2004R0796 — LT — 17.11.2008 — 009.001

Šis dokumentas yra skirtas tik informacijai, ir institucijos nėra teisiškai atsakingos už jo turinį

iš dalies keičiamas:









▼B

KOMISIJOS REGLAMENTAS (EB) nr. 796/2004

2004 m. balandžio 21 d.

nustatantis išsamias kompleksinio paramos susiejimo, moduliavimo ir integruotos administravimo ir kontrolės sistemos, numatytų Tarybos reglamente (EB) Nr. 1782/2003, nustatančiame bendrąsias tiesioginės paramos schemų pagal bendrąją žemės ūkio politiką taisykles ir nustatančiame tam tikras paramos schemas ūkininkams, įgyvendinimo taisykles







EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA, atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį, atsižvelgdama į 2003 m. rugsėjo 29 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1782/2003, nustatantį bendrąsias tiesioginės paramos schemų pagal bendrąją žemės ūkio politiką taisykles ir nustatantis tam tikras paramos schemas ūkininkams bei iš dalies pakeičiantis Reglamentus (EEB) Nr. 2019/93, (EB) Nr. 1452/2001, (EB) Nr. 1453/2001, (EB) Nr. 1454/2001, (EB) Nr. 1868/94, (EB) Nr. 1251/1999, (EB) Nr. 1254/1999, (EB) Nr. 1673/2000, (EEB) Nr. 2358/71 ir (EB) Nr. 2529/2001 ( 1 ), ypač 7 straipsnio 1 dalį, 10 straipsnio 3 dalį, 24 straipsnio 2 dalį, 34 straipsnio 2 dalį, 52 straipsnio 2 dalį, 145 straipsnio b, c, d, g, j, k, l, m, n ir p punktus, kadangi: (1) Reglamentas (EB) Nr. 1782/2003 nustatė bendrosios išmokos schemą bei tam tikras kitas tiesioginių išmokų schemas, o kartu ir sujungė kelias tiesioginių išmokų schemas. Be to, jis nustato principą, pagal kurį neatitinkančiam tam tikrų reikalavimų visuomenės, gyvūnų ir augalų sveikatos, aplinkosaugos ir gyvūnų gerovės srityse (kompleksinis paramos susiejimas) ūkininkui tiesioginės išmokos yra mažinamos arba neskiriamos. (2) Tiesioginių išmokų schemoms, pirmą kartą įvestoms po 1992 m. bendrosios žemės ūkio politikos reformos, o vėliau išplėtotoms pagal 2000 m. Dienotvarkėje numatytas priemones, buvo taikoma integruota administravimo ir kontrolės sistema (toliau – integruota sistema). Ta sistema pasirodė esanti efektyvi ir veiksminga tiesioginių išmokų sistemų įgyvendinimo priemonė. Reglamentas (EB) Nr. 1782/2003 nustato tos integruotos sistemos pagrindą ir patiki jai valdyti ir kontroliuoti reglamentu nustatytas tiesioginių išmokų schemas bei jų atitikimą kompleksinės paramos susiejimo įpareigojimams. (3) Todėl tikslinga 2001 m. gruodžio 11 d. Komisijos reglamentą (EB) Nr. 2419/2001, nustatantį išsamias integruotos administravimo ir kontrolės sistemos taikymo tam tikroms Tarybos reglamente (EEB) Nr. 3508/92 ( 2 ) nustatytoms Bendrijos pagalbos schemoms taisykles panaikinti, o šio reglamento vykdymą grįsti Reglamente (EB) Nr. 2419/2001 nustatytais principais. (4) Dėl aiškumo tikslinga pateikti tam tikrus sąvokų apibrėžimus. (5) Reglamente (EB) Nr. 1782/2003 kaip kompleksinio paramos susiejimo dalis nustatyti tam tikri valstybių narių įpareigojimai iš vienos pusės ir atskirų ūkininkų iš kitos pusės, susiję su daugiamečių ganyklų išlaikymu. Būtina nustatyti išsamias daugiamečių ganyklų ir žemės ūkio paskirties žemės išlaikymo normų nustatymo taisykles ir numatyti ūkininkams konkrečius įpareigojimus, paaiškėjus, kad ta proporcija mažėja blogindama žemės, kurioje yra daugiametė ganykla, būklę. (6) Tam, kad kontrolė būtų veiksminga ir būtų išvengiama daugeriopos pagalbos skyrimo skirtingoms tos pačios valstybės narės mokėjimo agentūroms, valstybės narės turėtų numatyti bendrą sistemą, kuri sugebėtų nustatyti pateikusių pagalbos paraiškas, laikantis integruotos sistemos reikalavimų, ūkininkų tapatybę. (7) Išsamios taisyklės būtinos ir žemės ūkio paskirties sklypų, kuriuose valstybės narės vykdo veiklą pagal Reglamente (EB) Nr. 1782/2003 20 straipsnį, tapatybės nustatymo sistemai. Remiantis šia nuostata turi būti naudojamasi kompiuterizuotos geografinės informacinės sistemos metodais (GIS). Būtina išaiškinti, kokiu lygiu sistema turėtų veikti ir nustatyti informacijos, kuri turi būti prieinama GIS, išsamumo lygį. (8) Be to, numačius išmokas už riešutų plotą, vadovaujantis Reglamento (EB) Nr. 1782/2003 4 skyriaus IV antraštine dalimi, tapo būtina įdiegti naują GIS informacijos sluoksnį. Tačiau tikslinga tas valstybes nares, kuriose didžiausias garantuojamas plotas sudaro 1 500 ar mažiau hektarų, nuo šio įpareigojimo atleisti, geriau užtikrinant dažnesnį patikrinimų vietoje kontrolės vykdymą. (9) Siekiant užtikrinti tinkamą bendrosios išmokos schemos įgyvendinimą, kaip numatyta Reglamento (EB) Nr. 1782/2003 III antraštinėje dalyje, valstybės narės turėtų įdiegti identifikavimo ir registravimo sistemą, pagal kurią būtų galima „atsekti“ paskirtas teises į išmokas ir kuri leistų, inter alia, kompleksiškai patikrinti dėl dalyvavimo bendrosios išmokos schemoje deklaruotus plotus ir kiekvienam ūkininku paskirtas teises į išmokas bei kitas įvairias išmokas, jei tokių būtų skirta. (10) Skirtingų kompleksinės paramos susiejimo įpareigojimų laikymuisi prižiūrėti reikia sukurti kontrolės sistemą ir numatyti atitinkamas sankcijas. Dėl šitos priežasties įvairios valstybių narių kompetentingos institucijos turi keistis informacija apie pagalbos paraiškas, kontrolinius mėginius, patikros vietoje rezultatus ir pan. Reikėtų numatyti nuostatas, reglamentuojančias pagrindinius tokios sistemos komponentus. (11) Siekiant saugoti finansinius Bendrijos interesus, turėtų būti numatyta, kad išmokos pagal Reglamento (EB) Nr. 1782/2003 gali būti išmokamos tiktai tuomet, kai galutinai užbaigtas atitikties pagalbos skyrimo reikalavimams patikrinimas. (12) Reglamente (EB) Nr. 1782/2003 valstybėms narėms numatyta pasirinkimo taikyti tam tikras jame numatytas pagalbos schemas galimybė. Todėl šiame reglamente reikia numatyti administravimo ir kontrolės poreikiams, atsižvelgiant į galimas pasirinkimo galimybes, tenkinti reikalingas nuostatas. Dėl to šios šiame reglamente nustatomos nuostatos gali būti taikomos tiktai tuomet, jei valstybė narė naudojasi atitinkama konkrečia pasirinkimo galimybe. (13) Tam, kad kontrolė būtų tinkamai vykdoma, bet kurios rūšies ploto naudojimas ir su tuo susijusios pagalbos schemos turėtų būti deklaruojamos tuo pačiu metu. Reikėtų numatyti nuostatą, pagal kurią galima pateikti vieną bendrąją pagalbos paraišką, kurioje kreipiamasi dėl pagalbos skyrimo pagal kelias kokiu nors būdu susijusias su plotu pagalbos skyrimo schemas. (14) Be to, bendrąją paraišką pateikia visi ūkininkai, kurie nesikreipia dėl jokios pagalbos, numatytos pagal bendrąją paraišką, skyrimo, jei jie turi žemės ūkio paskirties žemės plotų. (15) Pagal Reglamento (EB) Nr. 1782/2003 34 straipsnio 2 dalį, valstybės narės negali nustatyti vėlesnės negu gegužės 15 d. paraiškų dalyvauti bendrosios išmokos schemoje pateikimo datos. Kadangi visos pagalbos už plotą paraiškos yra pateikiamos vieninga forma, būtų tikslinga šią taisyklę pritaikyti ir visoms kitoms paraiškoms, susijusioms su pagalba už plotą. Dėl ypatingų Suomijos ir Švedijos klimato sąlygų šioms valstybėms narėms, remiantis antrąja tos nuostatos pastraipa, turėtų būti leidžiama nustatyti vėlesnę datą, kuri negali būti vėlesnė kaip birželio 15 d. Be to, kiekvienam konkrečiam atvejui turėtų būti numatytos, remiantis tuo pačiu teisiniu pagrindu, nukrypti leidžiančios nuostatos, jei tokį nukrypimą ateityje lemtų konkrečiais metais buvusios klimato sąlygos. (16) Todėl bendrojoje paraiškoje ūkininkas turėtų deklaruoti ne tiktai naudojamą žemės ūkio veiklai vykdyti plotą, bet ir savo teises į išmokas. Be to, pateikiant bendrąją paraišką turėtų būti reikalaujama kartu pateikti visą specifinę su kanapių, kietųjų kviečių, ryžių, riešutų, energetinių augalų, krakmolo gamybai skirtų bulvių ir sėklos auginimu susijusią informaciją. (17) Siekiant supaprastinti paraiškos pateikimo procedūras ir vadovaujantis Reglamento (EB) Nr. 1782/2003 22 straipsnio 2 dalimi, reikėtų numatyti nuostatą, kuria vadovaudamosi valstybės narės teiktų ūkininkams kiek įmanoma daugiau iš anksto atspausdintos informacijos. (18) Be to, siekiant užtikrinti veiksmingą monitoringą, kiekviena valstybė narė turėtų nustatyti mažiausius žemės ūkio paskirties sklypus, dėl kurių galima pateikti pagalbos paraiškas. (19) Be to, turi būti numatyta, kad bendrosios paraiškos formoje būtų deklaruojami plotai, dėl kurių nebuvo kreiptasi dėl pagalbos skyrimo. Atsižvelgiant į tai, kam naudojami tokie plotai, gali būti svarbu turėti tikslią informaciją, todėl tam tikriems tikslams naudojami plotai deklaruojami atskirai, o kitiems tikslams naudojami plotai deklaruojant gali patekti į to paties pavadinimo skiltį. Tačiau, jei valstybė narė tokią informaciją jau yra gavusi, nuo šios taisyklės leidžiama nukrypti. (20) Siekiant sudaryti ūkininkams kiek įmanoma daugiau galimybių lanksčiai planuoti plotų panaudojimą, jiems turi būti leidžiama savo bendrosios paraiškos formoje daryti pakeitimus iki tos datos, kol neateina įprastas sėjos laikas, jei laikomasi visų specialių reikalavimų, nustatytų atskiroms pagalbos schemoms ir jei kompetentinga institucija dar nėra pranešusi ūkininkui apie bendrosios paraiškos formoje padarytas paklaidas ar patikrinimus vietoje, kurių metu buvo rasta neatitikimų, susijusių su tais duomenimis, kuriuos norima keisti formoje. Pataisius paraišką, turi būti sudaryta galimybė patikslinti atitinkamus patvirtinamuosius dokumentus arba pateikti atitinkamas sutartis. (21) Tokiais atvejais, kai valstybė narė pasirenka galimybę dalyvauti įvairiose pagalbos gyvulininkystei schemose, reikėtų numatyti bendrąsias nuostatas, reglamentuojančias konkrečios išsamesnės informacijos įtraukimą į pagalbos gyvulininkystei paraiškas. (22) 2000 m. liepos 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1760/2000, nustatantis galvijų identifikavimo bei registravimo sistemą, reglamentuojantis jautienos bei jos produktų ženklinimą ir panaikinantis Tarybos reglamentą (EB) Nr. 820/97 ( 3 ), reikalauja, kad galvijus laikantys asmenys pateiktų duomenis apie šiuos gyvulius į kompiuterinę duomenų bazę. Vadovaujantis Reglamento (EB) Nr. 1782/2003 138 straipsniu, išmokos pagal galvijų pagalbos schemas gali būti mokamos tiktai už tuos galvijus, kurie yra tinkamai identifikuoti ir registruoti pagal Reglamento (EB) Nr. 1760/2000 reikalavimus. Kompiuterinė duomenų bazė taip pat tapo labai svarbia pagalba schemų vadybos požiūriu. Todėl besikreipiantiems dėl dalyvavimo pagalbos skyrimo schemose ūkininkams turėtų būti laiku suteikiama reikalinga informacija. (23) Įvedant supaprastintas paraiškų pateikimo procedūras, valstybėms narėms turi būti leidžiama pasinaudoti kompiuterinės duomenų bazės informacija, jei kompiuterinė duomenų bazė yra patikima. Turėtų būti sudaromos įvairios naudojimosi kompiuterine duomenų baze galimybės, leidžiančios valstybėms narėms pasinaudoti kompiuterinėje duomenų bazėje esančia informacija apie galvijus, kuri reikalinga pateikiant paraiškas ir pagalbos skyrimo paraiškų vadybai reikalinga informacija. Tačiau, jei pasirinkimo galimybės numato, kad ūkininkas asmeniškai neprivalo identifikuoti galvijų, kuriems jis prašo išmokų, turėtų būti aiškiai nurodyta, kad sankcijų taikymo atveju bet kuris pagalbos skyrimo reikalavimus atitinkantis galvijas, kurio atžvilgiu identifikavimo ir registravimo sistemoje yra nustatyta neatitikimų, gali būti skaičiuojamas kaip gyvulys, dėl kurio buvo pateikta pagalbos paraiška. (24) Reikia nustatyti pagalbos paraiškų išmokoms už pieną ir susijusioms papildomoms išmokoms gauti pateikimo ir turinio detales. (25) Reikėtų nustatyti bendrąsias ūkininko ir valstybės narės institucijų keitimosi informacija supaprastintų procedūrų įvedimo nuostatas. Visų pirma šiose nuostatose turėtų būti numatoma galimybė naudotis elektroninėmis ryšio priemonėmis. Tačiau būtina garantuoti, kad visų pirma tokiu būdu apdoroti duomenys yra visiškai patikimi ir, kad tokios procedūros vykdomos ūkininkams nepatiriant diskriminacijos. (26) Jei pagalbos paraiškose yra akivaizdžių klaidų, jos turėtų būti tikslinamos bet kada. (27) Būtina laikytis nustatyto termino pateikiant pagalbos paraiškas, darant keitimus pagalbos už plotą paraiškose, pristatant patvirtinamuosius dokumentus, sutartis ar deklaracijas tam, kad nacionalinės administracijos galėtų efektyviai planuoti, o paskui tikrinti, ar pagalbos paraiškose pateikti teisingi duomenys. Todėl reikėtų numatyti nuostatą dėl vėliausio paraiškos priėmimo termino. Be to, turėtų būti taikomas išmokos sumažinimas, skatinantis ūkininkus laikytis termino. (28) Bet kuriuo metu ūkininkai turi teisę atsiimti pagalbos paraiškas ar jų dalį, kol kompetentinga institucija nepranešė jiems apie jų pagalbos paraiškose aptiktas klaidas ar patikrinimo vietoje atskleistus neatitikimus, susijusius su atsiimamos paraiškos dalimi. (29) Turėtų būtų vykdomas veiksmingas atitikimo pagalbos schemų, tvarkomų pagal integruotą sistemą, reikalavimams monitoringas. Dėl to, o taip pat siekiant užtikrinti visose valstybėse narėse suderintą monitoringo lygį, būtina detaliai nustatyti administravimo ir patikrinimų vietoje vykdymo kriterijus ir technines procedūras, tiek susijusias su kriterijų dalyvauti pagalbos skyrimo schemose atitikimu, tiek su kompleksinio paramos susiejimo įsipareigojimais. Be to, kalbant apie pagalbos skyrimo kriterijų atitikimo patikrinimus, patikrinimai vietoje paprastai turėtų būti atliekami nepranešant apie juos. Tam tikrais atvejais, valstybės narės turėtų derinti įvairius šiame reglamente numatytus kontrolės vykdymo būdus. (30) Turėtų būti nustatytas vietoje tikrinamų ūkininkų, dalyvaujančių įvairiose pagalbos schemose, mažiausias skaičius. Jei valstybė narė numato galimybę dalyvauti įvairiose pagalbos gyvulininkystei schemose, besikreipiančių pagal tas schemas dėl pagalbos ūkininkų atžvilgiu reikėtų numatyti laikytis integruoto ūkiu pagristo požiūrio. (31) Nustačius žymų neatitikimų skaičių, reikėtų padidinti patikrinimų vietoje einamaisiais ir kitais metais skaičių tam, kad būtų pasiektas priimtinas pagalbos paraiškų teisingumo lygis. (32) Mažiausio patikrinimų vietoje atlikimo normos pavyzdinis modelis turėtų būti parengtas iš dalies remiantis rizikos analize ir iš dalies atsitiktinai. Pagrindiniai faktoriai, į kuriuos atsižvelgiama rizikos analizėje, turėtų būti nurodomi konkrečiai. (33) Atliekant pateikusių pagalbos paraiškas ūkininkų patikrinimus vietoje, tikrinamas nebūtinai kiekvienas gyvulys ar žemės ūkio paskirties sklypas. Tam tikrais atvejais gali būti atliekamas atrankinis patikrinimas. Tačiau tokio patikrinimo atveju, atrankinis patikrinimas turi būti tokio lygio, kad užtikrintų patikimą ir reprezentatyvų patvirtinimo lygį. Kai kuriais atvejais, atrankiniam patikrinimui vėliau gali būti taikomas visų lygių kontrolinis patikrinimas. Valstybės narės turėtų nustatyti atrankinio patikrinimo pasirinkimo kriterijus. (34) Siekiant, kad patikrinimai vietoje būtų veiksmingai atliekami, svarbu patikrinimus atliekančius darbuotojus informuoti apie priežastis, nulėmusias vieno ar kito atrankinio patikrinimo pasirinkimą. Tokią informaciją valstybės narės turėtų dokumentuoti. (35) Be to, kad nacionalinės institucijos ir kompetentingos Bendrijos institucijos galėtų atlikti vėlesnius patikrinimų vietoje patikrinimus, patikrinimų detalės turėtų būti registruojamos kontrolės ataskaitoje. Toje ataskaitoje turėtų būti ūkininko ar jo atstovo parašas. Tačiau atliekant nuotolinius patikrinimus, valstybėms narėms turėtų būti leidžiama suteikti šią pasirašymo teisę tikrai tada, jei patikrinimų metu buvo rasta neatitikimų. Neatsižvelgiant į atliktų patikrinimų vietoje rūšį, ūkininkas turėtų gauti ataskaitos apie nustatytus neatitikimus kopiją. (36) Plotų patikrinimai vietoje paprastai susideda iš dviejų dalių; pirmoji dalis susijusi su deklaruotų žemės ūkio paskirties sklypų patikrinimu ir matavimu remiantis grafine medžiaga, aerofoto vaizdu ir pan. Antrąją dalį sudaro fizinis sklypų tikrinimas, siekiant patikrinti faktinį deklaruotų žemės ūkio paskirties sklypų dydį ir, atsižvelgiant į tai, kokioje pagalbos skyrimo schemoje dalyvauja plotas, tikrinami deklaruoti auginami pasėliai bei jų kokybė. Jei būtina turėtų būti atliekami matavimai. Fizinis lauko tikrinimas gali būti atliekamas mėginio pagrindu. (37) Turėtų būti nustatytos išsamios plotų nustatymo ir naudotinų matavimo metodų taisyklės. Jei pagalbos išmokos skiriamos už tam tikrų pasėlių auginimą, patirtis parodė, nustatant žemės ūkio paskirties sklypą, atitinkantį išmokų skyrimo už sklypą kriterijus, būtina apibrėžti priimtiną tam tikrų lauko požymių, ypač gyvatvorių, griovių ir sienų, plotį. Nustatant regioninį