02021D2326 — LT — 30.12.2021 — 000.002

Šis tekstas yra skirtas tik informacijai ir teisinės galios neturi. Europos Sąjungos institucijos nėra teisiškai atsakingos už jo turinį. Autentiškos atitinkamų teisės aktų, įskaitant jų preambules, versijos skelbiamos Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje ir pateikiamos svetainėje „EUR-Lex“. Oficialūs tekstai tiesiogiai prieinami naudojantis šiame dokumente pateikiamomis nuorodomis

►B KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO SPRENDIMAS (ES) 2021/2326 2021 m. lapkričio 30 d. kuriame pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2010/75/ES dėl pramoninių išmetamų teršalų pateikiamos geriausių prieinamų gamybos būdų (GPGB) išvados dėl didelių kurą deginančių įrenginių (pranešta dokumentu Nr. C(2021) 8580) (Tekstas svarbus EEE) (OL L 469 2021.12.30, p. 1)





Pataisytas:









▼B

KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO SPRENDIMAS (ES) 2021/2326

2021 m. lapkričio 30 d.

kuriame pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2010/75/ES dėl pramoninių išmetamų teršalų pateikiamos geriausių prieinamų gamybos būdų (GPGB) išvados dėl didelių kurą deginančių įrenginių

(pranešta dokumentu Nr. C(2021) 8580)

(Tekstas svarbus EEE)







1 straipsnis

Priimamos šiame priede išdėstytos geriausių prieinamų gamybos būdų (GPGB) išvados dėl didelių kurą deginančių įrenginių.

2 straipsnis

Jeigu Teisingumo Teismas panaikintų Bendrojo Teismo sprendimą byloje T-699/17 ir Įgyvendinimo sprendimas (ES) 2017/1442 liktų galioti, šis sprendimas nustoja būti taikomas sprendimo byloje C-207/21P paskelbimo dieną.

3 straipsnis

Šis sprendimas skirtas valstybėms narėms.









PRIEDAS

GERIAUSIŲ PRIEINAMŲ GAMYBOS BŪDŲ (GPGB) IŠVADOS

TAIKYMO SRITIS

Šios GPGB išvados skirtos šiai Direktyvos 2010/75/ES I priede nurodytai veiklai:

— 1.1. Kuro deginimui įrenginiuose, kurių bendra nominalioji šiluminė galia yra ne mažesnė kaip 50 MW, tik jei ši veikla vykdoma kurą deginančiuose įrenginiuose, kurių bendra nominalioji šiluminė galia yra ne mažesnė kaip 50 MW.

— 1.4. Anglių ir kitokio kuro dujinimui įrenginiuose, kurių bendra nominalioji šiluminė galia yra ne mažesnė kaip 20 MW, tik jei ši veikla yra tiesiogiai susijusi su kurą deginančiu įrenginiu.

— 5.2. Atliekų šalinimui arba panaudojimui bendro atliekų deginimo įrenginiuose: nepavojingų atliekų, kai pajėgumas didesnis kaip 3 tonos per valandą, arba pavojingų atliekų, kai pajėgumas didesnis kaip 10 tonų per dieną, tik jei ši veikla vykdoma kurą deginančiuose įrenginiuose, kuriems taikomas pirmiau nurodytas 1.1 punktas.

Šios GPGB išvados visų pirma apima priešgamybinę ir pogamybinę tiesiogiai su pirmiau nurodytų rūšių veikla susijusią veiklą, įskaitant taikomus išmetamų teršalų prevencijos ir kontrolės būdus.

Kuras, svarstytas rengiant šias GPGB išvadas, yra bet kokia kietoji, skystoji ir (arba) dujinė degioji medžiaga, įskaitant:

— kietąjį kurą (pvz., akmens anglis, lignitą, durpes);

— biomasę (apibrėžtą Direktyvos 2010/75/ES 3 straipsnio 31 punkte);

— skystąjį kurą (pvz., mazutą ir gazolį);

— dujinį kurą (pvz., gamtines dujas, dujų mišinius su vandeniliu ir sintezės dujas);

— konkrečių pramonės sektorių kurą (pvz., chemijos arba anglies ir plieno pramonės šalutinius produktus);

— atliekas, išskyrus įvairias komunalines atliekas, apibrėžtas Direktyvos 2010/75/ES 3 straipsnio 39 punkte, ir išskyrus kitas atliekas, išvardytas tos direktyvos 42 straipsnio 2 dalies a punkto ii ir iii papunkčiuose.

Šios GPGB išvados netaikomos:

— kuro deginimui blokuose, kurių nominalioji šiluminė galia mažesnė kaip 15 MW;

— su GPGB siejamų išmetamųjų teršalų kiekiui kurą deginančiuose įrenginiuose, kuriems taikoma Direktyvos 2010/75/ES 33 ir 35 straipsniuose nustatyta ribotos eksploatavimo trukmės arba centralizuoto šilumos tiekimo išimtis, tol, kol jų leidimuose nurodyta išimtis baigia galioti, tiems teršalams, kuriems taikoma išimtis, taip pat kitiems teršalams, kurių išmetamas kiekis būtų buvęs sumažintas taikant technines priemones, kurios netaikytos dėl išimties;

— kuro dujinimui, kuris nėra tiesiogiai susijęs su susidarančių sintezės dujų deginimu;

— kuro dujinimui ir tolesniam sintezės dujų deginimui, jei jie tiesiogiai susiję su naftos ir dujų perdirbimu;

— priešgamybinei ir pogamybinei veiklai, kuri nėra tiesiogiai susijusi su deginimo ar dujinimo veikla;

— deginimui technologinėse krosnyse arba šildytuvuose;

— deginimui antrinio deginimo įrenginiuose;

— fakelų deginimui;

— deginimui plaušienos ir popieriaus gamybos įrenginiuose esančiuose regeneravimo katiluose ir bendrojo redukuotos sieros kiekio degikliuose, nes toks deginimas įtrauktas į GPGB išvadas dėl plaušienos, popieriaus ir kartono gamybos;

— naftos perdirbimo metu susidarančio kuro deginimui naftos perdirbimo gamyklos teritorijoje, nes toks deginimas įtrauktas į GPGB išvadas dėl naftos ir dujų perdirbimo;

— atliekų šalinimui arba panaudojimui: — atliekų deginimo įrenginiuose (apibrėžtuose Direktyvos 2010/75/ES 3 straipsnio 40 punkte), — bendro atliekų deginimo įrenginiuose, kai daugiau kaip 40 % šilumos išsiskiria deginant pavojingas atliekas, — bendro atliekų deginimo įrenginiuose, kuriuose deginamos vien atliekos, išskyrus atvejus, kai šias atliekas bent iš dalies sudaro biomasė, kaip apibrėžta Direktyvos 2010/75/ES 3 straipsnio 31 dalies b punkte,

nes toks deginimas įtrauktas į GPGB išvadas dėl atliekų deginimo.

Kitos GPBG išvados ir informaciniai dokumentai, sietini su veikla, kuriai taikomos šios GPGB išvados:

— Bendrosios nuotekų ir išmetamųjų dujų valymo ir (arba) tvarkymo sistemos chemijos sektoriuje (angl. CWW)

— Cheminių medžiagų GPGB informacinių dokumentų serija (dideliais kiekiais gaminamos organinės cheminės medžiagos (angl. LVOC) ir kt.)

— Ekonominiai klausimai ir poveikis aplinkos terpėms (angl. ECM)

— Iš saugyklų išmetami teršalai (angl. EFS)

— Energijos vartojimo efektyvumas (angl. ENE)

— Pramoninės aušinimo sistemos (angl. ICS)

— Geležies ir plieno gamyba (angl. IS)

— PITD įrenginių išmetamų teršalų ir į vandenį išleidžiamų teršalų stebėsena (angl. ROM)

— Plaušienos, popieriaus ir kartono gamyba (angl. PP)

— Naftos ir dujų perdirbimas (angl. REF)

— Atliekų deginimas (angl. WI)

— Atliekų apdorojimas (angl. WT)

APIBREZTYS

Šiose GPGB išvadose vartojamų terminų apibrėžtys:







