02021R0535 — LT — 06.04.2021 — 000.003

Šis tekstas yra skirtas tik informacijai ir teisinės galios neturi. Europos Sąjungos institucijos nėra teisiškai atsakingos už jo turinį. Autentiškos atitinkamų teisės aktų, įskaitant jų preambules, versijos skelbiamos Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje ir pateikiamos svetainėje „EUR-Lex“. Oficialūs tekstai tiesiogiai prieinami naudojantis šiame dokumente pateikiamomis nuorodomis

►B KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) 2021/535 2021 m. kovo 31 d. kuriuo nustatomos Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) 2019/2144 taikymo, kiek tai susiję su transporto priemonių ir joms skirtų sistemų, sudedamųjų dalių bei atskirų techninių mazgų tipo patvirtinimo, atsižvelgiant į jų bendrąsias konstrukcijos charakteristikas ir saugą, vienodomis procedūromis ir techninėmis specifikacijomis, taisyklės (Tekstas svarbus EEE) (OL L 117 2021.4.6, p. 1)





Pataisytas:









▼B

KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) 2021/535

2021 m. kovo 31 d.

kuriuo nustatomos Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) 2019/2144 taikymo, kiek tai susiję su transporto priemonių ir joms skirtų sistemų, sudedamųjų dalių bei atskirų techninių mazgų tipo patvirtinimo, atsižvelgiant į jų bendrąsias konstrukcijos charakteristikas ir saugą, vienodomis procedūromis ir techninėmis specifikacijomis, taisyklės

(Tekstas svarbus EEE)







I SKYRIUS

DALYKAS IR TERMINŲ APIBRĖŽTYS

1 straipsnis

Dalykas

1. Šiuo reglamentu nustatomos nuostatos dėl M, N ir O kategorijų transporto priemonių, taip pat sistemų, sudedamųjų dalių ir atskirų techninių mazgų ES tipo patvirtinimo pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) 2019/2144 4 straipsnio 7 dalį, 8 straipsnio 3 dalį ir 10 straipsnio 3 dalį vienodų procedūrų ir techninių specifikacijų.

2. Be to, šiuo reglamentu nustatomos vienodos procedūros, pagal kurias tipo patvirtinimas gali būti suteikiamas vienu ar daugiau iš šių atvejų: a) kai transporto priemonių sistemose naudojamos sudedamosios dalys ir atskiri techniniai mazgai, paženklinti ES tipo patvirtinimo žymeniu, o ne JT tipo patvirtinimo žymeniu, taikant Reglamento (ES) 2019/2144 II priede išvardytose JT taisyklėse nustatytus reikalavimus; b) kai gamintojas yra paskirtas technine tarnyba pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) 2018/858 72 straipsnio 1 dalį ir VII priedą, taikant Reglamento (ES) 2019/2144 II priede išvardytose JT taisyklėse nustatytus reikalavimus, ir c) kai buvo atlikti virtualūs bandymai pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) 2018/858 30 straipsnio 7 dalį ir VIII priedą, atsižvelgiant į Reglamento (ES) 2019/2144 II priede išvardytose JT taisyklėse nustatytus reikalavimus.

2 straipsnis

Terminų apibrėžtys

Šiame reglamente vartojamų terminų apibrėžtys:

1) transporto priemonės tipas – transporto priemonių grupė, kaip apibrėžta Reglamento (ES) 2018/858 I priedo B dalyje;

2) transporto priemonės tipas atsižvelgiant į privalomuosius identifikavimo žymenis – transporto priemonės, nesiskiriančios šiomis pagrindinėmis savybėmis: a) transporto priemonės identifikavimo numerio struktūra; b) privalomųjų identifikavimo žymenų charakteristikomis ir vieta;

3) privalomoji identifikavimo plokštelė – gamintojo prie transporto priemonės pritvirtinta plokštelė arba žyma, kurioje nurodomos pagrindinės techninės charakteristikos, būtinos transporto priemonei identifikuoti, ir kurioje kompetentingoms institucijoms suteikiama atitinkama informacija apie didžiausiąją leidžiamąją pakrautos transporto priemonės masę;

4) transporto priemonės identifikavimo numeris (VIN) – transporto priemonei gamintojo suteiktas raidinis skaitmeninis kodas, kuriuo siekiama užtikrinti tinkamą kiekvienos transporto priemonės identifikavimą;

5) transporto priemonės tipas atsižvelgiant į valstybinio numerio ženklų montavimo ir tvirtinimo vietą – transporto priemonės, nesiskiriančios šiomis pagrindinėmis savybėmis: a) priekinio ir galinio valstybinio numerio ženklų montavimo ir tvirtinimo vietos matmenimis; b) priekinio ir galinio valstybinio numerio ženklų montavimo ir tvirtinimo vieta; c) priekinio ir galinio valstybinio numerio ženklų montavimo ir tvirtinimo paviršiaus forma;

6) transporto priemonės tipas atsižvelgiant į priekinio stiklo valytuvų ir apliejiklių sistemą – transporto priemonės, nesiskiriančios šiomis pagrindinėmis savybėmis: valytuvų ir apliejiklių sistemos charakteristikomis arba priekinio stiklo ir jo montavimo įtaisų forma, dydžiu ir charakteristikomis;

7) priekinio stiklo apliejiklių sistemos tipas – priekinio stiklo apliejiklių sistemų grupė, kuriai priskiriamos sistemos nesiskiria šiomis pagrindinėmis savybėmis: siurblio veikimo būdu, naudojamomis medžiagomis, talpa, purkštukų kiekiu, dydžiais, apliejiklių sistemos sienelių storiu arba forma;

8) priekinio stiklo valytuvų sistema – sistema, sudaryta iš priekinio stiklo išorinio paviršiaus valymo įtaiso ir papildomų įtaisų bei valdiklių, reikalingų įtaisui įjungti ir išjungti;

9) priekinio stiklo apliejiklių sistema – sistema, sudaryta iš priekinio stiklo išorinio paviršiaus plovimo skysčio laikymo, perdavimo ir nukreipimo įtaisų ir valdiklių, reikalingų įtaisui įjungti ir išjungti;

10) transporto priemonės tipas atsižvelgiant į ratų apsaugus – transporto priemonės, nesiskiriančios šiomis pagrindinėmis savybėmis: ratų apsaugų charakteristikomis arba mažiausiais ir didžiausiais tinkamų montuoti padangų ir ratų dydžiais, atsižvelgiant į taikomus padangų kontūrus, ratlankių dydžius ir ratų iškyšas;

11) transporto priemonės tipas atsižvelgiant į priekinio stiklo nutirpdymo ir rasos šalinimo sistemas – transporto priemonės, nesiskiriančios šiomis pagrindinėmis savybėmis: a) techninėmis nutirpdymo ir rasos šalinimo sistemų charakteristikomis; b) į vairuotojo priekinio regėjimo lauką iki 180o kampo pakliūvančiomis išorinėmis ir vidinėmis formomis ir įtaisais, kurie gali turėti įtakos matomumui, c) priekinio stiklo forma, dydžiu, storiu bei charakteristikomis ir jo montavimu; d) didžiausiu sėdimųjų vietų skaičiumi;

12) nutirpdymo sistema – šerkšnui arba ledui nuo išorinio priekinio stiklo paviršiaus šalinti skirta sistema;

13) rasos šalinimo sistema – rasai nuo vidinio priekinio stiklo paviršiaus šalinti skirta sistema;

14) transporto priemonės tipas atsižvelgiant į vilkimo įtaisus – transporto priemonės, nesiskiriančios tokiomis pagrindinėmis savybėmis kaip vilkimo įtaisų charakteristikos;

15) vilkimo įtaisas – kablio, ąsos ar kitokios formos įtaisas, prie kurio gali būti tvirtinama jungiamoji dalis, pvz., grąžulas arba vilkimo lynas;

16) transporto priemonės tipas atsižvelgiant į purslų taškymo slopinimą – komplektinės, nekomplektinės arba sukomplektuotos transporto priemonės, nesiskiriančios šiomis pagrindinėmis savybėmis: a) transporto priemonėje sumontuoto purslų taškymo slopinimo įtaiso tipu; b) gamintojo purslų taškymo slopinimo sistemos tipo žymeniu;

17) purslų taškymo slopinimo įtaiso tipas – įtaisai, nesiskiriantys šiomis pagrindinėmis savybėmis: a) konstrukciniu principu, taikomu siekiant sumažinti išmetamą vandens kiekį (vandens energijos sugėrimas, oro ir vandens srautų atskirtuvas); b) medžiagomis; c) forma; d) matmenimis, jeigu jie gali turėti įtakos medžiagos savybėms;

18) purslų taškymo slopinimo sistema – važiuojančios transporto priemonės padangomis į viršų teškiamo vandens pulverizacijos mažinimo sistema, sudaryta iš sparno, purvasaugių ir šoninių purslasargių su purslų taškymo slopinimo įtaisu;

19) purslų taškymo slopinimo įtaisas – purslų taškymo slopinimo sistemos dalis, galinti būti sudaryta iš oro ir vandens srautų atskirtuvo ir energijos sugėriklio;

20) transporto priemonės tipas atsižvelgiant į pavarų perjungimo indikatorių – transporto priemonės, nesiskiriančios tokiomis pagrindinėmis savybėmis kaip pavarų perjungimo indikatoriaus veikimo charakteristikomis ir pavarų perjungimo indikatoriaus loginėmis funkcijomis, naudojamomis pavaros perjungimo momentui nurodyti, įskaitant: a) nurodymą įjungti aukštesnę pavarą pasiekus nustatytą variklio sūkių skaičių; b) nurodymą įjungti aukštesnę pavarą, kai degalų sąnaudų charakteristikų grafikas rodo, kad įjungus aukštesnę pavarą degalų sąnaudos pasieks nustatytą mažiausią lygį; c) nurodymą įjungti aukštesnę pavarą, kai ja galima užtikrinti reikiamą sukimo momentą;

21) pavarų perjungimo indikatoriaus veikimo charakteristikos – naudojamų parametrų, pvz., variklio sūkių skaičiaus, galios poreikio, sukimo momento ir jų pokyčio per tam tikrą laiką, pagal kuriuos nustatomas pavarų perjungimo indikatoriaus signalas ir pavarų perjungimo indikatoriaus signalų funkcinė priklausomybė nuo šių parametrų, rinkinys;

22) transporto priemonės tipas atsižvelgiant į įlipimą į transporto priemonę – transporto priemonės, nesiskiriančios tokiomis pagrindinėmis savybėmis kaip įlipimo pro duris laiptelių, rankenų ir pakojų charakteristikos;

23) transporto priemonės tipas atsižvelgiant į atbulinę eigą – transporto priemonės, nesiskiriančios tokiomis pagrindinėmis savybėmis kaip atbulinės eigos įtaisas;

24) transporto priemonės tipas atsižvelgiant į mases ir matmenis – transporto priemonės, nesiskiriančios šiomis pagrindinėmis savybėmis: a) gamintojo prekybiniu pavadinimu arba prekių ženklu; b) klasifikacija; c) pagrindine funkcija;

25) aerodinaminiai įtaisai ir įranga – įtaisai arba įranga, skirti kelių transporto priemonių oro pasipriešinimui sumažinti, išskyrus transporto priemones su pailgintomis kabinomis;

26) vandenilio laikymo sistemos tipas – sudedamųjų dalių mazgai, nesiskiriantys šiomis pagrindinėmis savybėmis: laikomų vandenilinių degalų arba suslėgtųjų dujų būsena, vardiniu darbiniu slėgiu, talpyklos konstrukcija, medžiagomis, talpa ir fiziniais matmenimis, taip pat slėgio ribotuvų, atbulinių vožtuvų ir uždarymo vožtuvų konstrukcija, medžiagomis ir pagrindinėmis charakteristikomis;

27) transporto priemonės tipas atsižvelgiant į vandenilio saugą – transporto priemonės, nesiskiriančios šiomis pagrindinėmis savybėmis: transporto priemonės vandenilinių degalų sistemos bazinė konfigūracija ir pagrindinėmis charakteristikomis;

28) vandenilio sistemos sudedamosios dalies tipas – vandenilio sistemos sudedamųjų dalys, nesiskiriančios šiomis pagrindinėmis savybėmis: laikomų vandenilinių degalų arba suslėgtųjų dujų būsena, sudedamosios dalies funkcija ir konstrukcija, medžiagomis ir fiziniais matmenimis.







II SKYRIUS

TIPO PATVIRTINIMAS PAGAL JT TAISYKLĖMIS PAGRĮSTUS ESMINIUS REIKALAVIMUS

3 straipsnis

Tipo patvirtinimo paraiška

1. Vienu ar keliais šio reglamento 1 straipsnio 2 dalyje nurodytais atvejais gamintojai arba jų atstovai pagal Reglamento (ES) 2019/2144 II priede nurodytose JT taisyklėse nustatytus reikalavimus tipo patvirtinimo institucijai teikia transporto priemonės, sistemos, sudedamosios dalies arba atskiro techninio mazgo patvirtinimo paraiškas, naudodami I priedo 1 dalyje pateiktą informacinio dokumento pavyzdį.

2. Sudedamųjų dalių ir atskirų techninių mazgų, kurie yra sumontuoti transporto priemonėje arba integruoti į antrą sudedamąją dalį ar atskirą techninį mazgą ir kurių ES arba JT tipas yra patvirtintas, 1 dalyje nurodytame informaciniame dokumente išsamiai aprašyti nereikia, jei tame dokumente yra pateikti tipo patvirtinimo sertifikato numeriai ir ženklai, o tipo patvirtinimo institucija gali gauti atitinkamus tipo patvirtinimo sertifikatus su jų priedais.

3. Galiojančiu ES tipo patvirtinimo žymeniu pažymėtos sudedamosios dalys ir atskiri techniniai mazgai pripažįstami tinkamais net tais atvejais, kai jie naudojami vietoj sudedamųjų dalių ir atskirų techninių mazgų, kurie turi turėti JT tipo patvirtinimo žymenį, laikantis Reglamentu (ES) 2019/2144 ir juo remiantis priimtais deleguotaisiais bei įgyvendinimo aktais nustatytų nuostatų, taikytinų JT taisyklių reglamentuojamose srityse.

4 straipsnis

Tipo patvirtinimo suteikimas

1. Jeigu pagal tipo tvirtinimo procedūrą pateiktos transporto priemonės, sistemos, komponento arba atskiro techninio mazgo tipas atitinka atitinkamus JT taisyklėse nustatytus techninius reikalavimus, ES tipo patvirtinimo sertifikatas, kurį tipo patvirtinimo institucija išdavė pagal Reglamento (ES) 2018/858 28 straipsnio 1 dalį, turi atitikti I priedo 2 dalyje pateiktą pavyzdį, kartu užpildoma pranešimo forma, atitinkanti taikomą JT taisyklės pavyzdį, o JT tipo patvirtinimo numerio vieta paliekama tuščia.

2. Kiekviena sudedamoji dalis arba atskiras techninis mazgas, kuris atitinka tipą, patvirtintą pagal Reglamentą (ES) 2019/2144, paženklinamas ES atskiro techninio mazgo tipo patvirtinimo žymeniu, kaip nustatyta Reglamento (ES) 2020/683 V priedo 4 punkte.