derlingumą, būtų tikslinga suteikti šiek tiek lankstumo tam tikrose ribose, atsižvelgiant į specifinius aplinkosaugos poreikius. (38) Deklaruotų pagalbos išmokoms gauti pagal bendrosios išmokos schemą plotų atžvilgiu, turint omenyje, kad tokios išmokos nebėra susietos su įpareigojimu auginti, turi būti laikomasi diferencijuoto požiūrio. (39) Atsižvelgiant į pagalbos už sėklą schemos ypatumus, vadovaujantis Reglamento (EB) Nr. 1782/2003 99 straipsniu, turėtų būti nustatyti specialūs kontrolės reikalavimai. (40) Turėtų būti nustatyti nuotolinio stebėjimo naudojimo patikrinimams vietoje reikalavimai ir nustatytos fizinių patikrinimų, kurie atliekami tais atvejais, kai nuotraukų analizavimas neduoda aiškių rezultatų, nuostatos. (41) Reglamento (EB) Nr. 1782/2003 52 straipsnyje numatyti ypatingi kontroliniai tetrahidrokanabinolio (THC) kiekio patikrinimai, jei ūkininkas deklaruotose dėl dalyvavimo bendrosios išmokos schemoje sklypuose augina kanapes. Būtina nustatyti tokių kontrolinių patikrinimų smulkmenas. (42) Jei valstybė narė pasirenka taikyti įvairias pagalbos gyvulininkystei schemas, kreipiantis dėl pagalbos skyrimo pagal tas schemas, reikėtų nurodyti patikrinimų vietoje laiką ir mažiausių jų skaičių. Siekiant efektyviai patikrinti deklaracijų, pateikiamų su pagalbos paraiškomis, ir kompiuterinei duomenų bazei pateiktų duomenų apie galvijus teisingumą, didžiąją tokių patikrinimų vietoje dalį būtina atlikti tuomet, kol gyvuliai laikantis išlaikymo įpareigojimo dar turi būti laikomi ūkyje. (43) Jei valstybė narė pasirenka taikyti įvairias pagalbos už galvijus schemas, vadinasi privalo atitikti tinkamo galvijų identifikavimo ir registravimo reikalavimus, kas yra viena iš atitikimo dalyvavimui minėtose schemos sąlygų pagal Reglamento (EB) Nr. 1782/2003 138 straipsnį, reikėtų užtikrinti, kad Bendrijos pagalba teikiama tiktai tinkamai identifikuotiems ir registruotiems galvijams. Tokie patikrinimai turėtų būti atliekami siekiant nustatyti galvijus, kuriems paraiškos dėl dalyvavimo schemoje dar nepateiktos, bet dėl kurių pagalbos paraiškos gali būti pateiktos ateityje, nes esant kelioms pagalbos už galvijus schemoms, dažnai pagalbos paraiškos tokiems gyvuliams pateikiamos tiktai po to, kai ūkyje jų nebelieka. (44) Jei valstybė narė pasirenka taikyti skerdimo priemokos schemą, turi būti numatyta speciali nuostata dėl patikrinimų skerdyklose atlikimo tam, kad būtų patikrinama, ar gyvūnai, dėl kurių buvo kreiptasi pagalbos, atitinka pagalbos skyrimo reikalavimus, ir norint patikrinti kompiuterinėje duomenų bazėje esančios informacijos teisingumą. Valstybėms narėms turi būti leidžiama taikyti du skirtingus kriterijus, kuriais remiantis pasirenkamos skerdyklos, kuriose atliekami tokie patikrinimai. (45) Tokiems atvejams, kai skerdimo priemoka skiriama eksportavus galvijus, dėl skirtingų kontrolės tikslų, kartu su Bendrijos kontrolės nuostatomis reikia priimti specialias nuostatas dėl eksporto apskritai. (46) Pagalbos gyvulininkystei numatytos kontrolės nuostatos taip pat, atitinkamais atvejais, turėtų būti taikomos papildomoms Reglamento (EB) Nr. 1782/2003 133 straipsniu skiriamoms išmokoms. (47) Specialios kontrolės nuostatos nustatytos remiantis 2003 m. birželio 23 d. Komisijos reglamentu (EB) Nr. 1082/2003, nustatančiu išsamias Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1760/2000 įgyvendinimo taisykles dėl minimalaus patikrinimų, kurie turi būti atliekami pagal galvijų identifikavimo bei registravimo sistemą, lygio ( 4 ). Atlikus tokius patikrinimus, vadovaujantis tuo reglamentu, patikrinimų rezultatai turėtų būti pateikti kontrolės ataskaitoje, kurios duomenys patenka į integruotą sistemą. (48) Pagrindiniai reikalavimų pagalbos paraiškoms dėl pieno priemokų ir susijusių papildomų išmokų atitikimo kriterijai yra pieno kiekis, kurį ūkininkas gali pagaminti referencinio kiekio ribose ir, ar ūkininkas iš tikrųjų yra pieno gamintojas. Referencinis kiekis kompetentingoms valstybių narių institucijoms jau yra žinomas. Pagrindinis atitikimo reikalavimas, kurį reikia patikrinti vietoje – ar ūkininkas yra pieno gamintojas. Tokie patikrinimai visų pirma gali būti atliekami remiantis ūkininkų vedama apskaita ar kitų registrų duomenimis. (49) Reglamentas (EB) Nr. 1782/2003 įveda kompleksinio paramos susiejimo įpareigojimus ūkininkams, gaunantiems paramos išmokas pagal to reglamento I priede išvardytas tiesioginių išmokų schemas. Kompleksinis paramos susiejimas numato išmokų sumažinimo ir jų neskyrimo, jei tokių įpareigojimų nesilaikoma, sistemą. Tokia sistema turėtų būti apsvarstyta išsamiai. (50) Taip pat reikėtų išsamiai aptarti ir nustatyti, kurios valstybių narių kompetentingos institucijos vykdys kompleksinio paramos susiejimo įpareigojimų laikymosi kontrolę. (51) Kai kuriais atvejais valstybėms narėms gali būti naudinga atlikti administracinius kompleksinės paramos susiejimo patikrinimus. Tačiau toks kontrolės būdas neturėtų būti primetamas valstybėms narėms kaip privalomas, nors visai naudingas nusprendus juo pasinaudoti savo nuožiūra. (52) Turi būti nustatyta minimali kompleksinės paramos susiejimo atitikimo kontrolės norma. Ši kontrolės norma – 1 % ūkininkų, patenkančių į kiekvienos kontrolės institucijos kompetencijos zoną, tą vieną procentą ūkininkų atrenkant rizikos analizės rezultatų pagrindu. Mėginys turėtų būti sudaromas arba remiantis mėginiais tų ūkininkų, kurie atrinkti patikrinimui vietoje atlikti tam, kad būtų nustatytas atitikimas pagalbos skyrimo reikalavimų kriterijams, arba remiantis mėginiais visų ūkininkų, pateikusių pagalbos paraiškas tiesioginėms išmokoms gauti. Pastaruoju atveju turėtų būti leidžiamos tam tikros subopcijos. (53) Paprastai, atsižvelgiant į skirtingą kompleksinio paramos susiejimo įpareigojimų pobūdį, patikrinimai vietoje turėtų būti nukreipti į tikrinimą, ar laikomasi visų įpareigojimų, kurių laikymąsi galima patikrinti to vizito metu. Be to, kalbant apie reikalavimų ir standartų pažeidimus, kurių neįmanoma aiškiai nustatyti vizito metu, kontrolierius turėtų identifikuoti atvejus, kurie, jei reikalinga, yra teikiami tolesniam patikrinimui. (54) Reikia nustatyti išsamių ir konkrečių kontrolės ataskaitų rengimo taisykles. Kontrolieriai, savo srities žinovai, turėtų pateikti visus nustatytus faktus bei nurodyti nustatytų faktų sunkumo lygį, kad mokėjimo agentūros galėtų nustatyti su tuo susijusius sumažinimus ar kai kuriais atvejais priimti sprendimus dėl tiesioginių išmokų neskyrimo. (55) Siekiant veiksmingai saugoti finansinius Bendrijos interesus, turi būti priimtos adekvačios kovos su neatitikimais ir sukčiavimu priemonės. Atskiros nuostatos turi būti numatytos tiems atvejams, kai nustatomi reikalavimų skirtingoms pagalbos schemoms neatitikimai. (56) Reglamente (EB) Nr. 1782/2003 kompleksinio paramos susiejimo įpareigojimų atžvilgiu numatyta išmokų sumažinimo ir jų neskyrimo sistema, deja, siekiama kito tikslo, o konkrečiai, šia sistema siekiama skatinti ūkininkus laikytis įvairiose kompleksinės paramos susiejimo srityse jau galiojančių teisės aktų. (57) Išmokų sumažinimai ir neskyrimai turėtų būti nustatomi atsižvelgiant į proporcingumo principą, o reikalavimų atitikimo kriterijų atveju, turi būti atsižvelgiama į konkrečias problemas, susijusias su force majeure atvejais, taip pat ypatingas aplinkybes ir gamtines sąlygas. Kompleksinio paramos susiejimo įpareigojimų laikymosi atžvilgiu išmokos gali būti mažinamos ir neskiriamos tiktai tuomet, jei ūkininko veiksmai buvo aplaidūs arba tyčiniai. Išmokos mažinamos ar visai neskiriamos turėtų būti laipsniškai, t. y. atsižvelgiant į neatitikimo sunkumo laipsnį ir tokia laipsniško mažinimo sistema taikoma tol, kol palaipsniui prieinama iki visiško pagalbos neskyrimo tam tikram laikotarpiui pagal vieną ar kelias pagalbos schemas. Taikant šią išmokų mažinimo ir jų neskyrimo sistemą, reikalavimų atitikimo kriterijų požiūriu būtina atsižvelgti į skirtingų pagalbos schemų ypatumus. (58) Kalbant apie pagalbos už plotą atvejus, neatitikimai paprastai būna susiję su plotų dalimis. Jei vieno sklypo deklaracijoje nurodoma daugiau hektarų, kitų tos pačios pasėlių grupės sklypų deklaracijose nurodant mažiau hektarų, bendras deklaruojamas skaičius išsilygina. Leistino nukrypimų dydžio ribose reikėtų numatyti, kad pagalbos paraiškos yra tikslinamos tiktai faktiškai nustatytiems plotams, o sumažinimai pradedami taikyti tiktai po to, kai peržengiamos šios leistinų nukrypimų ribos. (59) Todėl būtina nustatyti tai pačiai pasėlių grupei priskirtinus plotus. Plotai, deklaruoti dėl dalyvavimo bendrosios išmokos schemoje, iš esmės turėtų patekti į tų pačių pasėlių grupę. Tačiau reikia nustatyti specialias taisykles, kurias taikant galima nustatyti, kurie prašymai dėl susijusių teisių į išmokas jau pradėti tenkinti, nustačius neatitikimą tarp deklaruoto ploto ir nustatyto ploto. Be to, vadovaujantis Reglamento (EB) Nr. 1782/2003 54 straipsnio 6 dalimi, teisių į išmokas už atidėtą žemę prašoma anksčiau nei visų kitų teisių. Šių dviejų situacijų atžvilgiu reikia numatyti konkrečias nuostatas. Pirma, nustačius, kad deklaruotas kaip atidėta žemė plotas norint prašyti už jį teisių už atidėtą žemę, faktiškai nėra atidėta žemė, turi būti atimamas iš bendro dalyvavimui bendrosios išmokos schemoje deklaruoto ploto kaip nenustatytas plotas. Antra, taip pat turėtų būti elgiamasi ir tokio ploto atveju, kurio atžvilgiu dėl teisių į išmokas už atidėtą žemę skyrimo nėra kreiptasi, jei tuo pačiu metu yra pateikti prašymai dėl kitų teisių į išmokas to ploto atžvilgiu suteikimo. (60) Specialios nuostatos būtinos tam, kad būtų atsižvelgiama į teikiamų pagal įvairias pagalbos už krakmolo gamybai auginamas bulves ir sėklą schemas pagalbos paraiškų ypatumus. Tais atvejais, kai valstybė narė pasirenka galimybę dalyvauti įvairiose pagalbos gyvulininkystei schemose, ūkininkams kreipiantis dėl pagalbos gyvulininkystei ir deklaruojant tuo tikslu pašarų plotą, jei dėl per didelio deklaruoto ploto nebuvo paskirta didesnė išmoka už gyvulius, baudos nenumatomos. (61) Dėl pagalbos gyvulininkystei paraiškose nustatytų neatitikimų atitinkamiems gyvuliams išmokos gali būti neskiriamos. Sumažinimai turėtų būti taikomi nustačius nors vieną gyvulį, kurio atžvilgiu nustatytas neatitikimas, tačiau nežiūrint į sumažinimo laipsnį, sankcijos už tris ar mažiau gyvulius, kurių atžvilgiu rasti neatitikimai, turėtų būti švelnesnės. Visais kitais atvejais sankcijos griežtumas turėtų priklausyti nuo rastų neatitinkančių reikalavimų gyvulių procentinio dydžio. (62) Ūkininkams turėtų būti leidžiama pakeisti galvijus ir avis (ožkas), laikantis nustatytų apribojimų, leistinų pagal atitinkamų sektorių taisykles. Kai susidarius tam tikroms natūralioms aplinkybėms, ūkininkas negali įvykdyti sektorių taisyklių nustatytų išlaikymo įpareigojimų, išmokos neturėtų būti mažinamos ar visai neskiriamos. (63) Jei valstybė narė pasirenka taikyti skerdimo priemokos schemą, atsižvelgiant į skerdyklų svarbą kai kurių pagalbos už galvijus schemų veikimui, reikėtų numatyti nuostatas dėl tokių atvejų, kai skerdyklos dėl didelio aplaidumo arba tyčia išduoda suklastotus sertifikatus ar deklaracijas. (64) Neatitikimų Reglamento (EB) Nr. 1782/2003 133 straipsnyje nurodytų papildomų išmokų atžvilgiu valstybės narės turėtų numatyti sankcijas, ekvivalentiškas numatytosioms išmokų už plotą ir gyvulininkystės pagalbos schemose, jei tokios sankcijos nėra laikomos netinkamomis. O pastaruoju atveju valstybės narės turėtų numatyti ekvivalentiškas tinkamas sankcijas. (65) Priemokų už pieną ir papildomų išmokų atžvilgiu sumažinimai ir jų neskyrimai turėtų būti nustatomi tuo atveju, jei dėl pagalbos kreipęsis ūkininkas nesilaiko nustatyto pieno gamybos įpareigojimo. (66) Kalbant apie kompleksinio paramos susiejimo įpareigojimus, be laipsniško išmokų mažinimų ar jų visiško neskyrimo, atsižvelgiant į proporcingumo principą, turėtų būti numatyta, kad nuo tam tikro momento pakartotiniai to paties kompleksinio paramos susiejimo įpareigojimo pažeidimai, iš anksto perspėjus ūkininką, turėtų būti laikomi sąmoningu įpareigojimo nesilaikymu. (67) Išmokų sumažinimai ir jų neskyrimas dėl reikalavimų atitikimo kriterijų neatitikimo paprastai netaikomi tuomet, kai ūkininkas pateikė faktiškai teisingą informaciją ar kai jis gali kaip nors kitaip parodyti, kad dėl to nėra kaltas. (68) Kompetentingai nacionalinei institucijai bet kuriuo metu pranešusiam apie pagalbos prašymą, kuriame yra klaida, ūkininkui, neatsižvelgiant į tai, dėl kokių priežasčių buvo pateikta neteisinga informacija, išmokos neturėtų būti mažinamos ar visai neskiriamos, jeigu ūkininkui nebuvo pranešta apie kompetentingos institucijos ketinimą atlikti patikrinimą vietoje ir institucija dar nėra informavusi ūkininko apie jo paraiškoje nustatytus neatitikimus. Tas pats turėtų būti taikoma kompiuterinės duomenų bazės neteisingų duomenų atžvilgiu; kai tie duomenys neteisingi tiek apie galvijus, kuriems prašoma skirti išmokas, jei neatitikimai ne tiktai laikomi kompleksinio paramos susiejimo įpareigojimo nevykdymu, bet taip pat pažeidžia ir reikalavimų atitikimo kriterijus, tiek apie galvijus, kuriems neprašoma skirti išmokų, jei tokie neatitikimai yra svarbūs tiktai kompleksinio paramos susiejimo įpareigojimų požiūriu. (69) Kompetentingoms valstybių narių institucijoms mažų sumų vadyba yra varginanti užduotis. Todėl visai tikslinga valstybėms narėms leisti nemokėti mažesnių negu tam tikra minimali riba sumų ir nesikreipti dėl neteisingai sumokėtų sumų gražinimo, kai tos sumos yra minimalios. (70) Turi būti numatytos konkrečios ir išsamios nuostatos siekiant užtikrinti, kad įvairūs to paties ūkininko vienai ar kelioms pagalbos paraiškoms galiojantys sumažinimai yra taikomi teisingai. Šiame reglamente numatyti sumažinimai ir neskyrimai turėtų būti taikomi nepažeidžiant papildomų sankcijų, numatytų pagal kitas Bendrijos nuostatas ar nacionalinius teisės aktus. (71) Jei ūkininkas negali įvykdyti pagal sektoriaus taisykles numatytų įpareigojimų dėl force majeure ar ypatingų aplinkybių, jis neturėtų dėl to prarasti savo teisės į pagalbos išmoką. Reikėtų konkrečiai nurodyti, kurie atvejai kompetentingų institucijų būtų visų pirma pripažįstami ypatingomis aplinkybėmis. (72) Siekiant visoje Bendrijoje užtikrinti vienodą sąžiningumo principo taikymą, jei nustatomos neteisingai išmokėtos sumos, sąlygos, kuriomis tas principas gali būti taikomas, turėtų būti nustatytos nepažeidžiant išlaidų registravimo principo, taikomo sąskaitų apmokėjimui pagal 1999 m. gegužės 17 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1258/1999 dėl bendrosios žemės ūkio politikos finansavimo ( 5 ). (73) Turėtų būti nustatytos taisyklės, numatančios ištisų ūkių, turinčių tam tikrus įpareigojimus pagal integruota sistema administruojamas tiesioginių išmokų schemas, perdavimo pasekmes. (74) Paprastai valstybės narės turėtų imtis tolesnių veiksmų, būtinų tinkamam šio reglamento veikimui užtikrinti. Prireikus valstybės narės turėtų viena kitai teikti abipusę pagalbą. (75) Komisija turėtų, tam tikrais atvejais, būti informuojama apie valstybių narių veiksmus įdiegiant pakeitimus, joms įgyvendinant integruotą sistemą. Tam, kad Komisija galėtų tinkami vykdyti integruotos sistemos monitoringą, valstybės narės turėtų jai siųsti tam tikrus metinius kontrolės statistinius duomenis. Be to, valstybės narės turėtų Komisijai pranešti apie visas jų taikomas priemones, susijusias su žemės, kurioje yra daugiametės gamyklos, išlaikymu. (76) Reikia nustatyti taisykles, kurių pagrindu pagal moduliavimą, vadovaujantis Reglamento (EB) Nr. 1782/2003 10 straipsniu, apskaičiuojami dydžių mažinimai, tokiu būdu atsirandant pagrindiniam finansinių priemonių paskirstymo būdui, o taip pat pagal kurias apskaičiuojamos to reglamento 12 straipsnyje nurodytos papildomos pagalbos sumos, siekiant nustatyti tokias taisykles, pagal kurias nustatoma, ar pasiekta tame straipsnyje nurodyta 5 000 eurų viršutinė riba. (77) Šis reglamentas pradedamas taikyti nuo 2005 m. sausio 1 d. Nuo tos pačios datos turėtų būti panaikinamas Reglamentas (EB) Nr. 2419/2001. Tačiau pagalbos paraiškų, susijusių su pardavimo metais ar išmokų laikotarpiais, kurie prasideda iki 2005 m. sausio 1 d., atžvilgiu tas reglamentas turėtų tebegalioti. Būtinos konkrečios nuostatos, užtikrinančios, kad pereinant prie naujos tvarkos, pagal Reglamento (EB) Nr. 2419/2001 nustatytas taisykles taikomi sumažinimai nedingtų. (78) Šiame reglamente numatytos priemonės atitinka Tiesioginių išmokų vadybos komiteto nuomonę, kadangi: PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:







