2003R2287 — LT — 09.11.2004 — 001.001

Šis dokumentas yra skirtas tik informacijai, ir institucijos nėra teisiškai atsakingos už jo turinį

iš dalies keičiamas:









▼B

TARYBOS REGLAMENTAS (EB) Nr. 2287/2003

2003 m. gruodžio 19 d.

nustatantis 2004 m. Bendrijos vandenyse ir vandenyse, kuriuose privaloma nustatyti žvejybos apribojimus, žvejojantiems Bendrijos laivams taikomas tam tikrų žuvų išteklių ir žuvų išteklių grupių bendrąsias žvejybos galimybes ir susijusias sąlygas







EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA, atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį, atsižvelgdama į 2003 m. Stojimo aktą ( 1 ), ypač jo 24 straipsnį, VI, VIII, IX ir XII priedus, atsižvelgdama į 2002 m. gruodžio 20 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 2371/2002 dėl žuvų išteklių apsaugos ir tausojančio naudojimo pagal Bendrąją žuvininkystės politiką ( 2 ), ypač jo 20 straipsnį, atsižvelgdama į 1997 m. gruodžio 18 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 66/98, nustatantį tam tikras žvejybos apsaugos ir kontrolės priemones Antarktidoje ( 3 ), ypač jo 21 straipsnį, atsižvelgdama į Komisijos pasiūlymą, kadangi: (1) Tarybos reglamento (EB) Nr. 2371/2002 4 straipsnyje nustatoma, kad Taryba, atsižvelgdama į turimas mokslines rekomendacijas, ypač Žuvininkystės mokslo, technikos ir ekonomikos komiteto sudarytą ataskaitą, imtųsi būtinų priemonių naudojimuisi vandenimis bei ištekliais ir tausojančiai žvejybai užtikrinti. (2) Pagal Reglamento (EB) Nr. 2371/2002 20 straipsnį Taryba privalo žvejybos rajonui arba žvejybos rajonų grupei nustatyti bendrus leistinus sugavimus (TAC). Bendrosios žvejybos galimybės valstybėms narėms ir trečiosioms šalims turėtų būti suteikiamos pagal minėto reglamento 20 straipsnyje nustatytus kriterijus. (3) Turėtų būti nustatytos specialios žvejybos operacijų vykdymo sąlygos, kad būtų veiksmingai valdomas bendras leistinas sugavimas ir kvotos. (4) Bendrijos lygiu būtina nustatyti tam tikrus žvejybos valdymo principus ir procedūras, kad valstybės narės galėtų užtikrinti su jų vėliava plaukiojančių laivų valdymą. (5) Pagal 1996 m. gegužės 6 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 847/96, nustatančio bendrų leistinų sugavimų ir kvotų kasmetinio valdymo papildomas sąlygas ( 4 ), 2 straipsnį būtina nustatyti išteklius, kuriems taikomos tame reglamente numatytos įvairios priemonės. (6) Pagal sutartyse arba protokoluose dėl žvejybos santykių numatytą tvarką Bendrija dėl žvejybos teisių tarėsi su Norvegija ( 5 ), Farerų salomis ( 6 ), Grenlandija ( 7 ), Islandija ( 8 ), Latvija ( 9 ), Lietuva ( 10 ) ir Estija ( 11 ). (7) Pagal 1994 m. Stojimo akto 124 straipsnį Švedijos ir Suomijos su trečiosiomis šalimis sudarytus žvejybos susitarimus valdo Bendrija. Pagal šiuos susitarimus Bendrija konsultavosi su Lenkija. (8) Pagal 2003 m. Stojimo aktą Estijos, Latvijos, Lietuvos ir Lenkijos žvejybos galimybių nuostatos turi atitikti Stojimo sutartį nuo stojimo dienos. Tačiau tas pats pagrindas skiriant žvejybos galimybes turėtų būti taikomas nuo 2004 m. sausio 1 d. iki stojimo dienos. (9) Bendrija yra kelių regioninių žvejybos organizacijų narė. Tos žvejybos organizacijos rekomendavo tam tikrų rūšių žuvų žvejybą riboti ir nustatyti kitas apsaugos taisykles. Dėl to Bendrija turėtų įgyvendinti tas rekomendacijas. (10) Metiniame Tarptautinės komisijos dėl Atlanto tuno apsaugos (ICCAT) susirinkime ji priėmė lenteles, nurodančias ICCAT šalis, kurios neišnaudoja bendrųjų žvejybos galimybių arba jas viršija. Atsižvelgdama į šiuos dalykus, ICCAT priėmė sprendimą, nurodydama, kad 2002 m. Europos bendrija viršijo jai skirtą kelių išteklių kvotą. (11) Kad būtų laikomasi ICCAT nustatytų Bendrijos kvotų pakeitimų, neišnaudotas kvotas privaloma skirstyti atsižvelgiant į kiekvienos valstybės narės neišnaudotus kvotos kiekius ir nekeičiant skirstymo būdo, nustatyto šiame reglamente metiniam bendram leistinam sugavimui padalinti. (12) Naudojantis bendrosiomis žvejybos galimybėmis turėtų būti laikomasi šiam tikslui skirtų Bendrijos teisės aktų, ypač 1987 m. gegužės 20 d. Komisijos reglamento (EEB) Nr. 1381/87, nustatančio išsamias žvejybos laivų ženklinimo ir jų dokumentacijos taisykles ( 12 ), 1983 m. rugsėjo 22 d. Tarybos reglamento (EEB) Nr. 2807/83, nustatančio išsamias informacijos apie valstybių narių sugavimus registravimo taisykles ( 13 ), 1993 m. spalio 12 d. Tarybos reglamento (EEB) Nr. 2847/93, nustatančio bendros žuvininkystės politikos kontrolės sistemą ( 14 ), 1994 m. birželio 27 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 1626/94, nustatančio tam tikras technines priemones žuvų ištekliams išsaugoti Viduržemio jūroje ( 15 ), 1994 m. birželio 27 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 1627/94, nustatančio bendrąsias nuostatas dėl specialių žvejybos leidimų ( 16 ), Reglamento (EB) Nr. 66/98, 1997 m. gruodžio 18 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 88/98, nustatančio tam tikras technines Baltijos jūros, Belts ir Sound vandenyse esančių žuvies išteklių išsaugojimo priemones ( 17 ), 1998 m. kovo 30 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 850/98 dėl žuvininkystės išteklių apsaugos, taikant technines priemones jūrų gyvūnų jaunikliams apsaugoti ( 18 ) ir 1998 m. birželio 29 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 1434/98, nustatančio sąlygas, kuriomis silkę galima iškrauti pramonės, išskyrus žmonių vartojimą, poreikiams ( 19 ). (13) Siekiant prisidėti prie žuvų išteklių apsaugos 2004 m. turėtų būti įgyvendintos tam tikros papildomos žvejybai taikomos kontrolės priemonės ir techninės sąlygos. (14) Būtina priimti Bendrijos nuostatas dėl žvejybos Rygos įlankoje pagal 2003 m. Stojimo akte nustatytas rekomendacijas. Tikslinga nustatyti įsipareigojimą turėti specialių žvejybos leidimą, jeigu pageidaujama naudotis tais vandenimis. (15) Amerikos tropikų tuno komisija (IATTC) 2003 m. spalio mėn. vykusiame susitikime nusprendė specialiai nutraukti žvejybą gaubiamaisiais tinklais žvejojančiu laivynu ir priėmė technines priemones dėl visų sugavimų laikymo laive ir nuostatas dėl priegaudos bei jūros vėžlių. Nors Bendrija nėra šios organizacijos narė, būtina taikyti tuos žvejybos apribojimus, kad būtų užtikrinamas tausojantis tos žuvies išteklių valdymas. (16) Išteklių, kurių atkūrimo planus galima įgyvendinti jau 2004 m., bendri leistini sugavimai turėtų atitikti tuose planuose nustatytas atkūrimo strategijas. Ištekliams, kurių atkūrimo planų negalima įgyvendinti 2004 m., turėtų būti taikomas labiau ribojamasis trumpalaikis valdymas. (17) Kol bus priimti atkūrimo planai ir įgyvendintos tuose planuose numatytos pastangų valdymo programos, laikinąsias pastangų valdymo programas būtina taikyti bent sparčiausiai nykstantiems ištekliams, kuriems Tarptautinė jūrų tyrinėjimo taryba (ICES) rekomenduoja 2004 m. nulinį bendrą leistiną sugavimą. (18) Atsižvelgiant į ICES rekomendaciją, pramoninės tobinių žvejybos ICES IV parajonyje (Skagerako sąsiauris ir Šiaurės jūra) žvejybos pastangai valdyti būtina taikyti laikinąją sistemą. (19) Šiaurės Vakarų Atlanto žvejybos organizacija (NAFO) 25 metiniame susirinkime, vykusiame 2003 m. rugsėjo 15–19 d. d., priėmė juodojo oto išteklių atkūrimo planą NAFO 2 parajonyje ir 3KLMNO kvadrate. Plane numatoma sumažinti bendro leistino sugavimo lygį iki 2007 m. ir imtis papildomų priemonių to plano veiksmingumui užtikrinti. Dėl to tas priemones būtina įgyvendinti jau nuo 2004 m., kol bus priimtas Tarybos reglamentas, įgyvendinantis daugiametes priemones juodojo oto ištekliams atkurti. (20) Kad būtų vykdomi tarptautiniai įsipareigojimai, kuriuos Bendrija prisiėmė kaip Konvencijos dėl Antarkties jūrų gyvųjų išteklių apsaugos (CCAMLR) šalis, įskaitant įsipareigojimą taikyti CCAMLR komisijos priimtas priemones, turėtų būti laikomasi tos komisijos 2003–2004 m. sezonui nustatytų bendrų leistinų sugavimų ir atitinkamų sezono apribojimo datų. (21) XXII metiniame susirinkime 2003 m. CCAMLR patvirtino su EB vėliava plaukiojančių laivų dalyvavimą bandomojoje Dissostichus spp. žvejyboje FAO 88.1 ir FAO 48.6 parajoniuose ir nustatė, kad atitinkama žvejybos veikla yra vykdoma atsižvelgiant į sugavimo ir priegaudos apribojimus bei tam tikras specialias technines priemones. Tie apribojimai ir techninės priemonės taip pat turėtų būti taikomi. (22) Kad Bendrijos žvejams būtų užtikrinamas pragyvenimo šaltinis, svarbu, jog tais žvejybos rajonais būtų galima naudotis 2004 m. sausio 1 d. Atsižvelgiant į reikalo skubumą, prie Europos Sąjungos sutarties ir Europos Bendrijų steigimo sutarčių pridėto Protokolo dėl nacionalinių Europos Sąjungos parlamentų vaidmens 1 dalies 3 punkte minėtam šešių savaičių laikotarpiui privaloma taikyti išlygą, kadangi: PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:







I SKYRIUS

TAIKYMO SRITIS IR SĄVOKŲ APIBRĖŽIMAI

1 straipsnis

Dalykas

Šis reglamentas 2004 m. nustato tam tikrų žuvų išteklių ir žuvų išteklių grupių žvejybos galimybes ir specialias tų žvejybos galimybių naudojimo sąlygas.

Tačiau tam tikriems Antarktidos ištekliams šis reglamentas nustato žvejybos galimybes ir specialias sąlygas IF priede nurodytam laikotarpiui.

2 straipsnis

Taikymo sritis

Šis reglamentas taikomas:

a) Bendrijos žvejybos laivams (toliau – Bendrijos laivai) ir

b) valstybių narių suverenitetui arba jurisdikcijai priklausančiuose vandenyse (toliau – EB vandenys) su trečiosios šalies vėliava plaukiojantiems ir joje registruotiems žvejybos laivams (toliau – trečiosios šalies laivai).

3 straipsnis

Sąvokų apibrėžimai

Šiame reglamente:

a) „žvejybos galimybės“ – tai: i) bendri leistini sugavimai (TAC) arba laivų, kuriems išduotas leidimas žvejoti, skaičius ir (arba) tų leidimų galiojimo trukmė; ii) bendrų leistinų sugavimų dalis, kuria gali naudotis Bendrija; iii) trečiosios šalies vandenyse Bendrijai skirtos kvotos; iv) valstybėms narėms pagal ii ir iii punktus kaip kvotos skirtos Bendrijos žvejybos galimybės; v) trečiosioms šalims Bendrijos vandenyse sužvejoti skirtos kvotos;

b) „tarptautiniai vandenys“ – tai jokios valstybės suverenitetui arba jurisdikcijai nepriklausantys vandenys;

c) „NAFO reguliuojamas rajonas“ – tai pakrantės valstybių suverenitetui arba jurisdikcijai nepriklausanti NAFO (Šiaurės Vakarų Atlanto žvejybos organizacija) konvencijos rajono dalis;

d) „Skagerako sąsiauris“ – tai rajonas, vakaruose apribotas nuo Hanstholmo švyturio iki Lindesnes švyturio brėžiama linija, o pietuose – nuo Skageno švyturio iki Tistlarnos švyturio brėžiama linija, ir iš šio taško – iki artimiausios Švedijos pakrantės vietos;

e) „Kategato sąsiauris“ – tai rajonas, šiaurėje apribotas linija, brėžiama nuo Skageno švyturio iki Tistlarnos švyturio, ir iš šio taško iki artimiausios Švedijos pakrantės vietos, o pietuose – nuo Hasenore iki Gnibens Spids, nuo Korshage iki Spodsbjerg ir nuo Gilbjerg Hoved iki Kullen brėžiama linija;

f) „Šiaurės jūra“ – tai ICES IV parajonis ir ta ICES IIIa kvadrato dalis, kurios neapima c punkte nurodytas Skagerako sąsiaurio apibrėžimas;

g) „trečiasis valdymo rajonas“ – tai ICES 30 ir 31 pakvadračiai ir į šiaurę nuo 59°30′ šiaurės platumos esanti 29 pakvadračio dalis;

h) „Rygos įlanka“ – tai rajonas, vakaruose apribotas nuo Ovisi švyturio (57° 34.1234′ šiaurės platumos, 21° 42.9574′ rytų ilgumos) vakarinėje Latvijos pakrantėje iki Saremos salos Loode kyšulio Southern Rock (57° 57.4760′ šiaurės platumos, 21° 58.2789′ rytų ilgumos) brėžiama linija ir iš ten į pietus iki piečiausio Sorve pusiasalio taško bei tada šiaurės rytų kryptimi išilgai rytinės Saaremos pakrantės ir į šiaurę linija, kuri brėžiama nuo 58°30.0′ šiaurės platumos 23° 13.2′ rytų ilgumos iki 58° 30.0′ šiaurės platumos 23° 41′1 rytų ilgumos;

i) „naujosios valstybės narės“ – tai Čekijos Respublika, Estijos Respublika, Kipro Respublika, Latvijos Respublika, Lietuvos Respublika, Vengrijos Respublika, Maltos Respublika, Lenkijos Respublika, Slovėnijos Respublika ir Slovakijos Respublika.

4 straipsnis

Žvejybos zonos

Šiame reglamente:

a) Reglamente (EEB) Nr. 3880/91 apibrėžtos ICES (Tarptautinės jūrų tyrinėjimo tarybos) zonos;

b) Reglamente (EB) Nr. 2597/95 apibrėžtos CECAF (Rytų Vidurio Atlanto arba FAO 34 pagrindinė žvejybos zona) zonos;

c) Reglamente (EEB) Nr. 2018/93 apibrėžtos NAFO (Šiaurės Vakarų Atlanto žvejybos organizacija) zonos;

d) Reglamente (EB) Nr. 66/98 apibrėžtos CCAMLR (Konvencija dėl Antarkties jūrų gyvųjų išteklių apsaugos) zonos.







II SKYRIUS

BENDRIJOS LAIVAMS TAIKOMOS ŽVEJYBOS GALIMYBĖS IR SUSIJUSIOS SĄLYGOS

5 straipsnis

Žvejybos galimybės ir paskirstymas

1. Žvejybos galimybės Bendrijos laivams suteikiamos Bendrijos vandenyse arba tam tikruose ne Bendrijos vandenyse, o žvejybos galimybės valstybėms narėms paskirstomos I ir II prieduose nustatyta tvarka.

2. Bendrijos laivams, laikantis 9, 16 ir 17 straipsniuose nustatytų sąlygų ir neviršijant I priede nurodytos kvotos, šiuo reglamentu leidžiama žvejoti Estijos, Farerų salų, Grenlandijos, Islandijos, Latvijos, Lietuvos, Norvegijos, Lenkijos žvejybos jurisdikcijai priklausančiuose vandenyse ir žvejybos zonoje aplink Jan Mayeno salą ir Rusijos Federacijos žvejybos zonoje.

3. Komisija nustato, kad stintenės žvejybos galimybės, kuriomis gali naudotis Bendrija V, XIV zonose (Grenlandijos vandenys), yra 70 % Grenlandijai suteiktos bendro leistino stintenės sugavimo dalies, kai tik bus nustatytas bendras leistinas sugavimas. 30 000 tonų perkėlus Islandijai, 10 000 tonų Farerų saloms ir 6 700 tonų Norvegijai, likusiu kiekiu gali naudotis visos valstybės narės.