III SKYRIUS

TRANSPORTO PRIEMONĖS ES TIPO PATVIRTINIMAS ATSIŽVELGIANT Į TAM TIKRUS KONKREČIUS KONSTRUKCIJOS IR SAUGOS REIKALAVIMUS

5 straipsnis

Transporto priemonės ES tipo patvirtinimo atsižvelgiant į tam tikras transporto priemonės sistemas paraiška

1. Gamintojai arba jų atstovai, naudodami atitinkamą informacinio dokumento pavyzdį, tipo patvirtinimo institucijai pagal Reglamento (ES) 2018/858 24 straipsnio 1 dalies a punktą dėl kiekvieno toliau nurodyto dalyko teikia atskirą paraišką dėl transporto priemonės ES tipo patvirtinimo: a) privalomosios identifikavimo plokštelės išdėstymo ir vietos, transporto priemonės identifikavimo numerio struktūros ir vietos – naudodami pavyzdį, kuriame pateikiama II priedo 1 dalyje nurodyta informacija; b) priekinio ir galinio valstybinio numerio ženklų montavimo ir tvirtinimo vietos – naudodami pavyzdį, kuriame pateikiama III priedo 1 dalyje nurodyta informacija; c) priekinio stiklo valytuvų ir apliejiklių sistemų – naudodami pavyzdį, kuriame pateikiama IV priedo 1 dalies A skirsnyje nurodyta informacija; d) ratų apsaugų – naudodami pavyzdį, kuriame pateikiama V priedo 1 dalyje nurodyta informacija; e) priekinio stiklo nutirpdymo ir rasos šalinimo sistemų – naudodami pavyzdį, kuriame pateikiama VI priedo 1 dalyje nurodyta informacija; f) vilkimo įtaisų – naudodami pavyzdį, kuriame pateikiama VII priedo 1 dalyje nurodyta informacija; g) purslų taškymo slopinimo sistemos – naudodami pavyzdį, kuriame pateikiama VIII priedo 1 dalies A skirsnyje nurodyta informacija; h) pavarų perjungimo indikatoriaus – naudodami pavyzdį, kuriame pateikiama IX priedo 1 dalyje nurodyta informacija; i) įlipimo į transporto priemonę – naudodami pavyzdį, kuriame pateikiama X priedo 1 dalyje nurodyta informacija; j) atbulinės eigos – naudodami pavyzdį, kuriame pateikiama XI priedo 1 dalyje nurodyta informacija; k) transporto priemonės masių ir matmenų – naudodami pavyzdį, kuriame pateikiama XIII priedo 1 dalies A skirsnyje nurodyta informacija; l) jei tai vandenilinės transporto priemonės, transporto priemonės degalų sistemą, sudarytą iš vandenilio sistemos (suskystintojo vandenilio laikymo sistemos (angl. LHSS) arba suslėgtojo vandenilio laikymo sistemą (angl. CHSS) – naudodami pavyzdį, kuriame pateikiama XIV priedo 1 dalies A skirsnyje nurodyta informacija.

2. 1 dalies h punkte nurodyta transporto priemonės ES tipo patvirtinimo, atsižvelgiant į pavarų perjungimo indikatorių, paraiška teikiama kartu su gamintojo deklaracija, kad transporto priemonė atitinka šiame reglamente nustatytas atitinkamas technines specifikacijas, ir su pagal IX priedo 1 dalies priedėlyje pateiktą pavyzdį parengtu sertifikatu.

3. Patvirtinimo institucijos arba techninės tarnybos prašymu gamintojas bandymų tikslais pateikia tvirtinamo tipo transporto priemonę.

6 straipsnis

ES tipo patvirtinimas, atsižvelgiant į tam tikras transporto priemonės sistemas

1. Jei laikomasi šio reglamento II–XIII priedų 2 dalyje ir XIV priedo 2 dalies D ir E skirsniuose nustatytų techninių specifikacijų, susijusių su Reglamento (ES) 2019/2144 II priede išdėstytais atitinkamais reikalavimais, tipo patvirtinimo institucija suteikia ES tipo patvirtinimą ir – pagal Komisijos įgyvendinimo reglamento (ES) 2020/683 IV priede nustatytą metodą – tipo patvirtinimo sertifikato numerį.

2. ES tipo patvirtinimo sertifikatas, nurodytas Reglamento (ES) 2018/858 28 straipsnio 1 dalyje, parengiamas laikantis: a) II priedo 3 dalies nuostatų – dėl 5 straipsnio 1 dalies a punkte nurodyto dalyko; b) III priedo 3 dalies nuostatų – dėl 5 straipsnio 1 dalies b punkte nurodyto dalyko; c) IV priedo 3 dalies A skirsnio nuostatų – dėl 5 straipsnio 1 dalies c punkte nurodyto dalyko; d) V priedo 3 dalies nuostatų – dėl 5 straipsnio 1 dalies d punkte nurodyto dalyko; e) VI priedo 3 dalies nuostatų – dėl 5 straipsnio 1 dalies e punkte nurodyto dalyko; f) VII priedo 3 dalies nuostatų – dėl 5 straipsnio 1 dalies f punkte nurodyto dalyko; g) VIII priedo 3 dalies A skirsnio nuostatų – dėl 5 straipsnio 1 dalies g punkte nurodyto dalyko; h) IX priedo 3 dalies nuostatų – dėl 5 straipsnio 1 dalies h punkte nurodyto dalyko; i) X priedo 3 dalies nuostatų – dėl 5 straipsnio 1 dalies i punkte nurodyto dalyko; j) XI priedo 3 dalies nuostatų – dėl 5 straipsnio 1 dalies j punkte nurodyto dalyko; k) XIII priedo 3 dalies A skirsnio nuostatų – dėl 5 straipsnio 1 dalies k punkte nurodyto dalyko ir l) XIV priedo 3 dalies A skirsnio nuostatų – dėl 5 straipsnio 1 dalies l punkte nurodyto dalyko.

3. Vadovaujantis Reglamento (ES) 2018/858 6 straipsnio 5 dalies antra pastraipa, ES tipo patvirtinimas gali būti suteikiamas transporto priemonėms, viršijančioms šio reglamento XIII priedo 2 dalies B, C ir D skirsnių 1.1 punkte nustatytus didžiausiuosius leidžiamuosius matmenis; tokiu atveju į tipo patvirtinimo sertifikato ir atitikties sertifikato 52 punktą įrašoma pastaba „nuo didžiausiųjų leidžiamųjų matmenų nukrypti leidžianti nuostata“.

4. Nukrypstant nuo šio reglamento 6 straipsnio 1 dalies, ES tipo patvirtinimas gali būti suteikiamas nedalomiems kroviniams vežti skirtoms transporto priemonėms, kurių matmenys viršija šio reglamento XIII priedo 2 dalies B, C ir D skirsnių 1.1 punkte nustatytus didžiausiuosius leidžiamuosius matmenis; tokiu atveju tipo patvirtinimo sertifikate ir atitikties sertifikate aiškiai nurodoma, kad transporto priemonė skirta tik nedalomiems kroviniams vežti.







IV SKYRIUS

ATSKIRO TECHNINIO MAZGO IR SUDEDAMOSIOS DALIES ES TIPO PATVIRTINIMAI, ATSIŽVELGIANT Į TAM TIKRAS TRANSPORTO PRIEMONĖS SISTEMAS IR SUDEDAMĄSIAS DALIS

7 straipsnis

Sistemų ir įrangos, kaip atskirų techninių mazgų, ES tipo patvirtinimo paraiška

Atskiro techninio mazgo ES tipo patvirtinimo atsižvelgiant į kiekvieną toliau nurodytą sistemą ir įrangą paraiškos rengiamos pagal atitinkamą informacinio dokumento pavyzdį, kaip nurodyta Reglamento (ES) 2018/858 24 straipsnio 1 dalies a punkte:

a) priekinio stiklo apliejiklių sistemų – naudodami pavyzdį, kuriame pateikiama IV priedo 1 dalies B skirsnyje nurodyta informacija;

b) purslų taškymo slopinimo sistemos – naudodami pavyzdį, kuriame pateikiama VIII priedo 1 dalies B skirsnyje nurodyta informacija;

c) priekinės dalies apsaugos sistemos– naudodami pavyzdį, kuriame pateikiama XII priedo 1 dalyje nurodyta informacija;

d) jei tai aerodinaminis įtaisas arba įranga – naudojant pavyzdį, kuriame pateikiama XIII priedo 1 dalies B skirsnyje nurodyta informacija.

8 straipsnis

Atskiro techninio mazgo ES tipo patvirtinimo suteikimas

1. Remiantis Reglamento (ES) 2018/858 29 straipsniu, jei laikomasi techninių specifikacijų, nustatytų šio reglamento IV priedo 2 dalyje, atsižvelgiant į reikalavimus dėl priekinio stiklo apliejiklių sistemų, VIII priedo 2 dalyje – atsižvelgiant į reikalavimus dėl purslų taškymo slopinimo sistemų, XII priedo 2 dalyje – atsižvelgiant į reikalavimus dėl priekinės dalies apsaugos sistemų ir XIII priedo 2 dalies I skirsnyje – atsižvelgiant į reikalavimus dėl aerodinaminių įtaisų ir įrangos, tipo patvirtinimo institucija tų tipų sistemoms ir įrangai suteikia atskiro techninio mazgo ES tipo patvirtinimą ir – pagal Komisijos įgyvendinimo reglamento (ES) 2020/683 IV priede nustatytą metodą – tipo patvirtinimo sertifikato numerį.

2. Pagal Reglamento (ES) 2018/858 28 straipsnio 1 dalį išduodami 5 straipsnyje nurodytų sistemų ir įrangos ES tipo patvirtinimo sertifikatai parengiami laikantis: a) IV priedo 3 dalies B skirsnio nuostatų – dėl 7 straipsnio a punkte nurodytos sistemos; b) VIII priedo 3 dalies B skirsnio nuostatų – dėl 7 straipsnio b punkte nurodytos sistemos; c) XII priedo 3 dalies B skirsnio nuostatų – dėl 7 straipsnio c punkte nurodytos sistemos; d) XIII priedo 3 dalies B skirsnio nuostatų – dėl 7 straipsnio d punkte nurodytos įrangos.

9 straipsnis

Sudedamosios dalies ES tipo patvirtinimo paraiška

Toliau nurodomos vandenilio sistemų sudedamosios dalys, dėl kurių ES tipo patvirtinimo paraiškos rengiamos pagal atitinkamą Reglamento (ES) 2018/858 24 straipsnio 1 dalies a punkte nurodytą informacinio dokumento pavyzdį ir jose pateikiama XIV priedo 1 dalies B skirsnyje nurodyta informacija:

a) suskystintojo vandenilio laikymo sistemos, įskaitant jos talpyklas, slėgio ribotuvus ir uždarymo vožtuvus, atsižvelgiant į tos sistemos saugos veiksmingumą ir medžiagų suderinamumą;

b) suslėgtojo vandenilio laikymo sistemos, įskaitant jos talpyklas ir pagrindinius uždarymo įtaisus, sudarytus iš temperatūrinio slėgio ribotuvo (angl. TPRD), atbulinio vožtuvo ir automatinių uždarymo vožtuvų, atsižvelgiant į tos sistemos medžiagų suderinamumą.

10 straipsnis

Sudedamosios dalies ES tipo patvirtinimas

1. Remiantis Reglamento (ES) 2018/858 29 straipsniu, jei laikomasi techninių specifikacijų, nustatytų XIV priedo 2 dalies B, C ir F skirsniuose dėl 9 straipsnio a punkte nurodytų sudedamųjų dalių bei F skirsnyje dėl to straipsnio b punkte nurodytų sudedamųjų dalių, atsižvelgiant į atitinkamus Reglamento (ES) 2019/2144 II priede nurodytus reikalavimus, tipo patvirtinimo institucija suteikia to tipo vandenilio sistemos sudedamosios dalies ES tipo patvirtinimą ir – pagal Komisijos įgyvendinimo reglamento (ES) 2020/683 IV priede nustatytą metodą – tipo patvirtinimo sertifikato numerį.

2. 9 straipsnyje nurodytoms sudedamosioms dalims taikomas ES tipo patvirtinimo sertifikatas parengiamas pagal XIV priedo 3 dalies B skirsnį.

11 straipsnis

Tipo patvirtinimo žymuo

1. Sistemos arba įrangos, kaip atskiro techninio mazgo, tipo patvirtinimo žymuo, kaip nurodyta Reglamento (ES) 2018/858 38 straipsnio 2 dalyje, sudaromas ir tvirtinamas: a) jei tai 7 straipsnio a punkte nurodyta sistema – pagal IV priedo 3 dalies C skirsnį; b) jei tai 7 straipsnio b punkte nurodyta sistema – pagal VIII priedo 3 dalies C skirsnį; c) jei tai 7 straipsnio c punkte nurodyta sistema – pagal XII priedo 3 dalies B skirsnį; d) jei tai 7 straipsnio d punkte nurodyti įtaisai ir įranga – pagal XIII priedo 3 dalies C skirsnį.

2. 9 straipsnyje nurodytos sudedamosios dalies tipo patvirtinimo žymuo sudaromas ir tvirtinamas pagal XIV priedo 3 dalies C skirsnį.







V SKYRIUS

BAIGIAMOSIOS NUOSTATOS

12 straipsnis

Pereinamojo laikotarpio nuostatos

1. Nuo 2022 m. liepos 6 d. tipo patvirtinimo institucijos atsisako suteikti ES tipo patvirtinimą, atsižvelgiant į transporto priemonės identifikavimo numerio kontrolinį skaitmenį, naujų tipų transporto priemonėms, kurios neatitinka techninių specifikacijų, nustatytų II priedo 2 dalies C skirsnyje, atsižvelgiant į atitinkamus Reglamento (ES) 2019/2144 II priede nurodytus reikalavimus.

2. Nuo 2026 m. liepos 7 d. nacionalinės institucijos dėl priežasčių, susijusių su transporto priemonės identifikavimo numerio kontroliniu skaitmeniu, atsisako atlikti transporto priemonių, kurios neatitinka techninių specifikacijų, nustatytų II priedo 2 dalies C skirsnyje, atsižvelgiant į atitinkamus Reglamento (ES) 2019/2144 II priede nurodytus reikalavimus, registraciją, leisti pateikti jas rinkai ir pradėti eksploatuoti.

3. Nuo 2022 m. liepos 6 d. tipo patvirtinimo institucijos atsisako suteikti ES tipo patvirtinimą, atsižvelgiant į priekinių valstybinio numerio ženklų montavimo ir tvirtinimo vietą, naujų tipų transporto priemonėms, kurios neatitinka techninių specifikacijų, nustatytų III priedo 2 dalyje, atsižvelgiant į atitinkamus Reglamento (ES) 2019/2144 II priede nurodytus reikalavimus.

4. Nuo 2026 m. liepos 7 d. nacionalinės institucijos dėl priežasčių, susijusių su priekinių valstybinio numerio ženklų montavimo ir tvirtinimo vieta, atsisako atlikti transporto priemonių, kurios neatitinka techninių specifikacijų, nustatytų III priedo 2 dalyje, atsižvelgiant į atitinkamus Reglamento (ES) 2019/2144 II priede nurodytus reikalavimus, registraciją, leisti pateikti jas rinkai ir pradėti eksploatuoti.

5. Pagal Reglamento (ES) 2019/2144 15 straipsnio 1 dalį nacionalinės institucijos leidžia parduoti ir pradėti eksploatuoti transporto priemones, sistemas, sudedamąsias dalis ir atskirus techninius mazgus, kurių tipas patvirtintas iki 2022 m. liepos 6 d., ir pagal Reglamento (EB) Nr. 78/2009, Reglamento (EB) Nr. 79/2009 arba Reglamento (EB) Nr. 661/2009 ir jų įgyvendinimo priemonių sąlygas toliau išplečia patvirtintus tų transporto priemonių, sistemų, komponentų ir atskirų techninių mazgų tipus, kai tai susiję su šio reglamento II–XIV prieduose aptariamais dalykais.

13 straipsnis

Informacijos teikimas

Siekdami įvertinti tolesnių pokyčių poreikį, gamintojai ir tipo patvirtinimo institucijos Komisijos prašymu jai pateikia IX priedo 1, 2 ir 3 dalyse nurodytą informaciją. Komisija ir jos atstovai informaciją tvarko konfidencialiai.

14 straipsnis

Įsigaliojimas

Šis reglamentas įsigalioja dvidešimtą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Jis taikomas nuo 2022 m. liepos 6 d.

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.









I PRIEDAS

SU SRITIMIS, KURIOSE TAIKOMOS JT TAISYKLĖS, SUSIJĘS TIPO PATVIRTINIMAS

1 DALIS

Informacinis dokumentas

PAVYZDYS

Transporto priemonės ES tipo patvirtinimo, atsižvelgiant į sistemą / sudedamąją dalį / atskirą techninį mazgą (1), pagal JT taisyklę Nr. … su … serijos pakeitimais / su pakeitimais, padarytais … serijos pakeitimų … papildymu (1), informacinis dokumentas Nr. … dėl …, parengtas remiantis Komisijos įgyvendinimo reglamento (ES) 2020/683 I priedu ir laikantis jo numeracijos (2)

Jei taikoma, turi būti pateikiami trys toliau nurodomos informacijos egzemplioriai su turiniu. Visi brėžiniai arba paveikslai turi būti tinkamo mastelio ir pakankamai detalūs ir pateikiami A4 formato lapuose arba A4 formato aplanke. Jeigu pateikiamos nuotraukos, jos turi būti pakankamai detalios.