I

DALIS

TAIKYMO SRITIS IR BENDROSIOS NUOSTATOS

1 straipsnis

Taikymo sritis

Šis reglamentas nustato išsamias Reglamento (EB) Nr. 1782/2003 II antraštinės dalies, nustatančios kompleksinį paramos susiejimą, moduliavimą ir integruotą administravimo ir kontrolės sistemą (toliau – integruota sistema), įgyvendinimo taisykles. Šios taisyklės jokiu būdu nepažeis konkrečių atskiras pagalbos schemas apimančių reglamentų nuostatų.

2 straipsnis

Sąvokų apibrėžimai

Šiame reglamente vartojami šie sąvokų apibrėžimai:

▼M1

1) „ariama žemė“ – tai augalininkystei naudojama žemė ir atidėta žemė ar išlaikoma pagal geros agrarinės ir aplinkosauginės būklės reikalavimus žemė pagal Reglamento (EB) Nr. 1782/2003 5 straipsnį, neatsižvelgiant į tai, ar ši žemė naudojama šiltnamiams bei į tai, ar ji padengta pastoviai arba nepastovia danga;

▼M10

1a) „žemės ūkio paskirties sklypas“ – tai vientisas žemės plotas, kuriame vienas ūkininkas augina vienos rūšies kultūrą; tačiau jei pagal šį reglamentą reikalaujama pateikti atskirą deklaraciją apie konkrečios rūšies kultūrai auginti naudojamą plotą, ta konkreti paskirtis toliau apriboja minėto žemės ūkio paskirties sklypo naudojimą;

▼M4

1b) „alyvmedžių sklypas“ – tai alyvmedžiais apsodintas žemės ūkio paskirties sklypas, kaip apibrėžta Komisijos reglamento (EB) Nr. 1973/2004 ( 6 ) XXIV priedo 1 punkto a papunktyje;

▼M1

2) „daugiametė ganykla“ – tai žemė, kurioje natūraliai (t. y. nesėjama) auga žolė ar kitokie žoliniai pašarai arba ji yra auginama (t. y. pasėta) ir kuri penkerius ar daugiau metų nebuvo įtraukta į ūkio sėjomainą, išskyrus žemę, kuriai pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 1251/1999 ( 7 ), 6 straipsnį taikomos atidėtos žemės schemos, žemę, kuriai pagal Reglamento (EB) Nr. 1782/2003 54 straipsnio 2 dalį ir 107 straipsnį taikomos atidėtos žemės schemos, pagal Tarybos reglamentą (EEB) Nr. 2078/92 atidėtus plotus ( 8 ) ir pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 1257/1999 ( 9 ) 22, 23 ir 24 straipsnius atidėtus plotus;

▼M1

2a) „žolė ar kitokie žoliniai pašarai“ – tai visi žoliniai augalai, kurie paprastai valstybėje narėje natūraliai auga ganykloje arba kurių paprastai dedama į sėklų mišinius žolei ganyklose arba pievose (kurios naudojamos arba nenaudojamos gyvuliams ganyti) auginti. Valstybės narės gali įtraukti Reglamento (EB) Nr. 1782/2003 IX priede išvardytas kultūras;

▼B

3) „galvijų identifikavimo ir registravimo sistema“ – tai Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (EB) Nr. 1760/2000 ( 10 ) nustatyta galvijų identifikavimo ir registravimo sistema;

4) „ausies įsagas“ – tai į ausis įsegami įsagai, į kuriuos daroma nuoroda reglamento (EB) Nr. 1760/2000 3 straipsnio a punkte ir 4 straipsnyje, skirti atskirai nustatyti kiekvieno galvijo tapatybę;

5) „kompiuterinė galvijų duomenų bazė“ – tai Reglamento (EB) Nr. 1760/2000 3 straipsnio b punkte ir 5 straipsnyje nurodyta kompiuterinė duomenų bazė;

6) „gyvulio pasas“ – tai Reglamento (EB) Nr. 1760/2000 3 straipsnio c punkte ir 6 straipsnyje nurodytas gyvulio pasas;

7) „registras“ – tai gyvulių augintojų tvarkomi registrai, vadovaujantis Tarybos direktyvos 92/102/EEB ( 11 ) 4 straipsniu, Tarybos reglamento (EB) Nr. 21/2004 ( 12 ) 5 straipsniu arba Reglamento (EB) Nr. 1760/2000 atitinkamai 3 straipsnio d punktu ir 7 straipsniu;

8) „galvijų identifikavimo ir registravimo sistemos elementai“ – tai Reglamento (EB) Nr. 1760/2000 3 straipsnyje nurodyti elementai;

9) „identifikavimo kodas“ – tai Reglamento (EB) Nr. 1760/2000 4 straipsnio 1 dalyje nurodytas identifikavimo kodas;

10) „pažeidimai“ – tai bet koks atitinkamų konkrečios pagalbos skyrimo taisyklių pažeidimas;

▼M1

11) „bendroji paraiška“ – tai tiesioginės išmokos paraiška pagal bendrosios išmokos schemą ar kitą su pagalba už plotą susijusią pagalbos schemą, išskyrus pripažintos augintojų grupės pagalbos už apynius paraišką, vadovaujantis Reglamento (EB) Nr. 1782/2003 68a straipsnio antrąja pastraipa;

▼M11

12) „su plotu susijusios pagalbos schemos“ – bendrosios išmokos schema, išmoka už apynius Reglamento (EB) Nr. 1782/2003 68a straipsnio antroje pastraipoje nurodytoms pripažintoms augintojų grupėms ir visos to reglamento IV ir IVa antraštinėse dalyse nustatytos pagalbos schemos, išskyrus nustatytąsias tos IV antraštinės dalies 7, 10f, 11 ir 12 skyriuose, to reglamento 143b straipsnio a dalyje nustatytas atskiras išmokas už cukrų ir to reglamento 143bb straipsnyje nustatytas atskiras išmokas už vaisius ir daržoves;

▼B

13) „pagalbos gyvulininkystei paraiška“ – tai paraiška pagalbos išmokai gauti pagal priemokos už avis ir ožkas schemą ir išmokų už jautieną ir veršieną schemą, numatytas Reglamento (EB) Nr. 1782/2003 IV antraštinės dalies atitinkamai 11 ir 12 skyriuose;

14) „pagalbos paraiška priemokai už pieną gauti“ – tai paraiškos pagalbos išmokoms gauti pagal priemokos už pieną ir papildomos išmokos schemą, numatytą Reglamento (EB) Nr. 1782/2003 IV antraštinės dalies 7 skyriuje;

15) „naudojimas“ – tai ploto naudojimas, turint omenyje įvairių rūšių pasėlius arba dirvos dangos sluoksnį arba pasėlių nebuvimą;

16) „išmokų už galvijieną schemos“ – tai Reglamento (EB) Nr. 1782/2003 121 straipsnyje nurodytos schemos;

17) „priemokų už avis ir ožkas schemos“ – tai Reglamento (EB) Nr. 1782/2003 111 straipsnyje nurodytos schemos;

