žuvų išmetimas į jūrą kelia grėsmę ilgalaikiam žuvų kaip bendro turto tvarumui, taigi ir bendros žuvininkystės politikos tikslams. Priešingai, sužvejojamų žuvų kvotų sistemos yra paskata žvejams siekti, kad jų žvejybos operacijos būtų kuo atrankesnės. Siekiant stebėti, ar laikomasi sąlygų, taikomų bandomiesiems visapusiškai dokumentais pagrįstos žvejybos reisams, valstybės narės turėtų užtikrinti, kad visi žvejybos reisai būtų išsamiai ir tiksliai pagrindžiami dokumentais, taip pat tinkamus pajėgumus ir priemones, pavyzdžiui, stebėtojus, apsaugines vaizdo stebėjimo sistemas (AVSS) ir kita. Tai darydamos, valstybės narės turėtų vadovautis veiksmingumo ir proporcingumo principais. Naudojant AVSS turėtų būti laikomasi Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 95/46/EB ( 14 ) reikalavimų; (20) siekiant užtikrinti, kad dalyvaujant bandomuosiuose visapusiškai dokumentais pagrįstos žvejybos reisuose būtų galima veiksmingai įvertinti sužvejojamų žuvų kvotų sistemų potencialą kontroliuoti susijusių išteklių absoliutųjį žuvų mirtingumą dėl žvejybos, būtina visas tokiuose bandomuosiuose reisuose sužvejotas žuvis, įskaitant tas, kurių dydis yra mažesnis už mažiausią leidžiamą iškrauti dydį, įskaičiuoti į bendrą dalyvaujančiam laivui paskirtą kvotą, o tam laivui visiškai išnaudojus minėtą kvotą, žvejybą nutraukti. Taip pat tikslinga leisti perduoti paskirtas kvotas tarp bandomuosiuose visapusiškai dokumentais pagrįstos žvejybos reisuose dalyvaujančių laivų ir juose nedalyvaujančių laivų, jei galima įrodyti, kad nepadidėja nedalyvaujančių laivų į jūrą išmetamų žuvų kiekiai; (21) atsižvelgiant į ICES rekomendaciją, tikslinga toliau taikyti sistemą, pagal kurią valdomi ICES IIa ir IIIa kvadratų ir IV parajonio Sąjungos vandenų paprastųjų tobių ištekliai. Atsižvelgiant į tai, kad tikimasi, jog ICES mokslinės rekomendacijos bus pateiktos tik 2015 m. vasario mėn., tikslinga laikinai nustatyti nulinius BLSK ir kvotas, kol bus pateiktos rekomendacijos; (22) siekiant užtikrinti visišką žvejybos galimybių išnaudojimą, tikslinga leisti lanksčiai įgyvendinti susitarimus dėl kai kurių BLSK rajonų, kai jie susiję su tos pačios biologinės rūšies ištekliais; (23) pagal su Norvegija ( 15 ) ir Farerų salomis ( 16 ) sudarytuose susitarimuose arba protokoluose dėl santykių žuvininkystės srityje numatytą tvarką Sąjunga konsultavosi su šiomis partnerėmis dėl žvejybos teisių. Laikydamasis susitarime ir protokole dėl santykių žuvininkystės srityje su Grenlandija numatytos tvarkos ( 17 ), Jungtinis komitetas nustatė 2015 m. Sąjungai skirtą žvejybos Grenlandijos vandenyse galimybių lygį. Todėl būtina šias žvejybos galimybes įtraukti į šį reglamentą; (24) 2014 m. metiniame posėdyje Žvejybos šiaurės rytų Atlante komisija (NEAFC) patvirtino paprastųjų jūrinių ešerių išteklių Irmingerio jūroje išsaugojimo priemonę, kuria nustatytos susitariančiųjų šalių, įskaitant Sąjungą, 2015 m. BLSK ir kvotos. Be to, 2015 m. bus tęsiamos NEAFC pakrantės valstybių derybos dėl prie Skandinavijos esančios Atlanto vandenyno dalies atlantinių silkių tų metų žvejybos galimybių. Todėl tikslinga nustatyti laikinus leidžiamų sužvejoti prie Skandinavijos esančios Atlanto vandenyno dalies atlantinių silkių kiekių apribojimus kaip 2014 m. galiojančios Sąjungos kvotos dalį, kol bus atliktas patikslinimas atsižvelgiant į NEAFC pakrantės valstybių konsultacijų rezultatus; (25) 2014 m. metiniame susitikime NEAFC nepatvirtino paprastųjų jūrinių ešerių išteklių ICES tarptautiniuose I ir II parajonių vandenyse išsaugojimo priemonės, kuria nustatomos BLSK ir kvotos susitariančiosioms šalims. 2015 m. bus tęsiamos konsultacijos dėl paprastųjų jūrinių ešerių žvejybos galimybių. Kadangi šie ištekliai žvejojami antrąjį metų pusmetį, šių išteklių leidžiami sužvejoti kiekiai bus nustatyt 2015 m. atsižvelgiant į NEAFC pakrantės valstybių konsultacijų rezultatus; (26) 2014 m. metiniame susitikime Tarptautinė Atlanto tunų apsaugos komisija (ICCAT) trejiems metams pratęsė dabartinius paprastųjų tunų BLSK ir kvotas ir 2015–2016 m. laikotarpiui patvirtino dabartinio dydžio šiaurinės Atlanto vandenyno dalies durklažuvių, pietinės Atlanto vandenyno dalies durklažuvių, pietinės Atlanto vandenyno dalies ilgapelekių tunų ir šiaurinės Atlanto vandenyno dalies ilgapelekių tunų BLSK ir kvotas. Be to, kaip jau yra paprastųjų tunų išteklių atveju, tikslinga, kad visų kitų ID priede nurodytų ICCAT konvencijos rajono išteklių mėgėjų ir sportinei žvejybai taip pat būtų taikomi tos organizacijos patvirtinti leidžiamų sužvejoti kiekių apribojimai siekiant užtikrinti, kad Sąjunga neviršytų savo kvotų. Visos šios priemonės turėtų būti įgyvendintos Sąjungos teisėje; (27) 2014 m. metiniame susirinkime Antarkties jūrų gyvųjų išteklių apsaugos komisijos (CCAMLR) Šalys patvirtino tikslinių ir priegaudos rūšių leidžiamus sužvejoti kiekius, įskaitant 2015–2016 m. tam tikros žvalgomosios žvejybos 88.2 parajonyje priegaudos kvotą. Nustatant 2016 m. žvejybos galimybes turėtų būti apsvarstytas tokios kvotos panaudojimas 2015 m.; (28) 2014 m. metiniame susitikime Indijos vandenyno tunų komisija (IOTC) dabartinių išsaugojimo ir valdymo priemonių nekoregavo. Tačiau būtina nustatyti pajėgumų apribojimus šio reglamento VI priede atsižvelgiant į Majoto kaip atokiausio regiono įtraukimą į Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 su pakeitimais, padarytais Tarybos reglamentu (ES) Nr. 1385/2013 ( 18 ), II priedą; (29) trečias Regioninės žvejybos pietų Ramiajame vandenyne valdymo organizacijos (SPRFMO) metinis susitikimas įvyks 2015 m. vasario mėn. Tikslinga dabartines SPRFMO konvencijos rajone taikomas priemones palikti laikinai galioti iki to susitikimo. Tačiau Peru stauridžių ištekliai neturėtų būti žvejojami, kol po to metinio susitikimo nebus nustatytas BLSK; (30) 2014 m. 87-ajame metiniame susitikime Amerikos tropinių tunų komisija (IATTC) patvirtino ankstesnes gelsvauodegių tunų, didžiaakių tunų ir dryžųjų tunų išteklių apsaugos priemones. IATTC taip pat patvirtino ankstesnę rezoliuciją dėl ilgapelekių pilkųjų ryklių išteklių apsaugos. Tos priemonės turėtų toliau būti įgyvendinamos Sąjungos teisėje; (31) 2014 m. metiniame susitikime Žvejybos pietryčių Atlante organizacija (SEAFO) patvirtino rekomendaciją dėl paprastųjų beriksų, islandinių pjūklapilvių beriksų ir pelaginių ylapelakių šernažuvių naujų dvimečių BLSK, o esami patagoninių nototeninių dančių ir gelminių krabų BLSK liko galioti. Šiuo metu taikomos SEAFO priimtos žvejybos galimybių paskirstymo priemonės turėtų būti įgyvendintos Sąjungos teisėje; (32) 9-ajame metiniame susitikime Vakarų ir vidurio Ramiojo vandenyno žuvininkystės komisija (WCPFC) priėmė apsaugos ir valdymo priemonę, skirtą ūsuotiesiems rykliams nuo žvejybos gaubiamaisiais tinklais apsaugoti. 10-ajame metiniame susitikime WCPFC nustatė ūdomis žvejojančiais laivais leidžiamus sužvejoti didžiaakių tunų kiekius. 2014 m. 11-ajame metiniame susitikime WCPFC nepakeitė priemonių, susijusių su žvejybos galimybėmis, kurias ji patvirtino 2013 m. Visos tos priemonės turėtų būti įgyvendintos Sąjungos teisėje; (33) 2013 m. metiniame susitikime Konvencijos dėl ledjūrio menkių išteklių centrinėje Beringo jūros dalyje apsaugos ir valdymo Šalys jos žvejybos galimybių priemonių nekoregavo. Šios priemonės turėtų būti įgyvendintos Sąjungos teisėje; (34) 2014 m. 36-ajame metiniame susitikime Žvejybos šiaurės vakarų Atlante organizacija (NAFO) patvirtino 2015 m. tam tikrų NAFO konvencijos rajono 1–4 parajonių išteklių žvejybos galimybes. Šiomis aplinkybėmis NAFO priėmė krevečių žvejybos 3L kvadrate moratoriumą, padidino 3M kvadrato paprastųjų jūrinių ešerių BLSK įtraukdama tam tikrą priegaudą ir vėl leido žvejoti raudonąsias plekšnes 3NO kvadrate; (35) kai kurias tarptautines priemones, kuriomis nustatomos arba ribojamos Sąjungos žvejybos galimybės, metų pabaigoje priima atitinkamos regioninės žuvininkystės valdymo organizacijos, o jos pradedamos taikyti prieš įsigaliojant šiam reglamentui. Todėl būtina, kad nuostatos, kuriomis tokios priemonės įgyvendinamos Sąjungos teisėje, būtų taikomos atgaline data. Pirmiausia, kadangi CCAMLR konvencijos rajone žvejybos sezonas trunka nuo gruodžio 1 d. iki lapkričio 30 d. ir tam tikros žvejybos CCAMLR konvencijos rajone galimybės ar draudimai yra nustatyti laikotarpiui, kuris prasideda 2014 m. gruodžio 1 d., tikslinga, kad susijusios šio reglamento nuostatos būtų taikomos nuo tos dienos. Toks taikymas atgaline data nedarys poveikio teisėtų lūkesčių principui, kadangi CCAMLR konvencijos nariams draudžiama be leidimo žvejoti CCAMLR konvencijos rajone; (36) remiantis Venesuelos Bolivaro Respublikai skirta Sąjungos deklaracija dėl žvejybos galimybių ES vandenyse suteikimo su Venesuelos Bolivaro Respublikos vėliava plaukiojantiems žvejybos laivams prie Prancūzijos Gvianos priekrantės vandenų esančioje išskirtinėje ekonominėje zonoje ( 19 ), būtina nustatyti Venesuelai skirtas rifinių ešerių žvejybos galimybes Sąjungos vandenyse; (37) siekiant užtikrinti vienodas sąlygas, susijusias su leidimo pasinaudoti savo žvejybos pastangų paskirstymo pagal kilovatdienių sistemą valdymo sistema suteikimu atskirai valstybei narei, Komisijai turėtų būti suteikti įgyvendinimo įgaliojimai; (38) siekiant užtikrinti vienodas šio reglamento įgyvendinimo sąlygas, Komisijai turėtų būti suteikti įgyvendinimo įgaliojimai, susiję su papildomų dienų jūroje suteikimu visam laikui nutraukus žvejybos veiklą ir siekiant sustiprinti mokslinį stebėjimą, taip pat susiję su informacijai apie su valstybės narės vėliava plaukiojančio žvejybos laivo dienų jūroje perleidimą kitam su tos pačios valstybės narės vėliava plaukiojančiam žvejybos laivui rinkti ir perduoti skirtų lentelinės skaičiuoklės formatų nustatymu. Tais įgaliojimais turėtų būti naudojamasi pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 182/2011 ( 20 ); (39) siekiant išvengti žvejybos veiklos sutrikdymo ir užtikrinti pragyvenimą Sąjungos žvejams, šis reglamentas turėtų būti taikomas nuo 2015 m. sausio 1 d., išskyrus nuostatas dėl žvejybos pastangų apribojimų, kurios turėtų būti taikomos nuo 2015 m. vasario 1 d., taip pat tam tikras nuostatas dėl atskirų regionų, kurių atveju turėtų būti nustatoma konkreti taikymo pradžios data. Dėl skubos priežasčių šis reglamentas turėtų įsigalioti iš karto, kai tik bus paskelbtas; (40) žvejybos galimybės turėtų būti naudojamos griežtai laikantis taikytinos Sąjungos teisės, kadangi: PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:







I ANTRAŠTINĖ DALIS

BENDROSIOS NUOSTATOS

1 straipsnis

Dalykas

1. Šiuo reglamentu nustatomos tam tikrų žuvų išteklių ir jų grupių žvejybos galimybės, taikomos Sąjungos vandenyse ir Sąjungos laivams tam tikruose ne Sąjungos vandenyse.

2. 1 dalyje nurodytos žvejybos galimybės apima:

a) 2015 m. sužvejojamų žuvų kiekio apribojimus ir, jei nurodyta šiame reglamente, 2016 m. sužvejojamų žuvų kiekio apribojimus;

b) žvejybos pastangų apribojimus 2015 m. vasario 1 d.–2016 m. sausio 31 d. laikotarpiu, išskyrus atvejus, kai 9, 29 ir 31 straipsniuose yra nustatyti kiti pastangų apribojimų laikotarpiai;

c) 2014 m. gruodžio 1 d.–2015 m. lapkričio 30 d. laikotarpiu taikomas tam tikrų žuvų išteklių žvejybos CCAMLR konvencijos rajone galimybes;

d) tam tikrų žuvų išteklių 32 straipsnyje nustatytame IATTC konvencijos rajone žvejybos galimybes toje nuostatoje nurodytais 2015 m. ir 2016 m. laikotarpiais.