Vartojamas terminas Apibrėžtis Bendrieji terminai Katilas Bet koks kurą deginantis įrenginys, išskyrus variklius, dujų turbinas ir technologines krosnis bei šildytuvus. Kombinuoto ciklo dujų turbina (KCDT) KCDT – kurą deginantis įrenginys, kuriame naudojami du termodinaminiai ciklai (t. y. Braitono ir Renkino ciklai). KCDT (kuri veikia pagal Braitono ciklą ir taip gamina elektros energiją) dūmtakių dujų šiluma šilumą rekuperuojančiame garo generatoriuje (ŠRGG) verčiama naudinga energija ir naudojama garui generuoti, o šis tada garo turbinoje išsiplečia (veikia pagal Renkino ciklą ir taip gamina papildomą elektros energiją). Šiose GPGB išvadose aptariama tiek KCDT konfigūracija su papildomu ŠRGG paleidimu, tiek be jo. Kurą deginantis įrenginys Bet koks techninis aparatas, kuriame oksiduojamas kuras, siekiant panaudoti taip gautą šilumą. Šiose GPGB išvadose derinys, kurį sudaro: — du ar daugiau kurą deginančių įrenginių, kurių dūmtakių dujos išleidžiamos per bendrą kaminą, arba — atskiri kurą deginantys įrenginiai, kuriems leidimas pirmąsyk suteiktas ne anksčiau kaip 1987 m. liepos 1 d., arba dėl kurių operatoriai pateikė išsamią paraišką ne anksčiau kaip tą dieną, kurie įrengti taip, kad atsižvelgus į techninius ir ekonominius veiksnius jų dūmtakių dujos, kompetentingai institucijai nusprendus, galėtų būti išleidžiamos per bendrą kaminą, laikomas vienu kurą deginančiu įrenginiu. Apskaičiuojant tokio derinio bendrą nominaliąją šiluminę galią, visų atitinkamų atskirų kurą deginančių įrenginių, kurių nominalioji šiluminė galia ne mažesnė kaip 15 MW, pajėgumai susumuojami. Kurą deginantis blokas Atskiras kurą deginantis įrenginys Nuolatinis matavimas Matavimas vietoje stacionariai sumontuota automatine matavimo sistema. Tiesioginis išleidimas Išleidimas (į nuotekų priimtuvą) tame taške, kuriame išmetami teršalai išleidžiami iš įrenginio ir tolesniuose etapuose nebeapdorojami. Dūmtakių dujų desulfuravimo sistema Sistema, kurioje naudojamas vienas arba keli taršos mažinimo metodai ir kurios paskirtis – sumažinti kurą deginančio įrenginio išmetamų SOx kiekį. Esama dūmtakių dujų desulfuravimo sistema Dūmtakių dujų desulfuravimo sistema, kuri nėra nauja. Nauja dūmtakių dujų desulfuravimo sistema Naujo įrenginio dūmtakių dujų desulfuravimo sistema arba desulfuravimo sistema, apimanti bent vieną taršos mažinimo metodą, kuris esamame įrenginyje buvo įdiegtas arba visiškai pakeistas paskelbus šias GPGB išvadas. Gazolis Bet koks iš naftos gautas skystasis kuras, kurio KN kodas yra 2710 19 25 , 2710 19 29 , 2710 19 47 , 2710 19 48 , 2710 20 17 arba 2710 20 19 . Arba bet koks iš naftos gautas skystasis kuras, kurio, taikant ASTM D86 metodą, mažiau negu 65 % tūrio (įskaitant nuostolius) distiliuojasi 250 °C temperatūroje ir kurio ne mažiau kaip 85 % tūrio įskaitant nuostolius) distiliuojasi 350 °C temperatūroje. Mazutas Bet koks iš naftos gautas skystasis kuras, kurio KN kodas yra 2710 19 51 –2710 19 68 , 2710 20 31 , 2710 20 35 , 2710 20 39 . Arba bet koks iš naftos gautas skystasis kuras, išskyrus gazolį, kuris dėl nustatytų distiliavimo ribų patenka į kurui skirto mazuto kategoriją ir kurio, taikant ASTM D86 metodą, mažiau nei 65 % tūrio (įskaitant nuostolius) distiliuojasi 250 °C temperatūroje. Jeigu taikant ASTM D86 metodą distiliavimosi nustatyti negalima, naftos produktas taip pat priskiriamas mazuto kategorijai. Grynasis elektrinis naudingumas (kurą deginančio bloko ir integruoto dujinimo kombinuoto ciklo) Grynojo pagamintos elektros energijos kiekio (gaunamo iš pagrindinio transformatoriaus aukštos įtampos pusėje pagamintos elektros energijos atėmus importuojamą energiją, pvz., skirtą vartoti pagalbinėse sistemose) ir sunaudoto kuro arba žaliavų energijos kiekio (kaip kuro arba žaliavų apatinio šilumingumo) santykis ties kuro deginimo bloko riba per tam tikrą laikotarpį. Grynasis mechaninės energijos naudingumas Prijungtos apkrovos mechaninės galios ir kuro teikiamos šiluminės energijos santykis Bendras grynasis kuro naudingumas (kurą deginančio bloko ir integruoto dujinimo kombinuoto ciklo) Grynosios pagamintos energijos (elektros energijos, karšto vandens, garo, pagamintos mechaninės energijos, iš jos atėmus importuotą elektros ir (arba) šiluminę energiją (pvz., skirtą vartoti pagalbinėse sistemose)) ir sunaudoto kuro energijos kiekio (kuro apatinis šilumingumas) santykis ties kurą deginančio bloko riba per tam tikrą laikotarpį. Bendras grynasis kuro naudingumas (dujinimo bloko) Grynosios pagamintos energijos (elektros energijos, karšto vandens, garo, pagamintos mechaninės energijos ir sintezės dujų (sintezės dujų apatinis šilumingumas), iš jos atėmus importuotą elektros ir (arba) šiluminę energiją (pvz., skirtą vartoti pagalbinėse sistemose)) ir sunaudoto kuro ir (arba) žaliavų energijos kiekio (kuro ir (arba) žaliavų apatinis šilumingumas) santykis ties dujinimo bloko riba per tam tikrą laikotarpį. Eksploatavimo valandos Valandomis išreikštas laikas, kai visas kurą deginantis įrenginys arba jo dalis veikia ir į orą išmetami teršalai, išskyrus paleidimo ir sustabdymo laikotarpius. Periodinis matavimas Matuojamojo dydžio (konkretaus matuojamo kiekio) nustatymas tam tikrais laiko intervalais. Esamas įrenginys Kurą deginantis įrenginys, kuris nėra naujas įrenginys. Naujas įrenginys Kurą deginantis įrenginys, kurį pirmą kartą leista eksploatuoti paskelbus šias GPGB išvadas arba visapusiškas kurą deginančio įrenginio perstatymas ant esamų pamatų paskelbus šias GPGB išvadas. Antrinio deginimo įrenginys Sistema, skirta dūmtakių dujoms valyti deginant, eksploatuojama ne kaip atskiras kurą deginantis įrenginys, pvz., terminio oksidavimo įrenginys (t. y. liekamųjų dujų deginimo įrenginys), naudojama teršalui ar teršalams (pvz., lakiesiems organiniams junginiams (LOJ)) iš dūmtakių dujų šalinti rekuperuojant jų šilumą arba jos nerekuperuojant. Laikoma, kad pakopinio degimo metodai, kai kiekvienas degimo etapas vykdomas atskiroje kameroje ir kiekvienos kameros degimo proceso charakteristikos (pvz., oro ir kuro santykis, temperatūros pasiskirstymas) skiriasi, yra integruoti į deginimo procesą ir antrinio deginimo įrenginiais nelaikomi. Antrinio deginimo įrenginiu nelaikomas ir įrenginys, kai technologiniuose šildytuvuose arba krosnyse arba kituose deginimo procesuose susidariusios dujos oksiduojamos atskirame kurą deginančiame įrenginyje siekiant panaudoti jų energiją (naudojant papildomo kuro arba nenaudojant) ir gaminti elektros energiją, garą, karštą vandenį arba alyvą arba versti mechanine energija. Prognozinė išmetamųjų teršalų stebėsenos sistema (PEMS) Sistema, naudojama tam tikro iš išmetimo šaltinio išmetamo teršalo koncentracijai nepertraukiamai nustatyti remiantis jo santykiu su įvairių nuolat stebimų proceso parametrų (pvz., dujinio kuro sąnaudomis, oro ir kuro santykiu) charakteristikomis ir su naudojamo kuro arba žaliavų kokybiniais duomenimis (pvz., sieros kiekiu). Chemijos pramonės technologinis kuras (Naftos) chemijos pramonės dujiniai ir (arba) skystieji šalutiniai produktai, kurą deginančiuose įrenginiuose sunaudojami kaip nekomercinis kuras. Technologinės krosnys arba šildytuvai Technologinės krosnys arba šildytuvai: — kurą deginantys įrenginiai, kurių dūmtakių dujos per tiesioginio sąlyčio kaitinimo mechanizmą naudojamos šiluminiam objektų arba žaliavų apdorojimui (pvz., cemento ir kalkių degimo krosnys, stiklo krosnys, asfalto degimo krosnys, džiovinimo procesai, (naftos) chemijos pramonėje naudojami reaktoriai, juodųjų metalų apdorojimo krosnys), arba — kurą deginantys įrenginiai, kurių šiluminė spinduliuotė ir (arba) laidumo šiluma objektams arba žaliavoms perduodama per tvirtą sieną, nenaudojant tarpinio šilumnešio (pvz., koksavimo krosnis, kauperis, (naftos) chemijos pramonėje naudojama krosnis arba reaktorius, kuriuo šildomas technologinis srautas, kaip antai garinio krekingo krosnis, technologinis šildytuvas, naudojamas suskystintų gamtinių dujų (SGD) terminaluose SGD pakartotinai dujinti. Kai taikoma geroji energijos rekuperavimo patirtis, technologiniai šildytuvai ir (arba) krosnys gali būti sujungti su garo ir (arba) elektros energijos gamybos sistema. Ji laikoma neatsiejama technologinio šildytuvo ir (arba) krosnies konstrukcijos dalimi, kurios atskirai vertinti negalima. Naftos perdirbimo metu susidarantis kuras Kieta, skysta arba dujinė degioji medžiaga, susidaranti skirtingais žalios naftos perdirbimo proceso distiliavimo ir konversijos etapais. Pavyzdžiai – naftos perdirbimo gamyklos dujinis kuras (NPGDK), sintezės dujos, naftos perdirbimo alyvos ir naftos koksas. Liekanos Medžiagos arba objektai, susidarantys vykdant į šio dokumento taikymo sritį patenkančią veiklą, tokie kaip atliekos arba šalutiniai produktai. Paleidimo ir sustabdymo laikotarpis Įrenginio eksploatavimo laikotarpis, nustatytas pagal Komisijos įgyvendinimo sprendimo 2012/249/ES (1) dėl paleidimo ir sustabdymo laikotarpių nustatymo Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2010/75/ES dėl pramoninių išmetamų teršalų tikslais nuostatas. Esamas blokas Kurą deginantis blokas, kuris nėra naujas. Naujas blokas Kurą deginantis blokas, kurį pirmą kartą leista eksploatuoti paskelbus šias GPGB išvadas arba visapusiškas kurą deginančio bloko perstatymas ant esamų kurą deginančio įrenginio pamatų paskelbus šias GPGB išvadas. Galiojantis (valandos vidurkis) Valandos vidurkis laikomas galiojančiu, jei nebuvo atliekama techninė automatinės matavimo sistemos priežiūra ir nebuvo jokių gedimų. ( 1 ) 2012 m. gegužės 7 d. Komisijos įgyvendinimo sprendimas 2012/249/ES dėl paleidimo ir sustabdymo laikotarpių nustatymo Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2010/75/ES dėl pramoninių išmetamų teršalų tikslais (pranešta dokumentu Nr. C(2012) 2948) (OL L 123, 2012 5 9, p. 44).







Vartojamas terminas Apibrėžtis Teršalai ir parametrai As Suminis arseno ir jo junginių kiekis, išreikštas kaip As kiekis. C3 Angliavandeniliai, kurių anglies atomų skaičius yra trys. C4+ Angliavandeniliai, kurių anglies atomų skaičius yra keturi arba daugiau. Cd Suminis kadmio ir jo junginių kiekis, išreikštas kaip Cd kiekis. Cd+Tl Suminis kadmio, talio ir jų junginių kiekis, išreikštas kaip Cd+Tl kiekis. CH4 Metanas CO Anglies monoksidas ChDS Cheminis deguonies suvartojimas. Deguonies kiekis, kurio reikia, kad organinė medžiaga visiškai oksiduotųsi į anglies dioksidą. COS Karbonilsulfidas Cr Suminis chromo ir jo junginių kiekis, išreikštas kaip Cr kiekis. Cu Suminis vario ir jo junginių kiekis, išreikštas kaip Cu kiekis. Dulkės Bendras (ore skendinčių) kietųjų dalelių kiekis. Fluoridas Ištirpęs fluoridas, išreikštas kaip F- kiekis. H2S Vandenilio sulfidas HCl Visi neorganiniai dujiniai chloro junginiai, išreikšti kaip HCl kiekis. HCN Cianido rūgštis HF Visi neorganiniai dujiniai fluoro junginiai, išreikšti kaip HF kiekis. Hg Suminis gyvsidabrio ir jo junginių kiekis, išreikštas kaip Hg kiekis. N2O Diazoto monoksidas (azoto suboksidas, diazoto oksidas) NH3 Amoniakas Ni Suminis nikelio ir jo junginių kiekis, išreikštas kaip Ni kiekis. NOx Suminis azoto monoksido (NO) ir azoto dioksido (NO2) kiekis, išreikštas kaip NO2 kiekis. Pb Suminis švino ir jo junginių kiekis, išreikštas kaip Pb kiekis. PCDD/F Polichlorintieji dibenzo-p-dioksinai ir polichlorintieji dibenzo-p-furanai RCG Koncentracija neapdorotose dūmtakių dujose. Vidutinė metinė SO2 koncentracija neapdorotose dūmtakių dujose (bendrųjų aspektų dalyje nurodytomis standartinėmis sąlygomis) taršos SOx mažinimo sistemos įleidimo taške, kai atskaitinis deguonies kiekis (O2) yra 6 % (tūrio). Sb+As+Pb+Cr+Co+Cu+Mn+Ni+V Suminis stibio, arseno, švino, chromo, kobalto, vario, mangano, nikelio, vanadžio ir jų junginių kiekis, išreikštas kaip Sb+As+Pb+Cr+Co+Cu+Mn+Ni+V kiekis. SO2 Sieros dioksidas SO3 Sieros trioksidas SOx Suminis sieros dioksido (SO2) ir sieros trioksido (SO3) kiekis, išreikštas kaip SO2 kiekis. Sulfatai Ištirpę sulfatai, išreikšti kaip SO4 2- kiekis. Lengvai išsiskiriantys sulfidai Suminis ištirpusių sulfidų ir tų neištirpusių sulfidų, kurie lengvai išsiskiria parūgštinus, kiekis, išreikštas kaip S2- kiekis. Sulfitai Ištirpę sulfitai, išreikšti kaip SO3 2- kiekis. BOA Bendroji organinė anglis, išreikšta kaip C kiekis (vandenyje). BSM Bendrasis skendinčių medžiagų kiekis. Masinė visų skendinčių kietųjų medžiagų koncentracija (vandenyje), išmatuota filtruojant per stiklo pluošto filtrus ir gravimetrijos būdu. BLOA Bendras dujinės organinės anglies kiekis, išreikštas kaip C kiekis (ore). Zn Suminis cinko ir jo junginių kiekis, išreikštas kaip Zn kiekis.