18) „galvijai, už kuriuos prašoma skirti pagalbą“ – tai galvijai, dėl kurių kreipiamasi gyvulininkystei numatytos pagalbos pagal išmokų už galvijieną schemas;

19) „galvijai, už kuriuos neprašoma skirti pagalbos“ – tai galvijai, dėl kurių nesikreipta gyvulininkystei numatytos pagalbos, bet kurie potencialiai atitinka pagalbos skyrimo reikalavimus pagal išmokų už galvijieną schemas;

▼M7

20) „Išlaikymo laikotarpis“ – laikotarpis, per kurį pagalbos paraiškoje nurodytas gyvulys turi būti laikomas ūkyje, kaip numatyta šiose nuostatose: a) Reglamento (EB) Nr. 1973/2004 90 ir 94 straipsniuose dėl specialių priemokų už jaučius; b) Reglamento (EB) Nr. 1973/2004 101 straipsnyje dėl priemokos už karves žindenes; c) Reglamento (EB) Nr. 1973/2004 123 straipsnyje dėl skerdimo priemokos; d) Reglamento (EB) Nr. 1973/2004 70 straipsnio 1 dalyje dėl priemokų už avis ir ožkas;

▼B

21) „gyvulio laikytojas“ – tai fizinis ar juridinis nuolat arba laikinai, įskaitant jo gabenimo ir buvimo rinkoje laikotarpiu, už gyvulius atsakingas asmuo;

22) „nustatytas plotas“ – tai plotas, atitinkantis visas pagalbos skyrimo taisyklėse išdėstytus reikalavimus; bendrosios išmokos schemos atveju deklaruotas plotas gali būti laikomas nustatytu plotu tiktai tuomet, jei tas plotas faktiškai siejamas su atitinkamu teisių į išmokas skaičiumi;

23) „nustatytas gyvulys“ – tai gyvulys, atitinkantis visus pagalbos skyrimo taisyklėse išdėstytus reikalavimus;

24) „priemokos mokėjimo laikotarpis“ – tai laikotarpis, į kurį daroma nuoroda pagalbos paraiškose, nesvarbu kada jos pateiktos;

25) „geografinė informacinė sistema“ – (toliau – GIS) tai Reglamento (EB) Nr. 1782/2003 20 straipsnyje nurodyti kompiuterizuotos geografinės informacinės sistemos metodai;

26) „referencinis sklypas“ – tai geografiškai nustatytas ribas turintis plotas, valstybės narės tapatybės nustatymo sistemoje, į kurią daroma nuoroda Reglamento (EB) Nr. 1782/2003 18 straipsnyje, išlaikęs unikalų GIS suteiktą tapatybės numerį;

27) „grafinė medžiaga“ – tai žemėlapiai ir kiti dokumentai, kuriais naudodamiesi pagalbos prašytojai ir valstybės narės keičiasi GIS informacija;

28) „nacionalinė geodetinė sistema“ – tai koordinuota referencinė sistema, leidžianti atlikti visų konkrečios valstybės narės žemės ūkio paskirties sklypų standartinius matavimus ir nustatyti unikalią jų tapatybę; jei valstybėje narėje naudojama kitokia koordinuota sistema, ji turi būti suderinama su kitose valstybėse narėse naudojamomis sistemomis;

29) „mokėjimo agentūra“ – tai Tarybos reglamento (EB) Nr. 1258/1999 ( 13 ) 4 straipsnyje nurodytos institucijos ir įstaigos;

30) „kompleksinis paramos susiejimas“ – teisės aktų nustatyti valdymo bei geros žemės ūkio ir aplinkosauginės būklės reikalavimai, nustatyti Reglamento (EB) Nr. 1782/2003 4 ir 5 straipsniuose;

▼M4

31) „kompleksinio susiejimo sritys“ – tai kitose srityse teisės aktais nustatyti valdymo reikalavimai, kaip apibrėžta Reglamento (EB) Nr. 1782/2003 4 straipsnio 1 dalyje, ir gera žemės ūkio ir aplinkos apsaugos būklė remiantis to reglamento 5 straipsniu;

▼M11

32) „teisės aktas“ – kiekviena Reglamento (EB) Nr. 1782/2003 III priede išvardyta direktyva ir reglamentas; tačiau to reglamento III priedo 7 ir 8 punktuose nurodyta direktyva ir reglamentai sudaro vieną atskirą teisės aktą;

▼M4

33) „standartas“ – tai valstybių narių pagal Reglamento (EB) Nr. 1782/2003 5 straipsnį ir IV priedą apibrėžti standartai ir įsipareigojimai išlaikyti žemę, kurioje yra daugiametė ganykla, kaip nustatyta to reglamento 4 straipsnyje;

▼B

34) „reikalavimas“ – kai šis terminas vartojamas kompleksinio susiejimo kontekste, jis reiškia kiekvieną teisės aktų nustatytą valdymo reikalavimą, minimą konkrečiame teisės akte bet kuriame iš straipsnių, nurodytų Reglamento (EB) Nr. 1782/2003 III priede, besiskiriantį savo esme nuo kitų to paties teisės akto nustatytų reikalavimų;

▼M4

35) „nesilaikymas“ – tai bet koks reikalavimų ar standartų nesilaikymas;

▼M1

36) „specializuotos kontrolės įstaigos“ – tai šio reglamento 42 straipsnyje nurodytos nacionalinės kompetentingos kontrolės institucijos, kurios, remiantis Reglamento (EB) Nr. 1782/2003 25 straipsnio 2 dalies pirmąja pastraipa, yra atsakingos už teisės aktų nustatytų valdymo reikalavimų bei geros žemės ūkio ir aplinkosauginės būklės atitikimo užtikrinimą;

▼B

37) „nustatytas individualus referencinis kiekis“ – tai individualus referencinis kiekis, kurį ūkininkas turi teisę gauti.

▼M10

Šiame reglamente „naujosios valstybės narės“ – tai Bulgarija, Čekija, Estija, Kipras, Latvija, Lietuva, Vengrija, Malta, Lenkija, Rumunija, Slovėnija ir Slovakija.

▼B

3 straipsnis

Žemės, kurioje yra daugiametė ganykla, išlaikymas valstybės narės lygiu

1. Nepažeidžiant Reglamento (EB) Nr. 1782/2003 5 straipsnio 2 dalies trečiojoje pastraipoje numatytų išimčių, valstybės narės pagal straipsnio pirmąją dalį užtikrina, kad būtų išlaikomas žemės, kurioje yra daugiametė ganykla, santykinis dydis palyginti su bendru žemės ūkio paskirties plotu, kaip apibrėžta Reglamento (EB) Nr. 796/2004 2 straipsnio a punkte. Šis įpareigojimas taikomas nacionaliniu ir regioniniu lygiu.

Tačiau tais atvejais, kai išlaikomas pagal straipsnio 4 dalies a punktą nustatytas žemės, kurioje yra daugiametė ganykla, kiekis absoliutine išraiška, laikoma, kad Reglamento (EB) Nr. 1782/2003 5 straipsnio 2 dalies pirmojoje pastraipoje nustatytas įpareigojimas yra vykdomas.

▼M1

2. Taikydamos Reglamento (EB) Nr. 1782/2003 5 straipsnio 2 dalies antrąją pastraipą, valstybės narės užtikrina, kad šio straipsnio pirmojoje dalyje nurodytas santykinis dydis nesumažėtų žemės, kurioje yra daugiametė ganykla, nenaudai daugiau kaip 10 %, skaičiuojant nuo to paties reglamento 5 straipsnio 2 dalies pirmojoje pastraipoje nurodyto atitinkamų referencinių metų dydžio (toliau – referencinis santykinis dydis)

▼B

3. Straipsnio 1 dalyje nurodytas santykinis dydis nustatomas kiekvienais metais, remiantis ūkininkų deklaruotais už tuos metus plotais.

4. ►M1 Valstybėms narėms, išskyrus naujas valstybes nares, referencinis santykinis dydis nustatomas taip: ◄

a) žemė, kurioje yra daugiametė ganykla, yra 2003 m. ūkininkų deklaruota žemė, kurioje yra daugiametė ganykla, prie jos pridėjus 2005 m. pagal šio reglamento 14 straipsnio 1 dalį deklaruotą žemę, kurioje yra daugiametė ganykla, ir kuri 2003 m. tegalėjo būti deklaruota tiktai kaip pieva, jei ūkininkas negali įrodyti, kad 2003 m. toje žemėje nebuvo daugiametės ganyklos. 2005 m. deklaruoti kaip žemė, kurioje yra daugiametė ganykla, ir kurie 2003 m. atitiko išmokų už lauko kultūrų plotus reikalavimus pagal 1999 m. gegužės 17 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 1251/1999 dėl tam tikrų lauko kultūrų augintojų paramos sistemos sukūrimo ( 14 ) 1 straipsnio 3 dalį, plotai yra diskontuojami. Žemė, kurioje 2003 m. buvo daugiametė ganykla ir kuri nuo 2003 m. buvo apželdinta mišku ar bus apželdinta mišku pagal Reglamento (EB) Nr. 1782/2003 5 straipsnio 2 dalies trečiąją pastraipą, yra diskontuojama;

b) bendras žemės ūkio paskirties žemės plotas yra 2005 m. bendras ūkininkų deklaruotas žemės ūkio paskirties žemės plotas.

▼M1

5. Naujoms valstybėms narėms, kurios 2004 m. netaikė Reglamento (EB) Nr. 1782/2003 143b straipsnyje nurodytos bendrosios išmokos už plotą schemos, referencinis santykinis dydis nustatomas taip:

a) žemė, kurioje yra daugiametė ganykla – tai daugiametės ganyklos žemės plotas, kurį 2004 m. ūkininkai deklaravo, taip pat 2005 m. pagal šio reglamento 14 straipsnio 1 dalį deklaruota žemė, kurioje yra daugiametė ganykla ir kuri pagal 2004 m. deklaraciją buvo naudojama tiktai ganyklai, nebent kai ūkininkas gali įrodyti, kad 2004 m. tokioje žemėje nebuvo daugiametės ganyklos. Žemės plotai, kurie 2005 m. buvo deklaruoti kaip daugiametė ganykla, o 2004 m. už juos galėjo būti skiriamos išmokos už lauko kultūrų plotą vadovaujantis Reglamento (EB) Nr. 1251/1999 1 straipsnio 3 dalimi, yra neįtraukiami. Žemė, kurią pagal Reglamento (EB) Nr. 1782/2003 5 straipsnio 2 dalies trečiąją pastraipą ketinama apželdinti mišku, yra neįtraukiama;

b) bendras žemės ūkio paskirties žemės plotas – tai 2005 m. ūkininkų deklaruotas bendras žemės ūkio paskirties žemės plotas.

6. Naujoms valstybėms narėms, kurios 2004 m. taikė Reglamento (EB) Nr. 1782/2003 143b straipsnyje nurodytą bendrosios išmokos už plotą schemą, referencinis santykinis dydis nustatomas taip:

a) žemė, kurioje yra daugiametė ganykla – tai daugiametės ganyklos žemė, kurią 2005 m. pagal šio reglamento 14 straipsnio 1 dalį ūkininkai deklaravo;

b) bendras žemės ūkio paskirties žemės plotas – tai 2005 m. ūkininkų deklaruotas žemės ūkio paskirties žemės plotas.

▼M11

7. Bulgarijai ir Rumunijai orientacinė norma nustatoma taip:

a) daugiametės ganyklos žemės plotas – daugiametės ganyklos žemės plotas, kurį ūkininkai deklaravo 2007 m. pagal šio reglamento 14 straipsnio 1 dalį;

b) bendras žemės ūkio paskirties žemės plotas – tai 2007 m. ūkininkų deklaruotas bendras žemės ūkio paskirties žemės plotas.

▼B

4 straipsnis

Žemės, kurioje yra daugiametė ganykla, išlaikymas individualiu lygiu

1. Jei nustatoma, kad šio reglamento 3 straipsnio 1 dalyje nurodytas santykinis dydis konkrečioje valstybėje narėje mažėja, toji valstybė narė nacionaliniu arba regioniniu lygiu įpareigoja ūkininkus, kurie teikia pagalbos paraiškas pagal bet kurią Reglamento (EB) Nr. 1782/2003 I priede išvardytą tiesioginių išmokų schemą, nepertvarkyti žemės, kurioje yra daugiametė ganykla, į kitos paskirties žemę be išankstinio leidimo.

▼M1

Jei pirmojoje pastraipoje nurodytas leidimas išduodamas su sąlyga, kad žemės plotas būtų paskirtas daugiametei ganyklai, tokia žemė nuo pirmos jos pertvarkymo dienos yra laikoma daugiamete ganykla, nukrypstant nuo 2 straipsnio 2 punkte pateikto apibrėžimo. Tokie plotai nuo pertvarkymo dienos penkerius metus iš eilės naudojami žolei ar kitokiems žoliniams pašarams auginti.

▼B

2. Jei paaiškėja, kad neįmanoma užtikrinti šio reglamento 3 straipsnio 2 dalyje nurodyto įpareigojimo įvykdymo, valstybė narė ne tik imasi straipsnio 1 dalyje nurodytų priemonių, bet taip pat nacionaliniu arba regioniniu lygiu nustato įpareigojimą ūkininkams, kurie teikia pagalbos paraiškas pagal bet kurią Reglamento (EB) Nr. 1782/2003 I priede išvardytą tiesioginių išmokų schemą, vėl pertvarkyti žemę taip, kad joje būtų daugiametė ganykla, jei ūkininkai savo dispozicijoje turi žemės, kuri iš žemės, kurioje buvo daugiametė ganykla, buvo pertvarkyta į kitos paskirties žemę.

▼M1

Šis įpareigojimas 2005 m. galioja žemės, pertvarkytos į kitos paskirties žemę, atžvilgiu nuo atitinkamos datos pagal Reglamento (EB) Nr. 1782/2003 5 straipsnio 2 dalies pirmąją pastraipą. Nuo 2006 m. sausio 1 d. šis įpareigojimas taikomas žemės, pertvarkytos į kitos paskirties žemę, atžvilgiu nuo 24 mėnesių laikotarpio, skaičiuojamo nuo paskutinės datos, kurią vėliausiai turėjo būti pateiktos bendrosios paraiškos konkrečioje valstybėje narėje pagal šio reglamento 11 straipsnio 2 dalį, pradžios dienos.

▼B

Tokiu atveju ūkininkai gali tam tikrą to ploto procentinę dalį vėl pertvarkyti į žemę, kurioje būtų daugiametė ganykla, arba kitą tokio paties dydžio plotą paskirti daugiametei ganyklai. Ta procentinė dalis apskaičiuojama remiantis ūkininko turėtos daugiametės ganyklos ploto dydžiu ir pusiausvyrai atstatyti reikalingu ploto dydžiu.

Tačiau, jei žemė buvo pertvarkyta į kitos paskirties žemę prieš ją perleidžiant, šis įpareigojimas taikomas tiktai tuomet, jei perleidimas įvyko įsigaliojus šiam reglamentui.

Nukrypstant nuo 2 straipsnio 2 punkto, vėl pertvarkyti į daugiametę ganyklą ar daugiametei ganyklai naujai paskirti žemės plotai laikomi „daugiamete ganykla“ nuo pirmos ploto pertvarkymo vėl į daugiametę ganyklą ar ploto paskyrimo daugiametei ganyklai dienos. ►M1 Tokie plotai nuo jų pertvarkymo dienos penkerius metus iš eilės yra naudojami žolei ar kitokiems žoliniams pašarams auginti. ◄

3. Tačiau straipsnio 1 ir 2 dalyse ūkininkams nustatytas įpareigojimas netaikomas, jei ūkininkai žemės plotą pertvarkė į daugiametę ganyklą pagal atitinkamas programas, laikydamiesi 1992 m. birželio 30 d. Tarybos reglamento (EEB) Nr. 2078/92 dėl suderinamų su aplinkos apsaugos reikalavimais ir kaimo išlaikymu žemės ūkio gamybos metodų ( 15 ) ir 1999 m. gegužės 17 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 1257/1999 dėl Europos žemės ūkio orientavimo ir garantijų fondo (EŽŪOGF) paramos kaimo plėtrai ir iš dalies pakeičiančio bei panaikinančio tam tikrus reglamentus ( 16 ) bei 1994 m. balandžio 26 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 1017/1994 dėl žemės, šiuo metu apsėtos lauko kultūromis, pertvarkymo į ekstensyviąją gyvulininkystę Portugalijoje ( 17 ).