▼M1

2 straipsnis

Taikymo sritis

1. Šis reglamentas taikomas šiems laivams:

a) Sąjungos laivams;

b) trečiųjų šalių laivams Sąjungos vandenyse.

2. Taikant 11a straipsnį, šis reglamentas taikomas ir mėgėjų žvejybai.

▼B

3 straipsnis

Apibrėžtys

Šiame reglamente vartojamų terminų apibrėžtys:

a) Sąjungos laivas – Sąjungos žvejybos laivas, kaip apibrėžta Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 4 straipsnio 1 dalies 5 punkte;

b) trečiosios šalies laivas – žvejybos laivas, kaip apibrėžta Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 4 straipsnio 1 dalies 4 punkte, plaukiojantis su trečiosios šalies vėliava ir įregistruotas trečiojoje šalyje;

c) Sąjungos vandenys – Sąjungos vandenys, kaip apibrėžta Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 4 straipsnio 1 dalies 1 punkte;

d) tarptautiniai vandenys – vandenys, į kuriuos nė viena valstybė neturi suverenių teisių arba kurie nepriklauso nė vienos valstybės jurisdikcijai;

e) ištekliai – ištekliai, kaip apibrėžta Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 4 straipsnio 1 dalies 14 punkte;

f) bendras leidžiamas sužvejoti kiekis (BLSK) yra – i) žvejybos, kuriai taikomas Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 15 straipsnyje nurodytas įpareigojimas iškrauti laimikį, atveju – kiekvienų išteklių kiekis, kurį galima sužvejoti per metus; ii) visos kitos žvejybos atveju – kiekvienų išteklių kiekis, kurį galima iškrauti per metus;

g) kvota – Sąjungai, valstybei narei arba trečiajai valstybei skirta BLSK dalis;

h) analitinis įvertinimas – kiekybinis tam tikrų išteklių tendencijų įvertinimas remiantis duomenimis apie išteklių biologiją ir naudojimą, kuris atliekant mokslinę peržiūrą įvertintas kaip pakankamos kokybės, kad juo remiantis būtų galima teikti mokslines rekomendacijas dėl ateityje sužvejosimų žuvų kiekių galimybių;

i) žuvininkystės valdymui taikomas atsargumo principas – žuvininkystės valdymui taikomas atsargumo principas, kaip apibrėžta Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 4 straipsnio 1 dalies 8 punkte;

j) akių dydis – žvejybos tinklo akių dydis, nustatytas pagal Komisijos reglamentą (EB) Nr. 517/2008 ( 21 );

k) Sąjungos žvejybos laivyno registras – pagal Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 24 straipsnio 3 dalį Komisijas sukurtas registras;

l) žvejybos žurnalas – Reglamento (EB) Nr. 1224/2009 14 straipsnyje nurodytas žurnalas;

▼M1

m) mėgėjų žvejyba – nekomercinė jūrų vandens gyvųjų išteklių žvejybos veikla, pavyzdžiui, poilsio, turizmo arba sporto tikslais.

▼B

4 straipsnis

Žvejybos zonos

Šiame reglamente nurodytų žvejybos zonų apibrėžtys:

a) ICES (Tarptautinės jūrų tyrinėjimo tarybos) zonos – geografiniai rajonai, apibrėžti Reglamento (EB) Nr. 218/2009 ( 22 ) III priede;

b) Skagerako sąsiauris – geografinis rajonas, kurio ribą vakaruose žymi linija, brėžiama nuo Hanstholmo švyturio iki Lindesnes švyturio, o pietuose – linija, brėžiama nuo Skageno švyturio iki Tistlarnos švyturio ir iš šio taško iki artimiausio Švedijos pakrantės taško;

c) Kategato sąsiauris – geografinis rajonas, kurio ribą šiaurėje žymi linija, brėžiama nuo Skageno švyturio iki Tistlarnos švyturio ir iš šio taško iki artimiausio Švedijos pakrantės taško, o pietuose – linija, brėžiama nuo Hasenøre iki Gnibens Spids, nuo Korshage iki Spodsbjerg ir nuo Gilbjerg Hoved iki Kullen;

d) ICES VII parajonio 16 funkcinis vienetas – geografinis rajonas, apibrėžtas loksodromomis, kuriomis paeiliui sujungiami šie taškai: — 53°30′ šiaurės platumos, 15°00′ vakarų ilgumos, — 53°30′ šiaurės platumos, 11°00′ vakarų ilgumos, — 51°30′ šiaurės platumos, 11°00′ vakarų ilgumos, — 51°30′ šiaurės platumos, 13°00′ vakarų ilgumos, — 51°00′ šiaurės platumos, 13°00′ vakarų ilgumos, — 51°00′ šiaurės platumos, 15°00′ vakarų ilgumos, — 53°00′ šiaurės platumos, 15°30′ vakarų ilgumos;

e) ICES IXa kvadrato 26 funkcinis vienetas – geografinis rajonas, apibrėžtas loksodromomis, kuriomis paeiliui sujungiami šie taškai: — 43°00′ šiaurės platumos, 8°00′ vakarų ilgumos, — 43°00′ šiaurės platumos, 10°00′ vakarų ilgumos, — 42°00′ šiaurės platumos, 10°00′ vakarų ilgumos, — 42°00′ šiaurės platumos, 8°00′ vakarų ilgumos;

f) ICES IXa kvadrato 27 funkcinis vienetas – geografinis rajonas, apibrėžtas loksodromomis, kuriomis paeiliui sujungiami šie taškai: — 42°00′ šiaurės platumos, 8°00′ vakarų ilgumos, — 42°00′ šiaurės platumos, 10°00′ vakarų ilgumos, — 38°00′ šiaurės platumos, 10°30′ vakarų ilgumos, — 38°00′ šiaurės platumos, 9°30′ vakarų ilgumos, — 40°00′ šiaurės platumos, 9°00′ vakarų ilgumos, — 40°00′ šiaurės platumos, 8°00′ vakarų ilgumos;

g) Kadiso įlanka geografinis rajonas, kurį sudaro ICES IXa kvadrato dalis į rytus nuo – 7° 23′ 48″ vakarų ilgumos;

h) CECAF (Žvejybos rytų vidurio Atlante komiteto) rajonai – Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 216/2009 ( 23 ) II priede apibrėžti geografiniai rajonai;

i) NAFO (Žvejybos šiaurės vakarų Atlante organizacijos) zonos – geografiniai rajonai, apibrėžti Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 217/2009 ( 24 ) III priede;

j) SEAFO (Žvejybos pietryčių Atlante organizacijos) konvencijos rajonas – geografinis rajonas, apibrėžtas Konvencijoje dėl žuvininkystės išteklių išsaugojimo ir valdymo Pietryčių Atlante ( 25 );

k) ICCAT (Tarptautinės Atlanto tunų apsaugos komisijos) konvencijos rajonas – geografinis rajonas, apibrėžtas Tarptautinėje konvencijoje dėl Atlanto tunų apsaugos ( 26 );

l) CCAMLR (Antarkties jūrų gyvųjų išteklių apsaugos komisijos) konvencijos rajonas – geografinis rajonas, apibrėžtas Reglamento (EB) Nr. 601/2004 ( 27 ) 2 straipsnio a punkte;

m) IATTC (Amerikos tropinių tunų komisijos) konvencijos rajonas – geografinis rajonas, apibrėžtas Konvencijoje dėl 1949 m. Jungtinių Amerikos Valstijų ir Kosta Rikos Respublikos konvencija sudarytos Amerikos tropinių tunų komisijos stiprinimo (Antigvos konvencija) ( 28 );

n) IOTC (Indijos vandenyno tunų komisijos) konvencijos rajonas – geografinis rajonas, apibrėžtas Susitarime dėl Indijos vandenyno tunų komisijos įkūrimo ( 29 );

o) SPRFMO (Regioninės žvejybos pietų Ramiajame vandenyne valdymo organizacijos) konvencijos rajonas – atviros jūros geografinis rajonas į pietus nuo 10° šiaurės platumos lygiagretės, į šiaurę nuo CCAMLR konvencijos rajono, į rytus nuo SIOFA konvencijos rajono, kaip apibrėžta Susitarime dėl žvejybos pietinėje Indijos vandenyno dalyje ( 30 ), ir į vakarus nuo Pietų Amerikos valstybių jurisdikcijai priklausančių žvejybos rajonų;

p) WCPFC (Vakarų ir vidurio Ramiojo vandenyno žuvininkystės komisijos) konvencijos rajonas – geografinis rajonas, apibrėžtas Konvencijoje dėl toli migruojančių žuvų išteklių apsaugos ir valdymo vakarinėje ir centrinėje Ramiojo vandenyno dalyse ( 31 );

q) Beringo jūros atviros jūros rajonas – geografinis Beringo jūros atviros jūros rajonas, esantis už 200 jūrmylių nuo bazinių linijų, nuo kurių matuojamas Beringo jūros pakrantės valstybių teritorinės jūros plotis;

r) IATTC ir WCPFC bendros jurisdikcijos rajonas – geografinis rajonas, apibrėžiamas šiomis ribomis: — 150° vakarų ilgumos, — 130° vakarų ilgumos, — 4° pietų platumos, — 50° pietų platumos.







II ANTRAŠTINĖ DALIS

SĄJUNGOS LAIVŲ ŽVEJYBOS GALIMYBĖS







I SKYRIUS

Bendrosios nuostatos

5 straipsnis

BLSK ir jų paskirstymas

1. Sąjungos vandenyse arba kai kuriuose ne Sąjungos vandenyse žvejojantiems Sąjungos laivams taikomi BLSK, jų paskirstymas valstybėms narėms ir atitinkamais atvejais su jomis funkciškai susietos sąlygos nustatyti I priede.

2. Sąjungos laivams leidžiama žvejoti Farerų Salų, Grenlandijos, Islandijos ir Norvegijos žvejybos jurisdikcijai priklausančiuose vandenyse ir žvejybos zonoje aplink Jano Majeno salą, neviršijant I priede nurodytų BLSK ir laikantis šio reglamento 19 straipsnyje ir III priede, taip pat Reglamente (EB) Nr. 1006/2008 ( 32 ) ir jo įgyvendinimo nuostatose nustatytų sąlygų.

3. IA priede nurodytos specialios sąlygos taikymo paprastųjų tobių ištekliams ICES IIa, IIIa ir IV zonų Sąjungos vandenyse tikslais galioja IID priede apibrėžti valdymo rajonai.

6 straipsnis

Valstybių narių nustatytini BLSK

1. Tam tikrų žuvų išteklių BLSK nustato atitinkama valstybė narė. Tie ištekliai nurodyti I priede.

2. Valstybės narės nustatytini BLSK:

a) turi atitikti bendros žuvininkystės politikos principus ir taisykles, ypač tausaus išteklių naudojimo principą, ir

b) tuo atveju: i) jei yra analitinis įvertinimas, turi būti tokie, kad būtų kuo didesnė tikimybė, jog nuo 2015 m. ir vėliau bus išlaikytas didžiausias galimas tausios žvejybos laimikis; ii) jei analitinio įvertinimo nėra arba jis yra neišsamus, turi būti tokie, kad ištekliai būtų naudojami vadovaujantis žuvininkystės valdymui taikomu atsargumo principu.

3. Ne vėliau kaip 2015 m. kovo 15 d. kiekviena atitinkama valstybė narė Komisijai pateikia šią informaciją:

a) patvirtintus BLSK;

b) atitinkamos valstybės narės surinktus ir įvertintus duomenis, kuriais grindžiami patvirtinti BLSK;

c) išsamius duomenis apie tai, kaip patvirtinti BSLK atitinka 2 dalį.

▼M1

7 straipsnis

Laimikio ir priegaudos iškrovimo sąlygos

1. Rūšių, kurioms taikomi sužvejojamų žuvų kiekio apribojimai, žuvims, sužvejotoms vykdant Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 15 straipsnio 1 dalies a punkte nurodytą žvejybą, taikomas įpareigojimas iškrauti laimikį, kaip nustatyta to reglamento 15 straipsnyje (toliau – įpareigojimas iškrauti laimikį).

2. Žuvys, kurioms taikomi sužvejojamų žuvų kiekio apribojimai, sužvejotos vykdant žvejybą, kuriai nėra taikomas įpareigojimas iškrauti laimikį, laikomos laive arba iškraunamos tik tuo atveju, jeigu:

a) tas žuvis sužvejojo su kvotą turinčios valstybės narės vėliava plaukiojantys laivai ir ta kvota nėra išnaudota arba

b) sužvejoti žuvų kiekiai sudaro Sąjungos kvotos dalį, kuri nebuvo paskirstyta valstybėms narėms kvotomis, ir ta Sąjungos kvota neišnaudota.

3. Netikslinių rūšių žuvų ištekliai, kurie atitinka saugias biologines ribas, kaip nurodyta Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 15 straipsnio 8 dalyje, yra nustatyti šio reglamento I priede siekiant jiems pritaikyti tame straipsnyje numatytą išimtį, pagal kurią jų atveju netaikomas įpareigojimas sužvejotus kiekius įskaičiuoti į atitinkamas kvotas.

▼B

8 straipsnis

Žvejybos pastangų apribojimai

1 straipsnio 2 dalies b punkte nurodytais laikotarpiais taikomos šios žvejybos pastangų priemonės:

a) IIA priedas taikomas tam tikriems atlantinių menkių, paprastųjų jūrų liežuvių ir jūrinių plekšnių ištekliams Kategato sąsiauryje, Skagerako sąsiauryje, toje ICES IIIa kvadrato dalyje, kuri nepriklauso Skagerako ir Kategato sąsiauriams, ICES IV parajonyje, ICES VIa, VIIa, VIId kvadratuose bei ICES IIa ir Vb kvadratų Sąjungos vandenyse valdyti;

b) IIB priedas taikomas europinių jūrinių lydekų ir norveginių omarų ištekliams ICES VIIIc ir IXa kvadratuose, išskyrus Kadiso įlanką, atkurti;

c) IIC priedas taikomas paprastųjų jūrų liežuvių ištekliams ICES VIIe kvadrate valdyti.

9 straipsnis

Giliavandenių žuvų išteklių sužvejojamo kiekio ir žvejybos pastangų apribojimai

1. Žvejojant juoduosius paltusus taikoma Reglamento (ES) Nr. 2347/2002 ( 33 ) 3 straipsnio 1 dalis, kuria nustatytas reikalavimas turėti leidimą gelminei žvejybai. Žvejojant, laikant laive, perkraunant į kitą laivą ir iškraunant juoduosius paltusus taikomos tame straipsnyje nurodytos sąlygos.