4. Žydrojo merlango išteklių I–XIV zonose (EB vandenys ir tarptautiniai vandenys) ir silkių išteklių I bei II zonose (EB vandenys ir tarptautiniai vandenys) žvejybos galimybes Komisija gali didinti Reglamento (EB) Nr. 2371/2002 30 straipsnio 2 dalyje numatyta tvarka, jeigu trečiosios šalys neatsakingai valdo tuos išteklius.

6 straipsnis

Specialios nuostatos dėl paskirstymo

Valstybėms narėms I ir II prieduose numatytos žvejybos galimybės paskirstomos nepažeidžiant:

a) žvejybos galimybių, kuriomis buvo pasikeista pagal Reglamento (EB) Nr. 2371/2002 20 straipsnio 5 dalį;

b) paskirtų sužvejoti išteklių perskirstymo pagal Reglamento (EEB) Nr. 2847/93 21 straipsnio 4 dalį, 23 straipsnio 1 dalį ir 32 straipsnio 2 dalį;

c) papildomų iškrovimų, kuriuos leidžiama vykdyti pagal Reglamento (EB) Nr. 847/96 3 straipsnį;

d) kiekių, kurių panaudojimas atidedamas pagal Reglamento (EB) Nr. 847/96 4 straipsnį;

e) pagal Reglamento (EB) Nr. 847/96 5 straipsnį atliktų išskaitymų.

7 straipsnis

Kvotos taikymo lankstumas

Ištekliai, kuriems taikomi atsargumo arba analitiniai bendri leistini sugavimai, ištekliai, kuriems turi būti taikomos Reglamento (EB) Nr. 847/96 3 ir 4 straipsniuose nustatytos kasmetinio lankstumo sąlygos, ir ištekliai, kuriems taikomi pirmiau minėto reglamento 5 straipsnio 2 dalyje nustatyti nuobaudų koeficientai, 2004 m. nustatomi šio reglamento I priede.

8 straipsnis

Sugavimo ir priegaudos iškrovimo sąlygos

1. Išteklių, kuriuos žvejoti yra nustatytos žvejybos galimybės, žuvų negalima laikyti laive arba iškrauti, išskyrus jeigu:

a) žuvis sužvejoja kvotą turinčios valstybės narės laivai ir jeigu ta kvota nėra išeikvota arba

b) žuvis sužvejota iš Bendrijos dalies segmento, kuris kvotomis nebuvo paskirstytas valstybėms narėms, ir ta dalis nebuvo išeikvota; arba

c) visų kitų rūšių žuvys, išskyrus silkes ir skumbres, jeigu jos maišomos su kitų rūšių žuvimis, buvo sužvejotos tinklais, kurių akių dydis pagal Reglamento (EB) Nr. 850/98 4 straipsnį yra mažesnis nei 32 milimetrai, ir jeigu jos nerūšiuojamos laive arba iškraunant; arba

d) silkių sugavimai atitinka Reglamento (EB) Nr. 1434/98 2 straipsnį; arba

e) tai yra su stauridėmis arba sardinėmis sumaišytos skumbrės, kurių neturi būti daugiau nei 10 % bendro laive laikomų skumbrių, stauridžių ir sardinių svorio ir sugavimai neturi būti surūšiuoti; arba

f) sugavimai buvo sužvejoti pagal Reglamentą (EB) Nr. 850/98 vykdant mokslinius tyrimus.

2. Visi iškrovimai įskaitomi į kvotą arba, jeigu Bendrijos dalis valstybėms narėms nebuvo paskirstyta kvotomis, į Bendrijos dalį, išskyrus pagal šio straipsnio 1 dalies c, d, e ir f punktus sužvejotus sugavimus.

3. Nepaisant šio straipsnio 1 dalies, kai visos II priede nurodytos žvejybos galimybės yra išeikvotos, žvejybos rajonuose, kuriuose taikomi atitinkami sugavimų apribojimai, žvejojantiems laivams draudžiama iškrauti nesurūšiuotus ir turinčius silkių sugavimus.

4. Priegaudų procentas nustatomas ir priegauda į jūrą išleidžiama pagal Reglamento (EB) Nr. 850/98 4 straipsnį.

9 straipsnis

Naudojimosi galimybės apribojimas

1. Jokiems Bendrijos žvejybos laivams neleidžiama žvejoti Skagerako sąsiauryje, per 12 jūrmylių nuo Norvegijos bazinės linijos. Tačiau su Danijos arba Švedijos vėliava plaukiojantiems laivams leidžiama žvejoti per 4 jūrmyles nuo Norvegijos bazinės linijos.

2. Islandijos jurisdikcijai priklausančiuose vandenyse Bendrijos laivams leidžiama žvejoti rajone, kuris apibrėžiamas toliau nurodytas koordinates nuosekliai jungiančiomis tiesiomis linijomis:

Pietvakarių rajonas 1. 63°12′ šiaurės platumos ir 23°05′ vakarų ilgumos per 62°00′ šiaurės platumos ir 26°00′ vakarų ilgumos. 2. 62°58′ šiaurės platumos ir 22°25′ vakarų ilgumos. 3. 63°06′ šiaurės platumos ir 21°30′ vakarų ilgumos. 4. 63°03′ šiaurės platumos ir 21°00′ vakarų ilgumos ir čia 180°00′ pietų platumos.

Pietryčių rajonas 1. 63°14′ šiaurės platumos ir 10°40′ vakarų ilgumos. 2. 63°14′ šiaurės platumos ir 11°23′ vakarų ilgumos. 3. 63°35′ šiaurės platumos ir 12°21′ vakarų ilgumos. 4. 64°00′ šiaurės platumos ir 12°30′ vakarų ilgumos. 5. 63°53′ šiaurės platumos ir 13°30′ vakarų ilgumos. 6. 63°36′ šiaurės platumos ir 14°30′ vakarų ilgumos. 7. 63°10′ šiaurės platumos ir 17°00′ vakarų ilgumos iš čia 180°00′ pietų platumos.

10 straipsnis

Specialios sąlygos dėl Šiaurės jūros silkės

III priede nustatytos priemonės taikomos žvejojant, rūšiuojant ir iškraunant Šiaurės jūroje, Skagerako ir Kategato sąsiauriuose sužvejotas silkes.

11 straipsnis

Kitos techninės ir kontrolės priemonės

Be Reglamente (EB) Nr. 850/98, Reglamente (EB) Nr. 88/98, Reglamente (EB) Nr. 1626/94 ir Reglamente (EB) Nr. 973/2001 nustatytųjų, 2004 m. taikomos IV priede nustatytos techninės priemonės.

Išsamias IV priedo 11 ir 12 punktų įgyvendinimo taisykles galima nustatyti Reglamento (EB) Nr. 2371/2002 30 straipsnio 2 dalyje nurodyta tvarka.

12 straipsnis

Žvejybos pastangos apribojimai ir susijusios išteklių valdymo sąlygos

1. 2004 m. sausio 1 d.–2004 m. sausio 31 d. valdant menkės išteklius Skagerako, Kategato sąsiauriuose, Šiaurės jūroje ir į vakarus nuo Škotijos, taikomi Reglamento (EB) Nr. 2341/2002 ( 20 ) XVII priede nustatyti žvejybos pastangos apribojimai ir susijusios sąlygos.

2. 2004 m. vasario 1 d.–2004 m. gruodžio 31 d. valdant menkės išteklius Skagerako, Kategato sąsiauriuose, Šiaurės jūroje ir rytinėje Lamanšo kanalo dalyje, Airijos jūroje ir į vakarus nuo Škotijos taikomi V priede nustatyti žvejybos pastangos apribojimai ir susijusios sąlygos.

3. Tobinių išteklius valdant ICES IV parajonyje (Skagerako sąsiauris ir Šiaurės jūra) taikomi VI priede nustatyti žvejybos pastangos apribojimai ir susijusios sąlygos.

4. Išsamias VI priedo 6 pastraipos įgyvendinimo taisykles galima nustatyti Reglamento (EB) Nr. 2371/2002 30 straipsnio 2 dalyje nurodyta tvarka.







III SKYRIUS

TREČIŲJŲ ŠALIŲ LAIVŲ ŽVEJYBOS GALIMYBĖS IR SUSIJUSIOS SĄLYGOS

13 straipsnis

Leidimas

Su Barbadoso, Estijos, Gvianos, Japonijos, Pietų Korėjos, Latvijos, Lietuvos, Norvegijos, Lenkijos, Rusijos Federacijos, Surinamo, Trinidado ir Tobago bei Venesuelos vėliava plaukiojantiems laivams ir Farerų salose registruotiems laivams leidžiama žvejoti Bendrijos vandenyse neviršijant I priede nustatytų kvotų ribų ir 14, 15, 18, 19, 20, 21, 22, 23 ir 24 straipsniuose nustatytomis sąlygomis.

14 straipsnis

Geografiniai apribojimai

Žvejybos laivams, plaukiojantiems:

a) su Norvegijos vėliava arba registruotiems Farerų salose, leidžiama žvejoti tik tose 200 jūrmylių zonos dalyse, kurios į jūros pusę yra už 12 jūrmylių nuo valstybių narių bazinės linijos Šiaurės jūroje, Kategato sąsiauryje, Baltijos jūroje ir Atlanto vandenyne, į šiaurę nuo 43°00′ šiaurės platumos, išskyrus Reglamento (EB) Nr. 2371/2002 18 straipsnyje nurodytą rajoną; su Norvegijos vėliava plaukiojantiems laivams Skagerako sąsiauryje leidžiama žvejoti už 4 jūrmylių jūros link nuo Danijos ir Švedijos bazinės linijos;

b) su Estijos, Latvijos ir Lietuvos vėliavomis, leidžiama žvejoti tose 200 jūrmylių zonos dalyse, kurios yra už 12 jūrmylių jūros link nuo valstybių narių bazinės linijos Baltijos jūroje, į pietus nuo 59°30′ šiaurės platumos;

c) su Lenkijos ir Rusijos Federacijos vėliavomis, leidžiama žvejoti tose Švedijos 200 jūrmylių zonos dalyse, kurios yra už 12 jūrmylių jūros link nuo Švedijos bazinės linijos Baltijos jūroje, pietus nuo 59°30′ šiaurės platumos;

d) su Barbadoso, Gajanos, Japonijos, Pietų Korėjos, Surinamo, Trinidado ir Tobago bei Venesuelos vėliavomis, leidžiama žvejoti tose 200 jūrmylių zonos dalyse, kurios yra 12 jūrmylių nuo Prancūzijos Gvianos departamento bazinės linijos.

15 straipsnis

Sugavimo ir priegaudos iškrovimo sąlygos

Išteklių, kurių yra nustatytos žvejybos galimybės, žuvų negalima laikyti laive arba iškrauti, jeigu tos žuvys nebuvo sužvejotos neišnaudotą kvotą turinčios trečiosios šalies laivais.







IV SKYRIUS

LICENCIJŲ IŠDAVIMO BENDRIJOS LAIVAMS TVARKA

16 straipsnis

Licencijos ir susijusios sąlygos

1. Nepaisant Reglamente (EB) Nr. 1627/94 nustatytų bendrų žvejybos licencijų ir specialių žvejybos leidimų taisyklių, žvejoti trečiųjų šalių vandenyse leidžiama tik turint trečiosios šalies institucijų išduotą leidimą.

Tačiau šio straipsnio 1 dalies nuostatos netaikomos Šiaurės jūros Norvegijos vandenyse žvejojantiems:

a) laivams, kurių tonažas yra 200 registrinių tonų arba mažesnis;

b) laivams, maistui žvejojantiems žuvis, išskyrus skumbres;

c) Švedijos laivams pagal nusistovėjusią praktiką.

2. Didžiausias licencijų skaičius ir kitos susijusios sąlygos šiuo reglamentu nustatomos tokios, kokios pateiktos VII priedo I dalyje. Prašymuose išduoti licencijas nurodomi žvejybos tipai ir laivų, kuriems turi būti išduodamos licencijos, pavadinimas bei techninės charakteristikos ir tuos prašymus valstybių narių institucijos įteikia Komisijai. Komisijas juos perduoda atitinkamos trečiosios šalies institucijoms.

3. Bendrijos laivai turi atitikti apsaugos ir kontrolės priemones bei visas kitas toje zonoje, kurioje laivai žvejoja, taikomas nuostatas.

17 straipsnis

Farerų salos

Licenciją, išduotą Farerų salų vandenyse žvejoti tik vienos rūšies žuvis, turintys Bendrijos laivai gali vykdyti specializuotą kitų rūšių žuvų žvejybą, jeigu apie tai iš anksto praneša Farerų institucijoms.







V SKYRIUS

LICENCIJŲ IŠDAVIMO TREČIŲJŲ ŠALIŲ LAIVAMS TVARKA

18 straipsnis

Įpareigojimas turėti licenciją ir specialų žvejybos leidimą

1. Nepaisant Reglamento (EB) Nr. 2847/93 28b straipsnio, mažesnio nei 200 registrinių tonų tonažo Norvegijos laivams dėl įpareigojimo turėti licenciją ir žvejybos leidimą taikoma išlyga.

2. Licencija ir specialus žvejybos leidimas laikomas laive. Farerų salose arba Norvegijoje registruotiems laivams taikoma išlyga dėl pirmiau minėto įpareigojimo.

3. Trečiosios šalies laivai, kuriems leidimas žvejoti buvo išduotas 2003 m. gruodžio 31 d., tebegali žvejoti nuo 2004 m. pradžios, kol Komisijai bus įteiktas leidimą žvejoti turinčių laivų sąrašas, kurį tvirtina Komisija.

19 straipsnis

Paraiška licencijai ir specialiam žvejybos leidimui gauti

Su paraiška licencijai ir specialiam žvejybos leidimui gauti trečiosios šalies institucija Komisijai pateikia šią informaciją:

a) laivo pavadinimą;

b) registravimo numerį;

c) išorinio identifikavimo raides ir skaičius;

d) registravimo uostą;

e) savininko arba frachtuotojo pavadinimą ir adresą;

f) registrinę laivo talpą ir bendrą ilgį;

g) variklio galią;

h) radijo šaukinį ir radijo dažnį;

i) numatomą žvejybos būdą;

j) numatomą žvejybos rajoną;

k) žuvų rūšis, kurias žvejoti yra skirtas laivas;

l) laikotarpį, kuriam prašoma išduoti licenciją.

20 straipsnis

Licencijų skaičius

Licencijų skaičius ir specialios susijusios sąlygos nustatomos tokios, kaip numatyta VII priedo II dalyje.

21 straipsnis

Anuliavimas ir panaikinimas

1. Licencijas ir specialius žvejybos leidimus galima anuliuoti, siekiant gauti naujas licencijas ir specialius žvejybos leidimus. Toks anuliavimas įsigalioja dieną prieš Komisijai išduodant naujas licencijas ir specialius žvejybos leidimus. Naujos licencijos ir specialūs žvejybos leidimai įsigalioja nuo jų išdavimo dienos.

2. Licencijos arba specialūs žvejybos leidimai visiškai arba iš dalies panaikinami prieš jų galiojimo pabaigą, jeigu I priede nustatyta atitinkamo ištekliaus kvota išeikvojama.

3. Licencijos ir specialūs žvejybos leidimai panaikinami, jeigu nesilaikoma šiame reglamente nustatytų įpareigojimų.

22 straipsnis

Atitinkamų taisyklių nesilaikymas

1. Kiekvienam laivui, kuris nesilaikė šiame reglamente nustatytų įpareigojimų, licencija ir specialus žvejybos leidimas neišduodamas ne ilgiau kaip 12 mėnesių.

2. Komisija atitinkamos trečiosios šalies institucijoms perduoda laivų, kuriems neišduodamas leidimas žvejoti Bendrijos žvejybos zonoje kitą mėnesį ar mėnesius dėl tam tikrų taisyklių pažeidimų, pavadinimus ir technines charakteristikas.

23 straipsnis

Licencijos turėtojo įsipareigojimai

1. Trečiosios šalies laivai atitinka apsaugos ir kontrolės priemones bei kitas nuostatas, reglamentuojančias Bendrijos laivų žvejybą toje zonoje, kurioje žvejoja trečiosios šalies laivai, ypač Reglamentų (EEB) Nr. 2847/93, (EB) Nr. 1627/94, (EB) Nr. 88/98, (EB) Nr. 850/98 ir (EB) Nr. 1434/98 ir Komisijos reglamento (EEB) Nr. 1381/87.

2. Šio straipsnio 1 dalyje nurodyti laivai privalo vesti laivo žurnalą, į kurį įrašoma VIII priedo I dalyje nustatyta informacija.

3. Trečiosios šalies laivai, išskyrus ICES IIIa kvadrate žvejojančius Norvegijos laivus, IX priede nustatytą informaciją Komisijai siunčia tame priede nustatytomis taisyklėmis.