SANTRUMPOS

Šiose GPGB išvadose vartojamos santrumpos:







Santrumpa Apibrėžtis ASU Oro tiekimo įrenginys KCDT Kombinuoto ciklo dujų turbina su papildomu deginimu arba be jo CFB Pseudoverdančiojo sluoksnio cirkuliacija CHP Bendra šilumos ir elektros energijos gamyba (kogeneracija) COG Koksavimo dujos COS Karbonilsulfidas DLN Sausieji mažai NOx išmetantys degikliai DSI Sorbento įpurškimas ortakiuose ESP Elektrostatinis nusodintuvas FBC Degimas pseudoverdančiame sluoksnyje FGD Dūmtakių dujų desulfuravimas HFO Mazutas ŠRGG Šilumą rekuperuojantis garo generatorius IDKC Integruoto dujinimo kombinuotas ciklas LHV Apatinis šilumingumas LNB Mažai NOx išmetantys degikliai SGD Suskystintos gamtinės dujos ACDT Atvirojo ciklo dujų turbina OTNOC Neįprastos eksploatacijos sąlygos PC Sumalto kuro deginimas PEMS Prognozinė išmetamųjų teršalų stebėsenos sistema SKR Selektyvioji katalizinė redukcija SDA Purškiamas sausasis absorbentas SNKR Selektyvioji nekatalizinė redukcija

BENDRIEJI ASPEKTAI

Geriausi prieinami gamybos būdai

Šiose GPGB išvadose išvardyti ir apibūdinti gamybos būdai nėra nei privalomi, nei išsamūs. Galima taikyti kitus gamybos būdus, kuriais užtikrinamas bent lygiavertis aplinkos apsaugos lygis.

Jeigu nenurodyta kitaip, šios GPGB išvados taikomos visuotinai.

Su geriausiais prieinamasis gamybos būdais siejami išmetamųjų teršalų kiekiai

Jei pateikti įvairių vidurkinimo laikotarpių su GPGB siejami išmetamųjų teršalų kiekiai, reikia laikytis jų visų.

GPGB išvadose nustatyti su GPGB siejami išmetamųjų teršalų kiekiai gali būti netaikomi skystuoju ir dujiniu kuru varomoms turbinoms ir varikliams, skirtiems naudoti nepaprastosios padėties atveju ir naudojamiems mažiau nei 500 h per metus, jei tokio naudojimo metu išmetama daugiau teršalų nei taikant GPGB.

Su GPGB siejami į orą išmetamų teršalų kiekiai

Su GPGB siejami į orą išmetamų teršalų kiekiai, nurodyti šiose GPGB išvadose, reiškia koncentraciją, išreikštą išmestų teršalų mase dūmtakių dujų tūrio vienete tokiomis norminėmis sąlygomis: sausosios dujos esant 273,15 K temperatūrai ir 101,3 kPa slėgiui, kiekį nurodant mg/Nm3, μg/Nm3 arba ng I-TEQ/Nm3.

Su GPGB siejamų į orą išmetamų teršalų kiekių stebėsena pateikiama GPGB 4.

Su deguonimi susijusios pamatinės sąlygos, kuriomis nustatyti šiame dokumente nurodyti su GPGB siejami išmetamųjų teršalų kiekiai, pateikiamos tolesnėje lentelėje.







Veiklos rūšis Atskaitinis deguonies kiekis (OR) Kietojo kuro deginimas 6 tūrio % Kietojo kuro deginimas kartu su skystuoju ir (arba) dujiniu kuru Bendras atliekų deginimas Skystojo ir (arba) dujinio kuro deginimas ne dujų turbinoje ir ne variklyje 3 tūrio % Skystojo ir (arba) dujinio kuro deginimas dujų turbinoje arba variklyje 15 tūrio % Deginimas IDKC įrenginiuose

Išmetamųjų teršalų koncentracija, esant atskaitiniam deguonies kiekiui, apskaičiuojama pagal formulę

čia:

ER : išmetamųjų teršalų koncentracija, esant atskaitiniam deguonies kiekiui OR;

OR : atskaitinis deguonies kiekis, tūrio %;

EM : išmatuota išmetamųjų teršalų koncentracija;

OM : išmatuotas deguonies kiekis, tūrio %.

Vidurkinimo laikotarpiams taikomos šios apibrėžtys:







Vidurkinimo laikotarpis Apibrėžtis Paros vidurkis Tinkamų valandos vidurkių, gautų atliekant nuolatinį matavimą, 24 val. laikotarpio vidurkis. Metinis vidurkis Tinkamų valandos vidurkių, gautų atliekant nuolatinį matavimą, vienų metų laikotarpio vidurkis. Ėminių ėmimo laikotarpio vidurkis Bent trijų vienas po kito atliktų matavimų, kurių kiekvienas yra bent 30 min. trukmės, vidutinė vertė (1). Vienų metų ėminių vidurkis Verčių, gautų vienus metus periodiškai atliekant matavimus (laikantis nustatyto kiekvieno parametro stebėsenos dažnio), vidurkis. ( 1 ) Jei dėl ėminių ėmimo arba analizės apribojimų 30 minučių matuoti netinka, naudojamas tinkamas ėminių ėmimo laikotarpis. Matuojant PCDD/F, taikomas 6–8 val. ėminių ėmimo laikotarpis.

Su GPGB siejami į vandenį išmetamų teršalų kiekiai

Su GPGB siejami į vandenį išmetamų teršalų kiekiai, nurodyti šiose GPGB išvadose, reiškia koncentraciją, išreikštą išmestų teršalų mase vandens tūrio vienete, ir nurodomi μg/l, mg/l arba g/l. Su GPGB siejami išmetamųjų teršalų kiekiai reiškia paros vidurkį, t. y. srautui proporcingų sudėtinių ėminių 24 valandų vidurkį. Sudėtiniai ėminiai gali būti imami proporcingai laiko atžvilgiu, jei galima įrodyti, kad užtikrintas pakankamas srauto stabilumas.

Su GPGB siejamų į vandenį išmetamų teršalų kiekių stebėsena pateikiama GPGB 5.

Su geriausiais prieinamasis gamybos būdais siejami energinio efektyvumo (EE) rodikliai

Su GPGB siejami EE rodikliai reiškia kurą deginančio bloko atiduodamosios galios ir kurą deginančio bloko sunaudoto kuro arba žaliavų energijos kiekio santykį esant faktinei bloko konstrukcijai. Atiduodamoji galia nustatoma ties deginimo, dujinimo arba IDKC technologinio bloko riba, įtraukiant ir pagalbines sistemas (pvz., dūmtakių dujų apdorojimo sistemas), blokui veikiant visa apkrova.

Bendros šilumos ir elektros energijos gamybos įrenginių:

— su GPGB siejamas EE rodiklis, bendras grynasis kuro naudingumas, taikomas, kai visa apkrova veikiantis kurą deginantis blokas sureguliuotas taip, kad visų pirma gamintų kuo daugiau šilumos, o tik iš likusių resursų generuotų elektros energiją;

— su GPGB siejamas EE rodiklis, bendras elektrinis naudingumas, taikomas, kai kurą deginantis blokas, kuris veikia visa apkrova, generuoja tik elektros energiją.

Su GPGB siejami EE rodikliai reiškiami procentais. Sunaudotas kuro arba žaliavų energijos kiekis išreiškiamas kaip apatinis šilumingumas.

Su GPGB siejamų EE rodiklių stebėsena pateikiama GPGB 2.

Kurą deginančių įrenginių ir (arba) blokų skirstymas pagal jų bendrą nominaliąją šiluminę galią

Kur šiose GPGB išvadose nurodytas bendros nominaliosios šiluminės galios verčių intervalas, jį reikia suprasti kaip „lygus mažiausiai intervalo vertei arba už ją didesnis ir mažesnis nei didžiausia intervalo vertė“. Pavyzdžiui, jei įrenginių kategorija yra 100–300 MWth, reiškia, kad tai kurą deginantys įrenginiai, kurių bendra nominalioji šiluminė galia yra 100 MW arba didesnė, tačiau mažesnė nei 300 MW.

Jei kurą deginančio įrenginio dalis, kurios dūmtakių dujos išleidžiamos per bendrame kamine esantį vieną ar daugiau dūmtakių, yra eksploatuojama mažiau kaip 1 500 h per metus, ta įrenginio dalis taikant šias GPGB išvadas gali būti vertinama atskirai. Visoms įrenginio dalims su GPGB siejami išmetamųjų teršalų kiekiai taikomi atsižvelgiant į įrenginio bendrą nominaliąją šiluminę galią. Tokiais atvejais teršalų išmetimas per kiekvieną iš tokių dūmtakių stebimas atskirai.

1. BENDROSIOS GPGB IŠVADOS

Į 2–7 skirsnius įtrauktos GPGB išvados dėl konkrečių kuro rūšių taikomos kartu su šiame skirsnyje išvardytomis bendrosiomis GPGB išvadomis.

1.1. Aplinkosaugos vadybos sistemos

GPGB 1. Siekiant pagerinti bendrą aplinkos apsaugos veiksmingumą, GPGB yra įgyvendinti ir taikyti aplinkosaugos vadybos sistemą (AVS), kuriai būdingos šios ypatybės:

i. vadovybės, įskaitant aukščiausiąją vadovybę, įsipareigojimas;

ii. vadovybės nustatoma aplinkosaugos politika, apimanti nuolatinį įrangos aplinkosauginio veiksmingumo gerinimą;

iii. su finansiniu planavimu ir investicijomis susijusių būtinų procedūrų, tikslų ir uždavinių planavimas ir įgyvendinimas;

iv. procedūrų įdiegimas, ypatingą dėmesį skiriant: a) struktūrai ir atsakomybei; b) įdarbinimui, mokymui, išmanymui ir kompetencijai; c) komunikacijai; d) darbuotojų dalyvavimui; e) dokumentacijai; f) veiksmingai procesų kontrolei; g) planinės techninės priežiūros programoms h) avarinei parengčiai ir reagavimui; i) atitikties aplinkos teisės aktams užtikrinimui;

v. veiklos rezultatų tikrinimas ir taisomųjų veiksmų taikymas, ypatingą dėmesį skiriant: a) stebėsenai ir matavimui (taip pat žr. JRC informacinį pranešimą apie PITD įrenginių išmetamųjų teršalų ir į vandenį išleidžiamų teršalų stebėseną, ROM); b) taisomiesiems ir prevenciniams veiksmams; c) įrašų tvarkymui; d) nepriklausomam (jeigu įmanoma) vidaus ir išorės auditui siekiant nustatyti, ar AVS atitinka numatytas priemones ir ar ji tinkamai įgyvendinama bei atnaujinama;

vi. aukščiausiosios vadovybės atliekama AVS ir jos nuolatinio tinkamumo, pakankamumo ir veiksmingumo peržiūra;

vii. švaresnių technologijų plėtros stebėjimas;

viii. atsižvelgimas į įrenginio galutinio išmontavimo poveikį aplinkai naujo įrenginio projektavimo ir eksploataciniu laikotarpiu, stengiantis: a) vengti požeminių konstrukcijų, b) įtraukti išmontavimą spartinančias ypatybes, c) pasirinkti tokias paviršių apdorojimo priemones, kurias galima lengvai nukenksminti, d) pasirinkti tokios konfigūracijos įrangą, kad būtų sulaikomas kuo mažesnis cheminių medžiagų kiekis ir būtų lengviau išleisti skysčius ar valyti, e) projektuoti lanksčią autonominę įrangą, kurią įmanoma laipsniškai uždaryti, f) kai įmanoma, naudoti biologiškai skaidžias ir tinkamas perdirbti medžiagas;