2. Valstybės narės užtikrina, kad Reglamento (EB) Nr. 2347/2002 3 straipsnio 1 dalyje nurodytus leidimus gelminei žvejybai turinčių laivų žvejybos pastangos, išreikštos kilovatdienėmis, kurias laivas nebūna uoste, 2015 m. neviršytų 65 % metinių žvejybos pastangų, kurias atitinkamos valstybės narės laivai panaudojo 2003 m. išplaukdami į žvejybos reisus, kuriems turėjo leidimus gelminei žvejybai arba per kuriuos buvo sužvejota to reglamento I ir II prieduose išvardytų giliavandenių žuvų rūšių, vidurkio. Ši dalis taikoma tik tiems žvejybos reisams, per kuriuos sužvejojama daugiau nei 100 kg giliavandenių žuvų rūšių, išskyrus atlantines argentinas.

▼M2

9a straipsnis

Priemonės dėl paprastųjų vilkešerių

1. Sąjungos laivams draudžiama žvejoti, laikyti laive, perkelti, perkrauti arba iškrauti 2 dalyje nurodytus kiekius viršijantį paprastųjų vilkešerių, sužvejotų toliau nurodytuose rajonuose, kiekį:

a) ICES IVb, IVc, VIId, VIIe, VIIf ir VIIh kvadratuose;

b) vandenyse, esančiuose arčiau kaip 12 jūrmylių nuo Jungtinės Karalystės bazinės linijos ICES VIIa ir VIIg kvadratuose.

2. Pagal 1 dalį taikomi šie leidžiami sužvejoti kiekiai:







Įrankio kategorija ir kodas (1) Didžiausias vienam laivui per kalendorinį mėnesį leidžiamas sužvejoti paprastųjų vilkešerių kiekis (kg) Vidutinio gylio arba pelaginiai tralai, įskaitant OTM ir PTM 1 500 Visų tipų dugniniai tralai, įskaitant daniškus/škotiškus velkamuosius tinklus, OTB, OTT, PTB, TBB, SSC, SDN, SPR, SV, SB, SX, TBN, TBS ir TB 1 800 Visi žiauniniai tinklai (GN), visi dreifuojantieji ir fiksuoti (sieniniai) tinklai, įskaitant GTR, GNS, GND, FYK, FPN ir FIX 1 000 Visos ilgosios ūdos arba kartinės ūdos, įskaitant LHP, LHM, LLD, LL, LTL, LX ir LLS 1 300 Gaubiamieji tinklai, įrankių kodai PS ir LA 3 000 (1) Pagal FAO alpha 3 žvejybos įrankių kodus.

3. Sąjungos laivams, kurie per vieną kalendorinį mėnesį naudoja daugiau negu vieną įrankį, taikomas tam įrankiui, kuriam nustatytas kiekis yra mažiausias, 2 dalyje nustatytas kiekis.

4. 2 dalyje nustatyti kiekiai į kitą mėnesį neperkeliami arba kitiems laivams neperduodami.

5. Sąjungos laivams draudžiama laive laikyti, perkrauti, perkelti arba iškrauti paprastuosius vilkešerius, sužvejotus ICES VIIb, VIIc, VIIj ir VIIk kvadratuose, taip pat sužvejotus ICES VIIa ir VIIg kvadratų vandenyse, esančiuose toliau kaip 12 jūrmylių nuo Jungtinės Karalystės bazinės linijos.

6. Pasibaigus kiekvienam mėnesiui, per 20 dienų valstybės narės Komisijai atsiunčia sužvejotų paprastųjų vilkešerių kiekio pagal kiekvieną naudoto įrankio tipą ataskaitą.

▼B

10 straipsnis

Specialiosios žvejybos galimybių paskirstymo nuostatos

1. Šiame reglamente nustatytos žvejybos galimybės valstybėms narėms paskirstomos nedarant poveikio:

a) žvejybos galimybėms, kuriomis pasikeista pagal Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 16 straipsnio 8 dalį;

b) išskaitymui ir perskirstymui pagal Reglamento (EB) Nr. 1224/2009 37 straipsnį;

c) žvejybos galimybėms, perskirstytoms pagal Reglamento (EB) Nr. 1006/2008 10 straipsnio 4 dalį;

d) papildomiems žuvų kiekiams, kuriuos leidžiama iškrauti pagal Reglamento (EB) Nr. 847/96 3 straipsnį ir Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 15 straipsnio 9 dalį;

e) neišnaudotiems kiekiams pagal Reglamento (EB) Nr. 847/96 4 straipsnį ir Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 15 straipsnio 9 dalį;

f) išskaitymui, atliekamam pagal Reglamento (EB) Nr. 1224/2009 105, 106 ir 107 straipsnius;

g) kvotų perleidimui ir pasikeitimui jomis pagal šio reglamento 19 straipsnį;

h) papildomoms kvotos dalims pagal šio reglamento 14 straipsnį.

2. Reglamento (EB) Nr. 847/96 3 straipsnis taikomas ištekliams, kuriems taikomas prevencinis BLSK, o to reglamento 3 straipsnio 2 bei 3 dalys ir 4 straipsnis taikomi ištekliams, kuriems taikomas mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK, išskyrus atvejus, kai šio reglamento I priede nurodyta kitaip. Reglamento (EB) Nr. 847/96 3 ir 4 straipsniai netaikomi, jei valstybė narė pasinaudoja Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 15 straipsnio 9 dalyje numatytomis metų sandūros lankstumo priemonėmis.

11 straipsnis

Žvejybos draudimo laikotarpis

1. 2015 m. gegužės 1 d. – gegužės 31 d. Porkupino seklumoje draudžiama žvejoti arba laikyti laive šių rūšių žuvis: atlantines menkes, megrimus, velniažuvines, juodadėmes menkes, paprastuosius merlangus, europines jūrines lydekas, norveginius omarus, jūrines plekšnes, sidabrinius polakus, ledjūrio menkes, rombines rajožuves, europinius jūrų liežuvius, paprastąsias brosmes, melsvąsias molvas, paprastąsias molvas ir paprastuosius dygliaryklius.

Taikant šią dalį Porkupino seklumą sudaro geografinis rajonas, apibrėžtas loksodromomis, kuriomis paeiliui sujungiami šie taškai:







Taškas Platuma Ilguma 1 52° 27′ šiaurės platumos 12° 19′ vakarų ilgumos 2 52° 40′ šiaurės platumos 12° 30′ vakarų ilgumos 3 52° 47′ šiaurės platumos 12° 39,600′ vakarų ilgumos 4 52° 47′ šiaurės platumos 12° 56′ vakarų ilgumos 5 52° 13,5′ šiaurės platumos 13° 53,830′ vakarų ilgumos 6 51° 22′ šiaurės platumos 14° 24′ vakarų ilgumos 7 51° 22′ šiaurės platumos 14° 03′ vakarų ilgumos 8 52° 10′ šiaurės platumos 13° 25′ vakarų ilgumos 9 52° 32′ šiaurės platumos 13° 07,500′ vakarų ilgumos 10 52° 43′ šiaurės platumos 12° 55′ vakarų ilgumos 11 52° 43′ šiaurės platumos 12° 43′ vakarų ilgumos 12 52° 38,800′ šiaurės platumos 12° 37′ vakarų ilgumos 13 52° 27′ šiaurės platumos 12° 23′ vakarų ilgumos 14 52° 27′ šiaurės platumos 12° 19′ vakarų ilgumos

Nukrypstant nuo pirmos pastraipos, Porkupino seklumoje leidžiama laivuose tranzitu gabenti toje dalyje nurodytas rūšis pagal Reglamento (EB) Nr. 1224/2009 50 straipsnio 3, 4 ir 5 dalis.

2. Komercinė paprastųjų tobių žvejyba dugniniu tralu, velkamuoju tinklu arba panašiais velkamaisiais žvejybos įrankiais, kurių akių dydis mažesnis nei 16 mm, ICES IIa ir IIIa kvadratuose ir ICES IV parajonyje draudžiama nuo 2015 m. sausio 1 d. iki kovo 31 d. ir nuo 2015 m. rugpjūčio 1 d. iki gruodžio 31 d.

Pirmoje pastraipoje nustatytas draudimas taip pat taikomas trečiųjų šalių laivams, turintiems leidimą žvejoti paprastuosius tobius ICES IV parajonio Sąjungos vandenyse.

▼M1

11a straipsnis

Paprastųjų vilkešerių mėgėjų žvejyba šiaurės rytų Atlante

Užsiimant mėgėjų žvejyba ICES IVb, IVc, VIIa, VIId, VIIe, VIIf, VIIg, VIIh, VIIj ir VIIk kvadratuose vienam asmeniui leidžiamas laimikis – ne daugiau kaip trys paprastieji vilkešeriai per dieną.

▼B

12 straipsnis

Draudimai

1. Sąjungos laivams draudžiama žvejoti, laikyti laive, perkrauti į kitą laivą ar iškrauti šių rūšių žuvis:

a) žvaigždėtąsias rajas (Amblyraja radiata) ICES IIa, IIIa ir VIId kvadratų ir ICES IV parajonio Sąjungos vandenyse;

b) šių rūšių pjūklažuves visuose vandenyse: i) azijines pjūklažuves (Anoxypristis cuspidata); ii) Kvinslando pjūklažuves (Pristis clavata); iii) paprastąsias pjūklažuves (Pristis pectinata); iv) europines pjūklažuves (Pristis pristis); v) žalsvąsias pjūklažuves (Pristis zijsron);

c) milžinryklius (Cetorhinus maximus) ir baltuosius ryklius (Carcharodon carcharias) visuose vandenyse;

d) švelniąsias rajas (Dipturus batis) ir susijusių rūšių grupę (Dipturus cf. flossada ir Dipturus cf. intermedia) ICES IIa kvadrato bei ICES III, IV, VI, VII, VIII, IX ir X parajonių Sąjungos vandenyse;

e) paprastuosius sriubinius ryklius (Galeorhinus galeus), sužvejojamus ūdomis ICES IIa kvadrato ir IV parajonio Sąjungos vandenyse, taip pat ICES I, V, VI, VII, VIII, XII ir XIV parajonių Sąjungos ir tarptautiniuose vandenyse;

f) mažuosius juoduosius dygliaryklius (Etmopterus pusillus) ICES IIa kvadrato ir IV parajonio Sąjungos vandenyse, taip pat ICES I, V, VI, VII, VIII, XII ir XIV parajonių Sąjungos ir tarptautiniuose vandenyse;

g) šokoladinius dygliaryklius (Dalatias licha), paprastuosius ilgasnukius dygliaryklius (Deania calcea), pilkuosius trumpadyglius ryklius (Centrophorus squamosus), didžiuosius juoduosius dygliaryklius (Etmopterus princeps) ir portugalinius baltaakius dygliaryklius (Centroscymnus coelolepis) ICES IIa kvadrato ir ICES IV parajonio Sąjungos vandenyse ir ICES I ir XIV parajonių Sąjungos ir tarptautiniuose vandenyse;

h) atlantinius silkiaryklius (Lamna nasus) visuose vandenyse;

i) rifines mantas (Manta alfredi) visuose vandenyse;

j) didžiąsias mantas (Manta birostris) visuose vandenyse;

k) šių rūšių mobules visuose vandenyse: i) europines mobules (Mobula mobular); ii) mažąsias mobules (Mobula rochebrunei); iii) japonines mobules (Mobula japanica); iv) Peru mobules (Mobula thurstoni); v) ilgarages mobules (Mobula eregoodootenkee); vi) Munko mobules (Mobula munkiana); vii) Čilės mobules (Mobula tarapacana); viii) trumpapelekes mobules (Mobula kuhlii); ix) senegalines mobules (Mobula hypostoma);

l) dygliąsias rajas (Raja clavata) ICES IIIa kvadrato Sąjungos vandenyse;

m) norvegines rajas (Raja (Dipturus) nidarosiensis) ICES VIa, VIb, VIIa, VIIb, VIIc, VIIe, VIIf, VIIg, VIIh ir VIIk kvadratų Sąjungos vandenyse;

n) marmurines rombines rajas (Raja undulata) ICES VI ir X parajonių Sąjungos vandenyse ir baltąsias rajas (Raja alba) ICES VI, VII, VIII, IX ir X parajonių Sąjungos vandenyse;

o) gitaržuvines (Rhinobatidae) ICES I, II, III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X ir XII parajonių Sąjungos vandenyse;

p) europinius plokščiakūnius ryklius (Squatina squatina) Sąjungos vandenyse.

2. Jei 1 dalyje nurodytų rūšių žuvys atsitiktinai sužvejojamos, siekiama jų nesužaloti. Jos nedelsiant paleidžiamos.

13 straipsnis

Duomenų perdavimas

Valstybės narės, pagal Reglamento (EB) Nr. 1224/2009 33 ir 34 straipsnius Komisijai pateikdamos duomenis apie iškrautą sužvejotų žuvų išteklių kiekį, naudoja šio reglamento I priede nustatytus žuvų išteklių kodus.







II SKYRIUS

Papildoma kvotos dalis, skiriama laivams, dalyvaujantiems bandomuosiuose visapusiškai dokumentais pagrįstos žvejybos reisuose

14 straipsnis

Papildoma kvotos dalis

1. Valstybė narė gali suteikti papildomą tam tikrų išteklių kvotos dalį su jos vėliava plaukiojantiems laivams, dalyvaujantiems bandomuosiuose visapusiškai dokumentais pagrįstos žvejybos reisuose. Tie ištekliai nurodyti I priede.

2. 1 dalyje nurodyta papildoma kvotos dalis sudaro tai valstybei narei suteiktos kvotos procentinę dalį, kuri negali viršyti bendros I priede nustatytos ribos.