24 straipsnis

Specialios nuostatos dėl Prancūzijos Gvianos departamento

1. Licencijos žvejoti Prancūzijos Gvianos departamento vandenyse išduodamos atitinkamo laivo savininkui įsipareigojus leisti į laivą atvykti stebėtojui, jeigu tokio atvykimo paprašytų Komisija.

2. Kiekvieno laivo, turinčio licenciją Prancūzijos Gvianos departamento vandenyse žvejoti visas pelekines žuvis arba tunus, kapitonas po kiekvieno reiso iškraudamas sugavimą Prancūzijos institucijoms pateikia deklaraciją, kurioje nurodo sužvejotų ir nuo paskutinės deklaracijos pateikimo laive laikytų krevečių kiekį. Ji parengiama pagal VII priedo III dalyje pateiktą pavyzdį. Kapitonas atsakingas už deklaracijos tikslumą. Prancūzijos institucijos imasi visų atitinkamų priemonių deklaracijų tikslumas nustatyti, ypač jas patikrinant pagal 23 straipsnio 2 dalyje nurodytą laivo žurnalą. Patikrintą deklaraciją pasirašo kompetentingas pareigūnas. Iki kiekvieno mėnesio pabaigos Prancūzijos institucijos nusiunčia Komisijai visas ankstesnio mėnesio deklaracijas.

3. Prancūzijos Gvianos departamento vandenyse žvejojantys laivai veda VIII priedo II dalyje pateiktą pavyzdį atitinkantį laivo žurnalą. To laivo žurnalo kopija per 30 dienų nuo paskutinės kiekvieno reiso dienos per Prancūzijos institucijas nusiunčiama Komisijai.

4. Jeigu Komisija mėnesį negauna pranešimo apie licenciją žvejoti Prancūzijos Gvianos departamento vandenyse turintį laivą, jo licencija skelbiama netekusia galios.







VI SKYRIUS

SPECIALIOS NUOSTATOS DĖL NAFO REGULIUOJAMAME RAJONE ŽVEJOJANČIŲ BENDRIJOS LAIVŲ







1 SKIRSNIS

Bendrijos dalyvavimas

25 straipsnis

Laivų sąrašas

1. Tik didesnės nei 50 registrinių tonų talpos EB laivams, kuriems jų registravimo valstybė narė yra išdavusi specialų žvejybos leidimą, jame nustatytomis sąlygomis NAFO reguliuojamame rajone leidžiama žvejoti, laikyti laive, perkrauti ir iškrauti žuvininkystės išteklius.

2. Kiekviena valstybė narė Komisijai siunčia kompiuteriu nuskaitomos formos visų didesnės nei 50 registrinių tonų talpos su jos vėliava plaukiojančių ir Bendrijoje registruotų laivų, kuriems leidžiama žvejoti NAFO reguliuojamame rajone, sąrašą.

3. Šio straipsnio 2 dalyje nurodytas sąrašas Komisijai perduodamas per 15 dienų nuo šio reglamento įsigaliojimo ir, jeigu sąrašas iš dalies keičiamas, bent 5 dienos prieš laivui įplaukiant į NAFO reguliuojamą rajoną. Komisija šią informaciją nedelsdama perduoda NAFO sekretoriatui.

4. Šio straipsnio 2 dalyje nurodytame sąraše pateikiama ši informacija:

a) 1998 m. rugsėjo 30 d. Komisijos reglamento (EB) Nr. 2090/98 dėl Bendrijos žvejybos laivų registro ( 21 ) I priede apibrėžtas identifikavimo numeris;

b) tarptautinis radijo šaukinys;

c) laivo frachtuotojas, jeigu būtina;

d) laivo tipas.

5. Apie su valstybės narės vėliava laikinai plaukiojančius laivus (laivo frachtavimo be įgulos sutartis) pateikiamoje informacijoje nurodoma:

a) diena, nuo kurios laivui leidžiama plaukioti su valstybės narės vėliava;

b) diena, nuo kurios valstybė narė laivui išduoda leidimą žvejoti NAFO reguliuojamame rajone;

c) valstybės, kurioje laivas yra registruotas arba anksčiau buvo registruotas, pavadinimas ir diena, nuo kurios tas laivas nustojo plaukioti su tos valstybės narės vėliava;

d) laivo pavadinimas;

e) oficialus registravimo numeris, kurį laivui paskyrė kompetentingos nacionalinės institucijos;

f) laivo registravimo uostas po perkėlimo;

g) laivo savininko arba frachtuotojo pavadinimas;

h) pareiškimas, kad kapitonui buvo įteikta NAFO reguliuojamame rajone galiojančių reglamentų kopija;

i) pagrindinės žuvų rūšys, kurias laivas gali žvejoti NAFO reguliuojamame rajone;

j) parajoniai, kuriuose laivas galėtų žvejoti.







2 SKIRSNIS

Techninės priemonės

26 straipsnis

Tinklo akių dydžiai

Specializuotai X priede nurodytų žuvų rūšių žvejybai draudžiama naudoti tralus, kurių bet kokios dalies akių dydis yra mažesnis nei 130 mm. Tą akių dydį, jeigu žvejojami trumpačiuopikliai kalmarai (Illex illecebrosus), galima mažinti iki 60 mm. Vykdant specializuotą rajų (Rajidae) žvejybą pirmiau minėti tralo maišo tinklo akių matmenys didinami bent iki 280 mm, o visose kitose tralo vietose – iki 220 mm.

Krevetes (Pandalus borealis) žvejojantys laivai naudoja tinklus, kurių akių dydis ne mažesnis nei 40 mm.

27 straipsnis

Prie tinklų tvirtinamos priemonės

1. Visas priemones arba įtaisus, išskyrus aprašytuosius šioje dalyje, kurie užstoja tinklo akis arba mažina jų dydį, naudoti draudžiama.

2. Prie apatinės tralo maišo dalies, kad tralas būtų mažiau apgadinamas arba apsaugomas nuo sugadinimo, galima tvirtinti brezentą arba bet kokią kitą medžiagą.

3. Prie viršutinės tralo maišo dalies galima tvirtinti priemones, jeigu jos neužstoja tralo maišo akių. Prie viršutinės tralo maišo dalies galima tvirtinti tik XI priede nurodytuosius užmovus.

4. Krevetes (Pandalus borealis) žvejojantys laivai turi naudoti rūšiuojamąjį tinklelį arba groteles, tarp kurių strypelių yra ne didesnis nei 22 mm atstumas. Laivai, krevetes žvejojantys 3L kvadrate, taip pat privalo turėti ne trumpesnes nei 72 cm jungiamąsias grandines.

28 straipsnis

Priegaudos

1. Laivų kapitonai negali vykdyti specializuotos tų rūšių žuvų, kurių priegaudai nustatyti apribojimai, žvejybos. Specializuota žuvų rūšių žvejyba vykdoma tada, jeigu tų rūšių žuvų svoris kiekvienos žvejybos operacijos metu sudaro didžiausią procentinę sugavimo dalį.

2. ID priede išvardytos kiekvienos žuvų rūšies, kurioms Bendrija NAFO reguliuojamame rajono dalyje nenustatė kvotų ir kurios toje dalyje buvo sužvejotos specializuotais žvejybos būdais, priegauda neturi būti didesnė nei 2 500 kg arba 10 % viso laive laikomos žuvies svorio, priklausomai nuo to, kuris skaičius yra didesnis. Tačiau reguliuojamo rajono dalyje, kurioje specializuota tam tikrų žuvų rūšių žvejyba yra uždrausta, kiekvienos iš ID priede išvardytų žuvų rūšių priegauda negali būti didesnės nei 1 250 kg arba atitinkamai 5 %.

3. Kiekvieną kartą, kai rūšių, kurių priegauda yra ribojama, sugavimas bet kokios žvejybos operacijos metu viršija šio straipsnio 2 dalyje nustatytus apribojimus, neatsižvelgiant į tai, kuris iš jų taikomas, laivai nedelsdami turi pakeisti žvejybos rajoną ir nuo ankstesnės žvejybos operacijos vietos nuplaukti ne mažiau nei penkias jūrmyles. Jeigu bendri rūšių, kurių priegauda yra ribojama, sugavimai bet kokios vėlesnės žvejybos operacijos metu viršija pirmiau minėtus apribojimus, laivai vėl nedelsdami turi pakeisti žvejybos rajoną ir nuo ankstesnės žvejybos operacijos vietos nuplaukti ne mažiau nei penkias jūrmyles ir į ją negrįžti bent 48 valandas.

4. Krevetes (Pandalus borealis) žvejojantys laivai tuo atveju, jeigu bendra visų ID priede išvardytų žuvų rūšių priegauda bet kokios žvejybos operacijos 3M kvadrate metu viršija 5 %, o 3L kvadrate – 2,5 % sugavimų svorio, nuo ankstesnės žvejybos operacijos vietos nedelsdami turi plaukti ne mažiau nei penkias jūrmyles.

Skaičiuojant priedugnio žuvų priegaudos lygį, sužvejoti krevečių sugavimai neturi būti naudojami.

29 straipsnis

Verslinis žuvų dydis

NAFO reguliuojamame rajone sužvejotų žuvų, kurios už XII priede nustatytąjį dydį yra mažesnės, negalima perdirbti, laikyti laive, perkrauti, iškrauti, gabenti, saugoti, parduoti, pateikti arba siūlyti parduoti, tačiau jas nedelsiant būtina paleisti į jūrą. Jeigu sugautų žuvų, kurios yra mažesnės už nustatytąjį dydį, kiekis viršija 10 % bendro sugauto žuvų kiekio, laivas žvejybą gali tęsti nuo ankstesnės žvejybos operacijos vietos tik nuplaukęs bent penkias jūrmyles. Visos už XII priede nustatytąjį dydį mažesnės perdirbtos žuvys, kurioms taikomi verslinio dydžio reikalavimai, laikomos gautomis iš mažesnių nei nustatytas verslinis dydis žuvų.







3 SKIRSNIS

Kontrolės priemonės

30 straipsnis

Laivo žurnalas ir laikymo planas

1. Laivų kapitonai turi ne tik laikytis Reglamento (EEB) Nr. 2847/93 6, 8, 11 ir 12 straipsnių nuostatų, bet ir į laivo žurnalą įrašyti šio reglamento XIII priede nustatytą informaciją.

2. Visos valstybės narės iki kiekvieno mėnesio 15 d. kompiuteriu nuskaitoma forma Komisijai praneša per ankstesnį mėnesį iškrautus XIV priede nustatytų išteklių kiekius bei nurodo visą informaciją, kuri buvo gauta pagal Reglamento (EEB) Nr. 2847/93 11 ir 12 straipsnius.

3. Bendrijos laivo, jeigu jame yra sužvejotų ID priede išvardytų rūšių žuvų, kapitonas turi turėti:

a) laivo žurnalą, kuriame pagal rūšis ir perdirbtus produktus surašyta suvestinė produkcija; arba

b) perdirbtų produktų saugojimo laive planą, kuriame pagal rūšis nurodoma, kurioje triumo dalyje tie produktai laikomi.

4. Kapitonas turi suteikti būtiną pagalbą, kad laivo žurnale įrašytus kiekius ir laive saugomus perdirbtus produktus būtų galima patikrinti.

31 straipsnis

Tinklai

Laivai, vykdydami specializuotą X priede nustatytų vienos arba daugiau žuvų rūšių žvejybą, negali turėti laive tinklų, kurių akių dydis būtų mažesnis nei nurodytasis 26 straipsnyje. Tačiau jeigu laivai per tą patį reisą žvejoja kituose, o ne NAFO reguliuojamame rajone, jie gali laikyti pirmiau minėtus tinklus, jeigu tie tinklai stipriai surišti lynais ir sukrauti ir jeigu tų tinklų negalima nedelsiant panaudoti, t. y.:

a) tinklai atjungti nuo jų kėtoklių ir traukos lynų bei tralavimo trosų ir

b) denyje arba virš jo laikomi tinklai turi būti stipriai pritvirtinti prie antstato dalių.

32 straipsnis

Perkrovimas

Bendrijos laivai NAFO reguliuojamame rajone negali vykdyti perkrovimo operacijų, jeigu joms vykdyti iš anksto nėra gavę savo kompetentingų institucijų leidimo.

33 straipsnis

Žvejybos pastangos monitoringas

1. Kiekviena valstybė narė imasi būtinų priemonių užtikrinti, kad 25 straipsnyje nurodytų jos laivų žvejybos pastanga atitiktų tos valstybės narės bendrąsias žvejybos galimybes, kuriomis ji gali naudotis NAFO reguliuojamame rajone.

2. Valstybės narės savo laivų, kurie žvejoja NAFO reguliuojamame rajone, žvejybos planą Komisijai perduoda ne vėliau nei 2004 m. sausio 31 d. arba po to laiko – bent 30 dienų iki tos veiklos pradžios. Žvejybos plane, inter alia, nurodomas tuose žvejybos rajonuose žvejosiantis laivas ar laivai. Žvejybos planas – tai bendra žvejybos pastanga, taikoma žvejybos rajonuose atsižvelgiant į žvejybos galimybių, kuriomis gali naudotis pranešimą teikianti valstybė, apimtį.

Valstybės narės ne vėliau nei iki 2004 m. gruodžio 31 d. Komisijai praneša apie savo žvejybos planų įgyvendinimą, įskaitant laivų, kurie iš tikrųjų žvejoja šiame žvejybos rajone, ir bendrą žvejotų dienų skaičių.







4 SKIRSNIS

Specialios nuostatos dėl šiaurinių krevečių

34 straipsnis

Šiaurinių krevečių žvejybos rajonai

Kiekviena valstybė narė Komisijai kasdien praneša apie šiaurinių krevečių (Pandalus borealis) kiekius, kuriuos NAFO reguliuojamame rajono 3L kvadrate sužvejoja su jos vėliava plaukiojantys ir Bendrijoje registruoti laivai. Bet kokia žvejybos veikla turi būti vykdoma didesniame nei 200 metrų gylyje ir bet kada vienu metu valstybė narė leidžia žvejoti tik vienam laivui.







5 SKIRSNIS

Specialios nuostatos dėl juodųjų otų

35 straipsnis

Specialus žvejybos leidimas žvejoti juoduosius otus

1. Bendrijos laivams, kurių bendras ilgis didesnis nei 24 metrai ir kurie neįtraukti į šio straipsnio 2 dalyje nurodytą sąrašą, juoduosius otus draudžiama žvejoti, laikyti laive, perkrauti arba iškrauti.

2. Kiekviena valstybė narė Komisijai nusiunčia visų su jos vėliava plaukiojančių ir Bendrijoje registruotų laivų sąrašą, kurių bendras ilgis didesnis nei 24 metrai ir kuriems ji yra leidusi 3KLMNO kvadrate ir 2 parajonyje žvejoti juoduosius otus bei tai jų žvejybos veiklai yra išdavusi specialų žvejybos leidimą.

3. Šio straipsnio 2 dalyje nurodytame sąraše pateikiamas Komisijos reglamento (EB) Nr. 2090/98 I priede apibrėžtas identifikavimo numeris.

4. Šis sąrašas Komisijai perduodamas kompiuteriu nuskaitomos formos per 15 dienų nuo šio reglamento įsigaliojimo ir, jeigu sąrašas iš dalies keičiamas, bent 5 dienos prieš naujam laivui įplaukiant į 2 parajonį ir 3KLMNO kvadratą. Komisija sąrašą nedelsdama perduoda NAFO sekretoriatui.

5. Kiekviena valstybė narė imasi būtinų priemonių savo juodojo oto kvotą paskirstyti šio straipsnio 2 dalyje nurodytiems laivams, kuriems buvo išduotas leidimas. Valstybės narės informaciją apie kvotų paskirstymą Komisijai perduoda per 15 dienų nuo šio reglamento įsigaliojimo.

36 straipsnis

Ataskaitos

1. 35 straipsnio 2 dalyje nurodytų laivų kapitonai laivo registravimo valstybei įteikia šias ataskaitas:

a) apie laive laikomus juodojo oto kiekius Bendrijos laivui įplaukiant į 2 parajonį ir 3KLMNO kvadratą. Ši ataskaita perduodama ne anksčiau nei 12 valandų ir ne vėliau nei 6 valandos iki kiekvieną kartą laivui įplaukiant į minėtą zoną;

b) apie savaitinius juodojo oto sugavimus. Ši ataskaita pirmą kartą perduodama ne vėliau nei iki septintos dienos pabaigos nuo laivo įplaukimo į 2 parajonį ir 3KLMNO kvadratą arba, jeigu žvejybos reisai trunka ilgiau nei septynias dienas, vėliausiai pirmadienį – apie sugavimus, kurie 2 parajonyje ir 3KLMNO kvadrate buvo sužvejoti per ankstesnę savaitę, pasibaigusią sekmadienio vidurnaktį;

c) apie juodojo oto kiekius, laikomus iš 2 parajonio ir 3KLMNO kvadrato išplaukiančiame Bendrijos laive. Ši ataskaita perduodama ne anksčiau nei 12 valandų ir ne vėliau nei 6 valandos iki laivo kiekvieno išplaukimo iš pirmiau minėtos zonos ir joje pateikiamas žvejybos dienų toje zonoje skaičius ir bendri sugavimai;

d) apie per kiekvieną perkrovimą iškrautus ir pakrautus juodojo oto kiekius laivui esant 2 parajonyje ir 3KLMNO kvadrate. Šios ataskaitos perduodamos ne vėliau nei po 24 valandų užbaigus perkrovimą.