0. BENDROJI INFORMACIJA

0.1. Markė (gamintojo prekybinis pavadinimas):

0.2. Tipas:

0.2.1. Komercinis (-iai) pavadinimas (-ai) (jei yra):

0.3. Tipo identifikavimo priemonė (jeigu transporto priemonė / sudedamoji dalis / atskiras techninis mazgas ja paženklinti (1) (3):

0.3.1. To ženklo vieta:

0.4. Transporto priemonės kategorija (4):

0.5. Bendrovės pavadinimas ir gamintojo adresas:

0.8. Surinkimo gamyklos (-ų) pavadinimas (-ai) ir adresas (-ai):

0.9. Gamintojo atstovo (jeigu jis yra) pavadinimas ir adresas:

1. TRANSPORTO PRIEMONĖS KONSTRUKCIJOS BENDROSIOS CHARAKTERISTIKOS

1.1. Tipinės transporto priemonės / sudedamosios dalies / atskiro techninio mazgo (1) nuotraukos, atvaizdai ir (arba) brėžiniai:

Visi toliau nurodomi su transporto priemone, sudedamąja dalimi arba atskiru techniniu mazgu susiję punktai arba informacija pateikiami susitarus su technine tarnyba ir tipo patvirtinimo institucija, suteikiančia ES tipo patvirtinimą, dėl kurio buvo pateikta paraiška. Tam galima naudoti informacinio dokumento pavyzdį (jei jis pateiktas JT taisyklėje Nr. …), jei jo nėra, turi būti kuo tiksliau laikomasi Komisijos įgyvendinimo reglamento (ES) 2020/683 I priede išdėstytos punktų numeracijos (t. y. išsamaus duomenų sąrašo, naudojamo transporto priemonių, sudedamųjų dalių ir atskirų techninių mazgų ES tipo patvirtinimo tikslais) ir pateikiama visa kita tipui pagal JT taisyklę Nr. … patvirtinti reikalinga informacija arba duomenys.

Aiškinamosios pastabos

Informacinio dokumento numeracija atitinka Reglamento (ES) 2018/858 I priede pateiktą pavyzdį.

( 1 ) Išbraukti, kas netaikoma.

( 2 ) Jeigu vienos dalies (pvz., sudedamosios dalies arba atskiro techninio mazgo) tipas jau patvirtintas, tos dalies aprašyti nebūtina, jei pateikiama nuoroda į tą patvirtinimą. Sudedamosios dalies nereikia aprašyti ir tada, kai jos konstrukciją galima lengvai suprasti iš pridedamų schemų arba brėžinių. Reikia nurodyti dėl kiekvieno elemento, kurio brėžiniai, atvaizdai arba nuotraukos turi būti pridėti, pridėtų atitinkamų dokumentų numerius.

( 3 ) Jeigu tipo identifikavimo priemonėse yra ženklų, nesusijusių su šiame informaciniame dokumente nurodytais transporto priemonių, sudedamųjų dalių arba atskirų techninių mazgų tipais, dokumentuose jie žymimi simboliu „?“ (pvz., ABC??123??).

( 4 ) Klasifikuota pagal Reglamento (ES) 2018/858 I priedo A dalyje pateiktas apibrėžtis.

2 DALIS

PAVYZDYS

Formatas: A4 (210 × 297 mm)

TIPO PATVIRTINIMO SERTIFIKATAS

Tipo patvirtinimo institucijos identifikavimas

Pranešimas dėl transporto priemonės tipo patvirtinimo / patvirtinto tipo išplėtimo / nepatvirtinimo / patvirtinimo panaikinimo ( 1 ), atsižvelgiant į sistemą / sudedamąją dalį / atskirą techninį mazgą (1) , atitinkantį (-čią) JT taisyklės Nr. … su … serijos pakeitimais / su pakeitimais, padarytais … serijos pakeitimų … papildymu (1) , reikalavimus, pagal Reglamentą (ES) 2019/2144 su pakeitimais, padarytais Reglamentu (ES) Nr. …/….

ES tipo patvirtinimo sertifikato numeris:

Tipo patvirtinimo išplėtimo / nepatvirtinimo / patvirtinimo panaikinimo priežastis (1) :

I SKIRSNIS

0. BENDROJI INFORMACIJA

0.1. Markė (gamintojo prekybinis pavadinimas):

0.2. Tipas:

0.2.1. Komercinis (-iai) pavadinimas (-ai) (jei yra):

0.3. Tipo identifikavimo priemonė (jeigu transporto priemonė / sudedamoji dalis / atskiras techninis mazgas ja paženklinti (1) :

0.3.1. To ženklo vieta:

0.4. Transporto priemonės kategorija ( 2 ):

0.5. Gamintojo pavadinimas ir adresas:

0.8. Surinkimo gamyklos (-ų) pavadinimas (-ai) ir adresas (-ai):

0.9. Gamintojo atstovo (jeigu jis yra) pavadinimas ir adresas:

1. TRANSPORTO PRIEMONĖS KONSTRUKCIJOS BENDROSIOS CHARAKTERISTIKOS

1.1. Tipinės transporto priemonės nuotraukos ir (arba) brėžiniai:

II SKIRSNIS

1. Papildoma informacija (jeigu taikoma): žr. priedėlį.

2. Už bandymus atsakinga techninė tarnyba:

3. Bandymų ataskaitos data:

4. Bandymų ataskaitos numeris:

5. Pastabos (jeigu yra): žr. priedėlį.

6. Vieta:

7. Data:

8. Parašas:

Priedai:

— Iinformacinis paketas;

— bandymų ataskaita;

— užpildyta pranešimo forma, atitinkanti taikytinoje JT taisyklėje pateiktą susijusį pavyzdį, nenurodant, kad buvo suteiktas JT patvirtinimas arba kad toks tipo patvirtinimas buvo išplėstas, ir nenurodant JT tipo patvirtinimo numerio.









Priedėlis

prie tipo patvirtinimo sertifikato Nr. …

1. Pagal JT taisyklę naudojamos sudedamosios dalys arba atskiri techniniai mazgai, kurių ES tipas patvirtintas: taip / ne ( 3 )

2. Patvirtinimo procedūra pagal Reglamento (ES) 2018/858 30 straipsnio 7 dalį (virtualūs bandymai): taip / ne (3)

3. Patvirtinimo procedūra pagal Reglamento (ES) 2018/858 72 straipsnio 1 dalį ir VII priedą (vidaus techninė tarnyba): taip / ne (3)

4. Jei tai sudedamosios dalys ir atskiri techniniai mazgai – tipo patvirtinimo žymens ant sudedamosios dalies arba atskiro techninio mazgo pavyzdys:

5. Pastabos:









II PRIEDAS

PRIVALOMOJI IDENTIFIKAVIMO PLOKŠTELĖ IR TRANSPORTO PRIEMONĖS IDENTIFIKAVIMO NUMERIS

1 DALIS

Motorinių transporto priemonių ir jų priekabų ES tipo patvirtinimo, atsižvelgiant į identifikavimo plokštelę ir transporto priemonės identifikavimo numerį (VIN), informacinis dokumentas

PAVYZDYS

Transporto priemonės ES tipo patvirtinimo, atsižvelgiant į transporto priemonės identifikavimo plokštelę ir transporto priemonės identifikavimo numerį, informacinis dokumentas Nr. …

Turi būti pateikiami trys toliau nurodomos informacijos egzemplioriai su turiniu. Visi brėžiniai arba paveikslai turi būti tinkamo mastelio ir pakankamai detalūs ir pateikiami A4 formato lapuose arba A4 formato aplanke. Jeigu pateikiamos nuotraukos, jos turi būti pakankamai detalios.

0.1.

0.2.

0.2.1.

0.3.

0.3.1.

0.4.

0.5.

0.6.

0.6.1.

0.6.2.

0.8.

0.9.

1.

1.1.

9.

9.17.

9.17.1.

9.17.2.

9.17.3.

9.17.4.

9.17.4.1.

9.17.4.2.

9.17.4.3.

Aiškinamosios pastabos

Šis informacinis dokumentas parengtas pagal Komisijos įgyvendinimo reglamento (ES) 2020/683 I priede pateiktą šabloną ir į jį įtraukiama atitinkama informacija pagal pirmiau išvardytus punktų numerius, kaip apibrėžta tame šablone.

2 DALIS

A skirsnis

Techninės specifikacijos

1. Gamintojo privalomoji identifikavimo plokštelė

1.1. Bendrosios nuostatos

1.1.1. Kiekvienoje transporto priemonėje turi būti sumontuota šiame skirsnyje aprašyta gamintojo privalomoji identifikavimo plokštelė.

1.1.2. Gamintojo privalomoji identifikavimo plokštelę pritvirtina transporto priemonės gamintojas arba transporto priemonės gamintojo atstovas.

1.1.3. Ant gamintojo privalomosios identifikavimo plokštelės turi būti kuris nors iš šių dalykų:

(a) stačiakampio metalo lakšto; arba

(b) stačiakampės prilipdomos žymos.

1.1.4. Metalinės plokštelės pritvirtinamos kniedėmis arba lygiavertėmis priemonėmis.

1.1.5. Žymos turi būti tokios, kad būtų aiškiai matyti, jei jos neteisėtai pakeistos, jos turi būti atsparios klastojimui ir savaime suirti, jei jas kas nors mėgintų pašalinti.

1.2. Gamintojo privalomojoje identifikavimo plokštelėje pateiktina informacija

1.2.1. Gamintojo privalomojoje identifikavimo plokštelėje turi būti neištrinamai įspausta ši informacija:

(a) gamintojo bendrovės pavadinimas;

(b) transporto priemonės tipo patvirtinimo numeris;

(c) transporto priemonės užbaigtumas, jei tai yra transporto priemonės, gaminamos keliais etapais, kaip nurodyta Reglamento (ES) 2018/858 IX priedo 4.2 punkte, ir jų gamyba yra antrame ir paskesniame užbaigtumo etape;

(d) transporto priemonės identifikavimo numeris;

(e) didžiausioji techniškai leidžiama pakrautos transporto priemonės masė;

(f) didžiausioji techniškai leidžiama pakrauto junginio masė;

(g) didžiausioji techniškai leidžiama kiekvienai ašiai tenkanti masė, nurodyta eilės tvarka nuo priekinės iki galinės ašies.

1.2.2. 1.2.1 punkto d papunktyje nurodytų simbolių aukštis turi būti ne mažesnis kaip 4 mm.

1.2.3. 1.2.1 punkte nurodytai informacijai, išskyrus transporto priemonės identifikavimo numerį, žymėti naudojamų simbolių aukštis turi būti ne mažesnis kaip 2 mm.

1.3. Specialiosios nuostatos

1.3.1. Priekabos

1.3.1.1. Jei tai priekaba, turi būti nurodyta didžiausioji techniškai leidžiama statinė vertikali masė sukabinimo taške.

1.3.1.2. Sukabinimo taškas laikomas ašimi. Ši ašis žymima skaitmeniu 0.

1.3.1.3. Pirmoji ašis žymima skaitmeniu 1, antroji – 2 ir t. t., o šie skaitmenys atskiriami brūkšneliu.

1.3.1.4. 1.2.1 punkto f papunktyje nurodyta transporto priemonių junginio masė nėra nurodoma.

1.3.2. Sunkiosios transporto priemonės

1.3.2.1. Jeigu tai N3, O3 ar O4 kategorijų transporto priemonės, nurodoma didžiausioji techniškai leidžiama ašių grupei tenkanti masė. Su ašių grupe susijęs įrašas žymimas raide T ir brūkšneliu.

1.3.2.2. Jeigu tai M3, N3, O3 ar O4 kategorijų transporto priemonės, gamintojas gamintojo privalomojoje identifikavimo plokštelėje gali nurodyti numatomą didžiausiąją leidžiamąją registruojamos arba eksploatuojamos pakrautos transporto priemonės masę.

1.3.2.2.1. Gamintojo privalomosios identifikavimo plokštelės dalis, kurioje nurodomos masės, dalinama į dvi skiltis: numatoma didžiausioji leidžiamoji registruojamos ir (arba) eksploatuojamos transporto priemonės masė nurodoma kairiojoje skiltyje, o didžiausioji techniškai leidžiama pakrautos transporto priemonės masė – dešiniojoje skiltyje.

1.3.2.2.2. Šalies, kurioje planuojama registruoti transporto priemonę, dviraidis kodas nurodomas kairiosios skilties viršuje. Kodas turi atitikti standartą ISO 3166-1:2006.

1.3.2.3. 1.3.2.1 punkto reikalavimai netaikomi, kai:

(a) didžiausioji techniškai leidžiama ašių junginio masė yra ašių, kurios yra tos ašių grupės dalys, masių suma;

(b) prie kiekvienos ašies, kuri yra tos ašių grupės dalis, didžiausiosios masės kaip priedėlis prirašoma raidė T ir,

(c) jei taikomi 1.3.2.2 punkto reikalavimai, registruojamos (eksploatuojamos) transporto priemonės ašių grupės didžiausioji leidžiamoji masė yra registruojamos (eksploatuojamos) transporto priemonės ašių, kurios yra tos ašių grupės dalys, masių suma.

1.4. Papildoma informacija

1.4.1. Po privalomaisiais įrašais arba šalia jų, bet ne aiškiai išskirtame stačiakampyje, kuriame pateikiama tik 1.2 ir 1.3 punktuose nurodyta informacija, gamintojas gali pateikti papildomos informacijos.

1.5. Gamintojo privalomosios identifikavimo plokštelės pavyzdžiai

1.5.1. Įvairūs galimi gamintojo privalomosios identifikavimo plokštelės modelio pavyzdžiai pateikti B skirsnyje.

1.5.2. Pavyzdžiuose pateikti duomenys yra fiktyvūs.

1.6. Vietos parinkimo transporto priemonėje reikalavimai

1.6.1. Gamintojo privalomoji identifikavimo plokštelė turi būti patikimai pritvirtinta gerai matomoje ir pasiekiamoje vietoje.

1.6.2. Vieta parenkama taip, kad detalė, prie kurios ji tvirtinama, eksploatuojant nebūtų keičiama.

2. Transporto priemonės identifikavimo numeris (VIN)

2.1. VIN sudaro trys toliau nurodytos dalys ir kontrolinis skaitmuo:

(a) tarptautinis gamintojo identifikatorius (WMI);

(b) transporto priemonės apibūdinimo dalis (VDS);

(c) transporto priemonės indikatoriaus dalis (VIS).

2.2. WMI sudaro transporto priemonės gamintojui suteiktas kodas, pagal kurį galima identifikuoti tą gamintoją.

2.2.1. Šį kodą sudaro trys raidiniai skaitmeniniai ženklai (didžiosios lotyniškos raidės arba arabiški skaitmenys), kuriuos suteikia šalies, kurioje yra pagrindinė gamintojo verslo vieta, kompetentinga institucija.

2.2.2. Kompetentinga institucija veikia pagal susitarimą su tarptautine organizacija, nurodytą standarte ISO 3780:2009 „Kelių transporto priemonės. Tarptautinio gamintojo identifikatoriaus (WMI) kodas“.

2.2.3. Jeigu visa gamintojo produkcija yra mažesnė nei 500 transporto priemonių per metus, trečias ženklas visada yra skaičius 9. Tokiems gamintojams identifikuoti 2.2 punkte minėta kompetentinga institucija suteikia trečiąjį, ketvirtąjį ir penktąjį VIS ženklus.

2.3. VDS sudaro penki raidiniai skaitmeniniai ženklai (didžiosios lotyniškos raidės ar arabiški skaitmenys), pagal kuriuos galima nustatyti bendras transporto priemonės charakteristikas. Jeigu gamintojas vieno ar kelių iš tų penkių ženklų nenaudoja, nepanaudotos vietos gamintojo nuožiūra užpildomos raidiniais skaitmeniniais ženklais taip, kad bendras ženklų skaičius būtų penki.

2.4. Devintoji VIN pozicija yra kontrolinis skaitmuo, kuris turi būti matematiškai teisingas, remiantis C skirsnyje pateikta formule.

2.5. VIS sudaro aštuoni raidiniai skaitmeniniai ženklai (didžiosios lotyniškos raidės ar arabiški skaitmenys), iš kurių paskutiniai keturi turi būti tik skaitmenys.

VIS kartu su WMI ir VDS suteikia galimybę aiškiai identifikuoti konkrečią transporto priemonę. Visose nepanaudotose vietose įrašomas skaitmuo 0, kad bendras simbolių skaičius būtų aštuoni.