15 straipsnis

Papildomos kvotos dalies skyrimo sąlygos

1. 14 straipsnyje nurodyta papildoma kvotos dalis skiriama laikantis šių sąlygų:

a) valstybės narės užtikrina, kad visi žvejybos reisai būtų išsamiai ir tiksliai pagrindžiami dokumentais, taip pat tinkamus pajėgumus ir priemones, pavyzdžiui, stebėtojus, apsaugines vaizdo stebėjimo sistemas (AVSS) ir kita. Tai darydamos valstybės narės vadovaujasi veiksmingumo ir proporcingumo principais;

b) atskiram laivui, dalyvaujančiam bandomuosiuose visapusiškai dokumentais pagrįstos žvejybos reisuose, suteikta papildoma kvotos dalis negali viršyti nė vienos iš šių ribų: i) 75 % į jūrą išmetamų žuvų kiekio, pagal susijusios valstybės narės apytikslį įvertinimą, koks kiekis paprastai išmetamas iš tokio tipo laivo, koks yra atitinkamas laivas, kuriam suteikta papildoma kvotos dalis; ii) 30 % laivo kvotos prieš jam pradedant dalyvauti bandomuosiuose reisuose;

c) visas laivo sužvejojamas išteklių, kurių papildoma kvotos dalis yra skirta tam laivui, kiekis, įskaitant žuvis, kurių dydis mažesnis už mažiausią leidžiamų iškrauti žuvų dydį, nustatytą Tarybos reglamento (EB) Nr. 850/98 ( 34 ) XII priede, įskaičiuojamas į laivui suteiktą kvotą, į kurią įtraukiamos visos pagal šio reglamento 14 straipsnį suteiktos papildomos kvotos dalys;

d) laivui visiškai išnaudojus jam skirtą atskirą kurių nors išteklių kvotą, kuriai galima skirti papildomą kvotos dalį, toks laivas turi nutraukti bet kokią žvejybos veiklą atitinkamame BLSK rajone;

e) valstybės narės gali leisti laivams, nedalyvaujantiems bandomuosiuose visapusiškai dokumentais pagrįstos žvejybos reisuose perleisti tokiuose bandomuosiuose reisuose dalyvaujantiems laivams laivui suteiktą išteklių, kuriems gali būti taikomas šis straipsnis, kvotą ar jos dalį, jei galima įrodyti, kad nedalyvaujančių laivų į jūrą išmetamas žuvų kiekis nedidės.

2. Nepaisant 1 dalies b punkto i papunkčio, valstybė narė gali išimties tvarka suteikti su jos vėliava plaukiojančiam laivui papildomą kvotos dalį, kuri viršija 75 % apytikriai įvertinto į jūrą išmetamų žuvų kiekio, kuris išmetamas iš tokio tipo laivo, koks yra laivas, kuriam suteikta papildoma kvotos dalis, su sąlyga, kad:

a) iš tokio tipo laivo pagal apytikslius įvertinimus į jūrą išmetamas kiekis yra mažesnis nei 10 %;

b) tokio tipo laivo įtraukimas yra svarbus norint įvertinti pagal 15 straipsnio 1 dalies a punktą naudojamų stebėsenos priemonių potencialą;

c) nėra viršyta visiems bandomuosiuose reisuose dalyvaujantiems laivams apytiksliai įvertinto išmetamo išteklių kiekio 75 % bendra riba.

3. Prieš suteikdama 14 straipsnyje nurodytą papildomą kvotą valstybė narė Komisijai pateikia šią informaciją:

a) su jos vėliava plaukiojančių laivų, dalyvaujančių bandomuosiuose visapusiškai dokumentais pagrįstos žvejybos reisuose, sąrašą;

b) tuose laivuose įrengtos elektroninės nuotolinės stebėjimo įrangos specifikacijas;

c) tuose laivuose naudojamų žvejybos įrankių pajėgumą, rūšį ir specifikacijas;

d) apytiksliai įvertiną žuvų kiekį, išmetamą į jūrą iš kiekvieno tipo bandomuosiuose reisuose dalyvaujančio laivo;

e) bandomuosiuose reisuose dalyvaujančių laivų 2014 m. sužvejotą žuvų, kurių ištekliams taikomas atitinkamas BLSK, kiekį.

16 straipsnis

Asmens duomenų tvarkymas

Jei pagal šio reglamento 15 straipsnio 1 dalies a punktą gauti užregistruoti duomenys yra susiję su asmens duomenų tvarkymu, kaip apibrėžta Direktyvoje 95/46/EB, tvarkant tokius duomenis taikoma ta direktyva.

17 straipsnis

Papildomos kvotos dalies panaikinimas

Jei valstybė narė nustato, kad laivas, dalyvaujantis bandomuosiuose visapusiškai dokumentais pagrįstos žvejybos reisuose, nesilaiko 15 straipsnyje nustatytų sąlygų, ji nedelsiant panaikina tam laivui suteiktą papildomą kvotą ir likusiu 2015 m. laikotarpiu neleidžia jam dalyvauti tuose bandomuosiuose reisuose.

18 straipsnis

Žuvų išmetimo į jūrą įvertinimų mokslinė apžvalga

Siekdama stebėti, kaip įgyvendinamas 15 straipsnio 1 dalies b punkto i papunktyje nustatytas reikalavimas, Komisija gali pareikalauti, kad bet kuri šį skyrių taikanti valstybė narė mokslinei patariamajai įstaigai pateiktų peržiūrėti jos parengtą iš kiekvieno tipo laivų išmetamų žuvų kiekio vertinimą. Jei tokį išmetamą kiekį patvirtinančio vertinimo nėra, atitinkama valstybė narė imasi visų tinkamų priemonių, kad būtų užtikrintas šio reikalavimo vykdymas, ir apie jas praneša Komisijai.

▼M4

18a straipsnis

Lankstumas nustatant tam tikrų žuvų išteklių žvejybos galimybes

1. Šis straipsnis taikomas šiems žuvų ištekliams:

a) atlantinių skumbrių ištekliams IIIa kvadrate ir IV parajonyje, IIa, IIIb, IIIc ir IIId kvadratų Sąjungos vandenyse;

b) atlantinių skumbrių ištekliams VI, VII parajoniuose, VIIIa, VIIIb, VIIId ir VIIIe kvadratuose, Vb kvadrato Sąjungos ir tarptautiniuose vandenyse, IIa kvadrato, XII ir XIV parajonių tarptautiniuose vandenyse;

c) atlantinių skumbrių ištekliams IIa ir IVa kvadratų Norvegijos vandenyse;

d) silkių ištekliams I ir II parajonių Sąjungos, Norvegijos ir tarptautiniuose vandenyse;

e) silkių ištekliams Šiaurės jūroje į šiaurę nuo 53° šiaurės platumos;

f) silkių ištekliams IVc ir VIId kvadratuose;

g) silkių ištekliams VIIa, VIIg, VIIh, VIIj ir VIIk kvadratuose;

h) paprastųjų stauridžių ištekliams IIa, IVa kvadratų, VI parajonio, VIIa–c, VIIe–k, VIIIa, VIIIb, VIIId ir VIIIe kvadratų Sąjungos vandenyse, Vb kvadrato Sąjungos ir tarptautiniuose vandenyse, XII ir XIV parajonių tarptautiniuose vandenyse.

2. Kiekiai, neviršijantys 25 % valstybės narės 1 dalies d–h punktuose nurodytų išteklių pirminės kvotos, kurie nebuvo išnaudoti 2015 m., pridedami apskaičiuojant atitinkamos valstybės narės atitinkamų išteklių kvotą 2016 metams. 1 dalies a–c punktuose nurodytų išteklių atveju ta procentinė dalis yra 17,5 %. Nustatant išnaudotus ir neišnaudotus kiekius pagal šią dalį atsižvelgiama į kiekius, kurie buvo perduoti kitoms valstybėms narėms pagal Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 16 straipsnio 8 dalį, ir į kiekius, išskaičiuotus pagal Reglamento (EB) Nr. 1224/2009 37, 105 ir 107 straipsnius.

3. Jeigu tam tikrų išteklių atžvilgiu valstybė narė pasinaudojo šio straipsnio 2 dalyje numatyta galimybe, tiems ištekliams netaikoma jokia kita lankstumo galimybė, susijusi su nepanaudotų žvejybos galimybių perkėlimu.

▼B







III SKYRIUS

Žvejybos trečiųjų valstybių vandenyse leidimai

19 straipsnis

Žvejybos leidimai

1. Didžiausias žvejybos leidimų Sąjungos laivams, žvejojantiems trečiųjų šalių vandenyse, skaičius nustatytas III priede.

2. Jeigu, remdamasi Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 16 straipsnio 8 dalimi, viena valstybė narė perleidžia žvejybos šio reglamento III priede nustatytuose rajonuose kvotą kitai valstybei narei (pasikeitimas žvejybos galimybėmis), kartu perleidžiami atitinkami žvejybos leidimai ir apie tai pranešama Komisijai. Tačiau neviršijamas bendras kiekvienam žvejybos rajonui skirtų žvejybos leidimų skaičius, nustatytas tame priede.







IV SKYRIUS

Žvejybos galimybės regioninių žvejybos valdymo organizacijų jurisdikcijai priklausančiuose vandenyse

20 straipsnis

Kvotų perleidimas ir keitimasis jomis

1. Tuo atveju, kai pagal regioninės žuvininkystės valdymo organizacijos (toliau – RFMO) taisykles RFMO Susitariančiosioms Šalims leidžiama tarpusavyje perleisti kvotas arba jomis keistis, valstybė narė (toliau – atitinkama valstybė narė) gali su RFMO Susitariančiąja Šalimi vesti diskusijas ir, jei reikia, parengti galimą numatomo kvotų perleidimo ar pasikeitimo jomis planą.

2. Atitinkamai valstybei narei pranešus Komisijai, Komisija gali patvirtinti numatomo kvotų perleidimo ar pasikeitimo jomis planą, kurį valstybė narė aptarė su atitinkama RFMO Susitariančiąja Šalimi. Po to Komisija ir atitinkama RFMO Susitariančioji Šalis be reikalo nedelsdamos pareiškia sutikimą, kad toks kvotos perleidimas ar pasikeitimas ja būtų privalomas. Tada Komisija praneša apie sutartą kvotos perleidimą arba pasikeitimą ja RFMO sekretoriatui pagal tos organizacijos taisykles.

3. Komisija praneša valstybėms narėms apie sutartą kvotos perleidimą arba pasikeitimą ja.

4. Žvejybos galimybės, gautos arba perleistos susijusiai RFMO Susitariančiajai Šaliai vykdant kvotos perleidimą arba pasikeitimą ja, laikomos kvotomis, skirtomis atitinkamai valstybei narei arba išskaičiuotomis iš jos žvejybos galimybių nuo to momento, kai kvotos perleidimas arba pasikeitimas ja įsigalioja pagal su atitinkama RFMO Susitariančiąja Šalimi sudaryto susitarimo sąlygas arba atitinkamai pagal atitinkamos RFMO taisykles. Dėl tokio skyrimo nesikeičia galiojantis paskirstymo būdas, taikomas paskirstant žvejybos galimybes valstybėms narėms laikantis santykinio žvejybos veiklos stabilumo principo.







1 skirsnis

ICCAT konvencijos rajonas

21 straipsnis

Paprastųjų tunų žvejybos, auginimo ir tukinimo pajėgumų apribojimai

1. Kartinėmis ūdomis su jauku ir velkamosiomis ūdomis žvejojančių Sąjungos laivų, kuriems rytinėje Atlanto vandenyno dalyje leidžiama aktyviaisiais žvejybos įrankiais žvejoti paprastuosius tunus, ne mažesnius nei 8 kg svorio ir 75 cm ilgio ir ne didesnius nei 30 kg svorio ir 115 cm ilgio, skaičius neviršija IV priedo 1 punkte nustatyto skaičiaus.

2. Priekrantės vandenyse tradiciniais žvejybos įrankiais žvejojančių Sąjungos laivų, kuriems Viduržemio jūroje leidžiama aktyviai žvejoti ne mažesnius nei 8 kg svorio ir 75 cm ilgio ir ne didesnius nei 30 kg svorio ir 115 cm ilgio paprastuosius tunus, skaičius neviršija IV priedo 2 punkte nustatyto skaičiaus.

3. Sąjungos laivų, kuriems Adrijos jūroje auginimo reikmėms leidžiama aktyviai žvejoti ne mažesnius nei 8 kg svorio ir 75 cm ilgio ir ne didesnius nei 30 kg svorio ir 115 cm ilgio paprastuosius tunus, skaičius neviršija IV priedo 3 punkte nustatyto skaičiaus.

4. Žvejybos laivų, kuriems rytinėje Atlanto vandenyno dalyje ir Viduržemio jūroje leidžiama žvejoti, laikyti laive, perkrauti į kitą laivą, transportuoti arba iškrauti paprastuosius tunus, skaičius ir bendras pajėgumas, išreikštas bendrąja talpa, neviršija IV priedo 4 punkte nustatyto skaičiaus ir bendro pajėgumo.

5. Gaudyklių, rytinėje Atlanto vandenyno dalyje ir Viduržemio jūroje naudojamų paprastiesiems tunams žvejoti, skaičius neviršija IV priedo 5 punkte nustatyto skaičiaus.

6. Paprastųjų tunų auginimo pajėgumas, tukinimo pajėgumas ir didžiausias laisvėje sužvejotų paprastųjų tunų, perkeliamų į rytinėje Atlanto vandenyno dalyje ir Viduržemio jūroje esančius žuvininkystės ūkius, kiekis neviršija IV priedo 6 punkte nustatyto pajėgumo ir kiekio.

22 straipsnis

Pramoginė ir sportinė žūklė

Atitinkamais atvejais valstybės narės iš joms ID priede paskirtų kvotų paskiria specialią kvotą mėgėjų ir sportinei žvejybai.

23 straipsnis

Rykliai

1. Vykdant bet kokią žvejybos veiklą draudžiama laikyti laive, perkrauti į kitą laivą ar iškrauti didžiaakių jūrų lapių (Alopias superciliosus) skerdenas arba skerdenų dalis.

2. Draudžiama vykdyti Alopias genties didžiaakių jūrų lapių specializuotosios žvejybos veiklą.

3. Vykdant žvejybos veiklą Tarptautinės konvencijos dėl Atlanto tunų apsaugos rajone draudžiama laikyti laive, perkrauti į kitą laivą ar iškrauti Sphyrnidae šeimai priklausančių kūjaryklių (išskyrus Sphyrna tiburo) skerdenas arba skerdenų dalis.

4. Vykdant bet kokią žvejybos veiklą draudžiama laikyti laive, perkrauti į kitą laivą ar iškrauti ilgapelekių pilkųjų ryklių (Carcharhinus longimanus) skerdenas arba skerdenų dalis.

5. Vykdant bet kokią žvejybos veiklą draudžiama laive laikyti floridinius šilkinius ryklius (Carcharhinus falciformis).







2 skirsnis

CCAMLR konvencijos rajonas

24 straipsnis

Draudimai ir sužvejojamo kiekio apribojimai

1. V priedo A dalyje nustatytų rūšių specializuotoji žvejyba draudžiama toje dalyje nustatytose zonose ir nustatytais laikotarpiais.

2. V priedo B dalyje nustatytuose parajoniuose vykdomai žvalgomajai žvejybai taikomi toje dalyje nustatyti BLSK ir priegaudos apribojimai.