2. Valstybės narės pagal šio straipsnio 1 dalies a, c ir d punktus gautas ataskaitas perduoda Komisijai.

3. Jeigu pagal šio straipsnio 2 dalį pranešti juodojo oto sugavimai sudaro 70 % valstybėms narėms skirtos kvotos, valstybės narės imasi būtinų priemonių sugavimų kontrolei gerinti ir apie jas praneša Komisijai.

37 straipsnis

Nurodytieji uostai

1. Bet kokius juodojo oto kiekius draudžiama iškrauti kokioje nors kitoje vietoje, o ne NAFO šalių nurodytuose uostuose. Juodąjį otą draudžiama iškrauti NAFO nepriklausančių šalių uostuose.

2. Valstybės narės nurodo uostus, kuriuose galima iškrauti juodąjį otą, ir nustato iškraunant vykdomas tikrinimo bei priežiūros procedūras, įskaitant per kiekvieną iškrovimą iškraunamų juodojo oto kiekių registravimo ir pranešimo apie juos nuostatas ir sąlygas.

3. Valstybės narės per 15 dienų nuo šio reglamento įsigaliojimo Komisijai perduoda nurodytųjų uostų sąrašą ir per 15 dienų nuo jo perdavimo – šio straipsnio 2 dalyje nurodytas tikrinimo ir priežiūros procedūras. Komisija šią informaciją nedelsdama perduoda NAFO sekretoriatui.

4. Komisija šio straipsnio 2 dalyje minėtą nurodytųjų uostų ir kitų NAFO šalių nurodytų uostų sąrašą nedelsdama perduoda visoms valstybėms narėms.

38 straipsnis

Patikrinimas uoste

1. Valstybės narės užtikrina, kad visi į nurodytąjį uostą įplaukiantys juoduosius otus iškrauti ir (arba) perkrauti laivai uoste būtų patikrinami pagal NAFO nustatytą uosto tikrinimo tvarką.

2. Šio straipsnio 1 dalyje nurodytų laivų sugavimus draudžiama iškrauti ir (arba) perkrauti tol, kol laive neapsilanko inspektoriai.

3. Visus iškraunamus kiekvienos rūšies žuvų kiekius, prieš juos gabenant į šaltąjį sandėlį arba kitą vietą, privaloma pasverti.

4. Valstybės narės, užbaigus tikrinimą, per 7 darbo dienas atitinkamą uosto tikrinimo ataskaitą perduoda NAFO sekretoriatui, o kopiją – Komisijai.

39 straipsnis

Draudimas iškrauti ir perkrauti iš organizacijai nepriklausančių šalių laivų

Valstybės narės užtikrina, kad būtų draudžiama iš organizacijai nepriklausančių šalių laivų, kurie žvejybos veiklą vykdė NAFO reguliuojamame rajone, iškrauti ir perkrauti juoduosius otus.

40 straipsnis

Tolesni su žvejybos veikla susiję veiksmai

Valstybės narės ne vėliau nei iki 2004 m. gruodžio 31 d. Komisijai pateikia ataskaitą apie 34–39 straipsniuose nustatytų priemonių įgyvendinimą, įskaitant bendrą žvejotų dienų skaičių.







6 SKIRSNIS

Specialios nuostatos dėl jūrų ešerių

41 straipsnis

Jūrų ešerių žvejyba

1. Bendrijos laivo, NAFO reguliuojamame rajono 2 parajonyje ir IF, 3K bei 3M kvadratuose žvejojančio jūrų ešerius, kapitonas valstybės narės, su kurios vėliava laivas plaukioja arba kurioje jis registruotas, kompetentingoms institucijoms praneša pirmiau minėtuose rajonuose ir zonose per dviejų savaičių laikotarpį, pasibaigiantį ankstesnio sekmadienio vidurnaktį, sužvejotus jūrų ešerių kiekius.

Jeigu suvestiniai sugavimai sudaro 50 % bendro leistino sugavimo, pranešama kiekvienos savaitės pirmadienį.

2. Valstybės narės Komisijai kiekvieną antrą antradienį iki vidurdienio praneša per dvi savaites, pasibaigiančias ankstesnio sekmadienio vidurnaktį, NAFO reguliuojamo rajono 2 parajonyje ir IF, 3K bei 3M kvadratuose su tų valstybių narių vėliavomis plaukiojančiais ir jų teritorijoje registruotais laivais sužvejotus jūros ešerių kiekius.

VII







SKYRIUS

SPECIALIOS NUOSTATOS CCAMLR AKVATORIJOJE ŽVEJOJANTIEMS BENDRIJOS LAIVAMS







1 SKIRSNIS

Apribojimai

42 straipsnis

Draudimai ir sugavimo ribojimai

1. XV priede nustatytų žuvų rūšių specializuota žvejyba draudžiama tame priede nurodytose zonose ir ten pat nustatytais laikotarpiais.

2. Naujai ir bandomajai žvejybai pirmiau minėtame priede nurodytose parajoniuose/kvadratuose taikomi XVI priede nustatyti sugavimo ir priegaudos apribojimai.







2 SKIRSNIS

Bandomoji žvejyba

43 straipsnis

Dalyvavimas bandomojoje žvejyboje

1. Plaukiojantys su Ispanijos vėliava ir Ispanijoje registruoti žvejybos laivai, apie kuriuos CCAMLR buvo pranešta pagal Reglamento (EB) Nr. 66/98 16 straipsnio nuostatas, FAO 48.6 ir 88.1 parajoniuose gali dalyvauti bandomoji Dissostichus spp. žvejyboje, kuri vykdoma ilgosiomis ūdomis. 48.6 parajonyje bet kokiu metu tegali žvejoti ne daugiau kaip vienas laivas. Bendro sugavimo ir priegaudos apribojimai kiekviename parajonyje ir jų pasiskirstymas pagal mažus tiriamuosius plotus (SSRU) kiekviename iš abiejų parajonių nustatytas XVI priede.

2. Žvejojama kiek galima didesniame plote ir įvairesniuose gyliuose, kad būtų surinkta žūklės rajono potencialui nustatyti būtina informacija ir kad sugavimas bei žvejybos pastanga nebūtų pernelyg sutelkta vienoje vietoje. Dėl to žvejyba bet kokiame mažame tiriamajame plote nutraukiama, jeigu užregistruotas sugavimas yra lygus nustatytam sugavimo apribojimui, ir žvejyba tame mažame tiriamajame plote neatnaujinama per likusį sezono laiką.

44 straipsnis

Pranešimų teikimo tvarka

Žvejybos laivams, dalyvaujantiems 43 straipsnyje nurodytoje bandomojoje žvejyboje, taikoma toliau nustatoma pranešimo teikimo apie sugavimą ir žvejybos pastangą tvarka:

a) Reglamento (EB) Nr. 66/98 7 straipsnio 3 dalyje nustatyta penkių dienų pranešimo apie sugavimą ir žvejybos pastangą tvarka;

b) Reglamento (EB) Nr. 66/98 12 straipsnyje nustatyta mėnesinė tikslių duomenų apie sugavimą ir žvejybos pastangą pranešimo tvarka;

c) pranešama apie bendrą į jūrą išmetamų Dissostichus eleginoides ir Dissostichus mawsoni skaičių ir jų svorį, įskaitant žuvis, kurių raumens struktūrai būdingas defektas.

45 straipsnis

Specialūs reikalavimai

1. 43 straipsnyje nurodyta bandomoji žvejyba turi būti vykdoma pagal Reglamento (EB) Nr. 66/98 14 straipsnio 3 dalį dėl taikomų priemonių atsitiktiniam jūros paukščių mirtingumui sumažinti žvejojant ilgosiomis ūdomis. Be šių priemonių, bandomosios žvejybos vietose draudžiama išmesti žuvų atliekas.

2. FAO 88.1 parajonyje bandomojoje žvejyboje dalyvaujantiems žvejybos laivams taikomi šie papildomi reikalavimai:

a) laivams draudžiama išmesti: i) naftos arba degalų produktus, ar naftos likučius į jūrą, išskyrus MARPOL 73/78 I priede numatytus atvejus; ii) šiukšles; iii) maisto atliekas, kurių nebuvo galima išmesti per ne didesnes nei 25 mm angas turintį tinklelį; iv) paukštieną ar jos dalis (įskaitant kiaušinių lukštus) arba v) nuotekų 12 jūrmylių atstumu nuo kranto arba šelfo ledyno, arba jeigu laivas plaukia mažesniu nei 4 mazgų greičiu;

b) į 88.1 parajonį draudžiama vežti gyvus naminius paukščius arba bet kokius kitus gyvus paukščius, o visus išdorotus naminius paukščius, kurie nebuvo suvartoti, privaloma išvežti iš 88.1 parajonio;

c) 88.1 parajonyje žvejoti Dissostichus spp. draudžiama 10 jūrmylių atstumu nuo Balleny salų.

46 straipsnis

Žvejybos operacijų apibrėžimai

1. Šiame skirsnyje žvejybos operacija – tai vienos arba daugiau ūdų statymas vienoje vietoje. Pranešant apie sugavimą ir žvejybos pastangą tiksli geografinė žvejybos operacijos vieta nurodoma pagal pastatytos ūdos arba ūdų vidurinį tašką.

2. Jeigu žvejybos operacija vykdoma mokslinio tiriamojo darbo reikmėms:

a) kiekviena mokslinio tiriamojo darbo reikmėms vykdoma žvejybos operacija nuo ankstesnės operacijos vietos turi būti nutolusi ne mažesniu nei 5 jūrmylės atstumu (atstumas turi būti matuojamas nuo kiekvienos mokslinio tiriamojo darbo reikmėms vykdomos žvejybos operacijos vietos geografinio vidurio);

b) kiekvienai žvejybos operacijai naudojama bent 3 500 kabliukų, tačiau ne daugiau kaip 10 000 kabliukų; šį skaičių gali sudaryti toje pačioje vietoje pastatytų kelių ūdų kabliukai;

c) kiekviena žvejybos operacija, kuriai naudojama ilgoji ūda, trunka ne trumpiau nei šešias valandas (trukmė pradedama skaičiuoti pastačius ūdą, o baigiama – ėmus traukti ją iš vandens).

47 straipsnis

Mokslinio tiriamojo darbo planai

Žvejybos laivai, dalyvaujantys 43 straipsnyje nurodytoje bandomojoje žvejyboje, kiekviename ir visuose mažuose tiriamuose plotuose, kuriais yra suskirstyti FAO 48.6 ir 88.1 parajoniai, įgyvendina mokslinio tiriamojo darbo planus. Mokslinio tiriamojo darbo planas įgyvendinamas taip:

a) pirmą kartą įplaukus į mažą tiriamąjį plotą, pirmos 10 žvejybos operacijų – „pirma grupė“ – turi būti „žvejybos operacijos mokslinio tiriamojo darbo reikmėms“, atitinkančios 46 straipsnio 2 dalyje nustatytus kriterijus;

b) kitos 10 žvejybos operacijų arba 10 tonų sugautos žuvies, naudojamas tas kritinis lygis, kuris pasiekiamas pirmiau, laikomos „antra grupe“. Antros grupės žvejybos operacijas kapitono nuožiūra galima vykdyti kaip dalį įprastos bandomosios žvejybos. Tačiau, jeigu tos antros grupės operacijos atitinka 46 straipsnio 2 dalies reikalavimus, jas taip pat galima laikyti mokslinio tiriamojo darbo reikmėms vykdomomis žvejybos operacijomis;

c) užbaigus pirmos ir antros grupės žvejybos operacijas, jeigu kapitonas pageidauja tebežvejoti mažame tiriamajame plote, laivas turi vykdyti „trečios grupės operacijas“, kurias užbaigus, kartu su pirmos ir antros grupės operacijomis, iš viso turi būti įvykdyta 20 mokslinio tiriamojo darbo reikmėms vykdomų žvejybos operacijų. Trečia žvejybos operacijų grupė vykdoma per tą patį įplaukimą į mažą tiriamąjį plotą, per kurį buvo įvykdytos pirmos ir antros grupės žvejybos operacijos;

d) laivas, užbaigęs 20 mokslinio tiriamojo darbo reikmėms vykdomų žvejybos operacijų, tebegali žvejoti mažame tiriamajame plote;

e) 88.1 parajonyje A, B, C, E ir G mažuose tiriamuose plotuose, jeigu žvejoti tinkamo jūros dugno rajonas yra mažesnis nei 15 000 km2, netaikomos šio straipsnio b, c ir d punktų nuostatos ir, užbaigęs 10 mokslinio tiriamojo darbo reikmėms vykdomų žvejybos operacijų, laivas tebegali žvejoti mažas tiriamajame plote.

48 straipsnis

Duomenų rinkimo planai

1. Žvejybos laivai, dalyvaujantys 43 straipsnyje nurodytoje bandomojoje žvejyboje, kiekviename ir visuose mažuose tiriamuose plotuose, kuriais suskirstyti FAO 48.6 ir 88.1 parajoniai, įgyvendina duomenų rinkimo planus. Šie planai apima šiuos duomenis:

a) kiekvienos žvejybos operacijai naudojamos ūdos galo vieta ir gylis ties ūdos galu;

b) statymo, ūdos buvimo vandenyje ir jos ištraukimo trukmė;

c) paviršiuje prarastų žuvų skaičius ir rūšys;

d) užmestų kabliukų skaičius;

e) masalo tipas;

f) užkibo žuvų (%);

g) kabliuko tipas ir

h) jūros ir debesuotumo sąlygos bei mėnulio fazė statant ūdą.

2. Visi šio straipsnio 1 dalyje nurodyti duomenys renkami apie kiekvieną žvejybos operaciją mokslinio tiriamojo darbo reikmėms; ypač visos žuvys, kurių per žvejybos operaciją mokslinio tiriamojo darbo reikmėms buvo sugauta ne daugiau kaip 100, turi būti išmatuotos ir bent 30 žuvų paimta biologiniam tyrimui. Jeigu sugaunama daugiau nei 100 žuvų, turėtų būti taikomas atsitiktinės imties ėmimo metodas.

49 straipsnis

Ženklinimo įsagais programa

Kiekvienas žvejybos laivas, dalyvaujantis 43 straipsnyje nurodytoje bandomojoje žvejyboje, įgyvendina šią ženklinimo įsagais programą:

a) Dissostichus spp. gyvūnai ženklinami įsagais ir paleidžiami taip: per visą sezoną iš kiekvienos sugautos gyvūnų žalio svorio tonos įsagu ženklinamas ir paleidžiamas vienas gyvūnas. Laivai nustoja įgyvendinti šią programą paženklinę įsagais 500 gyvūnų arba išplaukia iš žvejybos rajono įsagu paženklinę vieną gyvūną iš sugautos gyvūnų žalio svorio tonos;

b) programa turėtų būti skiriama mažiems gyvūnams, ne didesniems nei 100 cm, tačiau didesniems gyvūnams turėtų būti tvirtinami įsagai, jeigu būtina, kad būtų laikomasi reikalavimo pritvirtinti įsagą vienam gyvūnui iš sugautų gyvūnų žalio svorio tonos. Visiems paleidžiamiems gyvūnams turėtų būti pritvirtinami du įsagai ir jie turėtų būti paleidžiami kuo didesniame plote;

c) visuose įsaguose turi būti aiškiai įspaudžiamas unikalus serijos numeris ir grąžinimo adresas, kad būtų galima nustatyti įsagų kilmę, jeigu įsagais paženklinti gyvūnai būtų sugauti;

d) visi atitinkami įsagų duomenys ir visi žvejybos rajone sugauti įsagais paženklinti Dissostichus spp. gyvūnai kompiuteriu nuskaitoma forma pranešami CCAMLR per du mėnesius nuo laivo išplaukimo iš šių žvejybos rajonų.

50 straipsnis

Mokslinis stebėtojas

Kiekvienas žvejybos laivas, dalyvaujantis 43 straipsnyje nurodytoje bandomojoje žvejyboje ir žvejybos sezono metu vykdydamas bet kokią žvejybos veiklą, turi turėti du mokslinius stebėtojus, iš kurių vienas yra paskirtas pagal Tarptautinę CCAMLR mokslinių stebėjimų programą.