II

DALIS

INTEGRUOTA ADMINISTRAVIMO IR KONTROLĖS SISTEMA







I

ANTRAŠTINĖ DALIS

BENDROJI DALIS

5 straipsnis

Ūkininkų tapatybės nustatymas

Nepažeidžiant Reglamento (EB) Nr. 1782/2003 22 straipsnio 3 dalies, to reglamento 18 straipsnio 1 dalies f punkte numatyta bendra kiekvieno ūkininko tapatybę registruojančia sistema yra užtikrinama unikali visų to paties ūkininko paduotų pagalbos paraiškų identifikacija.

6 straipsnis

Žemės ūkio paskirties sklypų identifikavimas

1. Reglamento (EB) Nr. 1782/2003 20 straipsnyje nurodyta žemės ūkio paskirties sklypų identifikavimo sistema veikia referencinio sklypo, kaip, pvz., kadastrinio sklypo arba gamybos vieneto lygiu, kas užtikrina unikalų kiekvieno referencinio sklypo identifikavimą.

Be to, valstybės narės užtikrina patikimą žemės ūkio paskirties sklypų identifikavimą ir ypač reikalauja bendroje paraiškoje nurodyti išsamius duomenis ar kartu su ja pateikti kompetentingos institucijos nurodytus dokumentus, kuriais remiantis galima nustatyti žemės ūkio paskirties sklypų vietovę ir juos išmatuoti. GIS veikia nacionalinių geodetinių sistemų pagrindu.

2. Valstybės narės užtikrina, kad mažiausiai 75 % referencinių sklypų atžvilgiu yra paduotos pagalbos paraiškos ir mažiausiai 90 % ploto atitinka numatytus dalyvavimui bendrosios išmokos schemoje kriterijus. Įvertinimas atliekamas kasmet, naudojant tinkamus statistinius metodus.

▼M5 —————

▼B

7 straipsnis

Teisių į išmokas identifikavimo ir registravimo sistema

1. Reglamento (EB) Nr. 1782/2003 21 straipsnyje numatyta teisių į išmokas identifikavimo ir registravimo sistema yra elektroninis registras valstybės narės lygiu ir visų pirma užtikrina veiksmingą šio reglamento 24 straipsnyje numatytų kryžminių patikrinimų atžvilgiu teisių į išmokas sietį, o ypač šių jos elementų:

a) turėtojas;

b) vertė;

c) steigimo data;

d) paskutinio aktyvinimo data;

e) kilmė, visų pirma priskyrimo požiūriu, ar tai originalus ar nacionalinis rezervas, pirkimas, nuoma, paveldėjimas;

f) teisės rūšis, visų pirma teisės į atidėtą žemę, teisės į išmokas, kurioms keliami specialūs reikalavimai pagal Reglamento (EB) Nr. 1782/2003 48 straipsnį ir teisės su leidimu pagal to reglamento 60 straipsnį;

g) kai taikoma, regioniniai apribojimai.

2. Valstybės narės, kuriose yra daugiau negu viena mokėjimo agentūra, gali nuspręsti naudotis elektroniniu registru mokėjimo agentūros lygiu. Tokiu atveju valstybė narė užtikrina, kad skirtingi registrai būtų suderinami vienas su kitu.

8 straipsnis

Bendrieji principai dėl žemės ūkio paskirties sklypų

1. Pagalbos už plotą schemų atžvilgiu sklypas, kuriame yra medžių, laikomas žemės ūkio paskirties sklypu, jei Reglamento (EB) Nr. 1782/2003 51 straipsnyje nurodytos žemės ūkio veiklos rūšys arba, kai taikoma, numatoma žemės ūkio gamyba jame gali būti vykdoma panašiai kaip ir to paties ploto sklypuose, kuriuose medžių nėra.

▼M10

2. Jei plotas naudojamas kaip bendra žemė, kompetentingos institucijos sąlygiškai paskirsto jį atskiriems ūkininkams proporcingai tai ploto daliai, kuria ūkininkas naudojasi arba kuria naudotis turi teisę.

▼B

9 straipsnis

Kompleksiniam paramos susiejimui taikoma kontrolės sistema

Valstybės narės įdiegia sistemą, užtikrinančią veiksmingą kompleksinio paramos susiejimo reikalavimų laikymąsi. Ši sistema pagal šio reglamento III antraštinės dalies III skyrių visų pirma nustato:

a) kaip specializuotoms kontrolės įstaigoms ir (arba), kai taikoma, per koordinuojančią Reglamento (EB) Nr. 1782/2003 23 straipsnio 3 dalyje nurodytą instituciją perduoti reikalingą informaciją apie ūkininkus, kurie kreipiasi į mokėjimo agentūrą dėl tiesioginių išmokų, tais atvejais, kai kompetentinga kontrolės institucija nėra mokėjimo agentūra;

b) kontrolinių mėginių atrinkimui taikytinus metodus;

c) atliekamų patikrinimų pobūdžio ir masto nuorodas;

d) kontrolės ataskaitas, kuriose visų pirma nurodomi aptikti neatitikimai bei įvertinamas nustatyto reikalavimų nesilaikymo sunkumas, mastas, pastovumas ir pasikartojimas;

e) kaip iš specializuotų kontrolės įstaigų perduoti kontrolės atskaitas mokėjimo agentūrai arba Reglamento (EB) Nr. 1782/2003 23 straipsnio 3 dalyje nurodytai koordinuojančiai institucijai arba abiem, kai kompetentinga kontrolės institucija nėra mokėjimo agentūra;

f) mokėjimo agentūros naudojamą sumažinimo ir neskyrimo sistemos taikymo tvarką.

Be to, valstybės narės gali numatyti tvarką, pagal kurią ūkininkas nurodo mokėjimo agentūrai elementus, reikalingus nustatyti jam taikomus reikalavimus ir standartus.

10 straipsnis

Išmokėjimas

1. Nepažeidžiant Reglamento (EB) Nr. 1782/2003 28 straipsnio 2 dalimi numatyto laikotarpio ar nepažeidžiant taisyklių, reglamentuojančių avansinių sumų mokėjimą pagal to straipsnio 3 dalį, į šio reglamento taikymo sritį patenkančios mokėtinos tiesioginės išmokos neišmokamos, kol vadovaudamosi šiuo reglamentu valstybės narės neatliko iki galo reikalavimų atitikimo kriterijų patikrinimų.

2. Jei šio reglamento III antraštinės dalies III skyriuje nurodytų kompleksinio paramos susiejimo patikrinimų neįmanoma užbaigti iki išmokėjimo laikotarpio, bet kokios neteisėtai išmokėtos sumos sugrąžinamos, vadovaujantis šio reglamento 73 straipsniu.







II

ANTRAŠTINĖ DALIS

PAGALBOS PARAIŠKOS







I

SKYRIUS

BENDROJI PARAIŠKA

11 straipsnis

Bendrosios paraiškos pateikimo data

1. Besikreipiantis dėl pagalbos pagal bet kurią pagalbos už plotą schemą ūkininkas per metus gali pateikti tiktai vieną paraišką.

Ūkininkas, kuris nesikreipia dėl pagalbos skyrimo pagal pagalbos už plotą schemą, bet kreipiasi dėl pagalbos pagal kitokią Reglamento (EB) Nr. 1782/2003 I priede išvardytą pagalbos schemą, paduoda bendrosios paraiškos formą, jei savo dispozicijoje turi žemės ūkio paskirties plotų, apibrėžtų Reglamento (EB) Nr. 796/2004 2 straipsnio a punkte, bendrosios paraiškos formoje šiuos plotus išvardydamas pagal 14 straipsnį. Tačiau valstybės narės gali atleisti ūkininkus nuo šio įpareigojimo, jei atitinkama informacija kompetentingoms institucijoms yra žinoma iš kitų administravimo ir kontrolės sistemų, garantuojančių suderinamumą su integruota sistema pagal Reglamento (EB) Nr. 1782/2003 26 straipsnį.

2. ►M1 Bendroji paraiška paduodama iki valstybės narės nustatomos datos, bet ne vėliau kaip gegužės 15 d. Tačiau Estija, Latvija, Lietuva, Suomija ir Švedija gali nustatyti vėlesnę datą, bet ne vėliau kaip birželio 15 d. ◄

Tam tikrose zonose, kur dėl išimtinių klimato sąlygų neįmanoma laikytis įprastų datų, Reglamento (EB) Nr. 1782/2003 144 straipsnio 2 dalyje nurodyta tvarka, šios straipsnio dalies pirmojoje pastraipoje nurodytas datas gali būti leista atidėti.

Nustatydamos tokią datą, valstybės narės atsižvelgia į laikotarpį, reikalingą visiems atitinkamiems duomenims surinkti tam, kad būtų užtikrinama tinkama administracinė ir finansinė pagalbos vadyba ir sudaromas efektyvių kontrolių tvarkaraštis, visų pirma atsižvelgdamos į pagal Reglamento (EB) Nr. 1782/2003 44 straipsnio 3 dalį nustatomą datą.

3. Jei už to paties ūkininko dalyvavimo pagalbos schemose, kurioms pateikiama bendroji paraiška, vadybą atsako daugiau negu viena mokėjimo agentūra, valstybė narė imasi atitinkamų priemonių užtikrinti, kad šiame straipsnyje reikalaujama informacija būtų prieinama visoms susijusioms mokėjimo agentūroms.

12 straipsnis

Bendrosios paraiškos turinys

1. Bendrojoje paraiškoje nurodoma visa pagalbos skyrimo reikalavimų atitikimui nustatyti reikalinga informacija, visų pirma:

a) ūkininko tapatybė;

b) atitinkama pagalbos schema ar schemos;

c) pagal 7 straipsnyje nurodytą teisių į išmokas identifikavimo ir registravimo sistemą nustatomos teisės į išmokas, skiriamas pagal bendrosios išmokos schemą, atskirai nurodant teises į išmokas už atidėtą žemę ar kitokias;

d) detalės, leidžiančios nustatyti visų ūkyje turimų žemės ūkio paskirties sklypų identifikavimą, jų plotą nurodant hektarais dviejų ženklų po kablelio tikslumu, jų vietą ir, kai taikoma, jų panaudojimą, taip pat nurodoma, ar žemės ūkio paskirties sklypas yra drėkinamas;

▼M4

e) atitinkamais atvejais alyvmedžių plotas, išreikštas alyvmedžių auginimo GIS-ha, remiantis Reglamento (EB) Nr. 1973/2004 XXIV priedo 2 ir 3 punktais;

f) ūkininko pareiškimas, kad jis yra susipažinęs su dalyvavimo atitinkamose pagalbos schemose reikalavimais.

▼B

2. Siekiant nustatyti straipsnio 1 dalies c punkte nurodytas teises į išmokas, pagal Reglamento (EB) Nr. 1782/2003 22 straipsnio 2 dalį ūkininkams išplatintose iš anksto atspausdintose formose išvardijamos galimos teisės į išmokas, vadovaujantis 7 straipsnyje numatyta teisių į išmokas identifikavimo ir registravimo sistema, išskiriant atskirai teises į išmokas už atidėtą žemę ar kitas.

▼M4 —————

▼B

Patvirtinančius teises į išmokas už atidėtą žemę ir kitas teises plotus ūkininkai deklaruoja atskirai. Pagal Reglamento (EB) Nr. 1782/2003 54 straipsnio 6 dalį, teisių į išmokas už atidėtą žemę prašoma anksčiau nei visų kitų teisių. Vadinasi, ūkininkas deklaruoja atitinkantį teisių į išmokas skaičių atidėtos žemės plotą, jei savo dispozicijoje turi pakankamą pagalbos skyrimo reikalavimus atitinkančios žemės kiekį. Jei pagalbos skyrimo reikalavimus atitinkančios žemės yra mažiau negu teisių į išmokas, ūkininkas gali prašyti tokio teisių už atidėtą žemę skaičiaus, kuris atitinka jo turimo ploto kiekį.

▼M4

3. Siekiant identifikuoti straipsnio 1 dalies d punkte nurodytus žemės ūkio paskirties sklypus pagal Reglamento (EB) Nr. 1782/2003 22 straipsnio 2 dalies nuostatas ūkininkams pateiktose iš anksto atspausdintose formose nurodomas didžiausias kiekvieno referencinio sklypo pagalbos skyrimo reikalavimus atitinkantis žemės plotas pagal bendrosios išmokos schemą. Be to, vadovaujantis tomis pačiomis nuostatomis, ūkininkui pateiktoje grafinėje medžiagoje nurodomos referencinių sklypų ribos bei unikali jų identifikacija, o ūkininkas nurodo kiekvieno žemės ūkio paskirties sklypo vietą.

▼M9

Valstybėse narėse, kurios į Reglamento (EB) Nr. 1782/2003 20 straipsnyje nurodytą žemės ūkio sklypų identifikavimo sistemą įtraukia alyvuogių auginimo geografinę informacinę sistemą, alyvmedžių sklypo atveju ūkininkui pateiktoje grafinėje medžiagoje nurodomas kiekvieno alyvmedžių sklypo pagalbos skyrimo reikalavimus atitinkančių alyvmedžių skaičius bei jų išdėstymas sklype ir alyvmedžių plotas, išreikštas alyvmedžių auginimo GIS-ha pagal Reglamento (EB) Nr. 1973/2004 XXIV priedo 3 punktą.

▼M4

Reglamento (EB) Nr. 1782/2003 IV antraštinės dalies 10b skyriuje numatytos pagalbos už alyvmedžių giraites paraiškos atveju, ūkininkui pateiktoje grafinėje medžiagoje nurodomas kiekvienam alyvmedžių sklypui:

a) reikalavimų neatitinkančių alyvmedžių skaičius ir jų išsidėstymas sklype;

b) alyvmedžių plotas, išreikštas alyvmedžių auginimo GIS-ha, remiantis Reglamento (EB) Nr. 1973/2004 XXIV priedo 2 punktu;

c) kategorija, pagal kurią prašoma skirti pagalbą, kaip nustatyta Reglamento (EB) Nr. 1782/2003 110i straipsnio 2 dalyje;

d) tam tikrais atvejais nurodoma, kad sklypui taikoma Komisijos patvirtinta programa, kaip nurodyta Tarybos reglamento (EB) Nr. 1638/98 ( 18 ) 4 straipsnyje, ir atitinkamų alyvmedžių skaičius ir jų išsidėstymas sklype.

4. Pateikdamas paraišką, ūkininkas pakoreguoja 2 ir 3 dalyse nurodytą iš anksto atspausdintą formą, jeigu atsirado pakeitimų, visų pirma susijusių su teisių į išmokas perdavimu remiantis Reglamento (EB) Nr. 1782/2003 46 straipsniu, arba jeigu iš anksto atspausdintoje formoje yra neteisingos informacijos.

►M10 Jei koreguojamas referencinio sklypo plotas, ūkininkas deklaruoja naujausią kiekvieno susijusio žemės ūkio paskirties sklypo plotą ir prireikus nurodo naująsias referencinio sklypo ribas. ◄ Tačiau jeigu grafinėje medžiagoje neteisingai nurodytas alyvmedžių išsidėstymas, ūkininkas neprivalo nurodyti susidariusį teisingą plotą, išreikštą alyvmedžių auginimo GIS-ha, bet nurodo tik faktinį medžių išsidėstymą.