25 straipsnis

Žvalgomoji žvejyba

1. 2015 m. žvalgomojoje nototeninių dančių (Dissostichus spp.) žvejyboje ūdomis Jungtinių Tautų Maisto ir žemės ūkio organizacijos (toliau – FAO) 88.1 ir 88.2 parajoniuose ir nacionalinei jurisdikcijai nepriklausančiuose 58.4.1, 58.4.2 ir 58.4.3a kvadratuose gali dalyvauti tik tos valstybės narės, kurios yra CCAMLR komisijos narės. Jeigu tokia valstybė narė ketina dalyvauti tokioje žvejyboje, pagal Reglamento (EB) Nr. 601/2004 7 ir 7a straipsnius ir bet kuriuo atveju ne vėliau kaip 2015 m. birželio 1 d. ji apie tai praneša CCAMLR sekretoriatui.

2. BLSK ir leidžiama priegauda FAO 88.1 ir 88.2 parajoniuose bei 58.4.1, 58.4.2 ir 58.4.3a kvadratuose ir jų paskirstymas mažuose tiriamuosiuose plotuose (toliau – MTP) kiekviename tų parajonių ir kvadratų nustatomi V priedo B dalyje. Žvejyba bet kuriame MTP nutraukiama, kai užregistruotas sužvejotų žuvų kiekis yra lygus nustatytam BLSK, ir žvejyba tame MTP draudžiama visą likusį sezono laiką.

3. Žvejojama kuo didesniame geografiniame plote ir kuo įvairesniuose gyliuose, kad būtų surinkta žvejybos rajono potencialui nustatyti būtina informacija ir kad sužvejotų žuvų kiekis bei žvejybos pastangos nebūtų pernelyg sutelkti vienoje vietoje. Tačiau FAO 88.1 ir 88.2 parajoniuose bei 58.4.1, 58.4.2 ir 58.4.3a kvadratuose draudžiama žvejoti mažesniame nei 550 m gylyje.

26 straipsnis

Krilių žvejyba 2015–2016 m. žvejybos sezonu

1. 2015–2016 m. žvejybos sezonu CCAMLR konvencijos rajone krilius (Euphausia superba) gali žvejoti tik tos valstybės narės, kurios yra CCAMLR komisijos narės. Jei tokia valstybė narė ketina žvejoti krilius CCAMLR konvencijos rajone, ji ne vėliau kaip 2015 m. gegužės 1 d. Komisijai praneša apie savo ketinimą žvejoti krilius, naudodama šio reglamento V priedo C dalyje pateiktą formą. Remdamasi valstybių narių pateikta informacija Komisija ne vėliau kaip 2015 m. gegužės 30 d. pateikia pranešimus CCAMLR sekretoriatui.

2. Šio straipsnio 1 dalyje nurodytame pranešime pateikiama Reglamento (EB) Nr. 601/2004 3 straipsnyje numatyta informacija apie kiekvieną laivą, kuriam valstybė narė ketina leisti dalyvauti krilių žvejyboje.

3. Valstybė narė, ketinanti žvejoti krilius CCAMLR konvencijos rajone, apie tai praneša tik tuo atveju, jei žvejybą ketina vykdyti tais leidimus turinčiais laivais, kurie plaukioja su jos vėliava pranešimo metu arba kurie plaukioja su kitos CCAMLR konvencijos narės vėliava, tačiau žvejybos vykdymo metu turėtų plaukioti su tos valstybės narės vėliava.

4. Valstybės narės turi teisę leisti dalyvauti krilių žvejyboje laivams, apie kuriuos pagal šio straipsnio 1, 2 ir 3 dalis nebuvo pranešta CCAMLR sekretoriatui, jei leidimą turintis laivas dėl su veikla susijusių pagrįstų priežasčių arba dėl force majeure negali dalyvauti tokioje žvejyboje. Tokiomis aplinkybėmis atitinkamos valstybės narės nedelsdamos informuoja CCAMLR sekretoriatą ir Komisiją, nurodydamos:

a) visus duomenis apie laivą (-us), kuris (-ie) pakeis žvejoti negalintį laivą, įskaitant Reglamento (EB) Nr. 601/2004 3 straipsnyje numatytą informaciją;

b) išsamias priežastis, kuriomis grindžiamas laivo pakeitimas kitu laivu, ir visus svarbius pagrindžiamuosius įrodymus ar informaciją.

5. Valstybės narės neleidžia dalyvauti krilių žvejyboje laivams, įtrauktiems į bet kurį iš CCAMLR neteisėtą, nedeklaruojamą ir nereglamentuojamą (NNN) žvejybą vykdančių laivų sąrašų.







3 skirsnis

IOTC konvencijos rajonas

27 straipsnis

IOTC konvencijos rajone žvejojančių laivų žvejybos pajėgumų apribojimas

1. Didžiausias IOTC konvencijos rajone tropinius tunus žvejojančių Sąjungos laivų skaičius ir atitinkami pajėgumai, išreikšti bendrąja talpa, nustatyti VI priedo 1 punkte.

2. Didžiausias IOTC konvencijos rajone durklažuves (Xiphias gladius) ir ilgapelekius tunus (Thunnus alalunga) žvejojančių Sąjungos laivų skaičius ir atitinkami pajėgumai, išreikšti bendrąja talpa, nustatyti VI priedo 2 punkte.

3. Valstybės narės gali vienų iš dviejų 1 ir 2 dalyje nurodytų išteklių žvejybai skirtus laivus skirti antrųjų išteklių žvejybai, jeigu jos gali įrodyti Komisijai, kad dėl tokio pakeitimo nepadidės atitinkamų žuvų išteklių žvejybos pastangos.

4. Valstybės narės užtikrina, kad, jeigu į jų laivyną siūloma perkelti pajėgumus, laivai, kurie bus perkeliami, būtų įregistruoti IOTC laivų registre arba kitų regioninių tunų žvejybos organizacijų laivų registruose. Be to, negalima perkelti laivų, įtrauktų į bet kurios RFMO NNN žvejybos veiklą vykdančių laivų (NNN laivų) sąrašą.

5. Siekiant atsižvelgti į plėtojimo planų, kurie buvo pateikti IOTC, įgyvendinimą, valstybės narės gali padidinti savo žvejybos pajėgumus viršydamos 1 ir 2 dalyse nurodytas ribas tik laikydamosi tuose planuose nustatytų ribų.

28 straipsnis

Rykliai

1. Vykdant bet kokią žvejybos veiklą draudžiama laikyti laive, perkrauti į kitą laivą ar iškrauti Alopiidae šeimos visų rūšių didžiaakių jūrų lapių skerdenas ar skerdenų dalis.

2. Vykdant bet kokią žvejybos veiklą draudžiama laikyti laive, perkrauti į kitą laivą ar iškrauti ilgapelekių pilkųjų ryklių (Carcharhinus longimanus) skerdenas ar skerdenų dalis, išskyrus laivus, kurių bendrasis ilgis ne didesnis kaip 24 m ir kurie žvejoja tik valstybės narės, su kurios vėliava plaukioja, išskirtinėje ekonominėje zonoje, jeigu jų laimikis skirtas suvartoti vietoje.

3. Jei 1 ir 2 dalyje nurodytų rūšių žuvys atsitiktinai sužvejojamos, siekiama jų nesužaloti. Jos nedelsiant paleidžiamos.







4 skirsnis

SPRFMO konvencijos rajonas

29 straipsnis

Pelaginių žuvų žvejyba. Pajėgumų apribojimas

Valstybės narės, kurios 2007 m., 2008 m. arba 2009 m. aktyviai vykdė pelaginių žuvų žvejybą SPRFMO konvencijos rajone, 2015 m. apriboja su jų vėliava plaukiojančių ir pelaginių žuvų išteklius žvejojančių laivų bendrosios talpos dydį tiek, kad jos bendras dydis tame rajone neviršytų bendro Sąjungai nustatyto 78 600 tonų bendrosios talpos dydžio.

30 straipsnis

Pelaginių žuvų žvejyba. BLSK

1. Tik tos valstybės narės, kurios 2007 m., 2008 m. arba 2009 m. aktyviai vykdė pelaginių žuvų žvejybą SPRFMO konvencijos rajone, kaip nurodyta 29 straipsnyje, tame rajone gali žvejoti pelaginių žuvų išteklius laikydamosi IJ priede nustatytų BLSK.

2. IJ priede nurodytomis žvejybos galimybėmis gali būti naudojamasi tik su sąlyga, kad valstybės narės ne vėliau kaip iki kito mėnesio penktos dienos perduoda Komisijai SPRFMO konvencijos rajone aktyviai žvejojančių ar perkrovimo į kitus laivus operacijose dalyvaujančių laivų sąrašus, laivo stebėjimo sistemos (LSS) įrašus, mėnesines sužvejoto kiekio ataskaitas ir, jei turima, duomenis apie įplaukimą į uostus, kad Komisija juos perduotų SPRFMO sekretoriatui.

31 straipsnis

Dugninė žvejyba

Valstybės narės, kurios turi įrašų apie dugninės žvejybos pastangas arba šios žvejybos metu sužvejotas žuvis SPRFMO konvencijos rajone 2002 m. sausio 1 d. – 2006 m. gruodžio 31 d. laikotarpiu, savo dugninės žvejybos pastangas arba sužvejojamų žuvų kiekį konvencijos rajone 2015 m. apriboja, t. y. žvejyba vykdoma tik tose konvencijos rajono dalyse, kuriose dugninė žvejyba vykdyta tuo laikotarpiu, ir laikantis tokio lygio, kuris neviršija metinio vidutinio sužvejojamų žuvų kiekio arba žvejybos pastangų lygio 2002 m. sausio 1 d. – 2006 m. gruodžio 31 d. laikotarpiu.







5 skirsnis

IATTC konvencijos rajonas

32 straipsnis

Žvejyba gaubiamaisiais tinklais

1. Gaubiamaisiais tinklais žvejojantiems laivams žvejoti gelsvauodegius tunus (Thunnus albacares), didžiaakius tunus (Thunnus obesus) ir dryžuosius tunus (Katsuwonus pelamis) draudžiama:

a) 2015 m. liepos 29 d. – rugsėjo 28 d. arba 2015 m. lapkričio 18 d. – 2016 m. sausio 18 d. rajone, kuris apibrėžiamas šiomis ribomis: — Šiaurės ir Pietų Amerikos Ramiojo vandenyno pakrantės linija, — 150° vakarų ilgumos, — 40° šiaurės platumos, — 40° pietų platumos;

b) 2015 m. rugsėjo 29 d. – spalio 29 d. rajone, kuris apibrėžiamas šiomis ribomis: — 96° vakarų ilgumos, — 110° vakarų ilgumos, — 4° šiaurės platumos, — 3° pietų platumos.

2. Atitinkamos valstybės narės iki 2015 m. balandžio 1 d. praneša Komisijai pasirinktą žvejybos uždraudimo laikotarpį, nurodytą 1 dalyje. Visi atitinkamų valstybių narių laivai, žvejojantys gaubiamaisiais tinklais, 1 dalyje apibrėžtuose rajonuose pasirinktu laikotarpiu turi sustabdyti žvejybą tais tinklais.

3. Laivai, gaubiamaisiais tinklais žvejojantys tunus IATTC konvencijos rajone, gali laikyti laive ir tada iškrauti arba perkrauti į kitą laivą visus sužvejotus gelsvauodegius, didžiaakius ir dryžuosius tunus.

4. 3 dalis netaikoma šiais atvejais:

a) kai žuvis laikoma netinkama žmonėms vartoti dėl kitų priežasčių nei dydis; arba

b) per paskutinį žvejybos įrankio panaudojimą per reisą, kai gali neužtekti vietos visiems to įrankio panaudojimo metu sužvejotiems tunams laikyti.

33 straipsnis

Ilgapelekių pilkųjų ryklių žvejybos draudimas

1. IATTC konvencijos rajone draudžiama žvejoti ilgapelekius pilkuosius ryklius (Carcharhinus longimanus) ir tame rajone laive laikyti, į kitą laivą perkrauti, sandėliuoti, siūlyti parduoti, parduoti arba iškrauti ilgapelekių pilkųjų ryklių skerdenas arba skerdenų dalis.

2. Jei 1 dalyje nurodytų rūšių žuvys atsitiktinai sužvejojamos, siekiama jų nesužaloti. Laivo operatoriai nedelsdami jas paleidžia ir:

a) užregistruoja paleistų žuvų skaičių, nurodydami būklę (negyvos ar gyvos);

b) a punkte nurodytą informaciją praneša valstybei narei, kurių nacionaliniai subjektai jie yra. Valstybės narės ankstesniais metais surinktą informaciją persiunčia Komisijai iki 2015 m. sausio 31 d.







6 skirsnis

SEAFO konvencijos rajonas

34 straipsnis

Giliavandenių ryklių žvejybos draudimas

SEAFO konvencijos rajone draudžiama šių giliavandenių ryklių specializuotoji žvejyba:

— rombinių rajų (Rajidae),

— paprastųjų dygliaryklių (Squalus acanthias),

— Bigelovo juodųjų dygliaryklių (Etmopterus bigelowi),

— trumpauodegių juodųjų dygliaryklių (Etmopterus brachyurus),

— didžiųjų juodųjų dygliaryklių (Etmopterus princeps),

— mažųjų juodųjų dygliaryklių (Etmopterus pusillus),

— katryklių pamėklių (Apristurus manis),

— baltaakių dygliaryklių (Scymnodon squamulosus),

— giliavandenių Selachimorpha antbūriui priklausančių ryklių.







7 skirsnis

WCPFC konvencijos rajonas

35 straipsnis

Didžiaakių tunų, gelsvauodegių tunų, dryžųjų tunų ir pietų Ramiojo vandenyno ilgapelekių tunų žvejybos sąlygos

1. Valstybės narės užtikrina, kad žvejybos dienų skaičius, skirtas laivams, gaubiamaisiais tinklais žvejojantiems didžiaakius tunus (Thunnus obesus), gelsvauodegius tunus (Thunnus albacares) ir dryžuosius tunus (Katsuwonus pelamis) atviros jūros WCPFC konvencijos rajono dalyje tarp 20° šiaurės platumos ir 20° pietų platumos lygiagrečių, neviršytų 403 dienų. Vykdant šią žvejybą draudžiama statyti gaubiamąjį tinklą tunų būriui, kuriame prieš pradedant statyti tinklą pastebima ūsuotųjų ryklių (Rhincodon typus).

2. Sąjungos laivai negali tikslingai žvejoti pietų Ramiojo vandenyno ilgapelekių tunų (Thunnus alalunga) WCPFC konvencijos rajone į pietus nuo 20° pietų platumos lygiagretės.

3. Valstybės narės užtikrina, kad ūdomis žvejojančiais laivais sužvejojamas didžiaakių tunų (Thunnus obesus) kiekis 2015 m. neviršytų 2 000 tonų.