ix. reguliarus lyginamosios sektoriaus analizės taikymas. Konkrečiai šiame sektoriuje svarbu apsvarstyti ir šiuos AVS elementus, kurie, kur tinka, aprašyti atitinkamuose GPGB:

x. kokybės užtikrinimo ir (arba) kokybės kontrolės programas, skirtas užtikrinti, kad visos visų rūšių kuro savybės būtų nustatytos ir kontroliuojamos (žr. GPGB 9);

xi. valdymo planą, skirtą sumažinti į orą ir (arba) į vandenį išmetamų teršalų kiekį neįprastomis eksploatacijos sąlygomis, įskaitant paleidimo ir sustabdymo laikotarpius (žr. GPGB 10ir GPGB 11);

xii. atliekų tvarkymo planą, skirtą užtikrinti, kad atliekų nesusidarytų, o susidariusios atliekos būtų pakartotinai naudojamos, perdirbamos arba kitaip regeneruojamos, įskaitant GPGB 16 pateiktų metodų taikymą;

xiii. sistemingą metodą, skirtą potencialiems nekontroliuojamiems ir (arba) neplanuotiems į aplinką išmetamiems teršalams nustatyti ir tvarkyti, visų pirma: a) į dirvožemį ir į gruntinį vandenį išmetamiems teršalams, susidariusiems dirbant su kuru, priedais, šalutiniais produktais ir atliekomis ir juos sandėliuojant, b) su savaiminiu kuro kaitimu ir (arba) savaiminiu kuro užsidegimu sandėliavimo vietoje arba jį tvarkant susijusiems išmetamiesiems teršalams;

xiv. dulkių valdymo planą, skirtą išvengti pasklidžiųjų išmetamųjų teršalų susidarymo kraunant, iškraunant, sandėliuojant ir (arba) tvarkant kurą, liekanas arba priedus arba, jei tai neįmanoma, sumažinti jų kiekį;

xv. jei tikimasi arba yra pagrįsta tikėtis, kad bus sukeltas jautriems receptoriams poveikį darantis triukšmas, – triukšmo valdymo planą, įskaitant: a) triukšmo ties įrenginio riba stebėsenos vykdymo protokolą, b) triukšmo mažinimo programą, c) reagavimo į triukšmą keliančius įvykius protokolą, kuriame nustatyti tinkami veiksmai ir jų terminai, d) ankstesnių triukšmą keliančių įvykių ir taisomųjų veiksmų peržiūrą bei susijusių šalių švietimą apie triukšmą keliančius įvykius;

xvi. jei deginamos, dujinamos arba bendrai deginamos nemalonaus kvapo medžiagos, – kvapų valdymo planą, įskaitant: a) kvapų stebėsenos vykdymo protokolą, b) kai būtina, kvapų naikinimo programą, skirtą skleidžiamiems kvapams nustatyti ir pašalinti arba sumažinti, c) kvapus skleidžiančių įvykių registravimo protokolą, kuriame nustatyti tinkami veiksmai ir jų terminai, d) ankstesnių kvapų sklidimo įvykių ir taisomųjų veiksmų peržiūrą bei susijusių šalių švietimą apie kvapų sklidimo įvykius.

Jei įvertinus paaiškėja, kad kurie nors punktuose x–xvi išvardyti elementai nebūtini, toks sprendimas registruojamas nurodant priežastis.

Taikymas

AVS taikymo sritis (pvz., išsamumas) ir tipas (pvz., standartizuota ar nestandartizuota) apskritai yra susiję su įrenginio tipu, dydžiu ir sudėtingumu, taip pat su jo galimo poveikio aplinkai įvairove.

1.2. Stebėsena

GPGB 2. GPGB yra po bloko perdavimo eksploatuoti ir po bet kokio pakeitimo, kuris galėtų turėti reikšmingos įtakos bloko bendram elektriniam naudingumui ir (arba) bendram grynajam kuro naudingumui, ir (arba) bendram mechaninės energijos naudingumui, atlikti eksploatacinį bandymą blokui veikiant visa apkrova (1) ir laikantis EN standartų nustatyti dujinimo, IDKC ir (arba) kurą deginančių blokų bendrą elektrinį naudingumą ir (arba) bendrą grynąjį kuro naudingumą, ir (arba) bendrą mechaninės energijos naudingumą. Jei EN standartų nėra, GPGB yra ISO, nacionalinių ar kitų tarptautinių standartų, kuriuose pateikti lygiavertės mokslinės kokybės duomenys, taikymas.

(1) Jei kogeneraciniuose blokuose dėl techninių priežasčių eksploatacinio bandymo negalima atlikti jiems veikiant visa apkrova, nustačius, kad gamintų kuo daugiau šilumos, bandymą galima papildyti arba pakeisti skaičiavimais, naudojant visos apkrovos parametrus.

GPGB 3. GPGB yra vykdyti pagrindinių proceso parametrų, susijusių su teršalų išmetimu į orą ir vandenį, įskaitant nurodytuosius toliau, stebėseną.







Srautas Parametras (-ai) Stebėsena Dūmtakių dujos Srautas Periodinis arba nuolatinis nustatymas Deguonies kiekis, temperatūra ir slėgis Periodinis arba nuolatinis matavimas Vandens garų kiekis (1) Dūmtakių dujų apdorojimo nuotekos Srautas, pH ir temperatūra Nuolatinis matavimas ( 1 ) Jeigu prieš atliekant analizę dūmtakių dujų ėminiai yra džiovinami, vandens garų kiekio dūmtakių dujose nuolat matuoti nebūtina.

GPGB 4. GPGB yra stebėti į orą išmetamų teršalų kiekį ne rečiau, nei nurodyta toliau, ir laikantis EN standartų. Jei EN standartų nėra, GPGB yra ISO, nacionalinių ar kitų tarptautinių standartų, kuriuose pateikti lygiavertės mokslinės kokybės duomenys, taikymas.





GPGB 5. GPGB yra stebėti į vandenį iš dūmtakių dujų apdorojimo įrenginių išleidžiamų teršalų kiekį ne rečiau, nei nurodyta toliau, ir laikantis EN standartų. Jei EN standartų nėra, GPGB yra ISO, nacionalinių ar kitų tarptautinių standartų, kuriuose pateikti lygiavertės mokslinės kokybės duomenys, taikymas.







Medžiaga/Parametras Standartas (-ai) Mažiausias stebėsenos dažnis Kas stebima Bendroji organinė anglis (BOA) (1) EN 1484 Kas mėnesį GPGB 15 Cheminis deguonies suvartojimas (ChDS) (1) EN standarto nėra Bendrasis skendinčių medžiagų kiekis (BSM) EN 872 Fluoridai (F-) EN ISO 10304–1 Sulfatai (SO4 2-) EN ISO 10304–1 Lengvai išsiskiriantys sulfidai (S2-) EN standarto nėra Sulfitai (SO3 2-) EN ISO 10304–3 Metalai ir pusmetaliai As Įvairūs EN standartai (pvz., EN ISO 11885 arba EN ISO 17294–2) Cd Cr Cu Ni Pb Zn Hg Įvairūs EN standartai (pvz., EN ISO 12846 arba EN ISO 17852) Chloridai (Cl-) Įvairūs EN standartai (pvz., EN ISO 10304–1 arba EN ISO 15682) — Bendrasis azoto kiekis EN 12260 — ( 1 ) BOA stebėsena ir ChDS stebėsena – alternatyvos. Pageidautina BOA stebėsena, nes ją atliekant nereikia naudoti labai toksiškų junginių.

1.3. Bendras aplinkosauginis ir deginimo veiksmingumas

GPGB 6. Siekiant padidinti bendrą aplinkosauginį kurą deginančių įrenginių veiksmingumą ir sumažinti į orą išmetamo CO ir nesudegusių medžiagų kiekį, GPGB yra optimizuoti degimą ir tinkamai derinti toliau nurodytus metodus.







Metodas Apibūdinimas Taikymas a. Kuro derinimas ir maišymas Degimo sąlygų stabilumo užtikrinimas ir (arba) išmetamųjų teršalų kiekio sumažinimas derinant skirtingas tos pačios rūšies kuro kokybines savybes. Taikoma visuotinai. b. Techninė degimo sistemos priežiūra Reguliariai pagal planą ir laikantis tiekėjų rekomendacijų atliekama techninė priežiūra. c. Pažangioji kontrolės sistema Žr. apibūdinimą 8.1 skirsnyje. Taikymą seniems kurą deginantiems įrenginiams gali riboti būtinybė modernizuoti degimo sistemą ir (arba) kontrolės ir valdymo sistemą. d. Gerai sukonstruota degimo įranga Gerai sukonstruota kūrykla, degimo kameros, degikliai ir susiję įtaisai. Visuotinai taikoma naujiems kurą deginantiems įrenginiams. e. Kuro pasirinkimas Iš galimų kuro rūšių pasirenkamas vienos ar kelių rūšių kuras, kurio aplinkosauginės savybės yra geresnės (pvz., sudėtyje yra mažiau sieros ir (arba) gyvsidabrio), arba visiškai ar iš dalies pereinama prie tokio kuro, be kita ko, pradedant deginimą arba kai naudojamas rezervinis kuras. Taikoma atsižvelgiant į apribojimus, susijusius su galimybe gauti tinkamų rūšių kuro, kurio aplinkosauginės savybės yra geresnės, o tai gali priklausyti nuo valstybės narės energetikos politikos arba nuo integruoto gamyklos kuro balanso, jei deginamas pramonės technologinis kuras. Esamuose kurą deginančiuose įrenginiuose kuro rūšies pasirinkimą gali riboti įrenginio konfigūracija ir konstrukcija.

GPGB 7. Siekiant sumažinti į orą išmetamo amoniako, kuris susidaro taršai NOx mažinti naudojant selektyviąją katalizinę redukciją (SKR) ir (arba) selektyviąją nekatalizinę redukciją (SNKR), kiekį, GPGB yra optimizuoti SKR ir (arba) SNKR konstrukciją ir (arba) veikimą (pvz., optimizuoti reagentus pagal NOx santykį, homogeniškai paskirstyti reagentus ir naudoti optimalaus dydžio reagentų lašelius).

Su GPGB siejami išmetamųjų teršalų kiekiai

Su GPGB siejamas taikant SKR ir (arba) SNKR į orą išmetamo NH3 kiekis (metinis vidurkis arba ėminių ėmimo laikotarpio vidurkis) yra < 3–10 mg/Nm3. Apatinė intervalo riba gali būti pasiekta taikant SKR, o viršutinė – taikant SNKR ir netaikant šlapiojo dujų valymo metodų. Jei įrenginiuose deginama biomasė ir jie veikia kintama apkrova, taip pat tais atvejais, kai varikliuose deginamas mazutas ir (arba) gazolis, viršutinė su GPGB siejamo išmetamųjų teršalų kiekio intervalo riba yra 15 mg/Nm3.

GPGB 8. Siekiant, kad įprastinės eksploatacijos sąlygomis į orą nebūtų išmetama teršalų arba kad jų būtų išmetama mažiau, GPGB yra naudojant tinkamą konstrukciją, tinkamai eksploatuojant ir atliekant techninę priežiūrą užtikrinti, kad taršos mažinimo sistemos būtų naudojamos optimaliu pajėgumu ir dažnumu.