2.6. Ant važiuoklės žymimo VIN ženklų aukštis turi būti ne mažesnis kaip 7 mm.

2.7. Tarp ženklų neturi būti tarpų.

2.8. Raidės I, O ar Q nenaudojamos.

2.9. VIN pradedamas ir baigiamas vienu gamintojo pasirenkamu ženklu. Tas ženklas neturėtų būti didžioji lotyniška raidė ar arabiškas skaitmuo.

2.9.1. Jei VIN nurodomas vienoje eilutėje, 2.9 punkte nustatyto reikalavimo galima nepaisyti.

2.9.2. Jei VIN nurodomas dviejose eilutėse, kiekvienai eilutei taikomas 2.9 punkte nustatytas reikalavimas.

2.10. VIN vietai transporto priemonėje keliami reikalavimai

2.10.1. VIN nurodomas vienoje eilutėje.

2.10.1.1. Jeigu dėl techninių priežasčių, pvz., vietos trūkumo, VIN negali būti nurodomas vienoje eilutėje, nacionalinė institucija gamintojo prašymu gali leisti žymėti VIN dviejose eilutėse. Tokiu atveju tarp 2.1 punkte nurodytų dalių negali būti tarpų.

2.10.2. VIN žymimas štampuojant ar mechaniškai prikalant prie važiuoklės, rėmo ar panašios konstrukcijos.

2.10.3. Vietoje minėto metodo gali būti taikomi kiti techniniai metodai, jei įrodoma, kad jais užtikrinamas toks pat apsaugos nuo neteisėto keitimo ar klastojimo lygis kaip ir mechaniškai prikalant.

2.10.4. VIN žymimas aiškiai matomoje ir lengvai pasiekiamoje vietoje tokiu būdu, kad jo nebūtų galima ištrinti ar apgadinti.

2.10.5. VIN turi būti dešinėje transporto priemonės pusėje.

B skirsnis

Gamintojo privalomosios identifikavimo plokštelės pavyzdys

1. A PAVYZDYS

M1 ir N1 kategorijų transporto priemonės







JERMY CLARKFILS AUTOMOBILES S.A. e2*2018/858*11460 VRZUA5FX29J276031 1 850 kg 3 290 kg 1 – 1 100 kg 2 – 880 kg

M1 kategorijos transporto priemonės, kurios tipas patvirtintas Prancūzijoje, gamintojo privalomosios identifikavimo plokštelės pavyzdys.

2. B PAVYZDYS

M2, M3, N2 ir N3 kategorijų transporto priemonės







DEMURO VEICOLI COMMERCIALI S.P.A. e3*2018/858*52288 ZCFC35A3405850414 (IT) 17 990 kg 40 000 kg 1 – 7 100 kg 2 – 11 500 kg T – kg 17 990 kg 44 000 kg 1 – 7 100 kg 2 – 11 500 kg T – kg

N3 kategorijos transporto priemonės, kurios tipas patvirtintas Italijoje, gamintojo privalomosios identifikavimo plokštelės pavyzdys.

Pastaba. Kairioji skiltis neprivaloma.

3. C PAVYZDYS

O1 ir O2 kategorijų transporto priemonės







KAPITÅN SLØW e5*2018/858*11460 YSXFB56VX71134031 1 500 kg 0 – 100 kg 1 – 1 100 kg 2 – 880 kg

O2 kategorijos transporto priemonės, kurios tipas patvirtintas Švedijoje, gamintojo privalomosios identifikavimo plokštelės pavyzdys.

4. D PAVYZDYS

O3 ir O4 kategorijų transporto priemonės







Jalo Pnik CO. TD e8*2018/858*10036 2T0YX646XX7472266 (CZ) 34 000 kg 0 – 8 000 kg 1 – 9 000 kg 2 – 9 000 kg 3 – 9 000 kg T – 27 000 kg 37 000 kg 0 – 8 000 kg 1 – 10 000 kg 2 – 10 000 kg 3 – 10 000 kg T – 30 000 kg

O4 kategorijos transporto priemonės, kurios tipas patvirtintas Čekijos Respublikoje, gamintojo privalomosios identifikavimo plokštelės pavyzdys.

Pastaba. Kairioji skiltis neprivaloma.

5. E PAVYZDYS

Papildoma keliais etapais gaminamų transporto priemonių plokštelė (pagal Reglamento (ES) 2018/858 IX priedo 4.2 punktą)







HaMsTeR conversions LLP e49*2018/858*01912 Stage 3 VRZUA5FX29J276031 1 900 kg kg 1 – 1 200 kg 2 – kg

Keliais etapais gaminamos N1 kategorijos transporto priemonės, kurios tipas patvirtintas Kipre, gamintojo privalomosios identifikavimo plokštelės pavyzdys. Šioje plokštelėje yra nurodyta techniškai leidžiama masė, o tai reiškia, kad dabartiniame patvirtinimo etape ji pasikeitė. Šioje plokštelėje nėra nurodyta didžiausioji techniškai leidžiama junginio masė, o tai reiškia, kad dabartiniame patvirtinimo etape ji nepasikeitė. Be to, nėra įrašo 0, o tai reiškia, kad transporto priemonė gali vilkti priekabą, Šioje plokštelėje yra nurodyta didžiausioji techniškai leidžiama pirmajai ašiai tenkanti masė, o tai reiškia, kad dabartiniame patvirtinimo etape ji pasikeitė. Šioje plokštelėje nėra nurodyta didžiausioji techniškai leidžiama antrajai ašiai tenkanti masė, o tai reiškia, kad dabartiniame patvirtinimo etape ji nepasikeitė.

C skirsnis

Kontrolinis skaitmuo

1. Kontrolinis skaitmuo apskaičiuojamas atliekant 1.1–1.4 punktuose nurodytą matematinį skaičiavimą.

1.1. Kiekvienam VIN skaitmeniui priskiriama jo faktinė matematinė vertė, o kiekvienai raidei – toliau nurodyta vertė:







A = 1 J = 1 S = 2 B = 2 K = 2 T = 3 C = 3 L = 3 U = 4 D = 4 M = 4 V = 5 E = 5 N = 5 W = 6 F = 6 P = 7 X = 7 G = 7 R = 9 Y = 8 H = 8 Z = 9

1.2. Kiekvienam VIN simboliui priskirta vertė padauginama iš toliau nurodyto vietos svorinio daugiklio:







1-as = 8 10-as = 9 2-as = 7 11-as = 8 3-ias = 6 12-as = 7 4-as = 5 13-as = 6 5-as = 4 14-as = 5 6-as = 3 15-as = 4 7-as = 2 16-as = 3 8-as = 10 17-as = 2 9-as = kontrolinis skaitmuo

1.3. Gautos sandaugos sudedamos, o gauta suma padalinama iš 11.

1.4. Kontrolinis skaitmuo (skaičius nuo 0 iki 9 arba raidė X) nustatomas pagal paprastosios trupmenos liekaną arba atitinkamą dešimtainės trupmenos liekaną (suapvalintą iki tūkstantųjų dalių), kaip nurodyta toliau pateiktoje lentelėje.







Kontrolinis skaitmuo Paprastosios trupmenos liekana Atitinkama dešimtainės trupmenos liekana 0 0 0 1 1/11 0,091 2 2/11 0,182 3 3/11 0,273 4 4/11 0,364 5 5/11 0,455 6 6/11 0,545 7 7/11 0,634 8 8/11 0,727 9 9/11 0,818 X 10/11 0,909

3 DALIS

ES TIPO PATVIRTINIMO SERTIFIKATAS (TRANSPORTO PRIEMONĖS SISTEMA)

Pranešimas dėl transporto priemonės tipo patvirtinimo / patvirtinto tipo išplėtimo / nepatvirtinimo / patvirtinimo panaikinimo ( 4 ), atsižvelgiant į privalomąją identifikavimo plokštelę ir transporto priemonės identifikavimo numerį, pagal Reglamento (ES) 2021/535 [įrašyti nuorodą į šį reglamentą] su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (ES) Nr. …/…, II priede nustatytus reikalavimus

ES tipo patvirtinimo sertifikato numeris:

Tipo patvirtinimo išplėtimo / nepatvirtinimo / patvirtinimo panaikinimo priežastis (4) :

I SKIRSNIS

(Pildyti pagal Komisijos įgyvendinimo reglamento (ES) 2020/683 III priede pateikto B pavyzdžio I skirsnio nuostatas)

II SKIRSNIS

(Pildyti pagal Komisijos įgyvendinimo reglamento (ES) 2020/683 III priede pateikto B pavyzdžio II skirsnio nuostatas)









Priedėlis

prie ES tipo patvirtinimo sertifikato Nr. …

1. Papildoma informacija

1.1. Glaustas transporto priemonės tipo konstrukcijos, matmenų, kontūrų ir sudedamųjų medžiagų aprašas:

2. Transporto priemonės identifikavimo numerio vieta:

3. Privalomosios identifikavimo plokštelės vieta:

4. Keliais etapais gaminamos transporto priemonės privalomoji identifikavimo plokštelė: taip / ne (1)

5. Pastabos:









III PRIEDAS

PRIEKINIO IR GALINIO VALSTYBINIO NUMERIO ŽENKLŲ MONTAVIMO IR TVIRTINIMO VIETOS

1 DALIS

Motorinių transporto priemonių ir jų priekabų ES tipo patvirtinimo, atsižvelgiant į priekinio ir galinio valstybinio numerio ženklų montavimo ir tvirtinimo vietą, informacinis dokumentas

PAVYZDYS

Motorinės transporto priemonės arba priekabos ES tipo patvirtinimo atsižvelgiant į priekinio ir galinio valstybinio numerio ženklų montavimo ir tvirtinimo vietą informacinis dokumentas Nr. …

Turi būti pateikiami trys toliau nurodomos informacijos egzemplioriai su turiniu. Visi brėžiniai arba paveikslai turi būti tinkamo mastelio ir pakankamai detalūs ir pateikiami A4 formato lapuose arba A4 formato aplanke. Jeigu pateikiamos nuotraukos, jos turi būti pakankamai detalios.

0.

0.1.

0.2.

0.2.1.

0.3.

0.3.1.

0.4.

0.5.

0.8.

0.9.

1.

1.1.

2.

2.4.

2.4.2.

2.4.2.3.

2.6.

9.

9.14.

9.14.1.

9.14.2.

9.14.3.

9.14.4.

9.14.5.

9.14.5.1.

9.14.5.2.

9.14.5.3.

9.14.5.4.

9.14.6.

9.14.7.

Aiškinamosios pastabos

Šis informacinis dokumentas parengtas pagal Komisijos įgyvendinimo reglamento (ES) 2020/683 I priede pateiktą šabloną ir į jį įtraukiama atitinkama informacija pagal pirmiau išvardytus punktų numerius, kaip apibrėžta tame šablone.

2 DALIS

TECHNINĖS SPECIFIKACIJOS

1. Šiame priede vartojamų terminų apibrėžtys:

1.1. apyplokštis paviršius – tvirtos medžiagos paviršius, kuris taip pat gali būti sudarytas iš tinklelio ar grotelių ir kurio kreivumo spindulys yra ne mažesnis kaip 3 000 mm;

1.2. reljefinio tinklelio paviršius – paviršius, kuriame ne didesniu kaip 15 mm atstumu viena nuo kitos vienodai išsidėsčiusios tam tikros formos (apvalios, ovalo, rombo, stačiakampio ar kvadrato) skylutės;

1.3. grotelių paviršius – paviršius, sudarytas iš ne didesniu kaip 15 mm atstumu vienas nuo kito lygiagrečiai išdėstytų strypelių;

1.4. vardinis paviršius – geometriniu požiūriu teoriškai idealus paviršius, nepaisant paviršiaus nelygumų, pvz., iškyšų ar įlinkių;

1.5. transporto priemonės išilginė vidurio plokštuma – transporto priemonės simetrijos plokštuma arba, jeigu transporto priemonė nesimetriška, viduryje tarp transporto priemonės ašių esanti vertikali išilginė plokštuma;

1.6. pokrypis – kampinio nuokrypio nuo vertikaliosios plokštumos laipsnis.

2. Techniniai reikalavimai

2.1. Transporto priemonėse įrengiama vieta galiniams valstybinio numerio ženklams montuoti ir tvirtinti.

2.1.1. M ir N kategorijų motorinėse transporto priemonėse turi būti papildomai įrengta vieta priekiniams valstybinio numerio ženklams montuoti ir tvirtinti.

2.1.2. O2, O3 ir O4 kategorijų transporto priemonėse turi būti įrengtos dvi atskiros vietos galiniams valstybinio numerio ženklams montuoti ir tvirtinti (t. y. kad būtų galima papildomai identifikuoti velkančiąją transporto priemonę, kai to reikalauja nacionalinė institucija).

2.2. Valstybinio numerio ženklo montavimo vietos forma ir matmenys

2.2.1. Numatytoji montavimo vieta turi būti sudaryta iš stačiakampio ploto, kurio matmenys turi būti ne mažesni kaip:

jei tai platus ženklas:

plotis – 520 mm;

aukštis – 120 mm;

jei tai aukštas ženklas:

plotis – 340 mm;

aukštis – 240 mm.

2.3. Priekinio ir galinio valstybinio numerio ženklų montavimas ir tvirtinimas

2.3.1. Priekinio arba galinio valstybinio numerio ženklo montavimo vieta turi būti plokščias arba apyplokštis stačiakampis paviršius.

2.3.1.1. Valstybinio numerio ženklo vietos pagrindas gali būti pritaikomoji plokštė arba laikiklis, jei jie yra standartinės įrangos dalis. Jie gali būti suprojektuoti taip, kad prie transporto priemonės būtų tvirtinami tik kartu su valstybinio numerio ženklu.

2.3.1.2. Transporto priemonės gamintojas transporto priemonėje gali paruošti neprivalomas arba alternatyvias valstybinio numerio ženklo vietas, jeigu jos taip pat atitinka reikalavimus.

2.3.2. Priekinio arba galinio valstybinio numerio ženklo tvirtinimo vietos paviršiuje gali būti plyšių ar tarpų, tačiau tų skylių arba tarpų aukštis neturi būti didesnis kaip 75 mm, kad ir koks būtų jų plotis.

2.3.3. Priekinio arba galinio valstybinio numerio ženklo tvirtinimo vietos paviršiuje gali būti iškyšų, jei tos iškyšos neišsikiša daugiau nei 5,0 mm nuo vardinio paviršiaus. Neįskaičiuojami labai minkštų medžiagų, pvz., porolono arba fetro, gabalėliai, ženklui nuo vibravimo apsaugoti.

2.3.4. Priekinio arba galinio valstybinio numerio ženklo tvirtinimo vieta turi būti tokia, kad, pagal gamintojo instrukcijas pritvirtinus 3.4 punkte nustatytą bandomąjį ženklą, būtų laikomasi šių reikalavimų:

2.3.4.1. priekinio arba galinio valstybinio numerio ženklo montavimo vietos padėtis:

2.3.4.1.1. valstybinio numerio ženklo montavimo vieta transporto priemonės priekyje turi būti tokia, kad visas ženklas būtų tarp dviejų lygiagrečių išilginių vertikalių plokštumų, kertančių išorinius gabaritinius transporto priemonės kraštus, neįskaitant netiesioginio matymo įtaisų. Pati numatytoji vieta neturi būti plačiausias transporto priemonės taškas;

2.3.4.1.2. valstybinio numerio ženklo montavimo vieta transporto priemonės gale turi būti tokia, kad visas ženklas būtų tarp dviejų lygiagrečių išilginių vertikalių plokštumų, kertančių išorinius gabaritinius transporto priemonės kraštus, neįskaitant netiesioginio matymo įtaisų. Pati numatytoji vieta neturi būti plačiausias transporto priemonės taškas;

2.3.4.1.3. priekiniai ir galiniai valstybinio numerio ženklai turi būti statmeni (±5°) transporto priemonės išilginei vidurio plokštumai, matuojant ženklo centre.