36 straipsnis

Rajonas, kuriame draudžiama žvejyba naudojant plūdriąsias priemones pelaginėms žuvims žvejoti

1. WCPFC konvencijos rajono dalyje, esančioje tarp 20° šiaurės platumos ir 20° pietų platumos lygiagrečių, gaubiamaisiais tinklais žvejojančių laivų, naudojančių plūdriąsias priemones pelaginėms žuvims žvejoti, žvejybos veikla draudžiama nuo 2015 m. liepos 1 d. 00.00 val. iki 2015 m. spalio 31 d. 24.00 val. Tuo laikotarpiu gaubiamaisiais tinklais žvejojantis laivas gali vykdyti žvejybos operacijas toje WCPFC konvencijos rajono dalyje tik tuo atveju, jei jame yra stebėtojas, tikrinantis, ar šis laivas jokiu metu:

a) nestato ar nenaudoja plūdriųjų priemonių pelaginėms žuvims žvejoti ar susijusių elektroninių priemonių;

b) nežvejoja žuvų būrių naudodamas plūdriąsias priemones pelaginėms žuvims žvejoti.

2. Visuose 1 dalyje nurodytoje WCPFC konvencijos rajono dalyje gaubiamaisiais tinklais žvejojančiuose laivuose laikomi, iš jų iškraunami arba perkraunami į kitą laivą visi sužvejoti didžiaakiai tunai, gelsvauodegiai tunai ir dryžieji tunai.

3. 2 dalis netaikoma šiais atvejais:

a) per paskutinį žvejybos įrankio panaudojimą per reisą, jei laivas nebeturi pakankamai vietos visoms žuvims laikyti;

b) kai žuvis yra netinkama žmonėms vartoti dėl kitų priežasčių nei dydis arba

c) jei smarkiai sutrinka šaldymo įrangos veikimas.

37 straipsnis

IATTC ir WCPFC bendros jurisdikcijos rajonas

1. Laivai, įtraukti tik į WCPFC registrą, kai jais žvejojama IATTC ir WCPFC bendros jurisdikcijos rajone, kaip apibrėžta 4 straipsnio t punkte, taiko 35–38 straipsniuose nustatytas priemones.

2. Laivai, įtraukti ir į WCPFC, ir į IATTC registrus, ir laivai, įtraukti tik į IATTC registrą, kai jais žvejojama IATTC ir WCPFC bendros jurisdikcijos rajone, kaip apibrėžta 4 straipsnio r punkte, taiko 32 straipsnio 1 dalies a punkte ir 2–4 dalyse bei 33 straipsnyje nurodytas priemones.

38 straipsnis

Sąjungos laivų, kuriems leidžiama žvejoti durklažuves, skaičiaus apribojimas

Didžiausias Sąjungos laivų, kuriems WCPFC konvencijos rajono dalyse, esančiose į pietus nuo 20° pietų platumos, leidžiama žvejoti durklažuves (Xiphias gladius), skaičius nustatytas VII priede.

39 straipsnis

Floridiniai šilkiniai rykliai ir ilgapelekiai pilkieji rykliai

1. Draudžiama WCPFC konvencijos rajone laikyti laive, perkrauti į kitą laivą, sandėliuoti ar iškrauti šių rūšių žuvų skerdenų dalis ar visas skerdenas:

a) floridinių šilkinių ryklių (Carcharhinus falciformis),

b) ilgapelekių pilkųjų ryklių (Carcharhinus longimanus).

2. Jei 1 dalyje nurodytų rūšių žuvys atsitiktinai sužvejojamos, siekiama jų nesužaloti. Jos nedelsiant paleidžiamos.







8 skirsnis

Beringo jūra

40 straipsnis

Draudimas žvejoti Beringo jūros atviros jūros rajone

Beringo jūros atviros jūros rajone žvejoti aliaskines rudagalves menkes (Theragra chalcogramma) draudžiama.







III ANTRAŠTINĖ DALIS

TREČIŲJŲ ŠALIŲ LAIVŲ ŽVEJYBOS SĄJUNGOS VANDENYSE GALIMYBĖS

41 straipsnis

BLSK

Su Norvegijos vėliava plaukiojantiems žvejybos laivams ir Farerų Salose registruotiems žvejybos laivams leidžiama žvejoti Sąjungos vandenyse neviršijant šio reglamento I priede nustatytų BLSK ir laikantis šiame reglamente bei Reglamento (EB) Nr. 1006/2008 III skyriuje nustatytų sąlygų.

42 straipsnis

Žvejybos leidimai

Didžiausias žvejybos leidimų trečiųjų valstybių laivams, žvejojantiems Sąjungos vandenyse, skaičius nustatytas VIII priede.

43 straipsnis

Laimikio ir priegaudos iškrovimo sąlygos

7 straipsnyje nurodytos sąlygos taikomos trečiųjų valstybių laivų, žvejojančių su 42 straipsnyje nurodytais leidimais, sužvejotoms žuvims ir priegaudai.

44 straipsnis

Draudimai

1. Trečiųjų valstybių laivams draudžiama žvejoti, laikyti laive, perkrauti į kitą laivą ar iškrauti šių rūšių žuvis, kai jų esama Sąjungos vandenyse:

a) žvaigždėtąsias rajas (Amblyraja radiata) ICES IIa, IIIa ir VIId kvadratų ir ICES IV parajonio Sąjungos vandenyse;

b) šių rūšių pjūklažuves Sąjungos vandenyse: i) azijines pjūklažuves (Anoxypristis cuspidata); ii) Kvinslando pjūklažuves (Pristis clavata); iii) paprastąsias pjūklažuves (Pristis pectinata); iv) europines pjūklažuves (Pristis pristis); v) žalsvąsias pjūklažuves (Pristis zijsron);

c) milžinryklius (Cetorhinus maximus) ir baltuosius ryklius (Carcharodon carcharias) Sąjungos vandenyse;

d) švelniąsias rajas (Dipturus batis) ir susijusių rūšių grupę (Dipturus cf. flossada ir Dipturus cf. intermedia) ICES IIa kvadrato bei ICES III, IV, VI, VII, VIII, IX ir X parajonių Sąjungos vandenyse;

e) paprastuosius sriubinius ryklius (Galeorhinus galeus) ICES IIa kvadrato ir ICES I, IV, V, VI, VII, VIII, XII ir XIV parajonių Sąjungos vandenyse;

f) mažuosius juoduosius dygliaryklius (Etmopterus pusillus) ICES IIa kvadrato ir ICES I, IV, V, VI, VII, VIII, XII ir XIV parajonių Sąjungos vandenyse;

g) šokoladinius dygliaryklius (Dalatias licha), paprastuosius ilgasnukius dygliaryklius (Deania calcea), pilkuosius trumpadyglius ryklius (Centrophorus squamosus), didžiuosius juoduosius dygliaryklius (Etmopterus princeps) ir portugalinius baltaakius dygliaryklius (Centroscymnus coelolepis) ICES IIa kvadrato ir ICES I, IV ir XIV parajonių Sąjungos vandenyse;

h) atlantinius silkiaryklius (Lamna nasus) Sąjungos vandenyse;

i) rifines mantas (Manta alfredi) Sąjungos vandenyse;

j) didžiąsias mantas (Manta birostris) Sąjungos vandenyse;

k) šių rūšių mobules Sąjungos vandenyse: i) europines mobules (Mobula mobular); ii) mažąsias mobules (Mobula rochebrunei); iii) japonines mobules (Mobula japanica); iv) Peru mobules (Mobula thurstoni); v) ilgarages mobules (Mobula eregoodootenkee); vi) Munko mobules (Mobula munkiana); vii) Čilės mobules (Mobula tarapacana); viii) trumpapelekes mobules (Mobula kuhlii); ix) senegalines mobules (Mobula hypostoma);

l) dygliąsias rajas (Raja clavata) ICES IIIa kvadrato Sąjungos vandenyse;

m) norvegines rajas (Raja (Dipturus) nidarosiensis) ICES VIa, VIb, VIIa, VIIb, VIIc, VIIe, VIIf, VIIg, VIIh ir VIIk kvadratų Sąjungos vandenyse;

n) marmurines rombines rajas (Raja undulata) ICES VI, IX ir X parajonių Sąjungos vandenyse ir baltąsias rajas (Raja alba) ICES VI, VII, VIII, IX ir X parajonių Sąjungos vandenyse;

o) gitaržuvines (Rhinobatidae) ICES I, II, III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X ir XII parajonių Sąjungos vandenyse;

p) europinius plokščiakūnius ryklius (Squatina squatina) Sąjungos vandenyse.

2. Jei 1 dalyje nurodytų rūšių žuvys atsitiktinai sužvejojamos, siekiama jų nesužaloti. Jos nedelsiant paleidžiamos.







IV ANTRAŠTINĖ DALIS

BAIGIAMOSIOS NUOSTATOS

45 straipsnis

Komiteto procedūra

1. Komisijai padeda Žuvininkystės ir akvakultūros komitetas, įsteigtas pagal Reglamentą (ES) Nr. 1380/2013. Tas komitetas – tai komitetas, kaip nustatyta Reglamente (ES) Nr. 182/2011.

2. Kai daroma nuoroda į šią dalį, taikomas Reglamento (ES) Nr. 182/2011 5 straipsnis.

46 straipsnis

Reglamento (ES) Nr. 43/2014 pakeitimai

Reglamento (ES) Nr. 43/2014 18a straipsnio 1 dalis papildoma šiuo punktu:

„o) šiaurinių paprastųjų krevečių IIIa rajone.“

47 straipsnis

Panaikinimas

Tarybos reglamentas (ES) Nr. 779/2014 panaikinamas nuo 2015 m. sausio 1 d.

48 straipsnis

Įsigaliojimas

Šis reglamentas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Jis taikomas nuo 2015 m. sausio 1 d.

Tačiau 8 straipsnis taikomas nuo 2015 m. vasario 1 d.

12 straipsnio b, i ir k punktai ir 44 straipsnio b, i ir k punktai taikomi nuo 2015 m. vasario 8 d.

46 straipsnis taikomas nuo 2014 m. sausio 1 d.

►C1 Žvejybos CCAMLR konvencijos rajone galimybių, nustatytų 24, 25 ir 26 straipsniuose bei ◄ IE ir V prieduose, nuostatos taikomos nuo tuose straipsniuose ir prieduose nurodytos dienos.

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.









PRIEDŲ SĄRAŠAS







I PRIEDAS. BLSK, taikomi Sąjungos laivams rajonuose, kuriuose galioja pagal žuvų rūšis ir žvejybos rajoną nustatyti BLSK IA PRIEDAS. Skagerako ir Kategato sąsiauriai, ICES I, II, III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X, XII ir XIV parajoniai, CECAF rajono Sąjungos vandenys, Prancūzijos Gvianos vandenys IB PRIEDAS. Šiaurės rytų Atlantas ir Grenlandija, ICES I, II, V, XII bei XIV parajoniai ir NAFO 1 rajono Grenlandijos vandenys IC PRIEDAS. Šiaurės vakarų Atlantas, NAFO konvencijos rajonas ID PRIEDAS. Toli migruojančios žuvys, visi rajonai IE PRIEDAS. Antarktis, CCAMLR konvencijos rajonas IF PRIEDAS. Pietryčių Atlantas, SEAFO konvencijos rajonas IG PRIEDAS. Australiniai tunai, visi rajonai IH PRIEDAS. WCPFC konvencijos rajonas IJ PRIEDAS. SPRFMO konvencijos rajonas IIA PRIEDAS. Laivų žvejybos pastangos atsižvelgiant į tam tikrų atlantinių menkių, jūrinių plekšnių ir paprastųjų jūrų liežuvių išteklių valdymą ICES IIIa, VIa, VIIa, VIId kvadratuose, ICES IV parajonyje ir ICES IIa bei Vb kvadratų Sąjungos vandenyse IIB PRIEDAS. Laivų žvejybos pastangos atsižvelgiant į australinių jūrinių lydekų ir norveginių omarų tam tikrų išteklių atkūrimą ICES VIIIc ir IXa kvadratuose, išskyrus Kadiso įlanką IIC PRIEDAS. Laivų žvejybos pastangos atsižvelgiant į vakarinės Lamanšo sąsiaurio dalies paprastųjų jūrų liežuvių išteklių valdymą ICES VIIe kvadrate IID PRIEDAS. Paprastųjų tobių išteklių valdymo rajonai ICES IIa bei IIIa kvadratuose ir ICES IV parajonyje III PRIEDAS. Trečiųjų valstybių vandenyse žvejojantiems Sąjungos laivams išduotų žvejybos leidimų didžiausias skaičius IV PRIEDAS. ICCAT konvencijos rajonas V PRIEDAS. CCAMLR konvencijos rajonas VI PRIEDAS. IOTC konvencijos rajonas VII PRIEDAS. WCPFC konvencijos rajonas VIII PRIEDAS. Sąjungos vandenyse žvejojantiems trečiųjų šalių laivams išduotų žvejybos leidimų kiekybiniai apribojimai









I PRIEDAS

BLSK, TAIKOMI SĄJUNGOS LAIVAMS RAJONUOSE, KURIUOSE BLSK NUSTATYTAS (PAGAL RŪŠĮ IR RAJONĄ)

IA, IB, IC, ID, IE, IF, IG, IH ir IJ priedų lentelėse nustatyti kiekvienų išteklių BLSK bei kvotos (gyvojo svorio tonomis, išskyrus atvejus, kai nustatyta kitaip) ir atitinkamais atvejais funkciškai su jais susijusios sąlygos.

Visoms šiame priede nustatytoms žvejybos galimybėms taikomos Reglamente (EB) Nr. 1224/2009, ypač to reglamento 33 ir 34 straipsniuose, nustatytos taisyklės.

Nuorodos į žvejybos zonas reiškia nuorodas į ICES zonas, jei nenurodyta kitaip. Kiekvieno rajono žuvų ištekliai nurodomi pagal abėcėlės tvarka išdėstytus lotyniškus rūšių pavadinimus. Reglamentavimo tikslais galioja tik lotyniški rūšių pavadinimai; bendriniai pavadinimai pateikiami aiškumo sumetimais.