VIII SKYRIUS

BAIGIAMOSIOS NUOSTATOS

51 straipsnis

Duomenų perdavimas

Pagal Reglamentą (EEB) Nr. 2847/93 duomenis apie iškrautus sužvejotų išteklių kiekius valstybės narės Komisijai siunčia kompiuteriu nuskaitoma forma ir naudodamos kiekvienoje išteklių lentelėje nustatytus išteklių kodus.

52 straipsnis

Kvotos naujoms valstybėms narėms

Sugavimai, kuriuos naujų valstybių narių laivai sužvejoja nuo 2004 m. sausio 1 d. iki stojimo dienos, įskaitomi į I priede nustatytas kvotas.

Per 15 dienų nuo stojimo dienos naujos valstybės narės praneša Komisijai nuo 2004 m. sausio 1 d. iki stojimo dienos savo sugavimų kiekius.

53 straipsnis

Įsigaliojimas

Šis reglamentas įsigalioja 2004 m. sausio 1 d.

Jeigu CCAMLR akvatorijos plote bendri leistini sugavimai yra nustatomi laikotarpiams iki 2004 m. sausio 1 d., 42 straipsnis taikomas nuo atitinkamų bendrų leistinų sugavimų laikotarpių taikymo pradžios.

IV priedo 12 punkto nuostatos įsigalioja 2004 m. vasario 1 d., išskyrus 12.3 ir 12.7 punktus, antrą punktą, kuris įsigalioja 2004 m. sausio 1 d.

13 ir 14 straipsniai Estijai, Latvijai, Lietuvai ir Lenkijai netaikomi nuo šių valstybių stojimo dienos.

Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.









I PRIEDAS

RAJONUOSE, KURIUOSE TAIKOMI SUGAVIMO APRIBOJIMAI, BENDRIJOS LAIVAMS IR TREČIŲJŲ ŠALIŲ LAIVAMS EB VANDENYSE PAGAL ŽUVŲ RŪŠIS IR RAJONUS NUSTATOMOS BENDROSIOS ŽVEJYBOS GALIMYBĖS (GYVOJO SVORIO TONOMIS, JEIGU NENUSTATYTA KITAIP)

Visi šiame priede nustatyti sugavimo apribojimai 9 straipsnio tikslams laikomi kvotomis ir dėl to jiems taikomos Reglamente (EB) Nr. 22847/93 nustatytos taisyklės, ypač jo 14 ir 15 straipsniai.







Bendrinis pavadinimas 3 raidžių kodas Mokslinis pavadinimas Ilgapelekis tunas ALB Thunnus alalunga Alfonsinos ALF Beryx spp. Amerikinė plekšnė PLA Hippoglossoides platessoides Ančiuvis ANE Engraulis encrasicolus Velniažuvinės ANF Lophiidae Ledjūrio menkė ANI Champsocephalus gunnari Ledjūrio dantžuvė TOP Dissostichus eleginoides Atlanto vilkžuvė CAT Anarhichas lupus Atlanto otas HAL Hippoglossus hippoglossus Atlanto lašiša SAL Salmo salar Milžinryklis BSK Cetorhinus maximus Dižiakis tunas BET Thunnus obesus Smailiasnukis ryklys DCA Deania calcea Juodoji juostažuvė BSF Aphanopus carbo Krokodilinė ledžuvė SSI Chaenocephalus aceratus Dvipelekė jūrų lydeka BLI Molva dypterigia Mėlynasis marlinas BUM Makaira nigricans Žydrasis merlangas WHB Micromesistius poutassou Paprastasis tunas BFT Thunnus thynnus Stintenė CAP Mallotus villosus Menkė COD Gadus morhua Jūrų liežuvis SOL Solea solea Krabas PAI Paralomis spp. Paprastoji limanda DAB Limanda limanda Plekšninės FLX Pleuronectiformes Europinė upinė plekšnė FLX Platichthys flesus Siūlauodegės menkės FOX Phycis spp. Didžioji paprastoji limandaražuvė ARU Argentina silus Juodasis otas GHL Reinhardtius hippoglossoides Makruras GRV Macrourus spp. Naktinis juodasis dygliaryklis ETR Etmopterus princeps Pilkoji nototenija NOS Lepidonotothen squamifrons Juodadėmė menkė HAD Melanogrammus aeglefinus Europinė jūrų lydeka HKE Merluccius merluccius Atlanto silkė HER Clupea harengus Stauridė JAX Trachurus spp. Antarktinis grundalas NOG Gobionotothen gibberifrons Šokoladinis dygliaryklis SCK Dalatias licha Antarktinis krilius KRI Euphausia superba Šviečiantys ančiuviai LAC Lampanyctus achirus Pilkasis trumpadyglis ryklys GUQ Centrophorus squamosus Mažažiotė plekšnė LEM Microstomus kitt Jūrų lydeka LIN Molva molva Skumbrė MAC Scomber scombrus Kergeleno nototenija NOR Notothenia rossii Dėmėtasis otas LEZ Lepidorhombus spp. Krevetė PRA Pandalus borealis Norveginis omaras NEP Nephrops norvegicus Esmarko menkutė NOP Trisopterus esmarki Atlantinis didžiagalvis ORY Hoplostethus atlanticus Smulkiosios krevetės PEN Penaeus spp. Jūrų plekšnė PLE Pleuronectes platessa Poliarinė menkutė POC Boreogadus saida Paprastoji sidabrinė POL Pollachius pollachius Silkinis ryklys POR Lamna nasus Portugalinis baltaakis ryklys CYO Centroscymnus coelolepis Jūrų ešerys RED Sebastes spp. Rausvasis jūrų karosas SBR Pagellus bogaraveo Šiaurinė ilgauodegė RHG Macrourus berglax Bukažiotė ilgauodegė RNG Coryphaenoides rupestris Ledjūrio menkė POK Pollachius virens Tobiai SAN Ammodytidae Labrakas BSS Dicentrarchus labrax Trumpačiuopiklis kalmaras SQI Illex illecebrosus Rajožuvės SRX-RAJ Rajidae Lygiaodis juodasis dygliaryklis ETP Etmopterus pusillus Šiauriniai krabai vorai PCR Chionoecetes spp. Tamsioji ledžuvė SGI Pseudochaenichthys georgianus Didžiaakė menkė SLI Molva macrophthalmus Bretlingiai SPR Sprattus sprattus Spygliuotasis ryklys DGS Squalus acanthias Durklažuvė SWO Xiphias gladius Dančius TOP Dissostichus eleginoides Paprastasis sriubinis ryklys GAG Galeorhinus galeus Otas TUR Psetta maxima Didžiadantė menkė USK Brosme brosme Paprastoji raganosė ledžuvė LIC Channichthys rhinoceratus Naktinis juodasis dygliaryklis ETX Etmopterus spinax Baltasis marlinas WHM Tetmpturus alba Merlangas WHG Merlangius merlangus Raudonoji plekšnė WIT Glyptocephalus cynoglossus Geltonpelekis tunas YFT Thunnus albacares Geltonuodegė plekšnė YEL Limanda ferruginea









IA PRIEDAS

BALTIJOS JŪRA

Visi bendri leistini sugavimai šiame rajone, išskyrus jūrų plekšnę, buvo nustatyti dalyvaujant Tarptautinei žvejybos Baltijos jūroje komisijai (IBSFC).







Žuvų rūšis: Atlanto silkė Clupea harengas Zona: 3 valdymo rajonas HER/MU3 Suomija 50 175 Švedija 11 025 EB 61 200 BLS (bendras leistinassugavimas) 61 200

▼M2







Rūšis Silkė Clupea harengus Zona: III bcd (EB vandenys), išskyrus 3 administracinį padalinį ir Rygos įlanką Danija 8 279 Vokietija 25 106 Estija 10 406 (1) Suomija 9 386 Latvija 2 704 (1) Lietuva 2 568 Lenkija 28 870 Švedija 36 499 EB 123 820 BLL 132 090 (1) Gali būti žvejojama Rygos įlankoje (HER/03D-RG).

▼M2







Rūšis Silkė Clupea harengus Zona: Rygos įlanka HER/03D-RG Estija 18 130 Latvija 21 130 EB 39 260 BLL 39 260

▼M2







Rūšis Menkė Gadus morhua Zona: 25–32 padaliniai (EB vandenys) COD/25/32- Danija 12 040 (1) Vokietija 5 265 (1) Estija 781 (1) Suomija 625 (1) Latvija 2 968 (1) (2) Lietuva 1 951 (1) Lenkija 9 251 (1) Švedija 8 770 (1) EB 41 650 BLL 45 400 Analitinis BLL, taikant Reglamento (EB) Nr. 847/96 5 straipsnio 2 dalies išskaitymus. (1) Gali būti žvejojama 22–24 padaliniuose. (2) „Iš kurių 350 tonų gali būti sužvejojama Rusijos federacijos vandenyse, IIId zonoje.“

▼B







Žuvų rūšis: Menkė Gadus morhua Zona: Pakvadračiai 22–24 (EB vandenys) (1) COD/22/24- Danija 8 557 (7) Vokietija 3 742 (7) Estija 555 (2) (7) Suomija 444 (7) Latvija 2 109 (3) (7) Lietuva 1 387 (4) (7) Lenkija 6 574 (5) (7) Švedija 6 233 (7) EB 29 600 (6) BLS 29 600 (8) Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįsti bendri leistini sugavimai, jeigu taikomi Reglamento (EB) Nr. 847/96 5 straipsnio 2 dalyje nustatyti išskaitymai. (1) Iki naujos valstybės narės stojimo dienos zona apima EB ir Lenkijos vandenis. (2) Galima sužvejoti EB vandenyse iš 22–32 pakvadračių 650 tonų bendros kvotos. (3) Galima sužvejoti EB vandenyse iš 22–32 pakvadračių 1 450 tonų bendros kvotos. (4) Galima sužvejoti EB vandenyse iš 22–32 pakvadračių 1 100 tonų bendros kvotos. (5) Negalima sužvejoti EB vandenyse. (6) Iki naujų valstybių narių stojimo dienos EB kvota yra 18 975 tonos. (7) Galima sužvejoti 22–32 pakvadračiuose. (8) BLS turi būti persvarstyti atsižvelgiant į naujas sugavimo prognozes, kurias pateikia Tarptautinė jūrų tyrimo taryba. 2, 3, 4 ir 5 išnašų nuostatos taikomos iki naujų valstybių narių stojimo dienos.







Žuvų rūšis: Jūrų plekšnė Pleuranectes platessa Zona: IIIbcd (EB vandenys) (1) PLE/3BCD-C Danija 2 697 Vokietija 300 Švedija 203 Lenkija 565 (2) EC 3 766 (3) BLS Nenustatyta Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįsti bendri leistini sugavimai, jeigu taikomi Reglamento (EB) Nr. 847/96 3 ir 4 straipsniai. (1) Iki naujų valstybių narių stojimo dienos zona apima EB ir Lenkijos vandenis. (2) Negalima sužvejoti EB vandenyse. (3) Iki naujų valstybių narių stojimo dienos EB kvota yra 3 200 tonų. 2 išnašos nuostatos taikomos iki naujų valstybių narių stojimo dienos.







Žuvų rūšis: Atlanto lašiša Salmo salar Zona: IIIbcd (EB vandenys), išskyrus 32 pakvadratį (1) SAL/3BCD-C Danija 93 512 (2) (3) (5) Vokietija 10 404 (2) (3) (5) Estija 9 504 (2) (4) Suomija 116 603 (2) (3) (5) Latvija 59 478 (2) (6) Lietuva 6 992 (2) (7) Lenkija 28 368 (2) (7) Švedija 126 400 (2) (3) (5) EB 451 260 (2) (8) BLS 460 000 (2) Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįsti bendri leistini sugavimai, jeigu taikomi Reglamento (EB) Nr. 847/96 5 straipsnio 2 dalyje nustatyti išskaitymai. (1) Iki naujų valstybių narių stojimo dienos zona apima EB, Estijos, Latvijos, Lietuvos ir Lenkijos vandenis. (2) Nurodoma žuvų skaičiumi. (3) Turi būti sužvejota EB vandenyse, išskyrus 2 000 žuvų, kurias galima sužvejoti Estijos vandenyse (SAL/03D-E.) iš 2 000 žuvų bendros EB kvotos. (4) Iš kurių 2 000 žuvų galima sužvejoti EB vandenyse. (5) Turi būti sužvejota EB vandenyse, išskyrus 3 000 žuvų, kurias galima sužvejoti Latvijos vandenyse (SAL/03D-LA) iš 3 000 žuvų bendros EB kvotos. (6) Iš kurių 3 000 žuvų galima sužvejoti EB vandenyse. (7) Negalima sužvejoti EB vandenyse. (8) Iki naujų valstybių narių stojimo dienos EB kvota yra 346 918 žuvų. 3, 4, 5, 6 ir 7 išnašų nuostatos taikomos iki naujų valstybių narių stojimo dienos.







Žuvų rūšis: Atlanto lašiša Salmo salar Zona: IBSFC 32 pakvadratis (1) SAL/03D-32 Suomija 28 490 (2) Estija 3 255 (2) (3) EB 31 745 (2) (4) BLS 35 000 (2) Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįsti bendri leistini sugavimai, jeigu taikomi Reglamento (EB) Nr. 847/96 5 straipsnio 2 dalyje nustatyti išskaitymai. (1) Iki naujų valstybių narių stojimo dienos zona apima EB ir Estijos. (2) Nurodoma žuvų skaičiumi. (3) Negalima sužvejoti EB vandenyse. (4) Iki naujų valstybių narių stojimo dienos EB kvota yra 28 490 žuvų. 3 išnašos nuostatos taikomos iki naujų valstybių narių stojimo dienos.

▼M2







Rūšis Šprotai Sprattus sprattus Zona: IIIbcd (EB vandenys) SPR/3BCD-C Danija 37 254 Vokietija 23 601 Estija 43 260 Suomija 19 501 Latvija 52 249 Lietuva 18 901 Lenkija 110 880 Švedija 72 019 EB 377 665 Rusijos Federacija 3 000 (1) BLL 420 000 Analitinis BLL, taikant Reglamento (EB) Nr. 847/96 5 straipsnio 2 dalies išskaitymus. (1) Turi būti žvejojama EB vandenų Latvijos zonoje, įskaitant iki 150 t silkių šalutinį laimikį.

▼B









IB PRIEDAS

SKAGERAKO SĄSIAURIS, KATEGATO SĄSIAURIS, ŠIAURĖS JŪRA IR VAKARINĖ BENDRIJOS VANDENŲ DALIS

ICES Vb rajonas (EB vandenys), CECAF VI, VII, VIII, IX, X. (EB vandenys) ir Prancūzijos Gviana







Žuvų rūšis: Tobiai Ammodytidae Zona: IV (Norvegijos vandenys) SAN/04-N Danija 124 450 Jungtinė Karalystė 6 550 EB 131 000 ►M2 ◄ BLS Nenustatyta

▼M2







Rūšis Smiltinis ungurys Ammodytidae Zona: IIa (1), Skagerakas, Kategatas, Šiaurės jūra (1) SAN/24 Danija 727 472 Jungtinė Karalystė 15 901 Visos valstybės narės 27 826 (2) EB 771 200 Norvegija 45 000 (3) Farerų salos 20 000 (3) (4) BLL 836 200 Prevencinis BLL, taikant Reglamento (EB) Nr. 847/96 3 ir 4 straipsnius. (1) EB vandenys, išskyrus vandenis, esančius ne toliau kaip 6 mylių atstumu nuo JK bazinių linijų ties Shetland, Fair sala ir Foula. (2) Išskyrus Daniją ir Jungtinę Karalystę. (3) Šiaurės jūroje. (4) Aprėpia norveginius šamukus ir ne daugiau kaip 4 000 t šprotų. Šprotai ir ne daugiau kaip 6 000 t norveginių šamukų gali būti pagaunama VIa divizione, į šiaurę nuo 56o30' Š.

▼B







Žuvų rūšis: Milžinryklis Cetorhinus maximus Zona: EB vandenų IV, VI ir VII zonos BSK/467 EB 0 BLS 0

▼M2







Rūšis Silkė (1) Clupea harengus Zona: Skagerakas ir Kategatas HER/03A Danija 29 177 (3) Vokietija 467 (3) Švedija 30 521 (3) EB 60 164 Farerų salos 500 (2) BLL 70 000 Analitinis BLL, taikant Reglamento (EB) Nr. 847/96 5 straipsnio 2 dalies išskaitymus. (1) Iškraunama krante kaip visas laimikis arba išrūšiuojama iš laimikio likučio. (2) Skagerake. (3) Iš kurių 50 % gali būti sužvejojama Šiaurės jūroje (EB vandenys) į pietus nuo 60o Š ir į rytus nuo 4o R kaip 2004 m. ad hoc priemonė.