GPGB 9. Siekiant padidinti bendrą aplinkosauginį kurą deginančių įrenginių ir (arba) dujinimo įrenginių veiksmingumą ir sumažinti į orą išmetamų teršalų kiekį, GPGB yra kaip dalį aplinkosaugos vadybos sistemos (žr. GPGB 1) į visų naudojamų kuro rūšių kokybės užtikrinimo ir (arba) kokybės kontrolės programas įtraukti šiuos elementus:

i. pradinį visų naudojamo kuro charakteristikų nustatymą, įskaitant bent jau toliau išvardytus parametrus ir laikantis EN standartų. Galima remtis ISO, nacionaliniais arba kitais tarptautiniais standartais, jei jais užtikrinami lygiavertės mokslinės kokybės duomenys;

ii. reguliarius kuro kokybės bandymus, skirtus patikrinti, ar jis atitinka iš pradžių nustatytas charakteristikas ir įrenginio konstrukcijos specifikacijas. Bandymų dažnis ir parametrai iš toliau pateiktos lentelės pasirenkami remiantis kuro kintamumu ir į orą išmetamų teršalų svarbos vertinimu (pvz., pagal jų koncentraciją kure, naudojamą dūmtakių dujų apdorojimo būdą);

iii. jei reikia ir praktiškai įmanoma, atitinkamą įrenginio nuostatų pakoregavimą (pvz., kuro charakteristikų nustatymo ir kontrolės įtraukimą į pažangiąją kontrolės sistemą (žr. aprašymą 8.1 skirsnyje)).

Apibūdinimas

Pradinį kuro charakteristikų nustatymą ir reguliarius kuro bandymus gali atlikti veiklos vykdytojas ir (arba) kuro tiekėjas. Jei juos atlieka tiekėjas, visi rezultatai veiklos vykdytojui pateikiami produkto (kuro) tiekėjo specifikacijos ir (arba) garantijos forma.







Kuras Medžiagos ir parametrai, kuriuos reikia apibūdinti Biomasė ir (arba) durpės — Apatinis šilumingumas — Drėgnumas — Peleningumas — C, Cl, F, N, S, K, Na — Metalai ir pusmetaliai (As, Cd, Cr, Cu, Hg, Pb, Zn) Akmens anglys ir (arba) lignitas — Apatinis šilumingumas — Drėgnumas — Lakiosios medžiagos, pelenai, liekamoji anglis, C, H, N, O, S — Br, Cl, F — Metalai ir pusmetaliai (As, Cd, Co, Cr, Cu, Hg, Mn, Ni, Pb, Sb, Tl, V, Zn) Mazutas — Peleningumas — C, S, N, Ni, V Gazolis — Peleningumas — N, C, S Gamtinės dujos — Apatinis šilumingumas — CH4, C2H6, C3, C4+, CO2, N2, Vobės (Wobbe) skaičius Chemijos pramonės technologinis kuras (1) — Br, C, Cl, F, H, N, O, S — Metalai ir pusmetaliai (As, Cd, Co, Cr, Cu, Hg, Mn, Ni, Pb, Sb, Tl, V, Zn) Anglies ir plieno pramonės technologinės dujos — Apatinis šilumingumas, CH4 (vertinant koksavimo dujas), CXHY (vertinant koksavimo dujas), CO2, H2, N2, bendrasis sieros kiekis, dulkės, Vobės skaičius Atliekos (2) — Apatinis šilumingumas — Drėgnumas — Lakiosios medžiagos, pelenai, Br, C, Cl, F, H, N, O, S — Metalai ir pusmetaliai (As, Cd, Co, Cr, Cu, Hg, Mn, Ni, Pb, Sb, Tl, V, Zn) ( 1 ) Apibūdinamų medžiagų ir (arba) parametrų sąrašą galima sutrumpinti, įtraukiant tik tuos, kurių, remiantis informacija apie žaliavas ir apie gamybos procesą, galima pagrįstai tikėtis būsiant kuro sudėtyje. ( 2 ) Kuro charakteristikos nustatomos nepažeidžiant GPGB 60 a punkte nustatytos atliekų priimtinumo nustatymo ir jų priėmimo procedūros, kurios laikantis gali reikėti nustatyti ir kitų, nei čia nustatyta, medžiagų arba parametrų charakteristikas ir (arba) juos patikrinti.

GPGB 10. Siekiant sumažinti į orą ir (arba) į vandenį išmetamų teršalų kiekį neįprastomis eksploatacijos sąlygomis, GPGB yra proporcingai atsižvelgiant į galimai išmesimų teršalų svarbą sudaryti ir įgyvendinti valdymo planą, kuris turi būti aplinkosaugos vadybos sistemos dalis (žr. GPGB 1) ir turi apimti šiuos elementus:

— tinkamą sistemų konstrukciją, kuri laikoma svarbia neįprastų eksploatacijos sąlygų, galinčių turėti įtakos į orą, vandenį ir (arba) dirvožemį išmetamų teršalų kiekiui, susidarymui (pvz., mažesnės apkrovos konstrukcijos koncepcijos, skirtos mažiausioms paleidimo ir sustabdymo apkrovoms, skirtoms stabiliai gamybai dujų turbinose užtikrinti, sumažinti);

— šių svarbių sistemų konkretaus prevencinės techninės priežiūros plano sudarymą ir įgyvendinimą;

— neįprastų eksploatacijos sąlygų sukelto teršalų išmetimo ir susijusių aplinkybių peržiūrą ir registravimą ir, jei reikia, taisomųjų veiksmų įgyvendinimą;

— bendro neįprastomis eksploatacijos sąlygomis išmesto teršalų kiekio periodinį vertinimą (pvz., įvykių dažnį, trukmę, išmetamų teršalų kiekį ar apytikslį kiekį) ir jei reikia, taisomųjų veiksmų įgyvendinimą.

GPGB 11. GPGB yra tinkamai stebėti neįprastomis eksploatacijos sąlygomis į orą ir (arba) vandenį išmetamų teršalų kiekį.

Apibūdinimas

Stebėsena gali būti vykdoma tiesiogiai matuojant išmetamųjų teršalų kiekį arba vykdant pakaitinių parametrų stebėseną, jei įrodoma, kad tokie duomenys yra lygiavertės arba geresnės mokslinės kokybės nei gauti atliekant tiesioginius išmetamų teršalų kiekio matavimus. Per paleidimo ir sustabdymo laikotarpius išmetamų teršalų kiekį galima įvertinti remiantis išsamiais išmetamųjų teršalų kiekio matavimais, atliekamais per tipinę paleidimo ir sustabdymo procedūrą bent kasmet, ir šių matavimų rezultatus panaudojant kiekvieno per metus atlikto paleidimo ir sustabdymo metu išmetamam teršalų kiekiui įvertinti.

1.4. Energinis efektyvumas

GPGB 12. Siekiant padidinti kurą deginančių blokų, dujinimo ir (arba) IDKC blokų, kurie eksploatuojami ≥ 1500 h per metus, energinį efektyvumą, GPGB yra tinkamai derinti toliau nurodytus metodus.







Metodas Apibūdinimas Taikymas a. Degimo optimizavimas Žr. apibūdinimą 8.2 skirsnyje. Optimizavus degimą, dūmtakių dujose ir kietuosiuose degimo likučiuose nesudegusių medžiagų lieka minimaliai. Taikoma visuotinai. b. Darbinės terpės sąlygų optimizavimas Eksploatuojama esant didžiausiam įmanomam darbinės terpės dujų arba garų slėgiui ir temperatūrai, atsižvelgiant į apribojimus, susijusius, pvz., su išmetamų NOx kiekio kontrole arba su reikiamos energijos charakteristikomis. c. Garo ciklo optimizavimas Eksploatuojama esant mažesniam turbinos išmetamosios sistemos slėgiui, nustatant mažiausią kondensatoriaus aušinimo vandens temperatūrą, galimą pagal konstrukcijos sąlygas. d. Energijos sąnaudų sumažinimas Vidinių energijos sąnaudų sumažinimas (pvz., veiksmingesnis paduodamo vandens siurblys). e. Degimo oro pakaitinimas Dalis šilumos, rekuperuojamos iš dūmtakių dujų, vėl panaudojama degimo orui pakaitinti. Taikoma visuotinai, tačiau atsižvelgiant į apribojimus, susijusius su poreikiu kontroliuoti išmetamų NOx kiekį. f. Kuro pakaitinimas Kuro pakaitinimas naudojant rekuperuotą šilumą. Taikoma visuotinai, tačiau atsižvelgiant į apribojimus, susijusius su katilo konstrukcija ir su poreikiu kontroliuoti išmetamų NOx kiekį. g. Pažangioji kontrolės sistema Žr. apibūdinimą 8.2 skirsnyje. Kompiuterizuota pagrindinių degimo parametrų kontrolė, padedanti padidinti degimo efektyvumą. Visuotinai taikoma naujiems blokams. Taikymą seniems technologiniams blokams gali riboti būtinybė modifikuoti degimo sistemą ir (arba) kontrolės ir valdymo sistemą. h. Paduodamo vandens pakaitinimas naudojant rekuperuotą šilumą Prieš vėl naudojant iš garo kondensatoriaus ištekantį vandenį katile, jis pakaitinamas naudojant rekuperuotą šilumą. Taikoma tik garo kontūrams, netaikoma karštiems katilams. Taikymas esamuose blokuose gali būti ribotas dėl apribojimų, susijusių su įrenginio konfigūracija ir su rekuperuojamos šilumos kiekiu. i. Šilumos rekuperavimas naudojant bendrą šilumos ir elektros energijos gamybą Šilumos rekuperavimas (daugiausia iš garo sistemos) karštam vandeniui arba garui, kuris bus naudojamas pramonės procesuose arba veikloje arba visuomeniniuose centrinio šildymo tinkluose, ruošti. Šilumą taip pat galima rekuperuoti: — iš dūmtakių dujų; — aušinant groteles; — iš cirkuliacinio pseudoverdančiojo sluoksnio. Taikoma atsižvelgiant į apribojimus, susijusius su vietos šilumos ir energijos poreikiu. Taikymas gali būti ribotas, jei naudojami dujų kompresoriai, kurių eksploatacinis šilumos profilis yra neprognozuojamas. j. Kogeneracijos galimybės numatymas Žr. apibūdinimą 8.2 skirsnyje. Taikoma tik naujiems blokams, kai yra realu, kad ateityje gauta šiluma bus sunaudota netoli to bloko. k. Dūmtakių dujų kondensatorius Žr. apibūdinimą 8.2 skirsnyje. Visuotinai taikomas kogeneraciniams blokams, su sąlyga, kad žemos temperatūros šilumos poreikis yra pakankamas. l. Šilumos kaupimas Kaupiamos šilumos saugykla veikiant kogeneraciniu režimu. Taikoma tik kogeneraciniams įrenginiams. Taikymas gali būti ribotas, jei šilumos apkrovos poreikis yra menkas. m. Kondensacinis dūmtakis Žr. apibūdinimą 8.2 skirsnyje. Visuotinai taikoma naujiems ir esamiems blokams, kuriuose naudojamas šlapiasis dūmtakių dujų desulfuravimas. n. Išleidimas per aušinimo bokštą Teršalai į orą išmetami per aušinimo bokštą, o ne per tam skirtą dūmtakį. Taikoma tik blokams, kuriuose naudojamas šlapiasis dūmtakių dujų desulfuravimas ir dūmtakių dujas prieš išleidžiant būtina pakaitinti, o bloko aušinimo sistema yra aušinimo bokštas. o. Kuro padžiovinimas prieš naudojimą Kuro drėgnumo sumažinimas prieš deginimą, siekiant pagerinti degimo sąlygas. Taikoma biomasės ir (arba) durpių deginimui, atsižvelgiant į apribojimus, susijusius su savaiminio užsidegimo rizika (pvz., palaikomas didesnis kaip 40 % durpių drėgnumas visoje jų tiekimo grandinėje). Esamų įrenginių modernizavimas gali būti ribotas dėl papildomo šilumingumo, kurį galima gauti džiovinant, ir dėl ribotų kai kurių katilų konstrukcijų arba įrenginių konfigūracijų modernizavimo galimybių. p. Šilumos nuostolių sumažinimas Sumažinami šilumos nuostoliai dėl liekanų, pvz., šlako, arba tokie, kuriuos galima sumažinti izoliuojant spinduliavimo šaltinius. Taikoma tik kietąjį kurą deginantiems blokams ir dujinimo arba IDKC blokams. q. Pažangiosios medžiagos Pažangiųjų medžiagų, dėl kurių yra įrodymų, kad jos gali atlaikyti aukštą veikimo temperatūrą ir slėgį, vadinasi ir padidinti garų arba degimo proceso veiksmingumą, naudojimas. Taikoma tik naujiems įrenginiams. r. Garo turbinų modernizavimas Apima tokius metodus, kaip vidutinio slėgio garo temperatūros ir slėgio padidinimas, papildoma mažaslėgė turbina ir turbinos rotoriaus menčių geometrijos modifikacijos. Taikymas gali būti ribotas dėl paklausos, garo sąlygų ir (arba) ribotos įrenginio eksploatavimo trukmės. s. Superkritinės ir ultrasuperkritinės garo sąlygos Naudojamas garo kontūras, įskaitant pakartotinio garo pašildymo sistemas, kuriame garas gali pasiekti didesnį kaip 220,6 barų slėgį ir aukštesnę kaip 374 °C temperatūrą superkritinėmis sąlygomis, o ultrasuperkritinėmis sąlygomis – didesnį kaip 250–300 barų slėgį ir aukštesnę kaip 580–600 °C temperatūrą. Taikoma tik ≥ 600 MWth galios naujiems blokams, veikiantiems > 4000 h per metus. Netaikoma, jei bloko paskirtis yra gaminti žemos temperatūros ir (arba) slėgio garą perdirbimo pramonėje. Netaikoma dujų turbinoms ir varikliams, kuriuose garas generuojamas kogeneracijos režimu. Biomase kūrenamuose blokuose taikymas gali būti ribotas dėl kai kurių biomasės rūšių sukeliamos aukštatemperatūrės korozijos.