Šiame reglamente pateikiama tokia lotyniškų ir bendrinių pavadinimų atitikmenų lentelė:







Mokslinis pavadinimas Triraidis kodas Bendrinis pavadinimas Amblyraja radiata RJR Žvaigždėtoji raja Ammodytes spp. SAN Paprastieji tobiai Argentina silus ARU Atlantinė argentina Beryx spp. ALF Paprastieji beriksai Brosme brosme USK Paprastosios brosmės Caproidae BOR Smulkiadyglės saulažuvės Centrophorus squamosus GUQ Pilkasis trumpadyglis ryklys Centroscymnus coelolepis CYO Portugalinis baltaakis dygliaryklis Chaceon spp. GER Gelminiai krabai Chaenocephalus aceratus SSI Krokodilinė ledžuvė Champsocephalus gunnari ANI Lydžiažiotė ledžuvė Channichthys rhinoceratus LIC Raganosė ledžuvė Chionoecetes spp. PGR Snieginiai krabai Clupea harengus HER Atlantinė silkė Coryphaenoides rupestris RNG Bukasnukis ilgauodegis grenadierius Dalatias licha SCK Šokoladinis dygliaryklis Deania calcea DCA Paprastasis ilgasnukis dygliaryklis ▼M1 Dicentrarchus labrax BSS paprastasis vilkešeris ▼B Dipturus batis (Dipturus cf. flossada ir Dipturus cf. intermedia) RJB Švelniosios rajos ir susijusių rūšių grupė Dissostichus eleginoides TOP Patagoninis nototeninis dančius Dissostichus mawsoni TOA Antarktinis nototeninis dančius Dissostichus spp. TOT Nototeniniai dančiai Engraulis encrasicolus ANE Europinis ančiuvis Etmopterus princeps ETR Didysis juodasis dygliaryklis Etmopterus pusillus ETP Mažasis juodasis dygliaryklis Euphausia superba KRI Krilis Gadus morhua COD Atlantinė menkė Galeorhinus galeus GAG Paprastasis sriubinis ryklys Glyptocephalus cynoglossus WIT Raudonoji plekšnė Gobionotothen gibberifrons NOG Žalioji nototenija Hippoglossoides platessoides PLA Amerikinė paltusinė plekšnė Hippoglossus hippoglossus HAL Atlantinis paltusas Hoplostethus atlanticus DCA Islandinis pjūklapilvis beriksas Illex illecebrosus SQI Šiaurinis trumpačiuptuvis kalmaras Lamna nasus POR Atlantinis silkiaryklis Lepidonotothen squamifrons NOS Pilkoji nototenija Lepidorhombus spp. ETR Megrimai Leucoraja naevus RJN Raja gegutė Limanda ferruginea YEL Geltonuodegė plekšnė Limanda limanda DAB Paprastoji gelsvapelekė plekšnė Lophiidae ANF Velniažuvinės Macrourus spp. GRV Paprastieji grenadieriai Makaira nigricans BUM Atlantinis marlinas Mallotus villosus CAP Paprastoji stintenė Manta birostris RMB Didžioji manta Martialia hyadesi SQS Kalmaras Melanogrammus aeglefinus HAD Juodadėmė menkė Merlangius merlangus RJH Paprastasis merlangas Merluccius merluccius HKE Europinė paprastoji jūrinė lydeka Micromesistius poutassou WHB Šiaurinis žydrasis merlangas Microstomus kitt LEM Europinė mažažiotė plekšnė Molva dypterygia BLI Melsvoji molva Molva molva LIN Paprastoji molva Nephrops norvegicus NEP Norveginis omaras Notothenia rossii NOR Kergeleno nototenija Pandalus borealis PRA Šiaurinė paprastoji krevetė Paralomis spp. PAI Krabai Penaeus spp. PEN Plonaūsės krevetės Platichthys flesus FLE Europinė upinė plekšnė Pleuronectes platessa PLE Jūrinė plekšnė Pleuronectiformes FLX Plekšniažuvės Pollachius pollachius POL Sidabrinis polakas Pollachius virens POK Ledjūrio menkė Psetta maxima TUR Paprastasis otas Pseudochaenichthys georgianus SGI Tamsioji ledžuvė Pseudopentaceros spp. EDW Pelaginė ylapelekė šernažuvė Raja alba RJA Baltoji raja Raja brachyura RJH Trumpauodegė raja Raja circularis RJI Apvalioji raja Raja clavata RJC Dyglioji raja Raja fullonica RJF Šagreninė raja Raja (Dipturus) nidarosiensis JAD Norveginė raja Raja microocellata RJE Šlakuotoji raja Raja montagui RJM Montegiu šlakuotoji raja Raja undulata RJU Marmurinė rombinė raja Rajiformes SRX Rombinės rajožuvės Reinhardtius hippoglossoides GHL Juodasis paltusas Scomber scombrus MAC Atlantinė skumbrė Scophthalmus rhombus BLL Švelnusis rombas Sebastes spp. RED Paprastieji jūriniai ešeriai Solea solea SOL Europinis jūrų liežuvis Solea spp. SOO Paprastieji jūrų liežuviai Sprattus sprattus SPR Atlantinis šprotas Squalus acanthias DGS Paprastasis dygliaryklis Tetrapturus albidus WHM Atlantinis baltasis marlinas Thunnus maccoyii SBF Australinis tunas Thunnus obesus BET Didžiaakis tunas Thunnus thynnus BFT Paprastasis tunas Trachurus murphyi CJM Peru stauridė Trachurus spp. ANI Paprastosios stauridės Trisopterus esmarkii NOP Norveginė menkutė Urophycis tenuis HKW Balkšvoji siaurapelekė vėgėlė Xiphias gladius SWO Durklažuvė

Ši bendrinių ir lotyniškų pavadinimų palyginimo lentelė pateikiama tik aiškinamaisiais tikslais:







Amerikinė paltusinė plekšnė PLA Hippoglossoides platessoides Apvalioji raja RJI Raja circularis Atlantinė argentina ARU Argentina silus Atlantinė menkė COD Gadus morhua Atlantinė silkė HER Clupea harengus Atlantinė skumbrė MAC Scomber scombrus Atlantinis baltasis marlinas WHM Tetrapturus albidus Atlantinis marlinas BUM Makaira nigricans Atlantinis paltusas HAL Hippoglossus hippoglossus Atlantinis silkiaryklis POR Lamna nasus Atlantinis šprotas SPR Sprattus sprattus Australinis tunas SBF Thunnus maccoyii Balkšvoji siaurapelekė vėgėlė HKW Urophycis tenuis Baltoji raja RJA Raja alba Bukasnukis ilgauodegis grenadierius RNG Coryphaenoides rupestris Didysis juodasis dygliaryklis ETR Etmopterus princeps Didžiaakis tunas BET Thunnus obesus Didžioji manta RMB Manta birostris Dyglioji raja RJC Raja clavata Durklažuvė SWO Xiphias gladius Europinė mažažiotė plekšnė LEM Microstomus kitt Europinė paprastoji jūrinė lydeka HKE Merluccius merluccius Europinė upinė plekšnė FLE Platichthys flesus Europinis ančiuvis ANE Engraulis encrasicolus Europinis jūrų liežuvis SOL Solea solea Gelminiai krabai GER Chaceon spp. Geltonuodegė plekšnė YEL Limanda ferruginea Islandinis pjūklapilvis beriksas ORY Hoplostethus atlanticus Juodadėmė menkė HAD Melanogrammus aeglefinus Juodasis paltusas GHL Reinhardtius hippoglossoides Jūrinė plekšnė PLE Pleuronectes platessa Kalmaras SQS Martialia hyadesi Kergeleno nototenija NOR Notothenia rossii Krabai PAI Paralomis spp. Krilis KRI Euphausia superba Krokodilinė ledžuvė SSI Chaenocephalus aceratus Ledjūrio menkė POK Pollachius virens Lydžiažiotė ledžuvė ANI Champsocephalus gunnari Marmurinė rombinė raja RJU Raja undulata Mažasis juodasis dygliaryklis ETP Etmopterus pusillus Megrimai ETR Lepidorhombus spp. Melsvoji molva BLI Molva dypterygia Montegiu šlakuotoji raja RJM Raja montagui Norveginė menkutė NOP Trisopterus esmarkii Norveginė raja JAD Raja (Dipturus) nidarosiensis Norveginis omaras NEP Nephrops norvegicus Nototeniniai dančiai TOT Dissostichus spp. Paprastasis dygliaryklis DGS Squalus acanthias Paprastasis ilgasnukis dygliaryklis DCA Deania calcea Paprastasis merlangas WHG Merlangius merlangus Paprastasis otas TUR Psetta maxima Paprastasis sriubinis ryklys GAG Galeorhinus galeus Paprastasis tunas BFT Thunnus thynnus ▼M1 Paprastasis vilkešeris BSS Dicentrarchus labrax ▼B Paprastieji beriksai ALF Beryx spp. Paprastieji grenadieriai GRV Macrourus spp. Paprastieji jūriniai ešeriai RED Sebastes spp. Paprastieji jūrų liežuviai SOO Solea spp. Paprastieji tobiai SAN Ammodytes spp. Paprastoji brosmė USK Brosme brosme Paprastoji gelsvapelekė plekšnė DAB Limanda limanda Paprastoji molva LIN Molva molva Paprastoji stintenė CAP Mallotus villosus Paprastosios stauridės ANI Trachurus spp. Patagoninis nototeninis dančius TOP Dissostichus eleginoides Patagoninis nototetinis dančius TOA Dissostichus mawsoni Pelaginė ylapelekė šernažuvė EDW Pseudopentaceros spp. Peru stauridė CJM Trachurus murphyi Pilkasis trumpadyglis ryklys GUQ Centrophorus squamosus Pilkoji nototenija NOS Lepidonotothen squamifrons Plekšniažuvės FLX Pleuronectiformes Plonaūsės krevetės PEN Penaeus spp. Portugalinis baltaakis dygliaryklis CYO Centroscymnus coelolepis Raganosė ledžuvė LIC Channichthys rhinoceratus Raja gegutė RJN Leucoraja naevus Raudonoji plekšnė WIT Glyptocephalus cynoglossus Rombinės rajožuvės SRX Rajiformes Sidabrinis polakas POL Pollachius pollachius Smulkiadyglės saulažuvės BOR Caproidae Snieginiai krabai PGR Chionoecetes spp. Šagreninė raja RJF Raja fullonica Šiaurinė paprastoji krevetė PRA Pandalus borealis Šiaurinis trumpačiuptuvis kalmaras SQI Illex illecebrosus Šiaurinis žydrasis merlangas WHB Micromesistius poutassou Šlakuotoji raja RJE Raja microocellata Šokoladinis dygliaryklis SCK Dalatias licha Švelniosios rajos ir susijusių rūšių grupė RJB Dipturus batis (Dipturus cf. flossada ir Dipturus cf. intermedia) Švelnusis rombas BLL Scophthalmus rhombus Tamsioji ledžuvė SGI Pseudochaenichthys georgianus Trumpauodegė raja RJH Raja brachyura Velniažuvinės ANF Lophiidae Žalioji nototenija NOG Gobionotothen gibberifrons Žvaigždėtoji raja RJR Amblyraja radiata









IA PRIEDAS

SKAGERAKO IR KATEGATO SĄSIAURIAI, ICES I, II, III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X, XII IR XIV PARAJONIAI, CECAF RAJONO SĄJUNGOS VANDENYS, PRANCŪZIJOS GVIANOS VANDENYS

▼M1







Rūšis Paprastieji tobiai Ammodytes spp. Zona IV parajonio Norvegijos vandenys (SAN/04-N.) Danija 0 Jungtinė Karalystė 0 Sąjunga 0 BLSK Netaikytina Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSKReglamento (EB) Nr. 847/96 3 straipsnis netaikomasReglamento (EB) Nr. 847/96 4 straipsnis netaikomas







Rūšis Paprastieji tobiai Ammodytes spp. Zona IIa, IIIa kvadratų ir IV parajonio Sąjungos vandenys (1) Danija 336 964 (2) Jungtinė Karalystė 7 366 (2) Vokietija 515 (2) Švedija 12 374 (2) Sąjunga 357 219 BLSK 357 219 Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSKReglamento (EB) Nr. 847/96 3 straipsnis netaikomasReglamento (EB) Nr. 847/96 4 straipsnis netaikomas (1) Išskyrus vandenis, esančius šešių jūrmylių atstumu nuo Jungtinės Karalystės bazinių linijų prie Šetlando, Fero salos ir Fulos. (2) Nedarant poveikio įpareigojimui iškrauti laimikį, paprastųjų gelsvapelekių plekšnių ir paprastųjų merlangų sužvejoti kiekiai gali būti įskaičiuoti kaip ne daugiau nei 2 % kvotos (OT1/*2A3A4), jei šie sužvejoti kiekiai ir tų rūšių priegauda iš viso sudaro ne daugiau kaip 9 % šios paprastųjų tobių kvotos, kaip nustatyta Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 15 straipsnio 8 dalyje. Speciali sąlyga: laikantis pirmiau minėtų kvotų, ne didesnį nei nurodytąjį toliau kiekį galima sužvejoti šiuose IID priede apibrėžtuose paprastųjų tobių išteklių valdymo rajonuose:



Zona: paprastųjų tobių išteklių valdymo rajonų Sąjungos vandenys 1 2 3 4 5 6 7 (SAN/234_1) (SAN/234_2) (SAN/234_3) (SAN/234_4) (SAN/234_5) (SAN/234_6) (SAN/234_7) Danija 125 459 27 355 179 227 4 717 0 206 0 Jungtinė Karalystė 2 742 598 3 918 103 0 5 0 Vokietija 192 42 274 7 0 0 0 Švedija 4 607 1 005 6 581 173 0 8 0 Sąjunga 133 000 29 000 190 000 5 000 0 219 0 Iš viso 133 000 29 000 190 000 5 000 0 219 0

▼B







Rūšis Atlantinė argentina Argentina silus Zona I ir II parajonių Sąjungos ir tarptautiniai vandenys (ARU/1/2.) Vokietija 24 Prancūzija 8 Nyderlandai 9 Jungtinė Karalystė 39 Sąjunga 90 BLSK 90 Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK







Rūšis Atlantinė argentina Argentina silus Zona III ir IV parajonių Sąjungos vandenys (ARU/34-C) Danija 911 Vokietija 9 Prancūzija 7 Airija 7 Nyderlandai 43 Švedija 35 Jungtinė Karalystė 16 Sąjunga 1 028 BLSK 1 028 Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK







Rūšis Atlantinė argentina Argentina silus Zona V, VI ir VII parajonių Sąjungos ir tarptautiniai vandenys (ARU/567.) Vokietija 329 Prancūzija 7 Airija 305 Nyderlandai 3 434 Jungtinė Karalystė 241 Sąjunga 4 316 BLSK 4 316 Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK







Rūšis Paprastoji brosmė Brosme brosme Zona I, II ir XIV parajonių Sąjungos ir tarptautiniai vandenys (USK/1214EI) Vokietija 6 (1) Prancūzija 6 (1) Jungtinė Karalystė 6 (1) Kita 3 (1) Sąjunga 21 (1) BLSK 21 Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK (1) Tik priegauda. Pagal šią kvotą specializuotoji žvejyba neleidžiama.