2.3.4.2. Priekinio ir galinio ženklo vieta vertikaliosios skersinės plokštumos atžvilgiu:

2.3.4.2.1. ženklas vertikaliosios atžvilgiu gali būti pakrypęs ne mažiau kaip – 5° ir ne daugiau kaip 30°, jeigu atstumas nuo ženklo viršutinio krašto iki žemės paviršiaus yra ne didesnis kaip 1 500 mm;

2.3.4.2.2. ►C1 ženklas vertikaliosios atžvilgiu gali būti pakrypęs ne mažiau kaip – 15° ir ne daugiau kaip 5°, jeigu atstumas nuo ženklo viršutinio krašto iki žemės paviršiaus yra didesnis kaip 1 500 mm. ◄

2.3.4.3. Atstumas nuo priekinio ir galinio ženklo atstumas iki žemės paviršiaus

2.3.4.3.1. Atstumas nuo priekinio ženklo apatinio krašto iki žemės paviršiaus turi būti ne didesnis kaip 100 mm.

2.3.4.3.2. Atstumas nuo galinio ženklo apatinio krašto iki žemės paviršiaus turi būti ne didesnis kaip 200 mm.

2.3.4.3.3. Atstumas nuo priekinio ir galinio numerio ženklų viršutinio krašto iki žemės paviršiaus turi būti ne didesnis kaip 1 500 mm.

2.3.4.3.3.1. Jeigu tai specialiosios paskirties transporto priemonės ir dėl transporto priemonės konstrukcijos neįmanoma laikytis nuostatos dėl priekinio ir galinio valstybinio numerio ženklų vietos aukščio, tas aukštis, nukrypstant nuo 2.3.4.3.3 punkto, gali būti didesnis nei 1 500 mm, bet, atsižvelgiant į transporto priemonės konstrukcines savybes, turi būti kuo artimesnis tai ribai.

2.3.4.4. Geometrinis apžvelgiamumas

2.3.4.4.1. Priekinis ir galinis ženklai turi būti matomi visoje erdvėje, apibrėžtoje keturiomis plokštumomis:

(a) dviem vertikaliosiomis plokštumomis, liečiančiomis abu šoninius ženklo kraštus ir sudarančiomis 30° kampą į išorę (į kairę ir į dešinę) nuo transporto priemonės išilginės vidurio plokštumos;

(b) plokštuma, liečiančia viršutinį ženklo kraštą ir sudarančia 15° kampą į viršų nuo horizontalės,

(c) apatinį ženklo kraštą kertančia horizontaliąja plokštuma, kai atstumas nuo ženklo viršutinio krašto iki žemės paviršiaus yra ne didesnis kaip 1 500 mm;

(d) apatinį ženklo kraštą liečiančia plokštuma, su horizontale sudarančia 15° kampą, kai atstumas tarp ženklo viršutinio krašto ir žemės paviršiaus yra didesnis kaip 1 500 mm.

Priekinis ženklas turi būti matomas transporto priemonės priekyje, o galinis – transporto priemonės gale.

2.3.4.4.2. Pirmiau aprašytoje erdvėje negali būti jokių konstrukcinių elementų, net jei jie visiškai permatomi.

2.3.4.5. Tarpas tarp sumontuoto ir pritvirtinto valstybinio numerio ženklo kraštų ir ženklo vietos faktinio paviršiaus turi neviršyti 5,0 mm per visą plokštės kontūrą.

2.3.4.5.1. Šis tarpas gali būti didesnis, jeigu jis matuojamas plyšyje arba tarpe tinklelio paviršiuje arba tarp strypų grotelių paviršiuje.

2.3.5. Siekiant paisyti galinio valstybinio numerio ženklo apšvietimo įtaisui keliamų reikalavimų, atsižvelgiama į tikrąją sumontuoto ir pritvirtinto bandomojo ženklo, kaip apibrėžta pirmiau, vietą ir formą, visų pirma – į susidariusį jo kreivumo spindulį.

2.4. Kiti reikalavimai

2.4.1. Valstybinio numerio ženklas arba jo dalis negali būti naudojamas kaip pagrindas, prie kurio tvirtinamos, montuojamos arba prijungiamos kitos transporto priemonės detalės, sudedamosios dalys ar įtaisai (pvz., ant valstybinio numerio ženklo negalima tvirtinti apšvietimo įtaisų laikiklių).

2.4.2. Nuėmus valstybinio numerio ženklą neturi atsilaisvinti arba atsijungti kuri nors transporto priemonės detalė, pritaikomoji plokštė, sudedamoji dalis arba įtaisas.

2.4.3. Kai valstybinio numerio ženklas yra pritvirtintas, dėl vibravimo ir dinaminių jėgų, pvz., priešpriešinio oro srauto važiuojant, neturi sumažėti jo matomumas įprastomis eksploatavimo sąlygomis.

2.4.4. Valstybinio numerio ženklo montavimo vieta neturi būti tokia, kad ženklas galėtų pasislinkti aukščiau arba žemiau nei 2.3.4.2.1 ir 2.3.4.2.2 punktuose nurodyti taškai, palyginti su transporto priemonės konstrukcija įprastomis važiavimo sąlygomis (t. y. uždarytomis durimis ir prieigos plokšte).

2.4.5. Transporto priemonių gamintojui nurodžius, kad motorinė transporto priemonė yra pritaikyta kroviniams vilkti (Reglamento (ES) 2018/858 24 straipsnio 1 dalyje nurodyto informacinio dokumento 2.11.5 punktas) ir bet kokia motorinėje transporto priemonėje sumontuoto ar prie jos nepritvirtinto mechaninio sukabinimo įtaiso dalis galėtų (iš dalies) užstoti galinio valstybinio numerio ženklo montavimo ir tvirtinimo vietos, taikomi šie reikalavimai:

(a) motorinės transporto priemonės naudotojo instrukcijoje (pvz., savininko vadove, transporto priemonės žinyne) aiškiai nurodoma, kad draudžiama montuoti tokius mechaninius sukabinimo įtaisus, kurių neįmanoma lengvai pašalinti arba perkelti į kitą vietą,

(b) instrukcijoje taip pat aiškiai nurodoma, kad pritvirtinus mechaninį sukabinimo įtaisą, jį visada būtina pašalinti arba perkelti į kitą vietą, kai jis nenaudojamas, ir

(c) tvirtinant transporto priemonės sistemos tipą pagal JT taisyklę Nr. 55 ( 5 ), turi būti taip pat užtikrinama visiška atitiktis nuostatai dėl pašalinimo, perkėlimo ir (arba) vietos pakeitimo, atsižvelgiant į apšvietimo įrenginį ir galinio valstybinio numerio ženklo montavimo ir tvirtinimo vietą.

3. Bandymo procedūra

3.1. Bandomojo valstybinio numerio ženklo vertikaliojo pokrypio ir aukščio virš žemės paviršiaus nustatymas

3.1.1. Transporto priemonė pastatoma ant lygaus horizontalaus paviršiaus. Prieš matuojant, varomieji ratai nukreipiami važiuoti tiesiai į priekį, o transporto priemonės masė sureguliuojama taip, kad būtų lygi parengtos naudoti transporto priemonės masei, tik be vairuotojo.

3.1.2. Jei transporto priemonėje yra hidropneumatinė, hidraulinė ar pneumatinė pakaba arba kitoks apkrovos išlyginimo įtaisas, transporto priemonė bandoma, kai pakabos arba įtaiso būsena atitinka gamintojo nurodytas įprastas naudojimo sąlygas.

3.1.3. Jeigu pirminė ir matoma bandomojo valstybinio numerio ženklo pusė yra pakrypusi žemyn, pokrypis matuojamas išreiškiant neigiamu (minusiniu) kampu.

3.2. Iškyšos matuojamos statmenai ir tiesiog vardinio paviršiaus, ant kurio turi būti tvirtinamas valstybinio numerio ženklas, kryptimi.

3.3. Tarpas tarp sumontuoto ir pritvirtinto bandomojo valstybinio numerio ženklo krašto ir paviršiaus matuojamas statmenai ir tiesiog faktinio paviršiaus, ant kurio turi būti tvirtinamas valstybinio numerio ženklas, kryptimi.

3.4. Atitikties tikrinimo tikslais naudojamo valstybinio numerio ženklas turi atitikti vieną iš dviejų dydžių, nustatytų 2.2.1 punkte, ir ne didesnį kaip 4,0 mm storį. Kampų spindulys turi būti 10 mm.

3 DALIS

ES TIPO PATVIRTINIMO SERTIFIKATAS (TRANSPORTO PRIEMONĖS SISTEMA)

Pranešimas dėl transporto priemonės tipo patvirtinimo / patvirtinto tipo išplėtimo / nepatvirtinimo / patvirtinimo panaikinimo ( 6 ), atsižvelgiant į valstybinio numerio ženklo vietas, pagal Reglamento (ES) 2021/535 [įrašyti nuorodą į šį reglamentą] su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (ES) Nr. …/…, III priede nustatytus reikalavimus

ES tipo patvirtinimo sertifikato numeris:

Tipo patvirtinimo išplėtimo / nepatvirtinimo / patvirtinimo panaikinimo priežastis (6) :

I SKIRSNIS

(Pildyti pagal Komisijos įgyvendinimo reglamento (ES) 2020/683 III priede pateikto B pavyzdžio I skirsnio nuostatas)

II SKIRSNIS

(Pildyti pagal Komisijos įgyvendinimo reglamento (ES) 2020/683 III priede pateikto B pavyzdžio II skirsnio nuostatas)









Priedėlis

prie ES tipo patvirtinimo sertifikato Nr. …

1. Papildoma informacija

1.1. Glaustas transporto priemonės tipo konstrukcijos, matmenų, kontūrų ir sudedamųjų medžiagų aprašas:

1.2. Valstybinio numerio ženklo (priekinio ir galinio) vietų aprašymas:

2. Valstybinio numerio ženklo vieta yra tinkama toliau nurodyto dydžio (mm) ženklui tvirtinti:

2.1. priekyje: 520 × 120 / 340 × 240 (2);

2.2. gale: 520 × 120 / 340 × 240 (2);

2.3. antrajam galiniam valstybinio numerio ženklui O2, O3 ir O4 kategorijų transporto priemonėse: 520 × 120 / 340 × 240 (2).

4. Galinio valstybinio numerio ženklo vieta prasčiau matoma, kai yra pritvirtintas mechaninis tvirtinimo įtaisas: taip / ne (2)

5. Pastabos:









IV PRIEDAS

PRIEKINIO STIKLO VALYTUVŲ IR APLIEJIKLIŲ SISTEMOS

1 DALIS

A skirsnis

Motorinių transporto priemonių ES tipo patvirtinimo, atsižvelgiant į jų priekinio stiklo valytuvų ir apliejiklių sistemas, informacinis dokumentas

PAVYZDYS

Motorinės transporto priemonės ES tipo patvirtinimo, atsižvelgiant į jos priekinio stiklo valytuvų ir apliejiklių sistemas, informacinis dokumentas Nr. …

Turi būti pateikiami trys toliau nurodomos informacijos egzemplioriai su turiniu. Visi brėžiniai arba paveikslai turi būti tinkamo mastelio ir pakankamai detalūs ir pateikiami A4 formato lapuose arba A4 formato aplanke. Jeigu pateikiamos nuotraukos, jos turi būti pakankamai detalios.

0.

0.1.

0.2.

0.2.1.

0.3.

0.3.1.

0.4.

0.5.

0.8.

0.9.

1.

1.1.

3.

3.2.

3.2.1.8.

3.2.5.

3.2.5.1.

3.2.5.2.

3.2.5.2.1.

3.2.5.2.2.

3.3.

3.3.1.1.

3.3.1.2.

3.3.2.

3.3.2.3.

3.4.

3.4.1.

3.4.2.

3.4.4.

3.4.4.5.

3.4.4.6.

4.

4.7.

9.

9.2.

9.4.

9.4.1.

9.5.

9.5.1.

9.5.1.1.

9.5.1.2.

9.5.1.3.

9.5.1.4.

9.5.1.5.

9.6.

9.6.1.

9.7.

9.7.1.

9.8.

9.8.2.

9.10.

9.10.3.

9.10.3.5.

9.10.3.5.1.

9.10.3.6.

9.10.3.6.1.

Aiškinamosios pastabos

Šis informacinis dokumentas parengtas pagal Komisijos įgyvendinimo reglamento (ES) 2020/683 I priede pateiktą šabloną ir į jį įtraukiama atitinkama informacija pagal pirmiau išvardytus punktų numerius, kaip apibrėžta tame šablone.

B skirsnis

Priekinio stiklo apliejiklių sistemų, kaip atskiro techninio mazgo, ES tipo patvirtinimo informacinis dokumentas

PAVYZDYS

Priekinio stiklo apliejiklių sistemų, kaip atskiro techninio mazgo, ES tipo patvirtinimo informacinis dokumentas Nr. …

Turi būti pateikiami trys toliau nurodomos informacijos egzemplioriai su turiniu. Visi brėžiniai turi būti tinkamo mastelio ir pakankamai detalūs ir pateikiami A4 formato lapuose arba A4 formato aplanke. Jeigu pateikiamos nuotraukos, jos turi būti pakankamai detalios.

Jei šiame informaciniame dokumente nurodytos sistemos, sudedamosios dalys ar atskiri techniniai mazgai valdomi elektroniniu būdu, pateikiama informacija apie jų veikimą.

0.

0.1.

0.2.

0.3.

0.3.1.

0.4.

0.5.

0.7.

0.8.

0.9.

9.7.

9.7.1.

Aiškinamosios pastabos

Šis informacinis dokumentas parengtas pagal Komisijos įgyvendinimo reglamento (ES) 2020/683 I priede pateiktą šabloną ir į jį įtraukiama atitinkama informacija pagal pirmiau išvardytus punktų numerius, kaip apibrėžta tame šablone.

2 DALIS

TECHNINĖS SPECIFIKACIJOS

1. Šiame priede vartojamų terminų apibrėžtys:

1.1. valomasis priekinio stiklo laukas – priekinio stiklo plotas (-ai), kurį (-iuos), valytuvų sistemai veikiant įprastomis sąlygomis, valo valytuvo (-ų) mentelė (-ės);

1.2. nutrūkstamas valytuvų sistemos veikimas – automatinis nenuolatinis valytuvų sistemos veikimo režimas, kai po kiekvieno viso ciklo eina laikotarpis, kuriuo valytuvai nejuda, būdami vienoje tam tikroje nustatytoje nejudamoje padėtyje;

1.3. apliejiklių valdiklis – įtaisas, kuriuo rankiniu būdu įjungiama ir išjungiama apliejiklių sistema;

1.4. apliejiklio siurblys – įtaisas skysčiui iš apliejiklių sistemos talpyklos į išorinį priekinio stiklo paviršių tiekti;

1.5. purkštukas – įtaisas skysčiui į priekinį stiklą nukreipti;

1.6. visiškai parengta sistema – sistema, kuri tam tikrą laiką veikė įprastu režimu, siurbliu ir vamzdeliais tiekdama skystį ir jį purkšdama purkštuku (-ais);

1.7. išvalytas plotas – plotas, kuris pirmiau buvo užterštas ir kuriam visiškai išdžiūvus neliko lašų žymių ir purvo liekanų;

1.8. regėjimo zona A – bandymo zona A, apibrėžta JT taisyklės Nr. 43 „Suvienodintos saugiųjų įstiklinimo medžiagų patvirtinimo ir jų montavimo transporto priemonėse nuostatos“ ( 7 ) 21 priedo 2.2 punkte;

1.9. regėjimo zona B – sumažintoji bandymo zona B, apibrėžta JT taisyklės Nr. 43 21 priedo 2.4 punkte, įskaitant 2.4.1 punkte apibrėžtą plotą (t. y. įskaitant regėjimo zoną A);

1.10. trimatė atskaitos sistema – atskaitos sistema, aprašyta Suvestinės rezoliucijos dėl transporto priemonių konstrukcijos (R.E.3) 1 priede;

1.11. pagrindinis transporto priemonės valdymo jungiklis – įtaisas, kuriuo transporto priemonėje įmontuota elektroninė sistema perjungiama iš neveikimo būsenos į įprastą veikimo režimą, kai, pvz., transporto priemonė stovi be vairuotojo.

2. Techniniai reikalavimai

2.1. Priekinio stiklo valytuvų sistema

2.1.1. Kiekvienoje transporto priemonėje, kurioje yra priekinis stiklas, įrengiama priekinio stiklo valytuvų sistema, veikianti įjungus pagrindinį transporto priemonės valdymo jungiklį ir vairuotojui neatliekant jokių kitų veiksmų, išskyrus veikimo valdiklio, reikalingo priekinio stiklo valytuvų sistemai įjungti ir išjungti, įjungimą.