1.5. Vandens naudojimas ir į vandenį išleidžiami teršalai

GPGB 13. Siekiant sunaudoti mažiau vandens ir sumažinti išleidžiamų užterštų nuotekų kiekį, GPGB yra vieno ar abiejų toliau pateiktų metodų taikymas.







Metodas Apibūdinimas Taikymas a. Vandens recirkuliavimas Įrenginio liekamojo vandens srautai, įskaitant nutekamąjį vandenį, vėl panaudojami kitoms reikmėms. Galimas recirkuliacijos laipsnis priklauso nuo priimančiojo vandens srauto kokybės reikalavimų ir nuo įrenginio vandens balanso. Netaikoma aušinimo sistemų nuotekoms, jei jose yra vandens apdorojimo cheminių medžiagų ir (arba) didelė jūros vandens druskų koncentracija. b. Sausų nuosėdinių pelenų tvarkymas Sausi, karšti nuosėdiniai pelenai iš kūryklos krenta ant mechaninių konvejerių sistemos ir yra aušinami aplinkos oru. Tam vandens nenaudojama. Taikoma tik įrenginiams, kuriuose deginamas kietasis kuras. Gali būti techninių apribojimų, dėl kurių negalima modernizuoti esamų kurą deginančių įrenginių.

GPGB 14. Siekiant išvengti neužterštų nuotekų užteršimo ir sumažinti į vandenį išleidžiamų teršalų kiekį, GPGB yra atskirti nuotekų srautus ir juos apdoroti atskirai, atsižvelgiant į tai, kokių teršalų juose yra.

Apibūdinimas

Paprastai atskiriami ir apdorojami nuotekų srautai apima paviršinių nuotekų vandenį, aušinimo vandenį ir nuotekas, susidariusias apdorojant dūmtakių dujas.

Taikymas

Esamuose įrenginiuose taikymas gali būti ribotas dėl nuotekų sistemų konfigūracijos.

GPGB 15. Siekiant sumažinti apdorojant dūmtakių dujas į vandenį išleidžiamų teršalų kiekį, GPGB yra tinkamai derinti toliau nurodytus metodus ir taikyti antrinius metodus kuo arčiau šaltinio, kad būtų išvengta praskiedimo.







Metodas Tipiniai teršalai, kurių išvengiama arba kurie pašalinami Taikymas Pagrindiniai metodai a. Degimo (žr. GPGB 6) ir dūmtakių dujų apdorojimo sistemų (pvz., SKR ir SNKR, žr. GPGB 7) optimizavimas Organiniai junginiai, amoniakas (NH3) Taikoma visuotinai. Antriniai metodai (1) b. Adsorbcija aktyvintosiomis anglimis Organiniai junginiai, gyvsidabris (Hg) Taikoma visuotinai. c. Aerobinis biologinis valymas Biologiškai skaidūs organiniai junginiai, amonis (NH4 +) Visuotinai taikoma organiniams junginiams apdoroti. Aerobinio biologinio amonio (NH4 +) apdorojimo negalima taikyti, jei yra didelė chloridų koncentracija (t. y. apie 10 g/l) d. Bedeguonis arba anaerobinis valymas Gyvsidabris (Hg), nitratai (NO3 -), nitritai (NO2 -) Taikoma visuotinai. e. Koaguliacija ir flokuliacija Skendinčios kietosios medžiagos Taikoma visuotinai. f. Kristalizacija Metalai ir pusmetaliai, sulfatai (SO4 2-), fluoridai (F-) Taikoma visuotinai. g. Filtravimas (pvz., filtravimas smėliu, mikrofiltravimas, ultrafiltravimas) Skendinčios kietosios medžiagos, metalai Taikoma visuotinai. h. Flotacija Skendinčios kietosios medžiagos, neemulsinė alyva Taikoma visuotinai. i. Jonų mainai Metalai Taikoma visuotinai. j. Neutralizacija Rūgštys, šarmai Taikoma visuotinai. k. Oksidavimas Sulfidai (S2-), sulfitai (SO3 2-) Taikoma visuotinai. l. Nusodinimas Metalai ir pusmetaliai, sulfatai (SO4 2-), fluoridai (F-) Taikoma visuotinai. m. Sedimentacija Skendinčios kietosios medžiagos Taikoma visuotinai. n. Stripingas Amoniakas (NH3) Taikoma visuotinai. ( 1 ) Metodų aprašymai pateikiami 8.6 skirsnyje.

Nurodyti su GPGB siejami išmetamųjų teršalų kiekiai – tiesiogiai į nuotekų priimtuvą išleidžiami kiekiai tame taške, kuriame teršalai išteka iš įrenginio.





1.6. Atliekų tvarkymas

GPGB 16. Siekiant sumažinti per deginimo ir (arba) dujinimo procesą ir taikant taršos mažinimo būdus šalinamų atliekų kiekį, GPGB yra organizuoti atliekamus veiksmus taip, kad, prioriteto tvarka ir atsižvelgiant į gyvavimo ciklo principą, būtų kuo daugiau:

a. išvengiama atliekų susidarymo, pvz., padidinant susidarančių liekanų, kurios yra šalutiniai produktai, dalį;

b. atliekų paruošiama pakartotiniam panaudojimui, pvz., taikant konkrečius reikiamos kokybės kriterijus;

c. atliekų perdirbama;

d. atliekų panaudojama kitaip (pvz., energijai gauti),







Metodas Apibūdinimas Taikymas a. Gipso, kaip šalutinio produkto, susidarymas Reakcijų su kalciu liekanų, susidariusių per šlapiąjį dūmtakių dujų desulfuravimą, kokybės optimizavimas, kad jas būtų galima panaudoti kaip iškastinį gipsą (pvz., kaip tinko plokščių gamybos žaliavą). Gaunamo gipso grynumas priklauso nuo šlapiajam dūmtakių dujų desulfuravimui naudojamų klinčių kokybės. Taikoma visuotinai, atsižvelgiant į apribojimus, susijusius su kiekvienam konkrečiam panaudojimo būdui reikiama gipso kokybe, sveikatos apsaugos reikalavimais ir rinkos sąlygomis. b. Liekanų perdirbimas arba panaudojimas statybų sektoriuje Liekanų (pvz., gautų iš pusiau sauso desulfuravimo procesų, lakiųjų pelenų, nuosėdinių pelenų) perdirbimas arba panaudojimas kaip statybinės medžiagos (pvz., tiesiant kelius, smėliui pakeisti gaminant betoną arba cemento pramonėje) Taikoma visuotinai, atsižvelgiant į apribojimus, susijusius su kiekvienam konkrečiam panaudojimo būdui reikiama medžiagų kokybe (pvz., fizikines savybes, sudėtyje esančias žalingas medžiagas) ir rinkos sąlygomis c. Energijos gavimas atliekas panaudojant kuro mišinyje Deginant akmens anglis, lignitą, mazutą, durpes arba biomasę susidariusiuose daug anglies turinčiuose pelenuose ir dumble likusį energijos kiekį galima išgauti, pavyzdžiui, maišant liekanas su kuru Taikoma visuotinai, jei įrenginiuose galima panaudoti atliekas kartu su kuru ir jei techniškai įmanoma tokį kurą paduoti į degimo kamerą d. Panaudoto katalizatoriaus paruošimas pakartotiniam panaudojimui Paruošiant katalizatorių pakartotiniam panaudojimui (pvz., SKR katalizatorius galima panaudoti iki keturių kartų) atkuriamas pradinis veiksmingumas arba jo dalis, o katalizatoriaus naudojimo trukmė pailgėja iki keleto dešimtmečių. Panaudoto katalizatoriaus paruošimas pakartotiniam panaudojimui įtrauktas į katalizatoriaus tvarkymo sistemą Taikymas gali būti ribotas dėl mechaninės katalizatoriaus būklės ir dėl išmetamų NOx ir NH3 kiekiams kontroliuoti reikiamo veiksmingumo

1.7. Skleidžiamas triukšmas

GPGB 17. Siekiant sumažinti skleidžiamą triukšmą, GPGB yra vieno iš toliau pateiktų metodų arba jų derinio taikymas.







Metodas Apibūdinimas Taikymas a. Veiklos priemonės Kas daroma: — geriau tikrinama ir prižiūrima įranga, — jei įmanoma, uždaromos uždarų patalpų durys ir langai, — įrangą eksploatuoja patyrę darbuotojai, — jei įmanoma, vengiama triukšmingos veiklos naktį, — numatomos triukšmo mažinimo priemonės atliekant techninę priežiūrą. Taikoma visuotinai. b. Mažiau triukšmo skleidžianti įranga Ji gali apimti kompresorius, siurblius ir diskus Taikoma visuotinai, jei įranga yra nauja arba jei sena įranga pakeičiama nauja įranga c. Triukšmo silpninimas Triukšmo sklidimą galima sumažinti tarp triukšmo šaltinio ir veikiamo objekto įrengiant triukšmo barjerus. Tinkami barjerai – apsauginės sienelės, pylimai ir pastatai. Visuotinai taikoma naujiems įrenginiams. Esamose gamyklose galimybė įrengti barjerus gali būti ribota dėl vietos stokos. d. Triukšmo slopinimo įranga Apima: — triukšmo slopintuvus, — įrangos izoliavimą, — triukšmingos įrangos laikymą atskiroje patalpoje, — pastatų garso izoliavimą. Taikymas gali būti ribotas dėl vietos stokos. e. Tinkamas pastatų ir įrangos vietos parinkimas Triukšmą galima sumažinti padidinus nuotolį tarp triukšmo šaltinio ir veikiamo objekto, taip pat triukšmui sulaikyti naudojant pastatus. Visuotinai taikoma naujiems įrenginiams. Esamuose įrenginiuose galimybės keisti įrangos ir gamybos blokų išdėstymą gali būti ribotas dėl vietos stokos ar pernelyg didelių išlaidų.

2. GPGB IŠVADOS DĖL KIETOJO KURO DEGINIMO

2.1. GPGB išvados dėl akmens anglių ir (arba) lignito deginimo

Jeigu nenurodyta kitaip, šiame skirsnyje pateiktos GPGB išvados visuotinai taikomos akmens anglių ir (arba) lignito deginimui. Jos taikomos kartu su bendrosiomis GPGB išvadomis, pateiktomis 1 skirsnyje.