Rūšis Paprastoji brosmė Brosme brosme Zona IIIa kvadratas; 22–32 pakvadračių Sąjungos vandenys (USK/3A/BCD) Danija 15 Švedija 7 Vokietija 7 Sąjunga 29 BLSK 29 Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK







Rūšis Paprastoji brosmė Brosme brosme Zona IV parajonio Sąjungos vandenys (USK/04-C.) Danija 64 Vokietija 19 Prancūzija 44 Švedija 6 Jungtinė Karalystė 96 Kita 6 (1) Sąjunga 235 BLSK 235 Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK (1) Tik priegauda. Pagal šią kvotą specializuotoji žvejyba neleidžiama.







Rūšis Paprastoji brosmė Brosme brosme Zona V, VI ir VII parajonių Sąjungos ir tarptautiniai vandenys (USK/567EI.) Vokietija 13 Ispanija 46 Prancūzija 548 Airija 53 Jungtinė Karalystė 264 Kita 13 (1) Sąjunga 937 Norvegija 2 923 (2) (3) (4) (5) BLSK 3 860 Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSKTaikomas šio reglamento 11 straipsnis (1) Tik priegauda. Pagal šią kvotą specializuotoji žvejyba neleidžiama. (2) Turi būti sužvejota IIa kvadrato, IV parajonio, Vb kvadrato, VI ir VII parajonių Sąjungos vandenyse (USK/*24X7C). (3) Speciali sąlyga: iš kurių Vb kvadrate, VI ir VII parajoniuose kiekvienam laivui bet kada leidžiama sužvejoti 25 % atsitiktinį kitų rūšių žuvų kiekį. Tačiau šį procentinį dydį pirmąsias 24 valandas nuo žvejybos tam tikrame žvejybos rajone pradžios galima viršyti. Bendras atsitiktinis sužvejotas kitų rūšių žuvų kiekis Vb kvadrate, VI ir VII parajoniuose neviršija šio kiekio tonomis (OTH/*5B67-): 3 000 ( 4 ) Įskaitant paprastąsias molvas. Toliau nurodytos Norvegijos kvotos žvejojamos tik ūdomis Vb kvadrate, VI ir VII parajoniuose:



Paprastosios molvos (LIN/*5B67-) 5 500 Paprastosios brosmės (USK/*5B67-) 2 923 (5) Norvegijai skirtas paprastųjų molvų ir paprastųjų brosmių kvotas galima iškeisti neviršijant šio kiekio tonomis: 2 000







Rūšis Paprastoji brosmė Brosme brosme Zona IV parajonio Norvegijos vandenys (USK/04-N.) Belgija 0 Danija 165 Vokietija 1 Prancūzija 0 Nyderlandai 0 Jungtinė Karalystė 4 Sąjunga 170 BLSK Netaikoma Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSKReglamento (EB) Nr. 847/96 3 straipsnis netaikomasReglamento (EB) Nr. 847/96 4 straipsnis netaikomas







Rūšis Smulkiadyglės saulažuvės Caproidae Zona VI, VII ir VIII parajonių Sąjungos ir tarptautiniai vandenys (BOR/678-) Danija 13 079 Airija 36 830 Jungtinė Karalystė 3 387 Sąjunga 53 296 BLSK 53 296 Prevencinis BLSK

▼M3







Rūšis Atlantinė silkė (1) Clupea harengus Zona IIIa (HER/03A.) Danija 18 034 (2) Vokietija 289 (2) Švedija 18 865 (2) Sąjunga 37 188 (2) Norvegija 5 816 Farerų Salos 600 (3) BLSK 43 604 Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSKReglamento (EB) Nr. 847/96 3 straipsnis netaikomasReglamento (EB) Nr. 847/96 4 straipsnis netaikomasTaikoma šio reglamento 7 straipsnio 3 dalis (1) Atlantinių silkių, žvejybos rajonuose sužvejotų tinklais, kurių tinklo akių dydis yra 32 mm arba didesnis, kiekis. (2) Speciali sąlyga: ne daugiau kaip 50 % šio kiekio gali būti sužvejojama IV parajonio Sąjungos vandenyse (HER/*04-C.). (3) Gali būti žvejojama tik Skagerako sąsiauryje (HER/*03AN.).

▼B







Rūšis Atlantinė silkė (1) Clupea harengus Zona IV parajonio į šiaurę nuo 53° 30′ šiaurės platumos Sąjungos ir Norvegijos vandenys (HER/4AB.) Danija 74 079 Vokietija 46 703 Prancūzija 22 488 Nyderlandai 57 104 Švedija 4 531 Jungtinė Karalystė 62 292 Sąjunga 267 197 Norvegija 129 145 (2) BLSK 445 329 Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSKTaikoma šio reglamento 7 straipsnio 3 dalis (1) Atlantinių silkių, žvejybos rajonuose sužvejotų tinklais, kurių akių dydis yra 32 mm arba daugiau, kiekis. Valstybės narės apie IVa (HER/04A.) ir IVb (HER/04B.) kvadratuose sužvejotą atlantinių silkių kiekį praneša atskirai. (2) Sužvejoti žuvų kiekiai, sužvejoti naudojantis šia kvota, turi būti išskaičiuoti iš BLSK Norvegijos dalies. Laikantis šios kvotos ne didesnį nei toliau nurodytą kiekį galima sužvejoti IVa ir IVb zonų Sąjungos vandenyse (HER/*4AB-C): 50 000 Speciali sąlyga: laikantis pirmiau minėtų kvotų, ne didesnį nei toliau nurodytą kiekį galima sužvejoti šioje zonoje:



Norvegijos vandenys į pietus nuo 62° šiaurės platumos (HER/*04N-) (1) Sąjunga 50 000 (1) Atlantinių silkių, žvejybos rajonuose sužvejotų tinklais, kurių akių dydis yra 32 mm arba daugiau, kiekis. Valstybės narės apie IVa (HER/*4AN.) ir IVb (HER/*4BN.) zonose sužvejotą atlantinių silkių kiekį praneša atskirai.







Rūšis Atlantinė silkė (1) Clupea harengus Zona Norvegijos vandenys į pietus nuo 62° šiaurės platumos (HER/04-N.) Švedija 1 093 (1) Sąjunga 1 093 BLSK 445 329 Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSKReglamento (EB) Nr. 847/96 3 straipsnis netaikomasReglamento (EB) Nr. 847/96 4 straipsnis netaikomas (1) Atlantinių menkių, juodadėmių menkių, sidabrinių polakų, paprastųjų merlangų ir ledjūrio menkių priegauda turi būti įskaičiuojama į šių rūšių kvotas.







Rūšis Atlantinė silkė (1) Clupea harengus Zona IIIa kvadratas (HER/03A-BC) Danija 5 692 Vokietija 51 Švedija 916 Sąjunga 6 659 BLSK 6 659 Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSKReglamento (EB) Nr. 847/96 3 straipsnis netaikomasReglamento (EB) Nr. 847/96 4 straipsnis netaikomas (1) Tik atlantinių silkių, žvejybos rajonuose sužvejotų kaip priegauda tinklais, kurių akių dydis yra mažesnis nei 32 mm, kiekis.







Rūšis Atlantinė silkė (1) Clupea harengus Zona IV parajonis, VIId kvadratas, IIa parajonio Sąjungos vandenys (HER/2A47DX) Belgija 78 Danija 15 072 Vokietija 78 Prancūzija 78 Nyderlandai 78 Švedija 74 Jungtinė Karalystė 286 Sąjunga 15 744 BLSK 15 744 Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSKReglamento (EB) Nr. 847/96 3 straipsnis netaikomasReglamento (EB) Nr. 847/96 4 straipsnis netaikomasTaikoma šio reglamento 7 straipsnio 3 dalis (1) Tik atlantinių silkių, žvejybos rajonuose sužvejotų kaip priegauda tinklais, kurių akių dydis yra mažesnis nei 32 mm, kiekis.







Rūšis Atlantinė silkė (1) Clupea harengus Zona IVc, VIId kvadratai (2) (HER/4CXB7D) Belgija 9 057 (3) Danija 1 049 (3) Vokietija 661 (3) Prancūzija 12 068 (3) Nyderlandai 21 478 (3) Jungtinė Karalystė 4 673 (3) Sąjunga 48 986 BLSK 445 329 Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSKTaikoma šio reglamento 7 straipsnio 3 dalis (1) Tik atlantinių silkių, žvejybos rajonuose sužvejotų tinklais, kurių akių dydis yra 32 mm arba daugiau, kiekis. (2) Išskyrus Blakvoterio išteklius: nuoroda daroma į atlantinių silkių išteklius Temzės žiočių jūros regione, esančiame zonoje, kurios ribas žymi loksodroma, brėžiama iš Landgardo kyšulio (51° 56′ šiaurės platumos, 1° 19,1′ rytų ilgumos) tiesiai į pietus iki 51° 33′ šiaurės platumos ir iš čia tiesiai į vakarus iki Jungtinės Karalystės pakrantės. (3) Speciali sąlyga: ne daugiau kaip 50 % šios kvotos gali būti sužvejota IVb kvadrate (HER/*04B.).







Rūšis Atlantinė silkė Clupea harengus Zona Vb, VIb ir VIaN kvadratų Sąjungos ir tarptautiniai vandenys (1) (HER/5B6ANB) Vokietija 2 536 (2) Prancūzija 480 (2) Airija 3 427 (2) Nyderlandai 2 536 (2) Jungtinė Karalystė 13 711 (2) Sąjunga 22 690 (2) BLSK 22 690 Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK (1) Nuoroda daroma į atlantinių silkių išteklius ICES VIa kvadrato dalyje, kuri yra į rytus nuo 7° vakarų ilgumos dienovidinio ir į šiaurę nuo 55° šiaurės platumos lygiagretės arba į vakarus nuo 7° vakarų ilgumos dienovidinio ir į šiaurę nuo 56° šiaurės platumos lygiagretės, išskyrus Klaidą. (2) Draudžiama žvejoti bet kokį atlantinių silkių kiekį toje ICES zonų, kuriose taikomas šis BLSK, dalyje, kuri yra tarp 56° šiaurės platumos ir 57° 30′ šiaurės platumos, išskyrus šešių jūrmylių ruožą nuo Jungtinės Karalystės teritorinės jūros bazinės linijos.







Rūšis Atlantinė silkė Clupea harengus Zona VIaS (1), VIIb, VIIc kvadratai (HER/6AS7BC) Airija 0 Nyderlandai 0 Sąjunga 0 BLSK 0 Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSKReglamento (EB) Nr. 847/96 3 straipsnis netaikomasReglamento (EB) Nr. 847/96 4 straipsnis netaikomas (1) Nuoroda daroma į atlantinių silkių išteklius VIa kvadrate į pietus nuo 56° 00′ šiaurės platumos ir į vakarus nuo 07° 00′ vakarų ilgumos.







Rūšis Atlantinė silkė Clupea harengus Zona VI parajonio Klaido zona (1) (HER/06ACL.) Jungtinė Karalystė Bus nustatyta (2) Sąjunga Bus nustatyta (3) BLSK Bus nustatyta (3) Prevencinis BLSK (1) Klaido zonos ištekliai: nuoroda daroma į atlantinių silkių išteklius jūros rajone į šiaurės rytus nuo linijos, brėžiamos: — nuo Kintairo kyšulio (55° 17,9′ šiaurės platumos, 05° 47,8′ vakarų ilgumos); — per tašką pozicijoje (55° 04′ šiaurės platumos, 05° 23′ vakarų ilgumos) ir — iki Korsvolo kyšulio (55° 00,5′ šiaurės platumos, 05° 09,4′ vakarų ilgumos). (2) Taikomas šio reglamento 6 straipsnis. (3) Tas pats kiekis, kaip nustatytasis pagal 2 išnašą.







Rūšis Atlantinė silkė Clupea harengus Zona VIIa kvadratas (1) (HER/07A/MM) Airija 1 264 Jungtinė Karalystė 3 590 Sąjunga 4 854 BLSK 4 854 Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSKTaikoma šio reglamento 7 straipsnio 3 dalis (1) Ši zona sumažinama rajonu, kuris apibrėžiamas: — šiaurėje iki 52° 30′ šiaurės platumos, — pietuose iki 52° 00′ šiaurės platumos, — vakaruose iki Airijos pakrantės, — rytuose iki Jungtinės Karalystės pakrantės.







Rūšis Atlantinė silkė Clupea harengus Zona VIIe ir VIIf kvadratai (HER/7EF.) Prancūzija 465 Jungtinė Karalystė 465 Sąjunga 930 BLSK 930 Prevencinis BLSK

▼M3







Rūšis Atlantinė silkė Clupea harengus Zona VIIg (1), VIIh (1), VIIj (1) ir VIIk (1) kvadratai (HER/7G-K.) Vokietija 213 Prancūzija 1 185 Airija 16 591 Nyderlandai 1 185 Jungtinė Karalystė 24 Sąjunga 19 198 BLSK 19 198 Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSKTaikoma šio reglamento 7 straipsnio 3 dalis (1) Ši zona padidinama rajonu, kuris apibrėžiamas: — šiaurėje iki 52° 30′ šiaurės platumos, — pietuose iki 52° 00′ šiaurės platumos, — vakaruose iki Airijos pakrantės, — rytuose iki Jungtinės Karalystės pakrantės.

▼B







Rūšis Europinis ančiuvis Engraulis encrasicolus Zona VIII parajonis (ANE/08.) Ispanija 22 500 Prancūzija 2 500 Sąjunga 25 000 BLSK 25 000 Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK







Rūšis Europinis ančiuvis Engraulis encrasicolus Zona IX ir X parajoniai; CECAF 34.1.1 rajono Sąjungos vandenys (ANE/9/3411) Ispanija 4 618 Portugalija 5 038 Sąjunga 9 656 BLSK 9 656 Prevencinis BLSK







Rūšis Atlantinės menkės Gadus morhua Zona: Skagerako sąsiauris (COD/03AN.) Belgija 10 (1) Danija 3 336 (1) Vokietija 84 (1) Nyderlandai 21 (1) Švedija 584 (1) Sąjunga 4 035 BLSK 4 171 Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSKReglamento (EB) Nr. 847/96 3 straipsnis netaikomasReglamento (EB) Nr. 847/96 4 straipsnis netaikomas (1) Be šios kvotos, su jos vėliava plaukiojantiems ir bandomuosiuose visapusiškai dokumentais pagrįstos žvejybos reisuose dalyvaujantiems l