2.1.1.1. Priekinio stiklo valytuvų sistema sudaroma iš vieno arba daugiau valytuvų laikiklių su lengvai pakeičiamomis valytuvų mentelėmis.

2.1.2. Valomasis priekinio stiklo laukas turi apimti ne mažiau kaip 98 proc. regėjimo zonos A.

2.1.3. Valomasis priekinio stiklo laukas turi apimti ne mažiau kaip 80 proc. regėjimo zonos B.

2.1.4. Valomasis priekinio stiklo laukas turi atitikti 2.1.2 ir 2.1.3 punktų reikalavimus, kai sistema veikia 2.1.5.1 punkte nurodytu valymo dažniu, ir bandoma 3.1.10–3.1.10.3 punktuose nustatytomis sąlygomis.

2.1.5. Priekinio stiklo valytuvų sistema turi turėti ne mažiau kaip du valymo dažnio nuostačius:

2.1.5.1. vienas dažnis turi būti ne mažesnis kaip 10 ciklų ir ne didesnis kaip 55 ciklai per minutę;

2.1.5.2. kitas dažnis turi būti ne mažesnis kaip 45 visi ciklai per minutę.

2.1.5.3. Didžiausiojo ir mažesniojo valymo dažnio nuostačių skirtumas turi būti ne mažesnis kaip 15 ciklų per minutę.

2.1.5.4. Siekiant užtikrinti 2.1.5.1–2.1.5.3 punktų reikalavimų laikymąsi, gali būti taikomas nutrūkstamas priekinio stiklo valytuvų sistemos veikimas.

2.1.6. 2.1.5–2.1.5.3 punktuose nurodyti dažniai bandomi 3.1.1–3.1.6 ir 3.1.8 punktuose nustatytomis sąlygomis.

2.1.7. Kai priekinio stiklo valytuvų sistema sustabdoma išjungus veikimo valdiklį, valytuvo (-ų) laikiklis (-iai) ir mentelė (-ės) turi grįžti į stovėjimo padėtį.

2.1.8. Užblokuota priekinio stiklo valytuvų sistema neturi sugesti bent 15 sekundžių. Leidžiama naudoti automatinius grandinės apsaugos įtaisus, jeigu, prireikus atkurti pradinę padėtį, nereikia naudotis jokiais kitais įtaisais, išskyrus priekinio stiklo valytuvų valdiklį.

2.1.9. 2.1.8 punkte minėtas priekinio stiklo valytuvų sistemos atsparumas užblokavimui bandomas 3.1.7 punkte nustatytomis sąlygomis.

2.1.10. Jeigu priekinio stiklo valytuvo (-ų) laikiklio (-ių) arba mentelės (-ių) stovėjimo padėtis nėra už regėjimo zonos B, turi būti įmanoma rankiniu būdu perkelti valytuvo (-ų) laikiklį (-ius) taip, kad valytuvo (-ų) mentelę (-es) būtų galima pakelti iš esamos padėties ant priekinio stiklo ir sudaryti galimybę rankiniu būdu nuvalyti priekinį stiklą.

2.1.11. Priekinio stiklo valytuvų sistema turi būti pajėgi 120 sekundžių netrukdomai veikti ant sauso priekinio stiklo, esant – 18 °C aplinkos temperatūrai.

2.1.12. Priekinio stiklo valytuvų sistemos veikimas – 18 °C temperatūroje bandomas 3.1.11 punkte nustatytomis sąlygomis.

2.1.13. Didžiausiu dažniu veikianti priekinio stiklo valytuvų sistema, veikiama oro srautu, kurio santykinis greitis sudaro 80 proc. didžiausio transporto priemonės greičio, tačiau nėra didesnis kaip 160 km/h, 2.1.2 punkto reikalavimus turi atitikti taip pat veiksmingai. Priekinio stiklo regėjimo zona A paruošiama pagal 3.1.8 ir 3.1.9 punktus. Aerodinaminis poveikis, susijęs su priekinio stiklo, valytuvo (-ų) laikiklio (-ių) ir valytuvo (-ų) mentelės (-ių) dydžiu ir pavidalu, tikrinamas pirmiau nurodytomis sąlygomis ir atsižvelgiant į 3.1.9.1 punktą. Atliekant bandymą, valytuvo (-ų) mentelė (-ės) turi visą laiką liesti priekinį stiklą ir negali visiškai pasikelti. Valytuvo (-ų) mentelė (-ės) per kiekvieną visą ciklą turi visiškai liesti 2.1.2 punkte nustatytą priekinio stiklo plotą, jokia jos (jų) dalis negali pakilti nei valytuvui judant į viršų, nei į apačią.

2.2. Priekinio stiklo apliejiklių sistema

2.2.1. Kiekvienoje transporto priemonėje, kurioje yra priekinis stiklas, įrengiama priekinio stiklo apliejiklių sistema, galinti veikti tada, kai įjungiamas pagrindinis transporto priemonės valdymo jungiklis, ir atlaikyti apkrovas bei spaudimą, susidarančius prijungus purkštukus ir sistemą įjungus 3.2.1.1–3.2.1.1.2 punktuose nustatyta tvarka.

2.2.2. Priekinio stiklo apliejiklių sistemos veikimas neturi pablogėti sistemą paveikus 3.2.1–3.2.5 punktuose nurodytais temperatūros ciklais.

2.2.3. Įprastomis sąlygomis – 18–80 °C aplinkos temperatūroje priekinio stiklo apliejiklių sistema turi būti pajėgi purkšti skystį į reikiamą priekinio stiklo plotą, iš jos turi nepratekėti skystis, turi neatsijungti vamzdeliai, o purkštukai turi veikti be sutrikimų. Be to, purkštukams užsikimšus, iš sistemos taip pat neturi pratekėti skystis ir neturi atsijungti vamzdeliai.

2.2.4. Priekinio stiklo apliejiklių sistema turi būti pajėgi tiekti pakankamai skysčio, kad būtų galima nuvalyti ne mažiau kaip 60 proc. regėjimo zonos A, laikantis 3.2.6–3.2.6.4 punktuose nustatytų sąlygų.

2.2.5. Priekinio stiklo apliejiklių sistemą turi būti galima įjungti ranka – naudojant apliejiklių valdiklį. Be to, sistemos įjungimas ir išjungimas taip pat gali būti suderintas ir susietas su bet kuria kita transporto priemonės sistema.

2.2.6. Skysčio rezervuaro talpa turi būti ne mažesnė kaip 1,0 litras.

3. Bandymo procedūra

3.1. Priekinio stiklo valytuvų sistemos bandymo sąlygos

3.1.1. Jeigu nenurodyta kitaip, toliau aprašyti bandymai atliekami 3.1.2–3.1.5 punktuose nustatytomis sąlygomis.

3.1.2. Aplinkos temperatūra turi būti 5–40 °C.

3.1.3. Priekinis stiklas turi būti nuolat drėgnas.

3.1.4. Jeigu priekinio stiklo valytuvų sistema yra elektrinė, turi būti laikomasi šių papildomų sąlygų:

3.1.4.1. pradedant bandymą, visos baterijos turi būti visiškai įkrautos;

3.1.4.2. jei įmontuotas variklis, jis turi veikti neviršydamas 30 proc. sūkių skaičiaus, atitinkančio jo didžiausiąją atiduodamąją galią. Tačiau, jeigu įrodoma, kad dėl specifinių variklio valdymo strategijų tai neįmanoma, pvz., jeigu tai elektrinės hibridinės transporto priemonės, sudaromas realus scenarijus, atsižvelgiant į variklio sūkių skaičius ir į tai, kad įprastomis važiavimo sąlygomis variklis gali periodiškai arba visiškai neveikti. Jeigu priekinio stiklo valytuvų sistema gali atitikti reikalavimus, kai variklis išjungtas, variklis gali neveikti;

3.1.4.3. turi būti įjungti artimosios šviesos žibintai;

3.1.4.4. visos sumontuotos šildymo, vėdinimo, nutirpdymo ir rasos šalinimo sistemos (nepaisant vietos transporto priemonėje) turi veikti naudodamos daugiausia elektros energijos.

3.1.5. Suslėgtojo oro arba vakuuminio valdymo priekinio stiklo valytuvų sistemos turi būti pajėgios nuolat veikti nustatytu valymo dažniu, kad ir koks būtų variklio sūkių skaičius ir jo apkrova arba gamintojo nurodytas įprastai veikti reikalingas mažiausiasis ir didžiausiasis baterijos įkrovos lygis.

3.1.6. Nuo drėgno priekinio stiklo valymo pradžios praėjus maždaug 20 minučių, priekinio stiklo valytuvų sistemos valymo dažniai turi atitikti 2.1.5–2.1.5.3 punktuose nustatytus reikalavimus.

3.1.7. 2.1.8 punkte nustatyti reikalavimai įvykdomi, kai valytuvų laikikliai 15 sekundžių sulaikomi pusės ciklo padėtyje, priekinio stiklo valytuvų valdikliu nustačius didžiausią valymo dažnį.

3.1.8. Nuo priekinio stiklo išorinio paviršiaus denatūruotu spiritu ar kita lygiaverte riebalų šalinimo priemone kruopščiai pašalinami riebalai. Išdžiūvęs paviršius apliejamas ne mažesnės kaip 3 proc. ir ne didesnės kaip 10 proc. koncentracijos amoniako tirpalu. Paviršius vėl paliekamas išdžiūti, paskui nušluostomas sausa medvilnine šluoste.

3.1.9. Priekinio stiklo išorinis paviršius tolygiai padengiamas 4 punkte nustatytas specifikacijas atitinkančio bandymo mišinio sluoksniu ir paliekamas išdžiūti.

3.1.9.1. Jeigu priekinio stiklo išorinis paviršius yra paruoštas pagal 3.1.8 ir 3.1.9 punktus, atliekant reikiamus bandymus gali būti naudojama priekinio stiklo apliejiklių sistema.

3.1.10. 2.1.4 punkte nurodytas valomasis priekinio stiklo laukas nustatomas taip, kaip nurodyta toliau.

3.1.10.1. Priekinio stiklo išorinis paviršius apdorojamas laikantis 3.1.8 ir 3.1.9 punktų.

3.1.10.2. Siekiant patikrinti, ar laikomasi 2.1.2 ir 2.1.3 punktuose nustatytų reikalavimų, atsižvelgiant į 3.1.9.1 punktą įjungiama priekinio stiklo valytuvų sistema, tada nubrėžiama valomojo priekinio stiklo lauko riba ir palyginama su regėjimo zonų A ir B ribomis.

3.1.10.3. Techninė tarnyba gali sutikti, kad 2.1.2 ir 2.1.3 punktuose nustatytų reikalavimų atitiktis būtų tikrinama taikant alternatyvią bandymo procedūrą (pvz., atliekant virtualius bandymus).

3.1.11. 2.1.11 punkto reikalavimų turi būti laikomasi esant – 18 ± 3 °C aplinkos temperatūrai, joje transporto priemonę palaikius ne trumpiau kaip keturias valandas. Transporto priemonė paruošiama veikti 3.1.4 ir 3.1.5 punktuose nustatytomis sąlygomis. Atliekant bandymą, valytuvų sistema turi veikti įprastai, bet didžiausiu valymo dažniu. Valomojo priekinio stiklo lauko stebėti nereikia.

3.2. Priekinio stiklo apliejiklių sistemos bandymo sąlygos

3.2.1. Bandymas Nr. 1 Priekinio stiklo apliejiklių sistema pripildoma vandens, visiškai parengiama ir ne mažiau kaip keturias valandas laikoma 20 ± 2 °C aplinkos temperatūroje. Turi nusistovėti tokia pati vandens temperatūra.

3.2.1.1. Visos purkštukų išleidžiamosios angos užkemšamos tose vietose, per kurias iš tų purkštukų išpurškiamas skystis, ir per vieną minutę priekinio stiklo apliejiklio valdiklis įjungiamas šešis kartus, kas kartą ne trumpiau kaip trims sekundėms.

3.2.1.1.1. Jeigu priekinio stiklo apliejiklių sistema varoma vairuotojo raumenų jėga ir jeigu siurblys varomas ranka, taikoma 11,0–13,5 daN jėga. Jeigu siurblys varomas koja, taikoma 40,0–44,5 daN jėga.

3.2.1.1.2. Jeigu siurblys elektrinis, bandymo įtampa turi būti ne mažesnė už vardinę įtampą, bet už ją didesnė ne daugiau kaip 2 voltais.

3.2.1.2. Priekinio stiklo apliejiklių sistemos veikimas bandymo pabaigoje turi atitikti 2.2.3 punktą.

3.2.2. Bandymas Nr. 2 Priekinio stiklo apliejiklių sistema pripildoma vandens, visiškai parengiama ir ne mažiau kaip keturias valandas laikoma – 18 ± 3 °C aplinkos temperatūroje. Vandens temperatūra neprivalo tapti tokia pati.

3.2.2.1. Per vieną minutę priekinio stiklo apliejiklių valdiklis įjungiamas šešis kartus, kas kartą ne trumpiau kaip trims sekundėms, kaip nustatyta 3.2.1.1.1 ir 3.2.1.1.2 punktuose. Tada sistema laikoma 20 ± 2 °C aplinkos temperatūroje, kol ledas visiškai ištirpsta. Vandens temperatūra neprivalo tapti tokia pati. Priekinio stiklo apliejiklių sistemos veikimas tikrinamas įjungiant sistemą, kaip nurodyta 3.2.1.1–3.2.1.2 punktuose.

3.2.3. Bandymas Nr. 3 Bandymas žemos temperatūros ciklais

3.2.3.1. Priekinio stiklo apliejiklių sistema pripildoma vandens, visiškai parengiama ir ne mažiau kaip keturias valandas laikoma – 18 ± 3 °C aplinkos temperatūroje, kad apliejiklių sistemoje visas vanduo sušaltų. Po to sistema laikoma 20 ± 2 °C aplinkos temperatūroje, kol ledas visiškai ištirpsta, bet ne ilgiau kaip keturias valandas. Šis šaldymo ir tirpdymo ciklas kartojamas šešis kartus. Galiausiai, kai priekinio stiklo apliejiklių sistema palaikoma 20 ± 2 °C aplinkos temperatūroje ir ledas visiškai ištirpsta, tikrinamas priekinio stiklo apliejiklių sistemos veikimas, įjungiant sistemą, kaip nustatyta 3.2.1.1–3.2.1.2 punktuose, tačiau vandens temperatūra neprivalo tapti tokia pati.

3.2.3.2. Priekinio stiklo apliejiklių sistema pripildoma šalto priekinio stiklo apliejiklių skysčio, kurio 50 proc. sudaro metanolio arba kitokio izopropilo alkoholio, tirpalas, sumaišytas su vandeniu, kurio kietumas ne didesnis kaip 205 mg/l (Ca), ir visiškai parengiama. Sistema ne trumpiau kaip keturias valandas laikoma – 18 ± 3 °C aplinkos temperatūroje. Skysčio temperatūra neprivalo tapti tokia pati. Priekinio stiklo apliejiklių sistemos veikimas tikrinamas įjungiant sistemą, kaip nurodyta 3.2.1.1–3.2.1.2 punktuose.

3.2.4. Bandymas Nr. 4 Bandymas aukštos temperatūros ciklais

3.2.4.1. Jeigu kuri nors priekinio stiklo apliejiklių sistemos dalis įrengta variklio skyriuje, sistema pripildoma vandens, visiškai parengiama ir ne mažiau kaip aštuonias valandas laikoma 80 ± 3 °C aplinkos temperatūroje. Vandens temperatūra neprivalo tapti tokia pati. Priekinio stiklo apliejiklių sistemos veikimas tikrinamas įjungiant sistemą, kaip nurodyta 3.2.1.1–3.2.1.2 punktuose.

3.2.4.2. Jeigu nė viena priekinio stiklo apliejiklių sistemos dalis nėra įrengta variklio skyriuje, sistema pripildoma vandens, visiškai parengiama ir ne mažiau kaip aštuonias valandas laikoma 80 ± 3°C aplinkos temperatūroje. Vandens temperatūra neprivalo tapti tokia pati. Paskui sistema laikoma 20 ± 2 °C aplinkos temperatūroje. Kai vandens temperatūra tampa pastovi, tikrinamas priekinio stiklo apliejiklių sistemos veikimas, įjungiant sistemą, kaip nustatyta 3.2.1.1–3.2.1.2 punktuose. Po to sistema pripildoma vandens, visiškai parengiama ir ne mažiau kaip aštuonias valandas laikoma 60 ± 3 °C aplinkos temperatūroje. Vandens temperatūra neprivalo tapti tokia pati. Priekinio stiklo apliejiklių sistemos veikimas tikrinamas įjungiant sistemą, kaip nurodyta 3.2.1.1–3.2.1.2 punktuose. Kita alternatyva: gamintojas gali reikalauti, kad priekinio stiklo apliejiklių sistema būtų bandoma 3.2.4.1 punkte nustatytomis sąlygomis.