2.1.1. Bendras aplinkosauginis veiksmingumas

GPGB 18. Be GPGB 6, siekiant padidinti bendrą aplinkosauginį akmens anglių ir (arba) lignito deginimo veiksmingumą, GPGB yra taikyti toliau nurodytą metodą.







Metodas Apibūdinimas Taikymas a. Integruotas deginimo procesas, kuriuo užtikrinamas didelis katilo veiksmingumas ir kuris apima pirminius NOx kiekio mažinimo metodus (pvz., tiekiamo oro srauto dalijimą, tiekiamo kuro srauto dalijimą, mažai NOx išmetančius degiklius ir (arba) dūmtakių dujų recirkuliaciją) Ši integracija galima dėl tokių deginimo procesų kaip sumalto kuro deginimas, degimas pseudoverdančiame sluoksnyje arba judamosios grotelės. Taikoma visuotinai.

2.1.2. Energinis efektyvumas

GPGB 19. Siekiant padidinti akmens anglių ir (arba) lignito degimo energinį efektyvumą, GPGB yra tinkamai derinti GPGB 12 ir toliau nurodytus metodus.







Metodas Apibūdinimas Taikymas a. Sausų nuosėdinių pelenų tvarkymas Sausi, karšti nuosėdiniai pelenai iš kūryklos krenta ant mechaninių konvejerių sistemos ir prieš nukreipiant į kūryklą pakartotinai deginti yra aušinami aplinkos oru. Naudinga energija atgaunama tiek vėl deginant pelenus, tiek aušinant pelenus. Gali būti techninių apribojimų, dėl kurių negalima modernizuoti esamų kurą deginančių blokų.





2.1.3. Į orą išmetami NOx, N2O ir CO

GPGB 20. Siekiant išvengti NOx išmetimo į orą deginant akmens anglis ir (arba) lignitą arba sumažinti išmetamą jų kiekį, kartu ribojant išmetamo CO ir N2O kiekį, GPGB yra taikyti vieną iš toliau nurodytų metodų arba jų derinį.







Metodas Apibūdinimas Taikymas a. Degimo optimizavimas Žr. apibūdinimą 8.3 skirsnyje. Paprastai naudojamas kartu su kitais metodais. Taikoma visuotinai. b. Kitų pirminių NOx kiekio mažinimo metodų (pvz., tiekiamo oro srauto dalijimo, tiekiamo kuro srauto dalijimo, dūmtakių dujų recirkuliacijos, mažai NOx išmetančių degiklių) derinys Atskiri metodai apibūdinti 8.3 skirsnyje. Atitinkamo pirminio metodo ar jų derinio pasirinkimas ir veiksmingumas gali priklausyti nuo katilo konstrukcijos. c. Selektyvioji nekatalizinė redukcija (SNKR) Žr. apibūdinimą 8.3 skirsnyje. Gali būti taikoma su nuotėkio SKR. Didelio skerspjūvio ploto katiluose taikymas gali būti ribotas dėl negalėjimo homogeniškai sumaišyti NH3 ir NOx. Taikymas < 1 500 h per metus veikiantiems kurą deginantiems įrenginiams, kai katilo apkrova labai kinta, gali būti ribotas. d. Selektyvioji katalizinė redukcija (SKR) Žr. apibūdinimą 8.3 skirsnyje. Netaikoma < 300 MWth galios kurą deginantiems įrenginiams, veikiantiems < 500 h per metus. Nėra visuotinai taikoma < 100 MWth galios kurą deginantiems įrenginiams. Gali būti techninių ir ekonominių apribojimų modernizuoti esamus kurą deginančius įrenginius, veikiančius 500–1 500 h per metus, ir ≥ 300 MWth galios esamus kurą deginančius įrenginius, veikiančius < 500 h per metus. e. Bendrai taikomi išmetamų NOx ir SOx kiekio mažinimo metodai Žr. apibūdinimą 8.3 skirsnyje. Taikoma atsižvelgiant į kiekvieną atvejį, priklausomai nuo kuro charakteristikų ir degimo proceso.

▼C1







3 lentelė Su GPGB siejami deginant akmens anglis ir (arba) lignitą į orą išmetamų NOx kiekiai Kurą deginančio įrenginio bendra nominalioji šiluminė galia (MWth) Su GPGB siejami išmetamųjų teršalų kiekiai (mg/Nm3) Metinis vidurkis Paros vidurkis ar ėminių ėmimo laikotarpio vidurkis. Naujas įrenginys Esamas įrenginys (1) Naujas įrenginys Esamas įrenginys (2) (3) < 100 100–150 100–270 155–200 165–330 100–300 50–100 100–180 80–130 155–210 ≥ 300, akmens anglimis ir (arba) lignitu kūrenamas pseudoverdančiojo sluoksnio katilas ir sumaltu lignitu kūrenamas katilas 50–85 < 85–150 (4) (5) 80–125 140–165 (6) ≥ 300, miltelių pavidalo anglimis kūrenamas katilas 65–85 65–150 80–125 < 85–165 (7) ( 1 ) Šie su GPGB siejami išmetamųjų teršalų kiekiai netaikomi įrenginiams, veikiantiems < 1500 h per metus. ( 2 ) Ne vėliau kaip 1987 m. liepos 1 d. pradėtiems eksploatuoti miltelių pavidalo anglimis kūrenamų katilų įrenginiams, kurie veikia < 1500 h per metus ir kuriems netaikoma SKR ir (arba) SNKR, taikoma viršutinė su GPGB siejamo išmetamųjų teršalų kiekio intervalo riba yra 340 mg/Nm3. ( 3 ) Įrenginiams, veikiantiems < 500 h per metus, šie kiekiai yra orientaciniai. ( 4 ) Apatinė su GPGB siejamo išmetamųjų teršalų kiekio intervalo riba laikoma pasiekiama, jei naudojama SKR. ( 5 ) Ne vėliau kaip 2014 m. sausio 7 d. pradėtiems eksploatuoti pseudoverdančiojo sluoksnio katilams ir sumaltu lignitu kūrenamiems katilams taikoma viršutinė su GPGB siejamo išmetamųjų teršalų kiekio intervalo riba yra 175 mg/Nm3. ( 6 ) Ne vėliau kaip 2014 m. sausio 7 d. pradėtiems eksploatuoti pseudoverdančiojo sluoksnio katilams ir sumaltu lignitu kūrenamiems katilams taikoma viršutinė su GPGB siejamo išmetamųjų teršalų kiekio intervalo riba yra 220 mg/Nm3. ( 7 ) Ne vėliau kaip 2014 m. sausio 7 d. pradėtiems eksploatuoti įrenginiams taikoma viršutinė intervalo riba yra 200 mg/Nm3, jei įrenginiai veikia ≥ 1500 h per metus, ir 220 mg/Nm3, jei įrenginiai veikia < 1500 h per metus.

▼B

Esamiems kurą deginantiems įrenginiams, veikiantiems ≥ 1 500 h per metus, ir naujiems kurą deginantiems įrenginiams taikomas orientacinis metinis vidutinis išmetamo CO kiekis yra:







Kurą deginančio įrenginio bendra nominalioji šiluminė galia (MWth) Orientacinis išmetamo CO kiekis (mg/Nm3) < 300 < 30 –140 ≥ 300, akmens anglimis ir (arba) lignitu kūrenamas pseudoverdančiojo sluoksnio katilas ir sumaltu lignitu kūrenamas katilas < 30 –100 (1) ≥ 300, miltelių pavidalo anglimis kūrenamas katilas < 5 –100 (1) ( 1 ) Jei yra su katilo konstrukcija susijusių apribojimų ir (arba) jei naudojamas pseudoverdančiojo sluoksnio katilas, kuriame neįrengtos išmetamų NOx kiekio mažinimo technologijos, viršutinė intervalo riba gali būti iki 140 mg/Nm3.

2.1.4. Į orą išmetami SOx, HCl ir HF

GPGB 21. Siekiant išvengti SOx, HCl ir HF išmetimo į orą deginant akmens anglis ir (arba) lignitą arba sumažinti išmetamą jų kiekį, GPGB yra taikyti vieną iš toliau nurodytų metodų arba jų derinį.







Metodas Apibūdinimas Taikymas a. Sorbento įpurškimas katile (į kūryklą arba pseudoverdantįjį sluoksnį) Žr. apibūdinimą 8.4 skirsnyje. Taikoma visuotinai. b. Sorbento įpurškimas dūmtakiuose Žr. apibūdinimą 8.4 skirsnyje. Metodą galima naudoti HCl ir HF šalinti, kai vamzdyno gale nėra taikomas joks dūmtakių dujų desulfuravimo metodas c. Purškiamas sausasis absorbentas Žr. apibūdinimą 8.4 skirsnyje. d. Cirkuliacinio pseudoverdančiojo sluoksnio sausasis skruberis e. Šlapiasis dujų valymas Žr. apibūdinimą 8.4 skirsnyje. Metodus galima naudoti HCl ir HF šalinti, kai vamzdyno gale nėra taikomas joks dūmtakių dujų desulfuravimo metodas f. Šlapiasis dūmtakių dujų desulfuravimas Žr. apibūdinimą 8.4 skirsnyje. Netaikoma kurą deginantiems įrenginiams, veikiantiems < 500 h per metus. Gali būti techninių ir ekonominių apribojimų taikyti metodą < 300 MWth galios kurą deginantiems įrenginiams ir modernizuoti 500–1500 h per metus veikiančius esamus kurą deginančius įrenginius. g. Dūmtakių dujų desulfuravimas jūros vandeniu h. Bendrai taikomi išmetamų NOx ir SOx kiekio mažinimo metodai Taikoma atsižvelgiant į kiekvieną atvejį, priklausomai nuo kuro charakteristikų ir degimo proceso. i. Pasroviui nuo šlapiojo dūmtakių dujų desulfuravimo esančio dujų-dujų šilumokaičio pakeitimas arba pašalinimas Pasroviui nuo šlapiojo dūmtakių dujų desulfuravimo bloko esantis dujų-dujų šilumokaitis pakeičiamas daugiavamzdžiu šilumokaičiu arba jis pašalinamas ir dūmtakių dujos išleidžiamos per aušinimo bokštą arba kondensacinį dūmtakį. Taikoma tik tada, kai reikia pakeisti šilumokaitį kurą deginančiuose įrenginiuose, kuriuose įrengtas šlapiasis dūmtakių dujų desulfuravimas ir pasrovinis dujų-dujų šilumokaitis. j. Kuro pasirinkimas Žr. apibūdinimą 8.4 skirsnyje. Kuro, kurio sudėtyje yra mažai sieros (pvz., sumažinta iki 0,1 % sausosios masės), chloro arba fluoro, naudojimas Taikoma atsižvelgiant į apribojimus, susijusius su galimybe gauti įvairių rūšių kuro, o tai gali lemti valstybės narės vykdoma energetikos politika. Taikymas kurą deginantiems įrenginiams, kuriuose deginamas labai specifinis vietinis kuras, gali būti ribotas dėl apribojimų, susijusių su jų konstrukcija.