▼B

13 straipsnis

Specifiniai su bendrąja paraiška susiję reikalavimai

▼M8

1. Jei ūkininkas ketina auginti kanapes pagal Reglamento (EB) Nr. 1782/2003 52 straipsnio nuostatas arba auginti pluoštines kanapes, kaip nurodyta to reglamento 106 straipsnyje, bendroje paraiškoje turi buti nurodyta:

a) visa informacija, reikalinga kanapėmis užsėtiems sklypams identifikuoti, nurodant jų sėklų veisles;

b) duomenys apie sunaudotas sėklas (kg/ha);

c) oficialios sėklų pakuotės etiketės, remiantis Tarybos direktyva 2002/57/EB ( 19 ), ypač jos 12 straipsniu.

Tačiau, nukrypstant nuo pirmos pastraipos c punkto, jei sėjama vėliau negu bendrosios paraiškos padavimo galutinis terminas, etiketės pristatomos vėliausiai iki birželio 30 dienos; jei etiketes taip pat reikia pateikti kitoms nacionalinėms institucijoms, valstybės narės gali numatyti, kad pagal šį punktą pristatytos etiketės vėliau turi būti gražinamos ūkininkui. Ant grąžintų etikečių turi būti pažymėta, kad jos buvo naudojamos teikiant paraišką.

Jei, teikiant pagalbos paraišką gauti išmoką už pasėlių plotą pagal Reglamento (EB) Nr. 1782/2003 IV antraštinės dalies 10 skyrių, deklaruojamas pluoštinių linų arba kanapių auginimas, kaip nurodyta to reglamento 106 straipsnyje, kartu su bendra paraiška pateikiama tame straipsnyje numatytos sutarties arba įsipareigojimo kopija, nebent valstybė narė yra numačiusi galimybę tą kopiją pristatyti vėliau, tačiau ne vėliau kaip iki rugsėjo 15 dienos.

▼B

2. Jei atidėta žemė naudojama pagal Reglamento (EB) Nr. 1782/2003 55 straipsnio b punktą arba to reglamento 107 straipsnio 3 dalies pirmąją įtrauką, bendrojoje paraiškoje turi būti pateikti pagal taikomas sektoriaus taisykles reikalaujami įrodymai.

3. Pateikiant pagalbos paraiškas konkrečiai priemokai už kietųjų kviečių kokybę, numatytą Reglamento (EB) Nr. 1782/2003 IV antraštinės dalies 1 skyriuje ir priedui už kietuosius kviečius bei specialiai to reglamento 105 straipsnyje numatytai pagalbai gauti, bendrojoje paraiškoje, laikantis valstybės narės nustatytų taisyklių, turi būti pateikti įrodymai, jog buvo panaudotas mažiausias sertifikuotos kietųjų kviečių sėklos kiekis.

4. Pateikiant pagalbos paraiškas konkrečiai išmokai už ryžių pasėlius, numatytai Reglamento (EB) Nr. 1782/2003 IV antraštinės dalies 3 skyriuje, bendrojoje paraiškoje turi būti nurodoma pasėtų ryžių veislė ir atitinkamų sklypų identifikavimas.

▼M5

5. Jei pateikiama pagalbos už riešutmedžių plotą paraiška, kaip numatyta Reglamento (EB) Nr. 1782/2003 IV antraštinės dalies 4 skyriuje, vienoje paraiškoje nurodomas riešutmedžių skaičius pagal atskiras rūšis.

▼M10

6. Teikiant paraiškas pagalbai už energetinius augalus gauti, numatytai Reglamento (EB) Nr. 1782/2003 IV dalies 5 skyriuje, su bendrąja paraiška turi būti pateikiama pareiškėjo su surinkėju arba pirmuoju perdirbėju pagal Reglamento (EB) Nr. 1973/2004 25 straipsnį sudarytos sutarties kopija, o teikiant paraišką pagal to paties reglamento 33 straipsnio 2 dalį – tame straipsnyje nurodyta raštiška deklaracija.

▼B

7. Pateikiant paraiškas pagalbai už krakmolo gamybai skirtas bulves, numatytai Reglamento (EB) Nr. 1782/2003 IV antraštinės dalies 6 skyriuje, su bendrąja paraiška turi būti pateikiama auginimo sutarties kopija; tačiau valstybė narė gali numatyti galimybę tą kopiją pristatyti vėliau, tačiau ne vėliau kaip iki birželio 30 dienos.

8. Pateikiant paraiškas pagalbai už sėklą gauti, numatytai Reglamento (EB) Nr. 1782/2003 IV antraštinės dalies 9 skyriuje, su bendrąja paraiška turi būti pateikiama:

a) auginimo sutarties arba auginimo deklaracijos kopija; tačiau valstybė narė gali numatyti galimybę tą kopiją pristatyti vėliau, tačiau ne vėliau kaip iki rugsėjo 15 dienos;

b) nuoroda į kiekviename sklype pasodintos sėklos rūšis;

c) nuoroda į pagamintos sertifikuotos sėklos kiekį, nurodant jį po 50 kg iki vieno skaičiaus po kablelio; tačiau valstybė narė gali numatyti galimybę tą informaciją pateikti vėliau, tačiau ne vėliau kaip iki po derliaus nuėmimo einančių metų birželio 15 dienos;

d) nurodyto sėklos kieko oficialų sertifikavimą patvirtinančių dokumentų kopija; tačiau valstybė narė gali numatyti galimybę tą informaciją pateikti vėliau, tačiau ne vėliau kaip iki po derliaus nuėmimo einančių metų gegužės 31 dienos.

▼M1

9. Pateikiant paraiškas papildomai pagalbai už apynius, numatytai Reglamento (EB) Nr. 1782/2003 68a straipsnyje, bendrojoje paraiškoje turi būti nurodyti atitinkami plotai.

▼M4

10. Pateikiant paraiškas Reglamento (EB) Nr. 1782/2003 IV antraštinės dalies 10a skyriuje numatytai specialiajai pagalbai už medvilnę gauti, vienoje paraiškoje nurodoma:

a) naudotos medvilnės sėklos veislės pavadinimas;

b) kai taikoma, patvirtintos tarpšakinės organizacijos, kuriai priklauso ūkininkas, pavadinimas ir adresas.

11. Reglamento (EB) Nr. 1782/2003 IV antraštinės dalies 10b skyriuje numatytos pagalbos už alyvmedžių giraites paraiškos atveju, vienoje paraiškoje nurodomas kiekviename alyvmedžių sklype esančių toliau nurodytų alyvmedžių skaičius ir jų išsidėstymas sklype:

a) alyvmedžių, išrautų ir pakeistų kitais alyvmedžiais;

b) alyvmedžių, išrautų ir nepakeistų kitais alyvmedžiais;

c) papildomai pasodintų alyvmedžių.

12. Pateikiant paraiškas Reglamento (EB) Nr. 1782/2003 IV antraštinės dalies 10c skyriuje numatytai pagalbai už tabaką gauti, vienoje paraiškoje nurodoma:

a) Reglamento (EB) Nr. 110k straipsnio c punkte nurodytos auginimo sutarties kopija arba nuoroda į jos registracijos numerį;

b) kiekviename žemės ūkio paskirties sklype auginamo tabako veislė;

c) kompetentingos institucijos išduoto kontrolės sertifikato, kuriame nurodomas pirminiam perdirbėjui pristatyto džiovintų tabako lapų kiekis kilogramais, kopija.

Valstybės narės gali numatyti, kad c punkte nurodyta informacija gali būti atskirai pateikiama vėlesne data, tačiau ne vėliau kaip iki kitų derliaus metų gegužės 15 d.

▼M8 —————

▼M11

13a. Taikant pereinamojo laikotarpio išmokas už vaisius ir daržoves, numatytas Reglamento (EB) Nr. 1782/2003 IV antraštinės dalies 10g skyriuje, arba pereinamojo laikotarpio išmokas už minkštuosius vaisius, numatytas tos antraštinės dalies 10h skyriuje, vienoje paraiškoje pagal Reglamento (EB) Nr. 1973/2004 171db straipsnį pateikiama perdirbimo sutarties ar tiekimo įsipareigojimo kopija.

Valstybės narės gali numatyti, kad pirmoje pastraipoje nustatytą informaciją būtų galima pateikti atskirai iki vėlesnės datos, bet ne vėliau kaip iki paraiškos teikimo metų gruodžio 1 d.

▼M10

14. Kompetentinga institucija, kai įmanoma, informacijos, kurią būtina pateikti šiame straipsnyje nurodytuose patvirtinamuosiuose dokumentuose, gali tiesiogiai pareikalauti iš informacijos šaltinio.

▼B

14 straipsnis

Bendrosios su bendrąja paraiška ir deklaracijomis susijusios taisyklės, reglamentuojančios tam tikrus ploto naudojimo atvejus

1. Plotų naudojimo atvejai, nurodyti Reglamento (EB) Nr. 1782/2003 5 straipsnio 2 dalyje ir 51 straipsnyje bei išvardyti to reglamento V priede, taip pat pluoštinių linų auginimui naudojami plotai, jei tų plotų nereikia deklaruoti pagal šio reglamento 13 straipsnį, bendrosios paraiškos formoje deklaruojami skiltyje su atskiru antraštiniu pavadinimu.

▼M1

Be to, jeigu valstybė narė naudojasi Reglamento (EB) Nr. 1782/2003 68a straipsnyje numatyta galimybe skirti išmokas to straipsnio antrojoje pastraipoje nurodytoms pripažintoms augintojų grupėms, ūkininkas apyniams auginti skirtus žemės ūkio paskirties sklypus taip pat deklaruoja bendrosios paraiškos formos skiltyje su atskiru antraštiniu pavadinimu. Tokiu atveju ūkininkas bendrosios paraiškos formoje taip pat nurodo savo narystę atitinkamoje augintojų grupėje.

▼M7

Plotų naudojimo atvejai, nepatenkantys į Reglamento (EB) Nr. 1782/2003 III, IV ir IVa antraštinėse dalyse numatytas pagalbos schemas bei neįtraukti į to reglamento V priedą, deklaruojami vienoje ar keliose skiltyse su antraštiniu pavadinimu „kiti naudojimo“ atvejai.

▼B

Valstybės narės gali priimti nuostatą, kad pirmoji ir antroji pastraipos nebūtų taikomos, jei tose pastraipose minima informacija kompetentingoms institucijoms yra žinoma iš kitų administravimo ir kontrolės sistemų, garantuojančių suderinamumą su integruota sistema pagal Reglamento (EB) Nr. 1782/2003 26 straipsnį.

▼M1

1a. Jeigu kuriais nors metais ūkininkas nedeklaruoja visų 1 dalyje nurodytų plotų, o skirtumas tarp bendrojoje paraiškoje deklaruoto bendro ploto ir deklaruoto ploto bei bendro nedeklaruotų sklypų ploto sudaro daugiau kaip 3 % deklaruoto ploto, bendra tiesioginių mokėtinų išmokų tam ūkininkui už tuos metus suma mažinama iki 3 % priklausomai nuo neatitikimų dydžio.

▼B

2. Pirmaisiais bendrosios išmokos schemos taikymo metais valstybės narės gali nukrypti nuo 12 ir 13 straipsnių nuostatų, jei paskutinę bendrosios paraiškos padavimo dieną teisės į išmokas dar nėra galutinai nustatytos.

▼M7

Valstybės narės tomis pačiomis sąlygomis taip pat gali leisti daryti pakeitimus, susijusius su naudojimu ar pagalbos schemomis bendrojoje paraiškoje jau deklaruotų žemės ūkio paskirties sklypų atžvilgiu.

Pirmoje ir antroje pastraipose nurodytos leidžiančios nukrypti nuostatos taip pat taikomos pirmaisiais metais, kai nauji sektoriai įtraukiami į bendrosios išmokos schemą ir su šiuo įtraukimu susijusių ūkininkų teisės į išmokas dar nėra iki galo nustatytos.

▼B

3. Valstybės narės gali nuspręsti, kad visas pagal Reglamento (EB) Nr. 1782/2003 IV antraštinę dalį pagalbos paraiškas apima bendroji paraiška. Tokiu atveju šios antraštinės dalies II ir III skyriai konkrečių pagalbos pagal tas schemas taikymui nustatytų reikalavimų atžvilgiu taikomi mutatis mutandis.

4. Kiekviena valstybė narė nustato mažiausią žemės ūkio paskirties plotų, kuriems galima pateikti paraiškas, dydį. Tačiau mažiausias dydis negali viršyti 0,3 ha.

15 straipsnis

Bendrosios paraiškos pakeitimai

1. Pasibaigus bendrosios paraiškos pateikimo terminui, kai kuriais konkrečiais atvejais individualūs žemės ūkio paskirties sklypai, siejami su atitinkamomis teisėmis į išmokas ir dar nedeklaruoti bendrosios paraiškos formoje, kreipiantis dėl dalyvavimo pagalbos už plotą schemose, gali būti įrašomi į bendrąją paraišką, jei atitinka atitinkamų pagalbos schemų reikalavimus.

▼M7

Tomis pačiomis sąlygomis gali būti daromi pakeitimai, susiję su naudojimu ar pagalbos schemomis bendrojoje paraiškoje jau deklaruotų žemės ūkio paskirties sklypų ar teisių į išmokas atžvilgiu.

▼M10

Jei pirmojoje ir antrojoje pastraipose nurodyti pakeitimai turi įtakos kokiems nors teiktiniems patvirtinamiesiems dokumentams arba sutartims, susijusius pakeitimus leidžiama daryti ir tuose dokumentuose arba sutartyse.

▼M1

2. Nepažeidžiant pagal 11 straipsnio 2 dalies pirmąją pastraipą Estijos, Latvijos, Lietuvos, Suomijos ir Švedijos nustatytų bendrosios paraiškos padavimo datų, ne vėliau kaip iki atitinkamų kalendorinių metų gegužės 31 dienos apie pakeitimus, padarytus pagal šio straipsnio 1 dalį, raštu pranešama kompetentingai institucijai, išskyrus Estiją, Latviją, Lietuvą, Suomiją ir Švediją, kuriose kompetentingoms institucijoms pranešama ne vėliau kaip iki atitinkamų kalendorinių metų birželio 15 dienos.

▼M10

Tačiau 2007 m. atžvilgiu apie pakeitimus, padarytus pagal šio straipsnio 1 dalį, kompetentingai institucijai pranešama ne vėliau kaip iki birželio 15 d. tose valstybėse narėse, kurios taiko Reglamento (EB) Nr. 795/2004 48c straipsnio 8 dalį. Tinkamai pagrįstais atvejais pranešimai apie minėtus pakeitimus priimami per 20 dienų po Reglamento (EB) Nr. 972/2007 ( 20 ) paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

▼B

3. Jei kompetentinga institucija jau yra informavusi ūkininką apie bendrojoje paraiškoje nustatytus neatitikimus arba pranešusi apie ketinimą atlikti patikrinimą vietoje ir, jei patikrinimo vietoje metu buvo nustatyti neatitikimai, daryti žemės ūkio paskirties sklypų, kuriuose buvo nustatyti neatitikimai, pakeitimus pagal straipsnio 1 dalį neleidžiama.

▼M1







IA

SKYRIUS

PRIPAŽINTŲ AUGINTOJŲ GRUPIŲ PAGALBOS PARAIŠKOS DĖL IŠMOKŲ UŽ APYNIUS

15a straipsnis

Pagalbos paraiška

Gamintojų, kurie kreipiasi dėl pagalbos pagal Komisijos reglamento (EB) Nr. 1973/2004 ( 21 ) 171 straipsnį, pagalbos paraiškoje nurodoma visa pagalbos skyrimo reikalavimų atitikimui nustatyti reikalinga informacija, ir visų pirma:

a) augintojų grupės tapatybė;

b) duomenys, pagal kuriuos galima nustatyti nurodytus žemės ūkio paskirties sklypus;

c) augintojų grupės pareiškimas, kad ji yra susipažinusi su dalyvavimo konkrečioje pagalbos schemoje reikalavimais.