▼B







Žuvų rūšis: Atlanto silkė (1) Clupea harengus Zona: Šiaurės jūra į šiaurę nuo 53°30′ šiaurės platumos HER/4AB Danija 77 196 Vokietija 48 208 Prancūzija 18 250 Nyderlandai 50 068 Švedija 4 680 Jungtinė Karalystė 62 100 EB 260 502 Norvegija 50 000 (2) BLS 460 000 (3) (1) Iškraunama kaip visas sugavimas arba išrūšiuota iš sugavimo likučio, valstybės narės Komisijai turi pranešti apie Atlanto silkės savo iškrovimus, kurie skiriasi ICES IVa ir IVb kvadratuose (HER/04A. ir HER/04B zonos). (2) Galima sužvejoti EB vandenyse. Sugavimus, kurie buvo sužvejoti naudojant šią kvotą, reikia išskaityti iš Norvegijos bendro leistino sugavimo dalies. (3) Laikinasis bendras leistinas sugavimas, kol bus užbaigtos žvejybos konsultacijos su Norvegija 2004 metams. Specialios sąlygos: Atsižvelgiant į pirmiau minėtos kvotos apribojimus, nustatytose zonose galima sužvejoti tik toliau nurodytus kiekius:



Norvegijos vandenys į pietus nuo 62° šiaurės platumos (HER/04-NFS) EB 50 000 ()

▼M2







Rūšis Silkė Clupea harengus Zona: Norvegijos vandenys į pietus nuo 62o Š HER/04-N Švedija 1 076 (1) EB 1 076 BLL Netaikytina (1) Menkių, juodalopių menkių, saidų ir merlangų bei juodžuvių šalutinis laimikis skaičiuojamas pagal šių rūšių kvotą.

▼B







Žuvų rūšis: Atlanto silkė (1) Clupea harengus Zona: IVc (2), VIId HER/4CXB7D Belgija 9 159 (3) Danija 1 526 (3) Vokietija 953 (3) Prancūzija 17 178 (3) Nyderlandai 30 621 (3) Jungtinė Karalystė 6 662 (3) EB 66 098 BLS 460 000 (4) (1) Iškraunama kaip visas sugavimas arba išrūšiuotas iš sugavimo likučio. (2) Išskyrus Blackwater Atlanto silkių išteklius: nuoroda daroma į Temzės žiočių pajūrio regioną, esantį zonoje, kuri apibrėžiama linija, iš Landguard kyšulio (51°56′ šiaurės platumos, 1°19.1′ rytų ilgumos) brėžiama tiesiai į pietus iki 51°33′ šiaurės platumos ir iš čia tiesiai į vakarus iki Jungtinės Karalystės pakrantės taško. (3) Iki 50 % šios kvotos galima perkelti į ICES IVb kvadratą. Tačiau apie šiuos perkėlimus iš anksto turi būti pranešama Komisijai. (4) Laikinasis bendras leistinas sugavimas, kol bus užbaigtos žvejybos konsultacijos su Norvegija 2004 metams.







Žuvų rūšis: Atlanto silkė Clupea harengus Zona: Vb, VIaN (1), VIb HER/5B6ANB Vokietija 3 280 Prancūzija 621 Airija 4 432 Nyderlandai 3 280 Jungtinė Karalystė 17 727 EB 29 340 Farerų salos 660 (2) BLS 30 000 Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįsti bendri leistini sugavimai, jeigu taikomi Reglamento (EB) Nr. 847/96 5 straipsnio 2 dalyje nustatyti išskaitymai. (1) Nuoroda daroma Atlanto silkės išteklius ICES VIa kvadrate, į šiaurę nuo 56°00′ šiaurės platumos ir į rytus 07°00′ vakarų ilgumos ir į šiaurę nuo 55°00′ šiaurės platumos esančią VIa kvadrato dalį, išskyrus Klaidą. (2) Šią kvotą galima sužvejoti tik VIa kvadrate, į šiaurę nuo 56°30′ šiaurės platumos.







Žuvų rūšis: Atlanto silkė Clupea harengus Zona: VIaS (1), VIIbc HER/6AS7BC Airija 12 727 Nyderlandai 1 273 EB 14 000 BLS 14 000 Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįsti bendri leistini sugavimai, jeigu taikomi Reglamento (EB) Nr. 847/96 3 ir 4 straipsniai. (1) Nuoroda daroma į Atlanto silkės išteklius ICES VIa kvadrate į pietus nuo 56°00′ šiaurės platumos ir į vakarus nuo 07°00′ vakarų ilgumos.







Žuvų rūšis: Atlanto silkė Clupea harengus Zona: VIa Klaidas (1) HER/06ACL. Jungtinė Karalystė 1 000 EB 1 000 BLS 1 000 Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįsti bendri leistini sugavimai, jeigu taikomi Reglamento (EB) Nr. 847/96 3 ir 4 straipsniai. (1) Klaido ištekliai: nuoroda daroma į jūros rajoną, esantį į šiaurės rytus nuo linijos, brėžiamos iš Kintyre kyšulio iki Corsewall rago.







Žuvų rūšis: Atlanto silkė Clupea harengus Zona: VIIa (1) HER/07A/MM Airija 1 250 Jungtinė Karalystė 3 550 EB 4 800 BLS 4 800 Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįsti bendri leistini sugavimai, jeigu taikomi Reglamento (EB) Nr. 847/96 5 straipsnio 2 dalyje nustatyti išskaitymai. (1) ICES VIIa kvadratas sumažinamas rajonu, kuris pridedamas prie ICES VIIghjk rajono, apibrėžiamo: — į šiaurę nuo 52°30′ šiaurės platumos, — į pietus nuo 52°00′ šiaurės platumos, — į vakarus nuo Airijos pakrantės, — į rytus nuo Jungtinės Karalystės pakrantės.







Žuvų rūšis: Atlanto silkė Clupea harengus Zona: VIIe,f HER/7EF. Prancūzija 500 Jungtinė Karalystė 500 EB 1 000 BLS 1 000 Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįsti bendri leistini sugavimai, jeigu taikomi Reglamento (EB) Nr. 847/96 3 ir 4 straipsniai.







Žuvų rūšis: Atlanto silkė Clupea harengus Zona: VIIg, h, j, k (1) HER/7GK. Vokietija 144 Prancūzija 802 Airija 11 235 Nyderlandai 802 Jungtinė Karalystė 16 EB 13 000 BLS 13 000 Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįsti bendri leistini sugavimai, jeigu taikomi Reglamento (EB) Nr. 847/96 3 ir 4 straipsniai. (1) ICES VIIg, h, j, k kvadratas didinamas rajonu, kuris apibrėžiamas: — į šiaurę nuo 52°30′ šiaurės platumos, — į pietus nuo 52°00′ šiaurės platumos, — į vakarus nuo Airijos pakrantės, — į rytus nuo Jungtinės Karalystės pakrantės.







Žuvų rūšis: Ančiuviai Engraulis encrasicolus Zona: VIII ANE/08. Ispanija 29 700 Prancūzija 3 300 EB 33 000 BLS 33 000 (1) (1) Šis bendras leistinas sugavimas bus persvarstytas 2004 m., atsižvelgiant į naujas mokslines rekomendacijas.







Žuvų rūšis: Ančiuviai Engraulis encrasicolus Zona: IX, X, CECAF 34.1.1 (EB vandenys) ANE/9/3411 Ispanija 3 826 Portugalija 4 174 EB 8 000 BLS 8 000







Žuvų rūšis: Menkė Gadus morhua Zona: Skagerako sąsiauris COD/03AN. Belgija 10 Danija 3 119 Vokietija 78 Nyderlandai 20 Švedija 546 EB 3 773 BLS 3 900 (1) Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįsti bendri leistini sugavimai, jeigu taikomi Reglamento (EB) Nr. 847/96 5 straipsnio 2 dalyje nustatyti išskaitymai. (1) Laikinasis bendras leistinas sugavimas, kol bus užbaigtos žvejybos konsultacijos su Norvegija 2004 metams.







Žuvų rūšis: Menkė Gadus morhua Zona: Kategato sąsiauris COD/03AS. Danija 841 Vokietija 17 Švedija 505 EB 1 363 BLS 1 363 Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįsti bendri leistini sugavimai, jeigu taikomi Reglamento (EB) Nr. 847/96 5 straipsnio 2 dalyje nustatyti išskaitymai.







Žuvų rūšis: Menkė Gadus morhua Zona: IIa (EB vandenys), Šiaurės jūra COD/2AC4. Belgija 807 Danija 4 635 Vokietija 2 939 Prancūzija 997 Nyderlandai 2 619 Švedija 31 Jungtinė Karalystė 10 631 EB 22 659 Norvegija 4 641 (1) BLS 27 300 (2) Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįsti bendri leistini sugavimai, jeigu taikomi Reglamento (EB) Nr. 847/96 5 straipsnio 2 dalyje nustatyti išskaitymai. (1) Galima sužvejoti EB vandenyse. Sugavimai, sužvejoti naudojant šią kvotą, turi būti išskaičiuoti iš Norvegijai paskirtos bendro leistino sugavimo dalies. (2) Laikinasis bendras leistinas sugavimas, kol bus užbaigtos žvejybos konsultacijos su Norvegija 2004 metams. Specialios sąlygos: Atsižvelgiant į pirmiau minėtų kvotų apribojimus, nurodytose zonose galima sužvejoti ne didesnius nei nustatytieji toliau kiekiai:



Norvegijos vandenys (COD/04-NFS) EB 19 694 ()

▼M2







Rūšis Menkė Gadus morhua Zona: Norvegijos vandenys į pietus nuo 62o Š COD/04-N Švedija 516 (1) EB 516 (1) BLL Netaikytina (1) 2004 m. atitenka pagal Konsultacijų tarp Europos bendrijos, Švedijos vardu, ir Norvegijos suderintą protokolą.

▼B







Žuvų rūšis: Menkė Gadus morhua Zona: Vb (EB vandenys), VI, XII, XIV COD/561214 Belgija 1 Vokietija 13 Prancūzija 135 Airija 191 Jungtinė Karalystė 508 EB 848 BLS 848 Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįsti bendri leistini sugavimai, jeigu taikomi Reglamento (EB) Nr. 847/96 5 straipsnio 2 dalyje nustatyti išskaitymai. Specialios sąlygos: Atsižvelgiant į pirmiau minėtų kvotų apribojimus, nurodytose zonose galima sužvejoti ne didesnius nei nustatytieji toliau kiekiai:



Vb (EB zona),VIa (COD/5BC6A.) Belgija 3 Vokietija 24 Prancūzija 258 Airija 101 Jungtinė Karalystė 428 EB 814







Žuvų rūšis: Menkė Gadus morhua Zona: VIIa COD/07A. Belgija 29 Prancūzija 79 Airija 1 416 Nyderlandai 7 Jungtinė Karalystė 620 EB 2 150 BLS 2 150 Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįsti bendri leistini sugavimai, jeigu taikomi Reglamento (EB) Nr. 847/96 5 straipsnio 2 dalyje nustatyti išskaitymai.







Žuvų rūšis: Menkė Gadus morhua Zona: VIIb-k, VIII, IX, X, CECAF 34.1.1 (EB vandenys) COD/7X7A34 Belgija 242 Prancūzija 4 149 Airija 824 Nyderlandai 35 Jungtinė Karalystė 450 EB 5 700 BLS 5 700 Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįsti bendri leistini sugavimai, jeigu taikomi Reglamento (EB) Nr. 847/96 5 straipsnio 2 dalyje nustatyti išskaitymai.







Žuvų rūšis: Silkinis ryklys Lamna nasus Zona: IV, VI ir VII zonų EB vandenys POR/467. EB Apribojimai netaikomi Norvegija pm Farerų salos 125 (1) BLS Nenustatyta (1) Turi būti žvejojama tik ilgosiomis ūdomis.







Žuvų rūšis: Otinės Lepidorhombus spp. Zona: IIa (EB vandenys), Šiaurės jūra (EB vandenys) LEZ/2AC4-C Belgija 6 Danija 5 Vokietija 5 Prancūzija 31 Nyderlandai 24 Jungtinė Karalystė 1 819 EB 1 890 BLS 1 890 Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįsti bendri leistini sugavimai, jeigu taikomi Reglamento (EB) Nr. 847/96 3 ir 4 straipsniai.







Žuvų rūšis: Otinės Lepidorhombus spp. Zona: Vb (EB vandenys), VI, XII, XIV LEZ/561214 Ispanija 409 Prancūzija 1 596 Airija 466 Jungtinė Karalystė 1 129 EB 3 600 BLS 3 600 Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįsti bendri leistini sugavimai, jeigu taikomi Reglamento (EB) Nr. 847/96 3 ir 4 straipsniai.







Žuvų rūšis: Otinės Lepidorhombus spp. Zona: VII LEZ/07. Belgija 489 Ispanija 5 430 Prancūzija 6 589 Airija 2 996 Jungtinė Karalystė 2 595 EB 18 099 BLS 18 099 Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįsti bendri leistini sugavimai, jeigu taikomi Reglamento (EB) Nr. 847/96 3 ir 4 straipsniai.







Žuvų rūšis: Otinės Lepidorhombus spp. Zona: VIIIabde LEZ/8ABDE. Ispanija 1 163 Prancūzija 938 EB 2 101 BLS 2 101 Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįsti bendri leistini sugavimai, jeigu taikomi Reglamento (EB) Nr. 847/96 3 ir 4 straipsniai.







Žuvų rūšis: Otinės Lepidorhombus spp. Zona: VIIIc, IX, X, CECAF 34.1.1 (EB vandenys) LEZ/8C3411 Ispanija 1 233 Prancūzija 62 Portugalija 41 EC 1 336 BLS 1 336 Mokslinėmis rekomendacijomis nepagrįsti bendri leistini sugavimai, jeigu taikomi Reglamento (EB) Nr. 847/96 3 ir 4 straipsniai.







Žuvų rūšis: Paprastoji limanda ir Europinė upinė plekšnė Limanda limanda ir Platichthys flesus Zona: IIa (EB vandenys), Šiaurės jūra (EB vandenys) D/F/2AC4-C Belgija 533 Danija 2 003 Vokietija 3 004 Prancūzija 208 Nyderlandai 12 112 Švedija 7 Jungtinė Karalystė 1 684 EB 19 551 BLS 19 551 Mokslinėmis rekomendacijomis nepagrįsti bendri leistini sugavimai, jeigu taikomi Reglamento (EB) Nr. 847/96 3 ir 4 straipsniai.







Žuvų rūšis: Jūrų velniai Lophiidae Zona: IIa (EB vandenys), Šiaurės jūra (EB vandenys) ANF/2AC4-C Belgija 247 Danija 546 Vokietija 266 Prancūzija 51 Nyderlandai 187 Švedija 6 Jungtinė Karalystė 5 697 EB 7 000 BLS 7 000 Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįsti bendri leistini sugavimai, jeigu taikomi Reglamento (EB) Nr. 847/96 5 straipsnio 2 dalyje nustatyti išskaitymai.







Žuvų rūšis: Jūrų velniai Lophiidae Zona: Vb (EB vandenys), VI, XII, XIV ANF/561214 Belgija 114 Vokietija 130 Ispanija 122 Prancūzija 1 408 Airija 318 Nyderlandai 110 Jungtinė Karalystė 978 EB 3 180 BLS 3 180 Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįsti bendri leistini sugavimai, jeigu taikomi Reglamento (EB) Nr. 847/96 5 straipsnio 2 dalyje nustatyti išskaitymai.







Žuvų rūšis: Jūrų velniai Lophiidae Zona: VII ANF/07. Belgija 1 931 Vokietija 215 Ispanija 768 Prancūzija 12 395 Airija 1 584 Nyderlandai 250 Jungtinė Karalystė 3 759 EB 20 902 BLS 20 902 Mokslinėmis rekomendacijomis nepagrįsti bendri leistini sugavimai, jeigu taikomi Reglamento (EB) Nr. 847/96 3 ir 4 straipsniai.







Žuvų rūšis: Jūrų velniai Lophiidae Zona: VIIIa, b, d, e ANF/8ABDE. Ispanija 883 Prancūzija 4 915 EB 5 798 BLS 5 798 Mokslinėmis rekomendacijomis nepagrįsti bendri leistini sugavimai, jeigu taikomi Reglamento (EB) Nr. 847/96 3 ir 4 straipsniai.







Žuvų rūšis: Jūrų velniai Lophiidae Zona: VIIIc, IX, X, CECAF 34.1.1 (EB vandenys) ANF/8C3411 Ispanija 1 917 Prancūzija 2 Portugalija 381 EB 2 300 BLS 2 300 Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįsti bendri leistini sugavimai, jeigu taikomi Reglamento (EB) Nr. 847/96 5 straipsnio 2 dalyje nustatyti išskaitymai.

▼M2







Rūšis Juodalopė menkė Melanogrammus aeglefinus Zona: Skagerakas ir Kategatas, IIIbcd (EB vandenys) HAD/3A/BCD Belgija 18 Danija 3 096 Vokietija 197 Nyderlandai 4 Švedija 366 EB 3 681 (1) BLL 4 755 (1) Išskyrus numatomą 874 t pramoninį šalutinį laimikį.