3.2.5. Su ta pačia priekinio stiklo apliejiklių sistema paeiliui atliekami 3.2.1–3.2.4.2 punktuose nustatyti priekinio stiklo apliejiklių bandymai. Sistema gali būti bandoma sumontuota transporto priemonėje, kurios ES tipą norima patvirtinti, arba atskirai. Jeigu norima gauti ES atskiro techninio mazgo tipo patvirtinimą, sistema bandoma atskirai.

3.2.6. Bandymas Nr. 5 Priekinio stiklo apliejiklių sistemos gebos bandymas

3.2.6.1. Priekinio stiklo apliejiklių sistema pripildoma vandens ir visiškai parengiama. Transporto priemonei stovint ir nesant pastebimo vėjo poveikio, purkštukas (-ai) gali būti sureguliuojamas (-i) taip, kad būtų nukreiptas (-i) į reikiamą priekinio stiklo išorinio paviršiaus plotą.

3.2.6.2. Priekinio stiklo išorinis paviršius apdorojamas taip, kaip nustatyta 3.1.8 ir 3.1.9 punktuose.

3.2.6.3. Priekinio stiklo apliejiklių sistema įjungiama laikantis gamintojo nurodymų ir atsižvelgiant į 3.2.1.1.1 ir 3.2.1.1.2 punktus. Visas bandymas turi trukti ne ilgiau kaip 10 visų didžiausiu valymo dažniu veikiančios priekinio stiklo valytuvų sistemos automatinio veikimo ciklų.

3.2.6.4. Siekiant patikrinti, ar laikomasi 2.2.4 punkto reikalavimų, nubrėžiama atitinkamo išvalyto lauko riba ir ji palyginama su regėjimo zonos A riba. Jei stebėtojui akivaizdu, kad reikalavimų laikomasi, ribų brėžti nereikia.

3.2.7. 3.2.6–3.2.6.4 punktuose nustatytas bandymas visada atliekamas su transporto priemone, kurios ES tipą norima patvirtinti, net jeigu transporto priemonėje sumontuotas patvirtintas atskiras techninis mazgas.

4. Priekinio stiklo valytuvų ir apliejiklių sistemų bandymams skirto bandymo mišinio specifikacijos

4.1. 3.1.9 punkte nurodytas bandymo mišinys turi būti sudarytas iš:

4.1.1. vandens, kurio kietumas mažesnis kaip 205 mg/l (Ca): 92,5 proc. tūrio;

4.1.2. druskos (natrio chlorido) prisotinto vandeninio tirpalo: 5,0 proc. tūrio.

4.1.3. dulkių, atitinkančių toliau 4.1.3.1–4.1.3.2.6 punktuose pateiktas specifikacijas: 2,5 proc. tūrio.

4.1.3.1. Bandymo dulkių analizės specifikacijos:

4.1.3.1.1. 68 ± 1 proc. SiO2 (pagal masę);

4.1.3.1.2. 4 ± 1 proc. Fe2O3 (pagal masę);

4.1.3.1.3. 16 ± 1 proc. Al2O3 (pagal masę);

4.1.3.1.4. 3 ± 1 proc. CaO (pagal masę);

4.1.3.1.5. 1,0 ± 0,5 proc. MgO (pagal masę);

4.1.3.1.6. 4 ± 1 proc. šarmų (pagal masę);

4.1.3.1.7. 2,5 ± 0,5 proc. – masės praradimas dėl kaitinimo.

4.1.3.2. Dalelių dydžio pasiskirstymo sluoksninėse dulkėse specifikacijos:

4.1.3.2.1. 12 ± 2 proc. dalelių, kurių dydis 0–5 μm;

4.1.3.2.2. 12 ± 3 proc. dalelių, kurių dydis 5–10 μm;

4.1.3.2.3. 14 ± 3 proc. dalelių, kurių dydis 10–20 μm;

4.1.3.2.4. 23 ± 3 proc. dalelių, kurių dydis 20–40 μm;

4.1.3.2.5. 30 ± 3 proc. dalelių, kurių dydis 40–80 μm;

4.1.3.2.6. 9 ± 3 proc. dalelių, kurių dydis 80–200 μm.

3 DALIS

A skirsnis

ES TIPO PATVIRTINIMO SERTIFIKATAS (TRANSPORTO PRIEMONĖS SISTEMA)

Pranešimas dėl transporto priemonės tipo patvirtinimo / patvirtinto tipo išplėtimo / nepatvirtinimo / patvirtinimo panaikinimo ( 8 ), atsižvelgiant į priekinio stiklo valytuvų ir apliejiklių sistemas, pagal Reglamento (ES) 2021/535 [įrašyti nuorodą į šį reglamentą] su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (ES) Nr. …/…, IV priede nustatytus reikalavimus

ES tipo patvirtinimo sertifikato numeris:

Tipo patvirtinimo išplėtimo / nepatvirtinimo / patvirtinimo panaikinimo priežastis (8) :

I SKIRSNIS

(Pildyti pagal Komisijos įgyvendinimo reglamento (ES) 2020/683 III priede pateikto B pavyzdžio I skirsnio nuostatas)

II SKIRSNIS

(Pildyti pagal Komisijos įgyvendinimo reglamento (ES) 2020/683 III priede pateikto B pavyzdžio II skirsnio nuostatas)









Priedėlis

prie ES tipo patvirtinimo sertifikato Nr. …

1. Papildoma informacija

1.1. Glaustas transporto priemonės tipo konstrukcijos, matmenų, kontūrų ir sudedamųjų medžiagų aprašas:

1.2. Valytuvų ir apliejiklių sistemų veikimo būdo aprašas:

1.3. Išsamus valytuvų sistemos aprašas (t. y. mentelių kiekis, mentelių ilgis, valytuvo laikiklio matmenys ir t. t.):

1.4. Išsamus apliejiklių sistemos aprašas (t. y. purkštukų kiekis, purkštuko išleidžiamųjų angų kiekis, apliejiklio siurblys, skysčio talpykla, apliejiklių sistemos žarnelės ir jų tvirtinimo prie siurblio bei purkštukų būdas ir t. t.)

1.5. Skysčio talpyklos tūris (litrais):

1.6. Didžiausias transporto priemonės konstrukcinis greitis (km/h):

2. Vairo įrengimo vieta: kairėje / dešinėje (2)

3. Gali būti naudojama su kairine vairo sistema ir su dešinine vairo sistema, montuojama simetriškai priešingai: taip / ne (2)

4. Ant valytuvo laikiklio / valytuvo mentelės (2) vairuotojo pusėje / viduryje / keleivio pusėje / … (2) sumontuotas aerodinaminis spoileris

5. Pastabos:

B skirsnis

ES TIPO PATVIRTINIMO SERTIFIKATAS (ATSKIRAS TECHNINIS MAZGAS)

Pranešimas dėl atskiro techninio mazgo tipo patvirtinimo / patvirtinto tipo išplėtimo / nepatvirtinimo / patvirtinimo panaikinimo ( 9 ), atsižvelgiant į priekinio stiklo apliejiklių sistemų tipą, pagal Reglamento (ES) 2021/535 [įrašyti nuorodą į šį reglamentą] su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (ES) Nr. …/…, IV priede nustatytus reikalavimus

ES tipo patvirtinimo sertifikato numeris:

Tipo patvirtinimo išplėtimo / nepatvirtinimo / patvirtinimo panaikinimo priežastis (9) :

I SKIRSNIS

(Pildyti pagal Komisijos įgyvendinimo reglamento (ES) 2020/683 III priede pateikto C pavyzdžio I skirsnio nuostatas)

II SKIRSNIS

(Pildyti pagal Komisijos įgyvendinimo reglamento (ES) 2020/683 III priede pateikto C pavyzdžio II skirsnio nuostatas)









Priedėlis

prie ES tipo patvirtinimo sertifikato Nr. ...

1. Papildoma informacija

1.1. Glaustas atskiro techninio mazgo tipo aprašas:

1.2. Išsamus apliejiklių sistemos aprašas:

1.2.1. Purkštukų kiekis:

1.2.2. Purkštuko išleidžiamųjų angų kiekis:

1.2.3. Apliejiklių sistemos žarnelių ir jų tvirtinimo prie siurblio ir purkštukų aprašas:

1.2.4. Apliejiklių siurblio aprašas:

1.2.5. Skysčio talpyklos tūris (litrais):

2. Tinkama vairo įrengimo vieta: kairėje / dešinėje (3)

3. Ar kuri nors sistemos dalis gali būti įrengta variklio skyriuje: taip / ne (3)

4. Atskiras techninis mazgas: universalusis / skirtas konkrečiai transporto priemonei (3)

5. Pastabos:

6. Transporto priemonių tipų, kuriems naudoti buvo patvirtintas atskiras techninis mazgas, sąrašas (jeigu taikoma):

C skirsnis

ATSKIRO TECHNINIO MAZGO ES TIPO PATVIRTINIMO ŽYMUO

1. Atskirų techninių mazgų ES tipo patvirtinimo žymuo, nurodytas Reglamento (ES) 2018/858 38 straipsnio 2 dalyje, yra sudarytas iš:

1.1. stačiakampio, kuriame įrašyta mažoji raidė e ir valstybės narės, suteikusios sudedamosios dalies arba atskiro techninio mazgo ES tipo patvirtinimą, skiriamojo numerio, kaip nurodyta toliau:







1 Vokietija 2 Prancūzija 3 Italija 4 Nyderlandai 5 Švedija 6 Belgija 7 Vengrija 8 Čekija 9 Ispanija 13 Liuksemburgas 12 Austrija 17 Suomija 18 Danija 19 Rumunija 20 Lenkija 21 Portugalija 23 Graikija 24 Airija 25 Kroatija 26 Slovėnija 27 Slovakija 29 Estija 32 Latvija 34 Bulgarija 36 Lietuva 49 Kipras 50 Malta

1.2. dviejų skaitmenų šalia stačiakampio, kuriais nurodoma pakeitimų, kuriais nustatomi reikalavimai, kuriuos atitinka šis atskiras techninis mazgas, serija (dabar įrašyti 00), tarpo ir penkių skaitmenų numerio, nurodyto Reglamento (ES) 2018/858 IV priedo 2.4 punkte.

2. Atskirų techninių mazgų ES tipo patvirtinimo žymuo yra neištrinamas ir aiškiai įskaitomas.

3. Atskiro techninio mazgo ES tipo patvirtinimo žymens pavyzdys parodytas 1 paveiksle.

1 pav.

Atskiro techninio mazgo ES tipo patvirtinimo žymens pavyzdys

Aiškinamoji pastaba

Paaiškinimas Atskiro techninio mazgo ES tipo patvirtinimas buvo suteiktas Nyderlanduose, patvirtinimo numeris – 00406. Pirmieji du skaitmenys 00 rodo, kad atskiras techninis mazgas buvo patvirtintas pagal šį reglamentą.









V PRIEDAS

RATŲ APSAUGAI

1 DALIS

Transporto priemonių ES tipo patvirtinimo, atsižvelgiant į ratų apsaugus, informacinis dokumentas

PAVYZDYS

Transporto priemonės ES tipo patvirtinimo, atsižvelgiant į ratų apsaugus, informacinis dokumentas Nr. …

Turi būti pateikiami trys toliau nurodomos informacijos egzemplioriai su turiniu. Visi brėžiniai arba paveikslai turi būti tinkamo mastelio ir pakankamai detalūs ir pateikiami A4 formato lapuose arba A4 formato aplanke. Jeigu pateikiamos nuotraukos, jos turi būti pakankamai detalios.

0.

0.1.

0.2.

0.2.1.

0.3.

0.3.1.

0.4.

0.5.

0.8.

0.9.

1.

1.1.

1.3.

1.3.2.

1.3.3.

2.

2.3.

2.3.1.

2.3.2.

2.3.3.

2.3.4.

2.4.

2.4.1.

2.4.1.2.

2.4.1.3.

2.4.2.

2.4.2.2.

2.4.2.3.

2.6.

6.

6.2.1.

6.6.

6.6.1.

6.6.1.1.

6.6.1.1.1.

6.6.1.1.2.

ir t. t.

6.6.4.

9.

9.16.

9.16.1.

9.16.2.

Aiškinamosios pastabos

Šis informacinis dokumentas parengtas pagal Komisijos įgyvendinimo reglamento (ES) 2020/683 I priede pateiktą šabloną ir į jį įtraukiama atitinkama informacija pagal pirmiau išvardytus punktų numerius, kaip apibrėžta tame šablone.

2 DALIS

Techninės specifikacijos

1. Šiame priede vartojamų terminų apibrėžtys:

1.1. padangos kontūras – didžiausias skerspjūvio plotis ir išorinis padangos skersmuo, įskaitant nuokrypius, kaip leista ir nurodyta jos sudedamųjų dalių patvirtinime;

1.2. sukibimo su sniegu įtaisas – sniego grandinė arba kitas lygiavertis sukibimo su sniegu įtaisas, kurį įmanoma montuoti ant transporto priemonės padangos ir (arba) rato derinio, ir kuris nėra sniego padanga, žieminė padanga, universalioji padanga ar kokia nors kita padanga.

2. Techniniai reikalavimai

2.1. Bendrosios nuostatos

2.1.1. Kiekvienas transporto priemonės ratas turi turėti rato apsaugą.

2.1.2. Rato apsaugą gali sudaryti kėbulo dalys arba atskiri sparnai, ir jis turi būti taip suprojektuotas, kad kuo labiau apsaugotų eismo dalyvius nuo išmetamų akmenų, purvo, ledo, sniego ir vandens, ir sumažintų pavojus, kylančius jiems prisilietus prie besisukančių ratų.

2.2. Specialieji reikalavimai

2.2.1. Ratų apsaugai turi atitikti 2.2.1.1–2.2.1.4 punktų reikalavimus, kai transporto priemonės masė sureguliuota taip, kad būtų lygi gamintojo nurodytai masei, o transporto priemonė yra parengta eksploatuoti su vienu papildomu keleiviu priekinėje sėdynėje, jei taikoma, ir vairuojamieji ratai nukreipti važiuoti tiesiai į priekį.

2.2.1.1. Nuo ratų centro 30° kampu į priekį ir 50° kampu į galą (žr. 1 pav.) radialiosiomis plokštumomis suformuotoje dalyje bendras rato apsaugo plotis (q) turi būti bent toks, kad jo pakaktų visam padangos pločiui (b) uždengti, atsižvelgiant į padangos kontūrą ir gamintojo nurodyto (-ų) padangos ir (arba) rato derinio (-ių) tolimiausius kraštus. Jeigu ratai sudvejinti, būtina atsižvelgti į padangų kontūrus ir bendrą dviejų padangų plotį (t).

2.2.1.1.1. Nustatant 2.2.1.1 punkte nurodytas pločio vertes, nepaisoma padangos šonuose esančių ženklinimo žymų (ženklų) ir apdailos detalių, apsauginių juostų arba briaunų.

2.2.1.2. Galinė ratų apsaugo dalis negali baigtis virš horizontaliosios plokštumos, esančios 150 mm atstumu į viršų nuo ratų sukimosi ašies, be to:

2.2.1.2.1. jeigu ratai nesudvejinti, rato apsaugo galinio krašto sankirta su horizontaliąja plokštuma, nurodyta 2.2.1.2. punkte (žr. 1 pav. A punktą), turi būti už padangos vidurinės išilginės plokštumos;

2.2.1.2.2. jeigu ratai sudvejinti, rato apsaugo galinio krašto sankirta su horizontaliąja plokštuma, nurodyta 2.2.1.2. punkte (žr. 1 pav. A punktą), ties išoriniu ratu turi būti už tolimiausios padangos vidurinės išilginės plokštumos.