Augintojų grupė gali deklaruoti tiktai apyniams auginti naudojamus žemės ūkio paskirties sklypus, kuriuos šios grupės nariai tais pačiais kalendoriniais metais deklaravo pagal šio reglamento 14 straipsnio 1 dalies antrąją pastraipą.

Valstybės narės paraiškų pateikimo tvarką gali supaprastinti, nusiųsdamos augintojų grupei spausdintą paraiškos formą su išvardytais visais sklypais, kuriuos tuo tikslu konkretūs šios grupės nariai pagal šio reglamento 14 straipsnio 1 dalies antrąją pastraipą deklaravo.

▼B







II

SKYRIUS

PAGALBOS GYVULININKYSTEI PARAIŠKA

16 straipsnis

Reikalavimai, susiję su pagalbos gyvulininkystei paraiška

1. Pagalbos gyvulininkystei paraiškoje nurodoma visa pagalbos skyrimo reikalavimų atitikimui nustatyti reikalinga informacija, visų pirma:

a) ūkininko tapatybė;

b) nuoroda į bendrąją paraišką, jei ji jau pateikta;

c) kiekvienos rūšies gyvulių, dėl kurių paduoda kokios nors pagalbos paraiška, skaičius, o jei paduota pagalbos gyvulininkystei paraiška – gyvulių identifikacijos kodai;

d) kai taikoma, ūkininko įsipareigojimas išlaikymo laikotarpiu laikyti savo ūkyje c punkte nurodytus gyvulius ir informacija apie vietovę ar vietoves, kuriose bus laikomi gyvuliai, bei konkretus laikotarpis ar laikotarpiai;

e) kai taikoma, individualus limitas arba individuali viršutinė riba konkrečių gyvulių atžvilgiu;

▼M7

f) kai taikoma, kovo 31 d. individualus referencinis pieno kiekis ūkininkui arba konkrečiai valstybei narei nusprendus pasinaudoti Reglamento (EB) Nr. 1973/2004 130 straipsnyje numatyta leidžiančia nukrypti nuostata, susijusių kalendorinių metų balandžio 1 d.; jeigu paraiškos pateikimo dieną šis kiekis nežinomas, apie tai kompetentingai institucijai reikia pranešti iš karto atsiradus galimybei;

▼B

g) ūkininko pareiškimas, kad jis yra susipažinęs su dalyvavimo konkrečioje pagalbos schemoje reikalavimais.

Jei išlaikymo laikotarpiu gyvulys patenka į kitą vietovę, ūkininkas apie tai iš anksto raštu praneša kompetentingai institucijai.

2. Valstybės narės kiekvienam gyvulių laikytojui užtikrina teisę be jokių suvaržymų per protingą laikotarpį ir be jokio nepamatuoto delsimo gauti iš kompetentingos institucijos informaciją, kuri susijusi su duomenimis apie jį ir jo gyvulius, laikomą kompiuterinėje galvijų duomenų bazėje. Paduodamas pagalbos paraišką, ūkininkas patvirtina, kad tie duomenys yra teisingai ir išsamūs arba neteisingus duomenis ištaiso ar įrašo trūkstamus duomenis.

3. Valstybės narės gali nuspręsti, kad kai kurios straipsnio 1 dalyje nurodytos informacijos nereikia įtraukti į pagalbos paraišką, jei kompetentingai institucijai ji jau buvo pranešta.

Valstybės narės gali nustatyti procedūras, kurių laikantis gali būti naudojami pagalbos prašymams reikalingi kompiuterinėje galvijų duomenų bazėje laikomi duomenys, jei kompiuterinė galvijų duomenų bazė gali užtikrinti tinkamai pagalbos schemų vadybai reikalingą patikimumo ir įgyvendinimo lygį. Tokias procedūras gali sudaryti sistema, pagal kurią ūkininkas gali kreiptis pagalbos visų valstybės narės nustatomą datą atitinkančių pagalbos skyrimo reikalavimus, remiantis kompiuterinėje galvijų duomenų bazėje turimais duomenimis, gyvulių atžvilgiu. Tokiu atveju valstybės narės imasi būtinų priemonių užtikrinti, kad:

a) laikantis konkrečiai pagalbos schemai taikomų nuostatų, atitinkamo išlaikymo laikotarpio pradžia ir pabaiga yra aiškiai apibrėžiamos ir šie laikotarpiai ūkininkui yra žinomi;

b) ūkininkui žinoma, kad galvijų identifikavimo ir registravimo sistemoje nustačius neteisingą bet kurio gyvulio identifikavimą ar registraciją, toks gyvulys laikomas neatitinkančiu 59 straipsnyje nurodytų reikalavimų. Priemokų už karves žindenes atžvilgiu, vadovaujantis Reglamento (EB) Nr. 1782/2003 125 straipsniu, galvijų identifikavimo ir registravimo sistemoje nustatyti neatitikimai paskirstomi proporcingai tarp reikalingų priemokai gauti gyvulių skaičiaus ir reikalingų pieno ar pieno produktų tiekimui pagal to reglamento 125 straipsnio 2 dalies b punktą gyvulių skaičiaus. Tačiau pirmiausia tokie neatitikimai paskirstomi gyvulių, nebūtinų laikyti pagal individualų limitą ar viršutines ribas, nurodytas 125 straipsnio 2 dalies b punkte ir 126 straipsnyje, skaičiui.

4. Valstybės narės gali nustatyti, kad kai kuri straipsnio 1 dalyje nurodyta informacija gali būti perduodama per jos paskirtą įstaigą ar įstaigas. Tačiau ūkininkas išlieka atsakingas už perduodamus duomenis.







III

SKYRIUS

PAGALBOS PARAIŠKA PRIEMOKAI UŽ PIENĄ IR PAPILDOMOMS IŠMOKOMS GAUTI

17 straipsnis

Reikalavimai, susiję su pagalbos paraiška priemokai už pieną ir papildomoms išmokoms gauti

Kiekvieno pieno gamintojo, besikreipiančio dėl priemokos už pieną ir papildomų išmokų pagal Reglamento (EB) Nr. 1782/2003 IV antraštinės dalies 7 skyrių skyrimo, pagalbos paraiškoje nurodoma visa pagalbos skyrimo reikalavimų atitikimui nustatyta reikalinga informacija, visų pirma:

a) ūkininko tapatybė;

b) ūkininko pareiškimas, kad jis yra susipažinęs su dalyvavimo pagalbos schemoje reikalavimais.

Pagalbos paraiška paduodama iki valstybės narės nustatomos datos, bet ne vėliau kaip gegužės 15 d., o Suomija ir Švedija – ne vėliau kaip birželio 15 d.

▼M8







IIIA

SKYRIUS

▼M11

PAGALBA CUKRINIŲ RUNKELIŲ IR CUKRANENDRIŲ AUGINTOJAMS, ATSKIRA IŠMOKA UŽ CUKRŲ IR ATSKIRA IŠMOKA UŽ VAISIUS IR DARŽOVES

▼M8

17a straipsnis

►M11 Reikalavimai, paraiškoms keliami dėl pagalbos cukrinių runkelių ir cukranendrių augintojams, dėl atskirų išmokų už cukrų ir atskirų išmokų už vaisius ir daržoves ◄

1. ►M11 Ūkininkai, prašantys cukrinių runkelių ir cukranendrių augintojams teikiamos pagalbos, numatytos Reglamento (EB) Nr. 1782/2003 IV antraštinės dalies 10f skyriuje, ūkininkai, prašantys atskirų išmokų už cukrų, numatytų to reglamento 143ba straipsnyje, ir ūkininkai, prašantys atskirų išmokų už vaisius ir daržoves, numatytų to reglamento 143bb straipsnyje, pateikia pagalbos paraišką ir joje nurodo visą informaciją, reikalingą siekiant nustatyti, ar jie atitinka visus pagalbos skyrimo reikalavimus, visų pirma: ◄

a) ūkininko tapatybę;

b) ūkininko pareiškimą, kad jis yra susipažinęs su konkrečios pagalbos skyrimo reikalavimais.

Pateikiant paraišką gauti pagalbą cukrinių runkelių ir cukranendrių augintojams, kartu pateikiama Reglamento (EB) Nr. 1782/2003 110r straipsnyje nurodytos tiekimo sutarties kopija.

▼M11

2. Pagalbos paraiška dėl pagalbos cukrinių runkelių ir cukranendrių augintojams, dėl atskiros išmokos už cukrų ar atitinkamai dėl atskiros išmokos už vaisius ir daržoves pateikiama iki valstybių narių nustatomos datos, bet ne vėliau kaip iki gegužės 15 d., o Estijos, Lietuvos ir Latvijos atveju – ne vėliau kaip iki birželio 15 d.

▼B







IV

SKYRIUS

BENDROSIOS NUOSTATOS

18 straipsnis

Procedūrų supaprastinimas

1. Nepažeidžiant konkrečių šio reglamento ir Reglamento (EB) Nr. 1782/2003 nuostatų, valstybės narės gali leisti arba reikalauti, kad bendravimas tarp ūkininko ir institucijų bei atvirkščiai, susijęs su šiuo reglamentu, būtų vykdomas elektroniniu būdu. Tokiu atveju imamasi atitinkamų priemonių užtikrinti, kad visų pirma:

a) ūkininko tapatybė yra vienareikšmiškai nustatyta;

b) ūkininkas atitinka visus konkrečiai pagalbos schemai taikomus atitikimo reikalavimus;

c) konkrečios pagalbos schemos vadybos atžvilgiu perduodami duomenys yra patikimi; jei naudojamasi kompiuterinėje galvijų duomenų bazėje turimais duomenimis, duomenų bazė turi užtikrinti tinkamai pagalbos schemų vadybai reikalingą patikimumo ir įgyvendinimo lygį;

d) jei kartu su paraiška pateikiami dokumentai negali būti perduodami elektroniniu būdu, tokie dokumentai kompetentingoms institucijoms pristatomi, laikantis to paties termino, kaip ir pateikiant duomenis ne elektroninio ryšio priemonėmis;

e) tarp naudojančių neelektronines ryšio priemones ir pasirinkusių naudotis elektroninėmis ryšio priemonėmis paraiškai paduoti ūkininkų nėra jokios diskriminacijos.

2. Tais atvejais, kai atitinkamus duomenis kompetentingos institucijos jau turi ir ypač tais atvejais, kai nuo paskutinio pagalbos paraiškos pagal atitinkamą pagalbos schemą pateikimo padėtis nėra pasikeitusi, valstybės narės, laikydamosi straipsnio 1 dalies a–e punktuose nustatytų reikalavimų, gali numatyti supaprastintas pagalbos paraiškų pateikimo procedūras.

19 straipsnis

Akivaizdžių klaidų taisymas

Nepažeidžiant 11–18 straipsnių nuostatų, pateikus pagalbos paraišką, ją galima bet kada pataisyti, jei kompetentinga institucija joje randa akivaizdžių klaidų.

20 straipsnis

Nuo pagalbos paraiškų, patvirtinamųjų dokumentų, sutarčių ir deklaracijų paskutinės pateikimo dienos leidžianti nukrypti nuostata

Nukrypstant nuo Tarybos reglamento (EEB, Euratomas) Nr. 1182/71 ( 22 ) 5 straipsnio 1 dalies, tais atvejais, kai paskutinė pagalbos paraiškų ar patvirtinamųjų dokumentų, sutarčių ar deklaracijų pateikimo diena yra valstybinė šventė, šeštadienis ar sekmadienis, po jų einanti pirmoji darbo diena laikoma paskutine pateikimo diena.

▼M1

Pirmoji pastraipa taip pat taikoma paraiškoms, kurias pagal bendrosios išmokos schemą pateikia ūkininkai, remdamiesi Reglamento (EB) Nr. 1782/2003 34 straipsnio 2 dalimi.

▼B

21 straipsnis

Pavėluotas pateikimas

1. Išskyrus 72 straipsnyje nurodytus force majeure atvejus ir išimtines aplinkybes, pagal šio reglamento nuostatas pagalbos paraiškas pateikus vėliau nustatyto termino, suma, į kurią ūkininkas būtų turėjęs teisę, jei pagalbos paraiška būtų pateikta laikantis nustatytų terminų, mažinama 1 % už kiekvieną pavėluotą darbo dieną.

Nepažeidžiant jokių ypatingų priemonių, kurių valstybės narės imtųsi dėl to, kad patvirtinamieji dokumentai būtų pateikiami nustatytu laiku tam, kad būtų galima sudaryti reikiamos kontrolės tvarkaraščius ir ją atlikti, pirmoji pastraipa taip pat galioja dokumentams, sutartims ar deklaracijoms pateikiamiems kompetentingoms institucijoms pagal 12 ir 13 straipsnius, jei tokie dokumentai, sutartys ar deklaracijos yra sudedamoji atitinkamos pagalbos reikalavimų atitikimo dalis. Tokiu atveju sumažinimas taikomas sumai mokomai už atitinkamą pagalbą.

Jei pateikti kokių nors iš minėtų dokumentų vėluojama daugiau negu 25 kalendorines dienas, paraiška nepriimama.

2. Jei pakeitimai bendrojoje paraiškoje pateikiami po paskutinės dienos, kaip numatyta 15 straipsnio 2 dalyje, sumos susijusios su faktiniu atitinkamų žemės ūkio paskirties sklypų naudojimu mažinamos 1 % už kiekvieną pavėluotą darbo dieną.

Pateikti bendrojoje paraiškoje padarytus pakeitimus leidžiama vėliausiai paskutinę pavėluoto bendrosios paraiškos pateikimo dieną, kaip nurodyta straipsnio 1 dalies trečiojoje pastraipoje. Tačiau jei ta data yra ankstesnė arba ta pati kaip vėliausia 15 straipsnio 2 dalyje nurodyta diena, bendrosios paraiškos pakeitimai nepriimami, juos pateikiant vėliau negu numatyta 14 straipsnio 2 dalyje.

▼M10 —————

▼M1

21a straipsnis

Pavėluotas paraiškos pateikimas pagal bendrosios išmokos schemą

1. Išskyrus Reglamento (EB) Nr. 1782/2003 34 straipsnio 3 dalies pirmojoje pastraipoje minimus force majeure atvejus bei išimtines aplinkybes ir nukrypstant nuo šio reglamento 21 straipsnio, pagal Reglamento (EB) Nr. 1782/2003 III antraštinę dalį pirmaisiais bendrosios išmokos schemos taikymo metais, jeigu konkrečioje valstybėje narėje ūkininkas kartu turi pateikti paraišką dėl teisės į išmokas pagal to reglamento 34 straipsnio 3 dalį paskyrimą ir bendrąją paraišką už tuos metus ir jeigu ūkininkas šias paraiškas pateikia vėliau nustatyto termino, sumoms, į kurias ūkininkas turi teisę už atitinkamus metus, taikomas 4 % sumažinimas už kiekvieną pavėluotą darbo dieną.

Jei pateikti kuriuos nors iš minėtų dokumentų vėluojama daugiau kaip 25 kalendorines dienas, paraiška laikoma nepriimtina ir teisė į išmokas ūkininkui nesuteikiama.

2. Jeigu konkrečioje valstybėje narėje paraišką pagal bendrosios išmokos schemą ir bendrąją paraišką reikia pateikti atskirai, bendrosios paraiškos pateikimui taikomas 21 straipsnis.

Tokiu atveju, išskyrus Reglamento (EB) Nr. 1782/2003 34 straipsnio 3 dalies pirmojoje pastraipoje minimus force majeure atvejus ir išimtines aplinkybes, pagal tą straipsnį vėliau nustatyto termino pateikus paraišką pagal bendrosios išmokos schemą, sumoms, į kurias ūkininkas turi teisę pirmaisiais bendrosios išmokos schemos taikymo metais, taikomas 3 % sumažinimas už kiekvieną pavėluotą darbo dieną.