Rūšis Juodalopė menkė Melanogrammus aeglefinus Zona: IIa (EB vandenys), Šiaurės jūra HAD/2AC4 Belgija 625 Danija 4 300 Vokietija 2 736 Prancūzija 4 769 Nyderlandai 469 Švedija 303 Jungtinė Karalystė 45 773 (1) EB 58 975 (2) Norvegija 15 391 BLL 77 000 (1) Iš kurių 29 500 t turi pagauti ir iškrauti į krantą laivai, turintys specialius žvejybos leidimus, išduotus pagal IV priedo 17 punkto nuostatas. (2) Išskyrus numatomą 2 634 t pramoninį šalutinį laimikį. Specialiosios sąlygos: Nurodytose zonose leidžiama pagauti ne daugiau kaip toliau nurodytą kiekį, laikantis pirmiau minėtų kvotų ribų:



Norvegijos vandenyse (HAD/04-NFS) EB 45 828







Rūšis Juodalopė menkė Melanogrammus aeglefinus Zona: Norvegijos vandenys į pietus nuo 62o Š HAD/04-N Švedija 956 EB 956 BLL Netaikytina

▼B







Žuvų rūšis: Juodadėmė menkė Melanogrammus aeglefinus Zona: VIb, XII, XIV HAD/61214. Belgija 2 Vokietija 2 Prancūzija 77 Airija 55 Jungtinė Karalystė 566 EB 702 BLS 702 Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįsti bendri leistini sugavimai, jeigu taikomi Reglamento (EB) Nr. 847/96 5 straipsnio 2 dalyje nustatyti išskaitymai.







Žuvų rūšis: Juodadėmė menkė Melanogrammus aeglefinus Zona: Vb, VIa (EB vandenys) HAD/5BC6A. Belgija 12 Vokietija 14 Prancūzija 571 Airija 1 010 Jungtinė Karalystė 4 897 EB 6 503 BLS 6 503 Mokslinėmis rekomendacijomis nepagrįsti bendri leistini sugavimai, jeigu taikomi Reglamento (EB) Nr. 847/96 3 ir 4 straipsniai.







Žuvų rūšis: Juodadėmė menkė Melanogrammus aeglefinus Zona: VII, VIII, IX, X, CECAF 34.1.1 (EB vandenys) HAD/7/3411 Belgija 107 Prancūzija 6 400 Airija 2 133 Jungtinė Karalystė 960 EB 9 600 BLS 9 600 (1) (1) 2004 metais turi būti persvarstyta atsižvelgiant į naujas mokslines rekomendacijas. Specialios sąlygos: Atsižvelgiant į pirmiau minėtų kvotų apribojimus, negalima sužvejoti didesnių kiekių nei nustatytieji toliau kvadrate:



VIIa (HAD/07A.) Belgija 24 Prancūzija 109 Airija 649 Jungtinė Karalystė 718 EB 1 500 Valstybės narės, Komisijai pranešdamos apie išnaudotas savo kvotas, nurodo VIIa kvadrate sužvejotus kiekius. Draudžiama iškrauti VIIa kvadrate sužvejotą juodadėmę menkę, jeigu bendras iškrautas kiekis viršija 1 500 tonų.







Žuvų rūšis: Merlangas Merlangius merlangus Zona: Skagerako sąsiauris ir Kategato sąsiauris WHG/03A. Danija 651 Nyderlandai 2 Švedija 70 EB 723 (1) BLS 1 500 (2) (1) Išskyrus apskaičiuotą 750 tonų priegaudą ne maistui. (2) Laikinasis bendras leistinas sugavimas, kol bus užbaigtos žvejybos konsultacijos su Norvegija 2004 metams.







Žuvų rūšis: Merlangas Merlangius merlangus Zona: IIa (EB vandenys), Šiaurės jūra WHG/2AC4. Belgija 376 Danija 1 626 Vokietija 423 Prancūzija 2 443 Nyderlandai 940 Švedija 2 Jungtinė Karalystė 6 484 EB 12 294 (1) Norvegija 1 600 (2) BLS 16 000 (3) (1) Išskyrus apskaičiuotą 2 106 tonų priegaudą ne maistui. (2) Galima sužvejoti EB vandenyse. Sugavimai, kurie buvo sužvejoti naudojant šią kvotą, turi būti išskaičiuoti iš Norvegijos bendro leistino sugavimo dalies. (3) Laikinasis bendras leistinas sugavimas, kol bus užbaigtos žvejybos konsultacijos su Norvegija 2004 metams. Specialios sąlygos: Atsižvelgiant į pirmiau minėtų kvotų apribojimus, nurodytose zonose galima sužvejoti ne didesnius nei nustatytieji toliau kiekiai:



Norvegijos vandenys (WHG/04-NFS) EB 9 756 ()







Žuvų rūšis: Merlangas Merlangius merlangus Zona: Vb (EB vandenys), VI, XII, XIV WHG/561214 Vokietija 5 Prancūzija 98 Airija 466 Jungtinė Karalystė 1 032 EB 1 600 BLS 1 600 Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįsti bendri leistini sugavimai, jeigu taikomi Reglamento (EB) Nr. 847/96 5 straipsnio 2 dalyje nustatyti išskaitymai.







Žuvų rūšis: Merlangas Merlangius merlangus Zona: VIIa WHG/07A. Belgija 1 Prancūzija 18 Airija 296 Nyderlandai 0 Jungtinė Karalystė 199 EB 514 BLS 514 Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįsti bendri leistini sugavimai, jeigu taikomi Reglamento (EB) Nr. 847/96 5 straipsnio 2 dalyje nustatyti išskaitymai.







Žuvų rūšis: Merlangas Merlangius merlangus Zona: VIIb-k WHG/7X7A. Belgija 263 Prancūzija 16 200 Airija 7 507 Nyderlandai 132 Jungtinė Karalystė 2 898 EB 27 000 BLS 27 000 Mokslinėmis rekomendacijomis nepagrįsti bendri leistini sugavimai, jeigu taikomi Reglamento (EB) Nr. 847/96 3 ir 4 straipsniai.







Žuvų rūšis: Merlangas Merlangius merlangus Zona: VIII WHG/08. Ispanija 1 800 Prancūzija 2 700 EB 4 500 BLS 4 500 Mokslinėmis rekomendacijomis nepagrįsti bendri leistini sugavimai, jeigu taikomi Reglamento (EB) Nr. 847/96 3 ir 4 straipsniai.







Žuvų rūšis: Merlangas Merlangius merlangus Zona: IX, X, CECAF 34.1.1 (EB vandenys) WHG/9/3411 Portugalija 1 020 EB 1 020 BLS 1 020 Mokslinėmis rekomendacijomis nepagrįsti bendri leistini sugavimai, jeigu taikomi Reglamento (EB) Nr. 847/96 3 ir 4 straipsniai.







Žuvų rūšis: Merlangas ir sidabrinė saida Merlangius merlangus ir Pollachius pollachius Zona: Norvegijos vandenys, į pietus nuo 62° šiaurės platumos W/F/04-N. Švedija 190 (1) EB 190 (1) BLS Nenustatyta (1) Laikinasis bendras leistinas sugavimas, kol bus užbaigtos žvejybos konsultacijos su Norvegija 2004 metams.







Žuvų rūšis: Europinė jūrų lydeka Merluccius merluccius Zona: Skagerako sąsiauris ir Kategato sąsiauris, IIIbcd (EB vandenys) HKE/3A/BCD Danija 1 086 Švedija 92 EB 1 178 BLS 1 178 (1) Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįsti bendri leistini sugavimai, jeigu taikomi Reglamento (EB) Nr. 847/96 5 straipsnio 2 dalyje nustatyti išskaitymai. (1) Iš bendro leistino 39 100 tonų sugavimo,nustatyto šiauriniams Europinės jūrų lydekos ištekliams.







Žuvų rūšis: Europinė jūrų lydeka Merluccius merluccius Zona: IIa (EB vandenys), Šiaurės jūra (EB vandenys) HKE/2AC4-C Belgija 20 Danija 792 Vokietija 91 Prancūzija 176 Nyderlandai 46 Jungtinė Karalystė 248 EB 1 373 BLS 1 373 (1) Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįsti bendri leistini sugavimai, jeigu taikomi Reglamento (EB) Nr. 847/96 5 straipsnio 2 dalyje nustatyti išskaitymai. (1) Iš bendro leistino 39 100 tonų sugavimo, nustatyto šiauriniams Europinės jūrų lydekos ištekliams.







Žuvų rūšis: Europinė jūrų lydeka Merluccius merluccius Zona: Vb (EB vandenys), VI, VII, XII, XIV HKE/571214 Belgija 202 Ispanija 6 463 Prancūzija 9 982 Airija 1 209 Nyderlandai 130 Jungtinė Karalystė 3 940 EB 21 926 BLS 21 926 (1) Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįsti bendri leistini sugavimai, jeigu taikomi Reglamento (EB) Nr. 847/96 5 straipsnio 2 dalyje nustatyti išskaitymai. (1) Iš bendro leistino 39 100 tonų sugavimo, nustatyto šiauriniams Europinės jūrų lydekos ištekliams. Specialios sąlygos: Atsižvelgiant į pirmiau minėtų kvotų apribojimus, nurodytose zonose galima sužvejoti ne didesnius nei nustatytieji toliau kiekiai:



VIIabde (HKE/8ABDE.) Belgija 26 Ispanija 1 043 Prancūzija 1 043 Airija 130 Nyderlandai 13 Jungtinė Karalystė 586 EB 2 841







Žuvų rūšis: Europinė jūrų lydeka Merluccius merluccius Zona: VIIIa, b, d, e HKE/8ABDE. Belgija 7 Ispanija 4 499 Prancūzija 10 104 Nyderlandai 13 EB 14 623 BLS 14 623 (1) Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįsti bendri leistini sugavimai, jeigu taikomi Reglamento (EB) Nr. 847/96 5 straipsnio 2 dalyje nustatyti išskaitymai. (1) Iš bendro leistino 39 100 tonų sugavimo, nustatyto šiauriniams Europinės jūrų lydekos ištekliams. Specialios sąlygos: Atsižvelgiant į pirmiau minėtų kvotų apribojimus, nurodytose zonose galima sužvejoti ne didesnius nei nustatytieji toliau kiekiai:



Vb (EB vandenys), VI, VII, XII, XIV (HKE/571214) Belgija 1 Ispanija 1 303 Prancūzija 2 346 Nyderlandai 4 EB 3 655







Žuvų rūšis: Europinė jūrų lydeka Merluccius merluccius Zona: VIIIc, IX, X, CECAF 34.1.1 (EB vandenys) HKE/8C3411 Ispanija 3 807 Prancūzija 366 Portugalija 1 777 EB 5 950 BLS 5 950 Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįsti bendri leistini sugavimai, jeigu taikomi Reglamento (EB) Nr. 847/96 5 straipsnio 2 dalyje nustatyti išskaitymai

▼M1







Rūšis Putasu Micromesistius poutassou Zona: Ia (Bendrijos vandenys), Šiaurės jūra (Bendrijos vandenys) WHB/2AC4-C Danija 97 058 Vokietija 160 Nyderlandai 294 Švedija 313 Jungtinė Karalystė 2 141 Bendrija 99 966 Norvegija 40 000 (1) TAC Neaktualu Analitiniai TAC, kai taikomi Reglamento (EB) Nr. 847/96 5 straipsnio 2 dalyje numatyti atskaitymai. (1) 120 000 tonų bendrosios kvotos Bendrijos vandenyse ribose.







Žuvų rūšis: Žydrasis merlangas Micromesistius poutassou Zona: IV (Norvegijos vandenys) Danija 18 050 Jungtinė Karalystė 950 EB 19 000 ►M2 ◄ BLS Nenustatyta

▼M1







Rūšis Putasu Micromesistius poutassou Zona: V, VI, VII, XII ir XIV WHB/571214 Danija 8 031 Vokietija 31 087 Ispanija 51 812 (1) Prancūzija 43 263 Airija 62 174 Nyderlandai 97 665 Portugalija 3 886 (1) Jungtinė Karalystė 90 671 Bendrija 388 589 Norvegija 120 000 (2) (3) Farerų salos 45 000 (4) (5) TAC Neaktualu Analitiniai TAC, kai taikomi Reglamento (EB) Nr. 847/96 5 straipsnio 2 dalyje numatyti atskaitymai. (1) Kurių iki 75 % turėtų būti pagauta VIIIc, IX, X, CECAF 34.1.1 (Bendrijos vandenys) zonose. (2) Gali būti žvejojama Bendrijos vandenų zonose: II, IVa, VIa Šiaurėje nuo 56°30' N, VIb, VII Vakaruose nuo 12° W. (3) Kurių iki 500 tonų turėtų būti sidabražuvių (Argentina spp.). (4) Putasu sugavimuose turėtų būti įskaitomi neišvengiami sidabražuvių (Argentina spp.) sugavimai. (5) Gali būti žvejojama Bendrijos vandenų zonose: VIa Šiaurėje nuo 56°30' N, VIb, VII Vakaruose nuo 12° W. Specialios sąlygos: Neviršijant pirmiau minėtų kvotų ribų, ne didesnis kaip nurodytasis žemiau kiekis gali būti pagautas nurodytose zonose:



Norvegija WHB/04A-C







Rūšis Putasu Micromesistius poutassou Zona: VIII a, b, d, e WHB/8ABDE Ispanija 19 993 Prancūzija 15 513 Portugalija 2 999 Jungtinė Karalystė 14 477 Bendrija 52 982 TAC Neaktualu Analitiniai TAC, kai taikomi Reglamento (EB) Nr. 847/96 5 straipsnio 2 dalyje numatyti atskaitymai. Specialios sąlygos: Bet kokia pirmiau minėtos kvotos dalis gali būti sužvejota ICES vienete Vb (Bendrijos vandenys), VI, VII, XII ir XIV zonų dalyse.







Rūšis Putasu Micromesistius poutassou Zona: VIIIc, IX, X, CECAF 34.1.1 (Bendrijos vandenys) WHB/8C3411 Ispanija 87 970 Portugalija 21 993 Bendrija 109 963 () TAC Neaktualu Analitiniai TAC, kai taikomi Reglamento (EB) Nr. 847/96 5 straipsnio 2 dalyje numatyti atskaitymai.

▼B







Žuvų rūšis: Mažažiotė plekšnė ir raudonoji plekšnė Microstomus kitt ir Glyptocephalus cynoglossus Zona: IIa (EB vandenys), Šiaurės jūra (EB vandenys) L/W/2AC4-C Belgija 380 Danija 1 048 Vokietija 135 Prancūzija 287 Nyderlandai 872 Švedija 12 Jungtinė Karalystė 4 289 EB 7 023 BLS 7 023 Mokslinėmis rekomendacijomis nepagrįsti bendri leistini sugavimai, jeigu taikomi Reglamento (EB) Nr. 847/96 3 ir 4 straipsniai.







Žuvų rūšis: Dvipelekė jūrų lydeka Molva dypterigia Zona: EB vandenų VIa (į šiaurę nuo 56°30′ šiaurės platumos, VIb zonos BLI/6AN6B. Farerų salos 900 (1) BLS Nenustatyta (1) Turi būti sužvejota tralu, bukažiotės ilgauodegės ir juodosios juostažuvės priegauda turi būti įskaičiuoti į šią kvotą.







Žuvų rūšis: Jūrų lydeka Molva molva Zona: EB vandenų IIa, IV, Vb, VI, VII zonos LIN/2A47-C Norvegija 9 500 (1) (2) ►M2 ◄ Farerų salos 800 (3) (4) BLS Nenustatyta (1) Iš kurių VI ir VII parajoniuose laivui bet kada leidžiama atsitiktinai sužvejoti 25 % kitų žuvų rūšių. Tačiau šią procentais nurodytą dalį leidžiama viršyti per pirmas 24 valandas nuo žvejybos tam tikrame žūklės rajone pradžios. Bendras atsitiktinis kitų žuvų rūšių sugavimas VI ir VII parajoniuose neturi būti didesnis nei pm tonų. (2) Įskaitant didžiadantę menkę. Norvegijai skiriamos 9 500 tonų jūrų lydekos ir 5 000 tonų didžiadantės menkės kvotos (iš kurių ne daugiau kaip 2 000 tonų galima pasikeisti), kurią ICES Vb kvadrate ir VI bei VII parajoniuose galima sužvejoti tik ilgosiomis ūdomis. (3) Įskaitant dvipelekę jūrų lydeką ir didžiadantę menkę. Turi būti sužvejota tik ilgosiomis ūdomis VIa (į šiaurę nuo 56°30′ šiaurės platumos) ir VIb. (4) Iš kurių VI parajonyje laivui bet kada leidžiama atsitiktinai sužvejoti 20 % kitų žuvų rūšių. Tačiau šią procentais nurodytą dalį leidžiama viršyti per pirmas 24 valandas nuo žvejybos tam tikrame žūklės rajone pradžios. Bendras atsitiktinis kitų žuvų rūšių sugavimas VI parajonyje neturi būti didesnis nei 75 tonos.