2.2.1.3. Kiekvieno ratų apsaugo apybrėža ir vieta turi būti tokia, kad jie būtų kuo arčiau padangos. Visų pirma dalis, kurią sudaro 2.2.1.1. punkte nurodytos radialiosios plokštumos, turi atitikti šiuos reikalavimus:

2.2.1.3.1. vertikaliojoje padangos ašies plokštumoje esančių griovelių gylis (p), išmatuotas nuo išorinio ir vidinio rato apsaugo kampo vertikaliojoje išilginėje plokštumoje, kertančioje padangos centrą rato apsaugo viduje, turi būti mažiausiai 30 mm. Tas gylis (p) į 2.2.1.1. punkte nurodytų radialiųjų plokštumų pusę gali būti laipsniškai mažinamas iki nulio;

2.2.1.3.2. atstumas (c) tarp apatinių rato apsaugo kraštų ir ratų sukimosi centrą kertančios ašies neturi būti didesnis kaip 2 × r, kai spindulys (r) yra statinis padangos spindulys.

2.2.1.4. Jeigu transporto priemonės pakabos aukštį galima reguliuoti, 2.2.1.3.1 ir 2.2.1.3.2 punktų reikalavimų turi būti laikomasi, kai transporto priemonės padėtis yra įprasta važiavimo padėtis, kaip nurodyta transporto priemonės gamintojo.

2.2.2. Ratų apsaugai gali būti sudaryti iš kelių sudedamųjų dalių, jeigu juos surinkus tarp atskirų dalių arba tose dalyse nėra tarpų.

2.2.3. Ratų apsaugus būtina stipriai pritvirtinti. Tačiau jie gali būti nuimami kaip atskiras vienetas arba dalimis.

2.3. Sukibimo su sniegu įtaiso naudojimas

2.3.1. Jeigu tik du transporto priemonės ratai yra varomieji, gamintojas privalo patvirtinti, kad transporto priemonė taip suprojektuota, kad bent vieno tipo sukibimo su sniegu įtaisą galima naudoti bent vienam transporto priemonės varomajai ašiai patvirtintam padangos ir rato deriniui. Informacinio dokumento 6.6.4 punkte gamintojas privalo nurodyti sukibimo su sniegu įtaisą (-us) ir transporto priemonės tipui tinkamą (-us) padangos ir (arba) rato derinį (-ius).

2.3.2. Jeigu visi transporto priemonės ratai yra varomieji, įskaitant transporto priemones, kurių varančiąsias ašis galima išjungti rankiniu būdu arba automatiškai, gamintojas privalo patvirtinti, kad transporto priemonė taip suprojektuota, kad bent vieno tipo sukibimo su sniegu įtaisą galima naudoti bent vienam padangos ir rato deriniui, patvirtintam transporto priemonės varomajai ašiai, kurios negalima išjungti. Informacinio dokumento 6.6.4 punkte gamintojas privalo nurodyti sukibimo su sniegu įtaisą (-us) ir transporto priemonės tipui tinkamą (-us) padangos ir (arba) rato derinį (-ius).

2.3.3. Transporto priemonės gamintojas į motorinės transporto priemonės naudotojo instrukcijas (pvz., savininko vadovą, transporto priemonės žinyną) privalo įtraukti atitinkamas tinkamo nurodytų sukibimo su sniegu įtaisų naudojimo instrukcijas.

1 pav.

Ratų apsaugo schema

Aiškinamoji pastaba

(1) Padangos plotis (b) nustatomas viršutiniame padangos plote (padangos skerspjūvio pločio tarp 2.2.1.1. punkte nurodytų radialiųjų plokštumų ribose).

3 DALIS

ES TIPO PATVIRTINIMO SERTIFIKATAS (TRANSPORTO PRIEMONĖS SISTEMA)

Pranešimas dėl transporto priemonės tipo patvirtinimo / patvirtinto tipo išplėtimo / nepatvirtinimo / patvirtinimo panaikinimo ( 10 ), atsižvelgiant į ratų apsaugus, pagal Reglamento (ES) 2021/535 [įrašyti nuorodą į šį reglamentą] su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (ES) Nr. …/…, V priede nustatytus reikalavimus

ES tipo patvirtinimo sertifikato numeris:

Tipo patvirtinimo išplėtimo / nepatvirtinimo / patvirtinimo panaikinimo priežastis (10) :

I SKIRSNIS

(Pildyti pagal Komisijos įgyvendinimo reglamento (ES) 2020/683 III priede pateikto B pavyzdžio I skirsnio nuostatas)

II SKIRSNIS

(Pildyti pagal Komisijos įgyvendinimo reglamento (ES) 2020/683 III priede pateikto B pavyzdžio II skirsnio nuostatas)









Priedėlis

prie ES tipo patvirtinimo sertifikato Nr. …

1. Papildoma informacija

1.1. Glaustas transporto priemonės tipo konstrukcijos, matmenų, kontūrų ir sudedamųjų medžiagų aprašas:

1.2. Ratų apsaugų aprašas:

1.3. Padangų / ratų derinys (-iai) (įskaitant padangų dydį, ratlankio dydį ir rato iškyšas):

1.4. Sukibimo su sniegu įtaiso (-ų), kuris (-ie) gali būti naudojami, tipo aprašas:

1.5. Padangų / ratų derinys (-iai) (įskaitant padangų dydį, ratlankio dydį ir rato iškyšas), naudojami su sukibimo su sniegu įtaisu (-ais):

2. Nekintama varomoji (-os) ašis (-ys): 1 ašis / 2 ašis / … (1)

3. Pakabos aukštis yra reguliuojamas: taip / ne (1)

4. Ratų apsaugai nuimami / nenuimami (1) kaip atskiras vienetas / dalimis (1)

5. Pastabos:









VI PRIEDAS

PRIEKINIO STIKLO NUTIRPDYMO IR RASOS ŠALINIMO SISTEMOS

1 DALIS

Motorinių transporto priemonių ES tipo patvirtinimo, atsižvelgiant į priekinio stiklo nutirpdymo ir rasos šalinimo sistemas, informacinis dokumentas

PAVYZDYS

Motorinės transporto priemonės ES tipo patvirtinimo, atsižvelgiant į priekinio stiklo nutirpdymo ir rasos šalinimo sistemas, informacinis dokumentas Nr. …

Turi būti pateikiami trys toliau nurodomos informacijos egzemplioriai su turiniu. Visi brėžiniai arba paveikslai turi būti tinkamo mastelio ir pakankamai detalūs ir pateikiami A4 formato lapuose arba A4 formato aplanke. Jeigu pateikiamos nuotraukos, jos turi būti pakankamai detalios.

0.

0.1.

0.2.

0.2.1.

0.3.

0.3.1

0.4.

0.5.

0.8.

0.9.

1.

1.1.

1.6.

1.8.

3.

3.1.

3.1.1.

3.2.

3.2.1.

3.2.1.1.

3.2.1.2.

3.2.1.3.

3.2.1.6.

3.2.1.8.

3.2.2.

3.2.2.1.

3.2.5.

3.2.5.1.

3.2.5.2.

3.2.5.2.1.

3.2.5.2.2.

3.2.7.

3.2.7.1.

3.2.7.2.

3.2.7.2.1.

3.2.7.2.2.

3.2.7.2.3.

3.2.7.2.3.1.

3.2.7.2.3.2.

3.2.7.2.4.

3.2.7.2.5.

3.2.7.3.

3.2.7.3.1.

3.2.7.3.2.

3.2.7.3.2.1.

3.2.7.3.2.2.

3.3.

3.3.1.

3.3.1.1.1.

3.3.1.2.

3.3.2.

3.3.2.1.

3.3.2.2.

3.3.2.3.

3.3.2.4.

3.4.

3.4.1.

3.4.2.

3.4.3.

3.4.3.1.

3.4.3.1.1.

3.4.3.1.2.

3.4.3.1.3.

3.4.4.

3.4.4.1.

3.4.4.2.

3.4.4.3.

3.4.4.4.

3.4.4.5.

3.4.4.6.

3.6.

3.6.1.

3.6.1.1.

3.6.1.2.

3.6.1.2.1.

3.6.1.2.2.

3.6.2.

3.6.3.

9.

9.1.

9.2.

9.3.

9.3.1.

9.4.

9.4.1.

9.4.2.

9.5.

9.5.1.

9.5.1.1.

9.5.1.2.

9.5.1.3.

9.5.1.4.

9.5.1.5.

9.6.

9.6.1.

9.7.

9.7.1.

9.8.

9.8.1.

9.8.2.

9.10.

9.10.1.

9.10.1.1.

9.10.1.3.

9.10.3.

9.10.3.1.

9.10.3.1.1.

9.10.3.5.

9.10.3.5.1.

9.10.3.6.

9.10.3.6.1.

Aiškinamosios pastabos

Šis informacinis dokumentas parengtas pagal Komisijos įgyvendinimo reglamento (ES) 2020/683 I priede pateiktą šabloną ir į jį įtraukiama atitinkama informacija pagal pirmiau išvardytus punktų numerius, kaip apibrėžta tame šablone.

2 DALIS

Techninės specifikacijos

1. Šiame priede vartojamų terminų apibrėžtys:

1.1. nutirpdytas plotas – priekinio stiklo plotas, kurio išorinis paviršius yra sausas arba padengtas ištirpusiu arba iš dalies ištirpusiu šlapiu šerkšnu, kurį galima pašalinti transporto priemonės priekinio stiklo valytuvų sistema;

1.2. rasa – kondensato sluoksnis ant priekinio stiklo vidinio paviršiaus;

1.3. plotas, nuo kurio pašalinta rasa – priekinio stiklo plotas, kurio vidinis paviršius yra sausas, ant kurio nėra vandens lašų ar pėdsakų ir kuris anksčiau buvo aprasojęs;

1.4. regėjimo zona A – bandymo zona A, apibrėžta JT taisyklės Nr. 43 21 priedo 2.2 punkte;

1.5. regėjimo zona B – sumažintoji bandymo zona B, apibrėžta JT taisyklės Nr. 43 21 priedo 2.4 punkte, įskaitant 2.4.1 punkte apibrėžtą plotą (t. y. įskaitant regėjimo zoną A);

1.6. pagrindinis transporto priemonės valdymo jungiklis – įtaisas, kuriuo transporto priemonėje įmontuota elektroninė sistema perjungiama iš neveikimo būsenos į įprastą veikimo režimą, kai, pvz., transporto priemonė stovi be vairuotojo.

2. Techniniai reikalavimai

2.1. Priekinio stiklo nutirpdymas

2.1.1. Kiekvienoje transporto priemonėje, kurioje yra priekinis stiklas, turi būti įrengta šerkšno ir ledo šalinimo nuo priekinio stiklo išorinio paviršiaus sistema. Priekinio stiklo nutirpdymo sistema turi būti pakankamai veiksminga, kad esant šaltam orui būtų užtikrinamas pakankamas matomumas pro priekinį stiklą.

2.1.2. Sistemos veiksmingumas tikrinamas nuo pradžios periodiškai nustatant nutirpdytą priekinio stiklo plotą, transporto priemonę tam tikrą laiką palaikius šaltojoje patalpoje.

2.1.3. Ar laikomasi 2.1.1 ir 2.1.2 punktuose nustatytų reikalavimų, tikrinama 3.1 punkte nustatytu būdu.

2.1.4. Turi būti įvykdyti šie reikalavimai:

2.1.4.1. praėjus 20 minučių nuo bandymo laikotarpio pradžios turi būti nutirpdyta 80 proc. regėjimo zonos A;

2.1.4.2. praėjus 25 minutėms nuo bandymo laikotarpio pradžios, keleivio pusėje nutirpdytas priekinio stiklo plotas turi būti panašus į 2.1.4.1 punkte nurodytą vairuotojo pusės plotą;

2.1.4.3. praėjus 40 minučių nuo bandymo laikotarpio pradžios, turi būti nutirpdyta 95 proc. regėjimo zonos B.

2.2. Rasos šalinimas nuo priekinio stiklo

2.2.1. Kiekvienoje transporto priemonėje, kurioje yra priekinis stiklas, įrengiama rasos šalinimo nuo priekinio stiklo vidinio paviršiaus sistema.

2.2.2. Priekinio stiklo rasos šalinimo sistema turi būti pakankamai veiksminga, kad priekiniam stiklui aprasojus vėl būtų užtikrintas matomumas. Jos veiksmingumas tikrinamas 3.2 punkte aprašyta tvarka.

2.2.3. Turi būti įvykdyti šie reikalavimai:

2.2.3.1. per 10 minučių rasa turi būti pašalinta nuo 90 proc. regėjimo zonos A;

2.2.3.2. per 10 minučių rasa turi būti pašalinta nuo 80 proc. regėjimo zonos B.

3. Bandymo procedūros

3.1. Priekinio stiklo nutirpdymas

3.1.1. Bandymas atliekamas – 8 ± 2 °C arba – 18 ± 3 °C temperatūroje, nelygu, kokią temperatūrą nurodo gamintojas.

3.1.1.1. Bandymas atliekamas pakankamai erdvioje šaltojoje patalpoje, kurioje galėtų tilpti visa transporto priemonė ir kurioje esanti įranga per visą bandymą palaikytų vieną iš 3.1.1 punkte minėtų temperatūrų ir užtikrintų šalto oro judėjimą. Ne trumpiau kaip 24 valandas iki to laiko, kai transporto priemonę bus pradėta laikyti šaltame ore, šaltojoje patalpoje turi būti nustatyta bandymo temperatūra arba už ją žemesnė temperatūra.

3.1.2. Prieš bandymą nuo vidinio ir išorinio priekinio stiklo paviršių denatūruotu spiritu arba kita riebalus tirpdančia medžiaga kruopščiai pašalinami riebalai. Kai paviršius išdžiūva, jis apipilamas ne mažesnės kaip 3 proc. ir ne didesnės kaip 10 proc. koncentracijos amoniako tirpalu. Paviršius vėl paliekamas išdžiūti, paskui nušluostomas sausu medvilnine šluoste.

3.1.3. Transporto priemonė išjungiama ir laikoma bandymo temperatūroje ne trumpiau kaip 10 val. iki bandymo pradžios.

3.1.3.1. Jei įmanoma patikrinti, ar transporto priemonės variklio aušalo ir tepalo temperatūra nusistovėjo bandymo temperatūroje, 3.1.3 punkte nurodytas laikas gali būti sutrumpintas.

3.1.4. Kai transporto priemonė išlaikoma 3.1.3 punkte nustatytą laiką, visas išorinis priekinio stiklo paviršius padengiamas vienodo storio 0,044 g/cm2 ledo sluoksniu, naudojantis vandens purkštuvu, kurio darbinis slėgis yra 3,5 ± 0,2 baro.

3.1.4.1. Purkštukas, sureguliuotas taip, kad pro jo visą angą tekėtų vėduoklės pavidalo didžiausias srautas, laikomas 200–250 mm atstumu nuo stiklo paviršiaus taip, kad su tuo paviršiumi sudarytų statų kampą, ir pakreipiamas taip, kad lygus sluoksnis būtų užpurkštas per visą priekinį stiklą nuo vieno jo krašto iki kito.

3.1.4.1.1. Siekiant laikytis 3.1.5 punkto reikalavimų, galima naudoti purkštuvą, kurio antgalis būtų 1,7 mm skersmens, skysčio srauto greitis būtų 0,395 l/min ir kuriuo būtų galima apipurkšti 300 mm skersmens vėduoklės pavidalo plotą ant stiklo paviršiaus purškiant 200 mm atstumu. Galima naudoti ir bet kokį kitą reikalavimus atitinkantį prietaisą.

3.1.5. Ant priekinio stiklo susidarius ledui, transporto priemonė šaltojoje patalpoje laikoma dar ne trumpiau kaip 30 minučių, bet ne ilgiau kaip 40 minučių.

3.1.6. Pasibaigus 3.1.5 punkte nurodytam laikui, vienas arba du stebėtojai įsėda į transporto priemonę, po to pagrindinį transporto priemonės valdymo jungiklį galima perjungti į įjungimo režimą ir galima užvesti bet kurį variklį, prireikus naudojant kokias nors išorės priemones. Bandymo laikotarpis prasideda iškart, kai įjungiamas pagrindinis transporto priemonės valdymo jungiklis.

3.1.6.1. Jeigu transporto priemonėje įmontuotas variklis, per pirmąsias penkias bandymo laikotarpio minutes variklio sūkių skaičius gali būti reguliuojamas pagal rekomenduojamas gamintojo instrukcijas dėl variklio pašildymo, kai jis užvedamas esant šaltam orui.

3.1.6.2. Paskutiniąsias 35-ias bandymo minutes (arba vi