Jei pateikti kuriuos nors iš minėtų dokumentų vėluojama daugiau kaip 25 kalendorines dienas, paraiška laikoma nepriimtina ir teisė į išmokas ūkininkui nesuteikiama.

▼M7

3. Pirmaisiais metais, kai nauji sektoriai įtraukiami į bendrosios išmokos schemą, 1 ir 2 dalys taip pat taikomos tuose sektoriuose veikiančių ūkininkų paraiškoms.

▼B

22 straipsnis

Pagalbos paraiškų atsiėmimas

1. Visą ar dalį pagalbos paraiškos galima bet kuriuo metu rašytinai atsiimti.

Jei valstybė narė pasinaudoja 16 straipsnio 3 dalies antrojoje pastraipoje numatytomis galimybėmis, ta valstybė narė gali numatyti, kad kompiuterinei galvijų duomenų bazei pateiktas pranešimas apie gyvulio pasitraukimą iš ūkio gali būti laikomas rašytinu pranešimu.

Tačiau, jei kompetentinga institucija jau yra informavusi ūkininką apie pagalbos paraiškoje rastus neatitikimus arba, jei kompetentinga institucija yra pranešusi ūkininkui apie ketinimą atlikti patikrinimą vietoje ir kai patikrinimo vietoje metu atskleidžiami neatitikimai, tos paraiškos dalies kurioje rasti neatitikimai, atsiimti neleidžiama.

2. Paraiškos atsiėmimo pagal straipsnio 1 dalį atveju, pareiškėjas atsiduria padėtyje, kurioje buvo iki pagalbos paraiškos ar tam tikros jos dalies padavimo momento.







III

ANTRAŠTINĖ DALIS

KONTROLĖS







I

SKYRIUS

BENDROSIOS TAISYKLĖS

23 straipsnis

Bendrieji principai

1. Šiame reglamente numatyti administraciniai patikrinimai ir patikrinimai vietoje atliekami taip, kad būtų užtikrinama veiksminga atitikimo reikalavimams, kuriuos atitikus skiriama pagalba, ir kompleksinio paramos susiejimo reikalavimų ir standartų atitikimo patikra.

2. Ūkininkui ar jo atstovui neleidus atlikti patikrinimo vietoje, pagalbos paraiškos atmetamos.

▼M11

23a straipsnis

1. Jei nekyla grėsmė pakenkti kontrolės tikslams, apie numatomą atlikti patikrą vietoje gali būti pranešta. Pranešimas teikiamas griežtai per nustatytą trumpiausią laikotarpį, kuris turi būti ne ilgesnis kaip 14 dienų.

Tačiau, atliekant su pagalbos gyvulininkystei paraiškomis susijusias patikras vietoje, pirmoje pastraipoje minėti pranešimai, išskyrus tinkamai pateisinamus atvejus, negali būti daromi anksčiau kaip prieš 48 valandas. Be to, jeigu įstatymuose, taikytinuose su kompleksiniu paramos susiejimu susijusiems teisės aktams ir standartams, nustatyta, kad patikros vietoje turi būti atliekamos apie jas nepranešus iš anksto, tokios taisyklės taip pat taikomos kompleksinio paramos susiejimo patikroms vietoje.

2. Tam tikrais atvejais šiame reglamente numatytos patikros vietoje ir kitos Bendrijos taisyklėse numatytos patikros atliekamos tuo pat metu.

▼B







II

SKYRIUS

PAGALBOS SKYRIMO REIKALAVIMŲ ATITIKIMO KONTROLĖ







I

skirsnis

Administraciniai patikrinimai

24 straipsnis

Kryžminiai patikrinimai

1. Reglamento (EB) Nr. 1782/2003 23 straipsnyje nurodytais administraciniais patikrinimais įmanoma nustatyti toliau išvardytus pažeidimus, visų pirma automatiškai aptikti pažeidimus, naudojantis kompiuterinėmis priemonėmis, įskaitant kryžminius patikrinimus:

a) deklaruotų teisių į išmokas ir atitinkamai deklaruotų sklypų neatitikimus, kad būtų išvengta neteisėto daugkartinio tokios pat pagalbos skyrimo tais pačiais kalendoriniais ar prekybos metais ir išvengta neleistino pagal pagalbos už plotą schemas, išvardytas Reglamento (EB) Nr. 1782/2003 I ir V prieduose, skiriamos pagalbos susikaupimo;

b) teisių į išmokas neatitikimus, siekiant patvirtinti pagalbos skyrimo reikalavimų kriterijų atitikimą;

c) neatitikimą tarp bendrojoje paraiškoje deklaruotų žemės ūkio paskirties sklypų ir referencinių sklypų, užfiksuotų žemės ūkio paskirties sklypų identifikacinėje sistemoje, patikrinant, ar tie plotai apskritai atitinka pagalbos skyrimo reikalavimų kriterijus;

d) neatitikimą tarp teisių į išmokas ir ploto, siekiant patikrinti, ar teisių į išmokas skaičių atitinka toks pat skaičius hektarų, atitinkančių pagalbos skyrimo reikalavimų kriterijus, kaip apibrėžta atitinkamai Reglamento (EB) Nr. 1782/2003 44 straipsnio 2 dalyje ir 54 straipsnio 2 dalyje;

e) kompiuterinėje galvijų duomenų bazėje patikrinti pagalbos skyrimo reikalavimų kriterijų atitikimą ir išvengti neleistino daugkartinio tokios pat pagalbos skyrimo tais pačiais kalendoriniais metais;

▼M10

f) tais atvejais, kai pagal Reglamento (EB) Nr. 1973/2004 33 straipsnio 2 dalį reikia pristatyti patvirtinamuosius dokumentus, sutartis ir auginimo deklaracijas arba rašytines deklaracijas ir kai taikoma, atitikimą tarp bendrojoje paraiškoje deklaruojamų žemės ūkio paskirties sklypų ir patvirtinamųjų dokumentų, sutarčių ir auginimo deklaracijų ar raštiškų deklaracijų pagal Reglamento (EB) Nr. 1973/2004 33 straipsnio 2 dalį, siekiant patikrinti atitikimą pagalbos skyrimo už plotą reikalavimams;

▼B

g) tarp bendrojoje paraiškoje deklaruojamų žemės ūkio paskirties sklypų ir plotų, kurie atitiko Direktyvų, nurodytų 1972 m. rugpjūčio 2 d. Tarybos reglamento (EEB) Nr. 1674/72, nustatančio pagalbos skyrimo ir finansavimo bendrąsias taisykles ( 23 ), 1 straipsnio 1 dalyje reikalavimus ir kuriems paskirtas oficialus tikrinimas;

▼M1

h) tarp pagal 15a straipsnį augintojų grupių deklaruojamų žemės ūkio paskirties sklypų ir atitinkamų pagal 14 straipsnio 1 dalies antrąją pastraipą augintojų grupės narių deklaruojamų sklypų bei referencinių sklypų, nurodytų žemės ūkio paskirties sklypų identifikacinėje sistemoje, patikrinant, ar tie sklypai atitinka pagalbos skyrimo reikalavimų kriterijus;

▼M4

i) neatitikimus tarp vienoje paraiškoje nurodytų žemės ūkio paskirties sklypų ir sklypų, kuriuose valstybė narė leidžia auginti medvilnę remiantis Reglamento (EB) Nr. 1782/2003 110b straipsniu;

j) neatitikimus tarp ūkininkų deklaracijų, pateiktų vienoje paraiškoje tapti patvirtintos tarpšakinės organizacijos nariais, informacijos pagal šio reglamento 13 straipsnio 10 dalies b punktą ir atitinkamos patvirtintos tarpšakinės organizacijos pateiktos informacijos, siekiant patikrinti, ar tenkinami Reglamento (EB) Nr. 1782/2003 110f straipsnio 2 dalyje numatyto pagalbos padidinimo reikalavimai;

▼M7

k) neatitiktį tarp Reglamento (EB) Nr. 1782/2003 110r straipsnyje nurodytoje tiekimo sutartyje pateiktos informacijos ir cukraus gamintojo pateiktos informacijos apie tiekimą.

▼B

2. Kryžminių patikrinimų metu nustačius pažeidimų, jų atžvilgiu imamasi tolesnių atitinkamų administracinių veiksmų, o prireikus atliekamas patikrinimas vietoje.

▼M4

Jeigu du ar daugiau ūkininkų pateikia paraišką pagalbai pagal tą pačią pagalbos schemą už referencinį sklypą gauti, ir jeigu bendras deklaruojamas plotas viršija žemės ūkio paskirties plotą, kai skirtumas atitinka pagal 30 straipsnio 1 dalį nustatytą leistiną nuokrypį, valstybėms narėms reikėtų leisti nustatyti proporcingą atitinkamų plotų sumažinimą. Tuo atveju, tiems ūkininkams turėtų būti suteikta teisė apskųsti sumažinimo sprendimą motyvuojant tuo, kad bet kurie kiti susiję ūkininkai deklaravo leistiną nuokrypį viršijantį plotą, taip padarydami jiems žalą.

▼B







II

skirsnis

Patikrinimai vietoje







I

poskirsnis

Bendrosios nuostatos

▼M11 —————

▼B

26 straipsnis

Kontrolės dažnumas

▼M10

1. Iš viso kasmet atliekamų patikrinimų vietoje turi būti atliekama ne mažiau kaip 5 % visų ūkininkų, pateikusių paraiškas išmokoms pagal bendrosios išmokos schemą arba pagal vienkartinės išmokos už plotus schemą gauti.

Valstybės narės užtikrina, kad patikrinimai vietoje būtų atliekami ne mažiau kaip 3 % ūkininkų, pateikusių pagalbos paraiškas pagal kiekvieną kitą Reglamento (EB) Nr. 1782/2003 III, IV ir IVa dalyse numatytą su plotu susijusią pagalbos schemą.

▼B

2. Be to, kiekvienais metais bendras atliekamų patikrinimų vietoje skaičius apima mažiausiai:

a) minimalią 30 % arba 20 % kanapių auginimui deklaruotų plotų, kaip nurodyta Reglamento (EB) Nr. 1782/2003 52 straipsnyje, kontrolės normą. Jei valstybė narė jau yra įdiegusi išankstinio tokių kultūrų auginimo patvirtinimo sistemą ir pranešusi Komisijai išsamias tokios sistemos taisykles bei su ta sistemas susijusius reikalavimus iki šio reglamento įsigaliojimo datos, Komisija nedelsiant yra informuojama apie tų išsamių taisyklių ar reikalavimų pakeitimus;

b) 5 % visų ūkininkų, pateikusių pagalbos prašymus pagal galvijienos išmokų schemas. Tačiau, jei kompiuterinės galvijų duomenų bazės patikimumo ir užtikrinimo lygis nėra pakankamas tinkamai konkrečių pagalbos schemų vadybai užtikrinti, tikrinamų ūkininkų skaičius didinamas iki 10 % Tie patikrinimai vietoje taip pat apima mažiausiai 5 % visų vienos konkrečios pagalbos schemoje dalyvaujančių gyvulių, dėl kurių paduotos pagalbos paraiškos;

▼M10

c) 5 % visų ūkininkų, pateikusių pagalbos paraiškas pagal priemokos už avis ir (arba) ožkas schemą, neatsižvelgiant į tai, ar pagalbos paraiška pateikiama kaip bendrosios paraiškos dalis, ar atskirai; šie patikrinimai vietoje taip pat taikomi ne mažiau kaip 5 % visų gyvulių, dėl kurių pateikta pagalbos paraiška; tačiau jeigu Reglamento (EB) Nr. 21/2004 8 straipsnyje numatytos avių ir (arba) ožkų kompiuterinės duomenų bazės patikimumo ir įgyvendinimo lygis nėra pakankamas, kad būtų užtikrintas tinkamas taikomų pagalbos schemų valdymas, ūkininkų procentas didinamas iki 10 %.

▼B

d) 2 % visų pieno gamintojų, pateikusių paraiškas dėl priemokų už pieną ir (ar) papildomų išmokų;

▼M10

e) 3 % visų ūkininkų, kurių žemės ūkio paskirties sklypus deklaruoja augintojų grupė, pagal 15a straipsnį pateikusi paraiškas dėl išmokų už apynius.

▼M4

f) Reglamento (EB) Nr. 1782/2003 IV antraštinės dalies 10a skyriuje numatytos specialiosios išmokos už medvinę paraiškų atveju 20 % pagal to reglamento 110d straipsnį patvirtintų tarpšakinių organizacijų, kurių nariais ūkininkai deklaruoja esą savo paraiškose;

g) Reglamento (EB) Nr. 1782/2003 IV antraštinės dalies 10c skyriuje numatytos pagalbos už tabaką paraiškų atveju 5 % pirminių perdirbėjų, tikrinimus atliekant pirminio perdirbimo ir paruošimo rinkai metu;

▼M7

h) ne mažiau kaip 5 % visų atitinkamam gamintojui tiekiančių ūkininkų, pateikusių paraiškas gauti cukrinių runkelių ir cukranendrių augintojams skiriamą pagalbą, kaip numatyta Reglamento (EB) Nr. 1782/2003 IV antraštinės dalies 10f skyriuje, siekiant patikrinti cukraus gamintojų cukraus, pagaminto iš cukrinių runkelių ar cukranendrių, tiekiamų pagal to reglamento 110r straipsnį, turimą kvotos kiekį.

▼B

3. Jei patikrinimų vietoje metu būtų nustatyta didelių kurios nors konkrečios pagalbos skyrimo reikalavimų kriterijų arba regiono ar regiono dalies neatitikimų, kompetentinga institucija atitinkamai padidina einamaisiais metais atliekamų patikrinimų vietoje skaičių bei atitinkamai padidina kitais metais tikrinamų vietoje ūkininkų procentinę dalį.

4. Tais atvejais, kai yra numatyta, kad konkrečių patikrinimo vietoje elementų patikra gali būti grindžiama mėginio tikrinimu, toks mėginys turi garantuoti patikimo ir reprezentatyvaus lygio kontrolę. Valstybės narės nustato ėminių atrankos kriterijus. Jei tokio mėginio patikrinimo metu nustatoma neatitikimų, mėginio ir jo taikymo sritis atitinkamai išplečiamos.

27 straipsnis

Kontrolinio mėginio atranka

1. Kontrolines imtis, kurioms pagal šį reglamentą taikomi patikrinimai vietoje, atrenka kompetentinga institucija, remdamasi rizikos analize ir pateiktų pagalbos paraiškų tipiškumo elementais. Kiekvienais metais įvertinamas ir atnaujinamas rizikos analizės parametrų veiksmingumas:

a) nustatant kiekvieno rizikos veiksnio tinkamumą;

b) palyginant rizikos analize pagrįstos ir antrojoje pastraipoje nurodytos atsitiktine tvarka atrinktos imties rezultatus;

c) atsižvelgiant į specifinę valstybės narės padėtį.

◄

Tipiškumo elementui numatyti valstybės narės atsitiktine tvarka atrenka mažiausiai nuo 20 iki 25 % ūkininkų, kuriems taikomi 26 straipsnio 1 ir 2 dalyse numatyti patikrinimai vietoje.

▼M7

Tačiau jeigu tikrintinų vietoje ūkininkų skaičius viršija minimalų tikrintinų vietoje ūkininkų skaičių, kaip numatyta 26 straipsnio 1 ir 2 dalyse, atsitiktine tvarka atrinktų ūkininkų procentas papildomoje imtyje neturėtų viršyti 25 %.

▼M10 —————

▼B

3. Kompetentinga institucija registruoja informaciją apie priežastis, nulėmusias kiekvieno ūkininko atrinkimą patikrinimui vietoje atlikti. Patikrinimą vietoje atliekančiam inspektoriui iki patikrinimo vietoje pradžios atitinkamai pranešama.

▼M10

4. Prieš baigiantis minėtam paraiškų teikimo laikotarpiui prireikus pagal turimą informaciją gali būti atliekama dalinė kontrolinių imčių atranka. Kai pateiktos visos atitinkamos parai