Žuvų rūšis: Norveginis omaras Nephrops norvegicus Zona: Skagerako sąsiauris ir Kategato sąsiauris (EB vandenys), IIIbcd (EB vandenys) NEP/3A/BCD Danija 3 380 Vokietija 10 Švedija 1 210 EB 4 600 BLS 4 600 Mokslinėmis rekomendacijomis nepagrįsti bendri leistini sugavimai, jeigu taikomi Reglamento (EB) Nr. 847/96 3 ir 4 straipsniai.







Žuvų rūšis: Norveginis omaras Nephrops norvegicus Zona: IIa (EB vandenys), Šiaurės jūra (EB vandenys) NEP/2AC4-C Belgija 993 Danija 993 Vokietija 15 Prancūzija 29 Nyderlandai 511 Jungtinė Karalystė 16 446 EB 18 987 BLS 18 987 (1) Mokslinėmis rekomendacijomis nepagrįsti bendri leistini sugavimai, jeigu taikomi Reglamento (EB) Nr. 847/96 3 ir 4 straipsniai. (1) BLS turi būti persvarstytas ir nustatytas 21 350 tonų bei paskirstytas valstybėms narėms, kai Taryba nuspręs dėl valdymo priemonių, kad būtų kontroliuojami sugavimai tose žvejybos rajonuose, kuriuose žvejojami omarai ir menkės.







Žuvų rūšis: Norveginis omaras Nephrops norvegicus Zona: Vb (EB vandenys), VI NEP/5BC6. Ispanija 23 Prancūzija 92 Airija 153 Jungtinė Karalystė 11 032 EB 11 300 BLS 11 300 Mokslinėmis rekomendacijomis nepagrįsti bendri leistini sugavimai, jeigu taikomi Reglamento (EB) Nr. 847/96 3 ir 4 straipsniai.







Žuvų rūšis: Norveginis omaras Nephrops norvegicus Zona: VII NEP/07. Ispanija 1 047 Prancūzija 4 243 Airija 6 436 Jungtinė Karalystė 5 724 EB 17 450 BLS 17 450 Mokslinėmis rekomendacijomis nepagrįsti bendri leistini sugavimai, jeigu taikomi Reglamento (EB) Nr. 847/96 3 ir 4 straipsniai.







Žuvų rūšis: Norveginis omaras Nephrops norvegicus Zona: VIIIa, b, d, e NEP/8ABDE. Ispanija 189 Prancūzija 2 961 EB 3 150 BLS 3 150 Mokslinėmis rekomendacijomis nepagrįsti bendri leistini sugavimai, jeigu taikomi Reglamento (EB) Nr. 847/96 5 straipsnio 2 dalyje nustatyti išskaitymai.







Žuvų rūšis: Norveginis omaras Nephrops norvegicus Zona: VIIIc NEP/08C. Ispanija 173 Prancūzija 7 EB 180 BLS 180 Mokslinėmis rekomendacijomis nepagrįsti bendri leistini sugavimai, jeigu taikomi Reglamento (EB) Nr. 847/96 5 straipsnio 2 dalyje nustatyti išskaitymai.







Žuvų rūšis: Norveginis omaras Nephrops norvegicus Zona: IX, X, CECAF 34.1.1 (EC vandenys) NEP/9/3411 Ispanija 150 Portugalija 450 EB 600 BLS 600 Mokslinėmis rekomendacijomis nepagrįsti bendri leistini sugavimai, jeigu taikomi Reglamento (EB) Nr. 847/96 5 straipsnio 2 dalyje nustatyti išskaitymai.







Žuvų rūšis: Krevetės Pandalus borealis Zona: Skagerako sąsiauris ir Kategato sąsiauris PRA/03A. Danija 3 717 Švedija 2 002 EB 5 719 BLS 10 710 (1) (1) Laikinasis bendras leistinas sugavimas, kol bus užbaigtos žvejybos konsultacijos su Norvegija 2004 metams.







Žuvų rūšis: Krevetės Pandalus borealis Zona: IIa (EB vandenys), Šiaurės jūra (EB vandenys) PRA/2AC4-C Danija 3 626 Nyderlandai 34 Švedija 146 Jungtinė Karalystė 1 074 EB 4 880 Norvegija 100 (1) ►M2 ◄ BLS 4 980 (1) Turi būti sužvejota IV rajone.

▼M2







Rūšis Šiaurės krevetė Pandalus borealis Zona: Norvegijos vandenys į pietus nuo 62o Š PRA/04-N Danija 900 Švedija 151 (1) EB 1 051 BLL Netaikytina (1) Menkių, juodalopių menkių, saidų ir merlangų bei juodžuvių šalutinis laimikis skaičiuojamas pagal šių rūšių kvotą.

▼B







Žuvų rūšis: Krevetės Penaeus spp. Zona: Prancūzijos Gviana PEN/FGU. Prancūzija 4 000 (1) EB 4 000 (1) Barbadosas 24 (1) Gajana 24 (1) Surinamas 0 (1) Trinidadas ir Tobagas 60 (1) BLS 4 108 (1) Mokslinėmis rekomendacijomis nepagrįsti bendri leistini sugavimai, jeigu taikomi Reglamento (EB) Nr. 847/96 3 ir 4 straipsniai. (1) Krevetes Penaeus subtilis ir Penaeus brosiliensis draudžiama žvejoti mažesniame nei 30 m gylyje







Žuvų rūšis: Jūrų plekšnė Pleuronectes platessa Zona: Skagerako sąsiauris PLE/03AN Belgija 57 Danija 7 397 Vokietija 38 Nyderlandai 1 422 Švedija 396 EB 9 310 BLS 9 500 (1) (1) Laikinasis bendras leistinas sugavimas, kol bus užbaigtos žvejybos konsultacijos su Norvegija 2004 metams.







Žuvų rūšis: Jūrų plekšnė Pleuronectes platessa Zona: Kategato sąsiauris PLE/03AS. Danija 1 658 Vokietija 19 Švedija 186 EB 1 863 BLS 1 863

▼M2







Rūšis Plekšnė Pleuronectes platessa Zona: IIa (EB vandenys), Šiaurės jūra PLE/2AC4 Belgija 3 624 Danija 11 778 Vokietija 3 397 Prancūzija 680 Nyderlandai 22 649 Jungtinė Karalystė 16 761 EB 58 889 Norvegija 2 111 BLL 61 000 Analitinis BLL, taikant Reglamento (EB) Nr. 847/96 5 straipsnio 2 dalies išskaitymus. Specialiosios sąlygos: Nurodytose zonose leidžiama pagauti ne daugiau kaip toliau nurodytą kiekį, laikantis pirmiau minėtų kvotų ribų:



Norvegijos vandenyse (PLE/04-NFS) EB 30 000

▼B







Žuvų rūšis: Jūrų plekšnė Pleuronectes platessa Zona: Vb (EB vandenys), VI, XII, XIV PLE/561214 Prancūzija 34 Airija 447 Jungtinė Karalystė 746 EB 1 227 BLS 1 227 Mokslinėmis rekomendacijomis nepagrįsti bendri leistini sugavimai, jeigu taikomi Reglamento (EB) Nr. 847/96 3 ir 4 straipsniai.







Žuvų rūšis: Jūrų plekšnė Pleuronectes platessa Zona: VIIa PLE/07A. Belgija 34 Prancūzija 15 Airija 876 Nyderlandai 10 Jungtinė Karalystė 404 EB 1 340 BLS 1 340 Mokslinėmis rekomendacijomis nepagrįsti bendri leistini sugavimai, jeigu taikomi Reglamento (EB) Nr. 847/96 5 straipsnio 2 dalyje nustatyti išskaitymai.







Žuvų rūšis: Jūrų plekšnė Pleuronectes platessa Zona: VIIb, c PLE/7BC. Prancūzija 16 Airija 144 EB 160 BLS 160 Mokslinėmis rekomendacijomis nepagrįsti bendri leistini sugavimai, jeigu taikomi Reglamento (EB) Nr. 847/96 3 ir 4 straipsniai.







Žuvų rūšis: Jūrų plekšnė Pleuronectes platessa Zona: VIId,e PLE/7DE. Belgija 992 Prancūzija 3 305 Jungtinė Karalystė 1 763 EB 6 060 BLS 6 060 Mokslinėmis rekomendacijomis nepagrįsti bendri leistini sugavimai, jeigu taikomi Reglamento (EB) Nr. 847/96 5 straipsnio 2 dalyje nustatyti išskaitymai.







Žuvų rūšis: Jūrų plekšnė Pleuronectes platessa Zona: VIIf,g PLE/7FG. Belgija 139 Prancūzija 251 Airija 39 Jungtinė Karalystė 131 EB 560 BLS 560 Mokslinėmis rekomendacijomis nepagrįsti bendri leistini sugavimai, jeigu taikomi Reglamento (EB) Nr. 847/96 5 straipsnio 2 dalyje nustatyti išskaitymai.







Žuvų rūšis: Jūrų plekšnė Pleuronectes platessa Zona: VIIh, j, k PLE/7HJK. Belgija 29 Prancūzija 58 Airija 203 Nyderlandai 117 Jungtinė Karalystė 58 EB 466 BLS 466 Mokslinėmis rekomendacijomis nepagrįsti bendri leistini sugavimai, jeigu taikomi Reglamento (EB) Nr. 847/96 3 ir 4 straipsniai.







Žuvų rūšis: Jūrų plekšnė Pleuronectes platessa Zona: CECAF 34.1.1 VIII, IX, X, (EB vandenys) PLE/8/3411 Ispanija 75 Prancūzija 298 Portugalija 75 EB 448 BLS 448 Mokslinėmis rekomendacijomis nepagrįsti bendri leistini sugavimai, jeigu taikomi Reglamento (EB) Nr. 847/96 3 ir 4 straipsniai.







Žuvų rūšis: Sidabrinė saida Pollachius pollachius Zona: Vb (EB vandenys), VI, XII, XIV POL/561214 Ispanija 10 Prancūzija 337 Airija 99 Jungtinė Karalystė 258 EB 704 BLS 704 Mokslinėmis rekomendacijomis nepagrįsti bendri leistini sugavimai, jeigu taikomi Reglamento (EB) Nr. 847/96 3 ir 4 straipsniai.







Žuvų rūšis: Sidabrinė saida Pollachius pollachius Zona: VII POL/07. Belgija 529 Ispanija 32 Prancūzija 12 177 Airija 1 298 Jungtinė Karalystė 2 964 EB 17 000 BLS 17 000 Mokslinėmis rekomendacijomis nepagrįsti bendri leistini sugavimai, jeigu taikomi Reglamento (EB) Nr. 847/96 3 ir 4 straipsniai.







Žuvų rūšis: Sidabrinė saida Pollachius pollachius Zona: VIIIa, b, d, e POL/8ABDE. Ispanija 286 Prancūzija 1 394 EB 1 680 BLS 1 680 Mokslinėmis rekomendacijomis nepagrįsti bendri leistini sugavimai, jeigu taikomi Reglamento (EB) Nr. 847/96 3 ir 4 straipsniai.







Žuvų rūšis: Sidabrinė saida Pollachius pollachius Zona: VIIIc POL/08C. Ispanija 369 Prancūzija 41 EB 410 BLS 410 Mokslinėmis rekomendacijomis nepagrįsti bendri leistini sugavimai, jeigu taikomi Reglamento (EB) Nr. 847/96 3 ir 4 straipsniai.







Žuvų rūšis: Sidabrinė saida Pollachius pollachius Zona: CECAF 34.1.1 IX, X, (EB vandenys) POL/9/3411 Ispanija 348 Portugalija 12 EB 360 BLS 360 Mokslinėmis rekomendacijomis nepagrįsti bendri leistini sugavimai, jeigu taikomi Reglamento (EB) Nr. 847/96 3 ir 4 straipsniai.







Žuvų rūšis: Ledjūrio menkė Pollachius virens Zona: IIa (EB vandenys), Skagerako sąsiauris ir Kategato sąsiauris, IIIbcd (EB vandenys), Šiaurės jūra POK/2A34- Belgija 66 Danija 7 879 Vokietija 19 896 Prancūzija 46 823 Nyderlandai 199 Švedija 1 083 Jungtinė Karalystė 15 254 EB 91 200 Norvegija 98 800 (1) BLS 190 000 (2) (1) Galima sužvejoti tik IV (EB vandenys) ir Skagerako sąsiauryje. Sugavimai, kurie buvo sužvejoti naudojant šią kvotą, turi būti išskaičiuoti iš Norvegijos bendro leistino sugavimo dalies. (2) Laikinasis bendras leistinas sugavimas, kol bus užbaigtos žvejybos konsultacijos su Norvegija 2004 metams. Specialios sąlygos: Atsižvelgiant į pirmiau minėtų kvotų apribojimus, nurodytose zonose galima sužvejoti ne didesnius nei nustatytieji toliau kiekiai:



Norvegijos vandenys (POK/04-NFS) EB 91 200 ()

▼M2







Rūšis Juodžuvė Pollachius virens Zona: Norvegijos vandenys į pietus nuo 62o Š POK/04-N Švedija 1 190 EB 1 190 BLL 190 000

▼B







Žuvų rūšis: Ledjūrio menkė Pollachius virens Zona: Vb (EB vandenys), VI, XII, XIV POK/561214 Vokietija 1 441 Prancūzija 14 307 Airija 478 Jungtinė Karalystė 3 488 EB 19 713 BLS 19 713 (1) Mokslinėmis rekomendacijomis nepagrįsti bendri leistini sugavimai, jeigu taikomi Reglamento (EB) Nr. 847/96 3 ir 4 straipsniai. (1) Laikinasis bendras leistinas sugavimas, kol bus užbaigtos žvejybos konsultacijos su Norvegija 2004 metams.







Žuvų rūšis: Ledjūrio menkė Pollachius virens Zona: CECAF 34.1.1 VII, VIII, IX, X, (EB vandenys) POK/7X1034 Belgija 18 Prancūzija 3 921 Airija 1 960 Jungtinė Karalystė 1 069 EB 6 968 BLS 6 968 Mokslinėmis rekomendacijomis nepagrįsti bendri leistini sugavimai, jeigu taikomi Reglamento (EB) Nr. 847/96 3 ir 4 straipsniai.







Žuvų rūšis: Otas ir rombas Psetta maxima ir Scopthalmus rhombus Zona: IIa (EB vandenys), Šiaurės jūra (EB vandenys) T/B/2AC4-C Belgija 358 Danija 764 Vokietija 195 Prancūzija 92 Nyderlandai 2 710 Švedija 5 Jungtinė Karalystė 753 EB 4 877 BLS 4 877 Mokslinėmis rekomendacijomis nepagrįsti bendri leistini sugavimai, jeigu taikomi Reglamento (EB) Nr. 847/96 3 ir 4 straipsniai.







Žuvų rūšis: Rajožuvės Rajidae Zona: IIa (EB vandenys), Šiaurės jūra (EB vandenys) SRX/2AC4-C Belgija 590 Danija 23 Vokietija 29 Prancūzija 92 Nyderlandai 503 Jungtinė Karalystė 2 266 EB 3 503 BLS 3 503 Mokslinėmis rekomendacijomis nepagrįsti bendri leistini sugavimai, jeigu taikomi Reglamento (EB) Nr. 847/96 3 ir 4 straipsniai.







Žuvų rūšis: Juodasis otas Reinhardtius hippoglossoides Zona: II (EB vandenys), VI GHL/2AC6- EB Nenustatyti apribojimai Norvegija 950 (1) BLS Nenustatyta (1) VI galima žvejoti tik ilgosiomis ūdomis.

▼M2







Rūšis Skumbrė Scomber scombrus Zona: IIa (EB vandenys), Skagerakas ir Kategatas, IIIb, c, d (EB vandenys), Šiaurės jūra MAC/2A34- Belgija 453 Danija 11 951 Vokietija 473 Prancūzija 1 428 Nyderlandai 1 437 Švedija 4 262 (1) (2) (3) Jungtinė Karalystė 1 331 EB 21 335 (1) (4) (5) Norvegija 37 246 (6) BLL 545 500 (7) Analitinis BLL, taikant Reglamento (EB) Nr. 847/96 3 ir 4 straipsnius. (1) Įskaitant 1 865 t skumbrių, kurias ši valstybė narė sužvejoja ICES IIIa divizione ir ICES IVab diviziono (MAC/3A/4AB) EB vandenyse. (2) Įskaitant 214 t ICES IV pazonio (MAC/04-N) Norvegijos vandenyse. (3) Kai žvejojama Norvegijos vandenyse, menkių, juodalopių menkių, saidų ir merlangų bei juodžuvių šalutinis laimikis skaičiuojamas pagal šių rūšių kvotą. (4) Įskaitant 1 865 t, kurios atitenka pagal 1995 m. gruodžio 9 d. Briuselyje vykusių Konsultacijų tarp Europos bendrijos ir Norvegijos dėl žuvininkystės išvadų suderinto protokolo 2 išnašoje apibrėžtas sąlygas. (5) Įskaitant 636 t, kurios atitenka pagal susitarimą tar