4 lentelė Su GPGB siejami deginant akmens anglis ir (arba) lignitą į orą išmetamo SO2 kiekiai Kurą deginančio įrenginio bendra nominalioji šiluminė galia (MWth) Su GPGB siejami išmetamųjų teršalų kiekiai (mg/Nm3) Metinis vidurkis Paros vidurkis Paros vidurkis ar ėminių ėmimo laikotarpio vidurkis. Naujas įrenginys Esamas įrenginys (1) Naujas įrenginys Esamas įrenginys (2) < 100 150 –200 150 –360 170 –220 170 –400 100 –300 80 –150 95 –200 135 –200 135 –220 (3) ≥ 300 , sumaltu kuru kūrenamas katilas 10 –75 10 –130 (4) 25 –110 25 –165 (5) ≥ 300 , pseudoverdančiojo sluoksnio katilas (6) 20 –75 20 –180 25 –110 50 –220 ( 1 ) Šie su GPGB siejami išmetamųjų teršalų kiekiai netaikomi įrenginiams, veikiantiems < 1500 h per metus. ( 2 ) Įrenginiams, veikiantiems < 500 h per metus, šie kiekiai yra orientaciniai. ( 3 ) Įrenginiams, pradėtiems eksploatuoti ne vėliau kaip 2014 m. sausio 7 d., taikoma viršutinė su GPGB siejamo išmetamųjų teršalų kiekio intervalo riba yra 250 mg/Nm3. ( 4 ) Žemutinę intervalo ribą galima pasiekti naudojant kurą, kurio sudėtyje yra mažai sieros, kartu taikant pažangiausias šlapiojo taršos mažinimo sistemas. ( 5 ) Ne vėliau kaip 2014 m. sausio 7 d. pradėtiems eksploatuoti įrenginiams, veikiantiems < 1500 h per metus, taikoma viršutinė su GPGB siejamo išmetamųjų teršalų kiekio intervalo riba yra 220 mg/Nm3. Ne vėliau kaip 2014 m. sausio 7 d. pradėtiems eksploatuoti esamiems įrenginiams taikoma viršutinė su GPGB siejamo išmetamųjų teršalų kiekio intervalo riba yra 205 mg/Nm3. ( 6 ) Naudojant cirkuliacinio pseudoverdančiojo sluoksnio katilus apatinę intervalo ribą galima pasiekti taikant didelio veiksmingumo šlapiąjį dūmtakių dujų desulfuravimą. Viršutinę intervalo ribą galima pasiekti naudojant sorbento įpurškimą į katilo pseudoverdantįjį sluoksnį.

Kurą deginančiam įrenginiui, kurio bendra nominalioji šiluminė galia viršija 300 MW ir kuris specialiai sukonstruotas vietiniam lignito kurui deginti, jei galima įrodyti, kad dėl techninių ir ekonominių priežasčių 4 lentelėje nurodytų su GPGB siejamų išmetamųjų teršalų kiekių pasiekti negalima, 4 lentelėje nustatyti su GPGB siejami išmetamųjų teršalų kiekiai (paros vidurkis) netaikomi, o viršutinė su GPGB siejamo išmetamųjų teršalų kiekio (metinis vidurkis) intervalo riba yra tokia:

i) nauja dūmtakių dujų desulfuravimo sistema: RCG x 0,01 ir ne daugiau kaip 200 mg/Nm3;

ii) esama dūmtakių dujų desulfuravimo sistema: RCG x 0,03 ir ne daugiau kaip 320 mg/Nm3; čia RCG yra vidutinė metinė SO2 koncentracija neapdorotose dūmtakių dujose (bendrųjų aspektų dalyje nurodytomis standartinėmis sąlygomis) taršos SOx mažinimo sistemos įleidimo taške, kai atskaitinis deguonies kiekis (O2) yra 6 % (tūrio);

iii) jei dūmtakių dujų desulfuravimo sistemos dalį sudaro sorbento įpurškimas katile, RCG galima pakoreguoti atsižvelgiant į šio metodo veiksmingumą mažinant SO2 (ηΒSI): RCG (pakoreguota) = RCG (išmatuota)/(1-ηΒSI).







5 lentelė Su GPGB siejami deginant akmens anglis ir (arba) lignitą į orą išmetamų HCl ir HF kiekiai Teršalas Kurą deginančio įrenginio bendra nominalioji šiluminė galia (MWth) Su GPGB siejami išmetamųjų teršalų kiekiai (mg/Nm3) Metinis vidurkis arba vienų metų ėminių vidurkis Naujas įrenginys Esamas įrenginys (1) HCl < 100 1 –6 2 –10 (2) ≥ 100 1 –3 1 –5 (2) (3) HF < 100 < 1 –3 < 1 –6 (4) ≥ 100 < 1 –2 < 1 –3 (4) ( 1 ) Žemutinę šių su GPGB siejamų išmetamųjų teršalų kiekių intervalų ribą gali būti sunku pasiekti, jei įrenginiuose įrengtas šlapiasis dūmtakių dujų desulfuravimas ir pasrovinis dujų-dujų šilumokaitis. ( 2 ) Šiais atvejais viršutinė su GPGB siejamo išmetamųjų teršalų kiekio intervalo riba yra 20 mg/Nm3: jei įrenginiuose deginamas kuras, kuriame chloro vidutiniškai yra 1000 mg/kg (sauso kuro) arba daugiau; jei įrenginiai eksploatuojami < 1500 h per metus; naudojant pseudoverdančiojo sluoksnio katilus. Įrenginiams, veikiantiems < 500 h per metus, šie kiekiai yra orientaciniai. ( 3 ) Įrenginiams, kuriuose įrengtas šlapiasis dūmtakių dujų desulfuravimas, taikoma viršutinė su GPGB siejamo išmetamųjų teršalų kiekio intervalo riba yra 7 mg/Nm3. ( 4 ) Šiais atvejais viršutinė su GPGB siejamo išmetamųjų teršalų kiekio intervalo riba yra 7 mg/Nm3: įrenginiams su šlapiuoju dūmtakių dujų desulfuravimu ir su pasroviniu dujų-dujų šilumokaičiu; jei įrenginiai eksploatuojami < 1500 h per metus; naudojant pseudoverdančiojo sluoksnio katilus. Įrenginiams, veikiantiems < 500 h per metus, šie kiekiai yra orientaciniai.

2.1.5. Į orą išmetamos dulkės ir kietosiose dalelėse esantys metalai

GPGB 22. Siekiant sumažinti deginant akmens anglis ir (arba) lignitą į orą išmetamų dulkių ir kietosiose dalelėse esančių metalų kiekį, GPGB yra taikyti vieną iš toliau nurodytų metodų arba jų derinį.







Metodas Apibūdinimas Taikymas a. Elektrostatinis nusodintuvas Žr. apibūdinimą 8.5 skirsnyje. Taikoma visuotinai. b. Rankovinis filtras c. Sorbento įpurškimas katile (į kūryklą arba pseudoverdantįjį sluoksnį) Žr. apibūdinimą 8.5 skirsnyje. Metodai daugiausia naudojami SOx, HCl ir (arba) HF kontrolei. d. Sausojo arba pusiau sauso dūmtakių dujų desulfuravimo sistema e. Šlapiasis dūmtakių dujų desulfuravimas Žr. taikymą, nurodytą GPGB 21.





2.1.6. Į orą išmetamas gyvsidabris

GPGB 23. Siekiant išvengti gyvsidabrio išmetimo į orą deginant akmens anglis ir (arba) lignitą arba sumažinti taip išmetamo gyvsidabrio kiekį, GPGB yra taikyti vieną iš toliau nurodytų metodų arba jų derinį.







Metodas Apibūdinimas Taikymas Papildoma metodų, kurie daugiausia naudojami kitų išmetamųjų teršalų kiekiams mažinti, nauda a. Elektrostatinis nusodintuvas Žr. apibūdinimą 8.5 skirsnyje. Kai dūmtakių dujų temperatūra yra žemesnė nei 130 °C, gyvsidabrį galima šalinti veiksmingiau. Metodas daugiausia naudojamas dulkių kontrolei. Taikoma visuotinai. b. Rankovinis filtras Žr. apibūdinimą 8.5 skirsnyje. Metodas daugiausia naudojamas dulkių kontrolei. c. Sausojo arba pusiau sauso dūmtakių dujų desulfuravimo sistema Žr. apibūdinimą 8.5 skirsnyje. Metodai daugiausia naudojami SOx, HCl ir (arba) HF kontrolei. d. Šlapiasis dūmtakių dujų desulfuravimas Žr. taikymą, nurodytą GPGB 21. e. Selektyvioji katalizinė redukcija (SKR) Žr. apibūdinimą 8.3 skirsnyje. Naudojama tik derinant su kitais metodais, siekiant padidinti arba sumažinti gyvsidabrio oksidaciją prieš vėlesnį jo surinkimą dūmtakių dujų desulfuravimo arba dulkių šalinimo sistemoje. Metodas daugiausia naudojamas NOx kontrolei. Žr. taikymą, nurodytą GPGB 20. Specialiai išmetamo gyvsidabrio kiekiui mažinti skirti metodai f. Anglinio sorbento (aktyvintųjų anglių arba halogenintų aktyvintųjų anglių) įpurškimas į dūmtakių dujas Žr. apibūdinimą 8.5 skirsnyje. Daugiausia naudojama kartu su elektrostatiniu nusodintuvu arba rankoviniu filtru. Naudojant šį metodą gali prireikti papildomų apdorojimo veiksmų, skirtų anglies, kurioje yra gyvsidabrio, daliai atskirti prieš tolesnį lakiųjų pelenų panaudojimą. Taikoma visuotinai. g. Halogenintųjų priedų, įmaišomų į kurą arba įpurškiamų į kūryklą, naudojimas Žr. apibūdinimą 8.5 skirsnyje. Taikoma visuotinai, jei kuro sudėtyje yra nedaug halogenų. h. Pirminis kuro apdorojimas Kuro plovimas, maišymas ir mišinių ruošimas siekiant sumažinti jame esančio gyvsidabrio kiekį arba pagerinti gyvsidabrio surinkimo taršos kontrolės įrangoje galimybes. Taikoma tik prieš tai ištyrus kuro charakteristikas ir įvertinus šio metodo veiksmingumo potencialą. i. Kuro pasirinkimas Žr. apibūdinimą 8.5 skirsnyje. Taikoma atsižvelgiant į apribojimus, susijusius su galimybe gauti įvairių rūšių kuro, o tai gali lemti valstybės narės vykdoma energetikos politika.







7 lentelė Su GPGB siejami deginant akmens anglis ir (arba) lignitą į orą išmetamo gyvsidabrio kiekiai Kurą deginančio įrenginio bendra nominalioji šiluminė galia (MWth) Su GPGB siejami išmetamųjų teršalų kiekiai (μg/Nm3) Metinis vidurkis arba vienų metų ėminių vidurkis Naujas įrenginys Esamas įrenginys (1) akmens anglys lignitas akmens anglys lignitas < 300 < 1 –3 < 1 –5 < 1 –9 < 1 –10 ≥ 300 < 1 –2 < 1 –4 < 1 –4 < 1 –7 ( 1 ) Apatinė su GPGB siejamo išmetamųjų teršalų kiekio intervalo riba gali būti pasiekta taikant specialius taršos gyvsidabriu mažinimo metodus.

2.2. GPGB išvados dėl kietosios biomasės ir (arba) durpių deginimo

Jeigu nenurodyta kitaip, šiame skirsnyje pateiktos GPGB išvados visuotinai taikomos kietosios biomasės ir (arba) durpių deginimui. Jos taikomos kartu su bendrosiomis GPGB išvadomis, pateiktomis 1 skirsnyje.

2.2.1. Energinis efektyvumas





2.2.2. Į orą išmetami NOx, N2O ir CO

GPGB 24. Siekiant išvengti NOx išmetimo į orą deginant kietąją biomasę ir (arba) durpes arba sumažinti išmetamą jų kiekį, kartu ribojant išmetamo CO ir N2O kiekį, GPGB yra taikyti vieną iš toliau nurodytų metodų arba jų derinį.







Metodas Apibūdinimas Taikymas a. Degimo optimizavimas Žr. apibūdinimą 8.3 skirsnyje. Taikoma visuotinai. b. Mažai NOx išmetantys degikliai c. Tiekiamo oro srauto dalijimas d. Tiekiamo kuro srauto dalijimas e. Dūmtakių dujų recirkuliacija f. Selektyvioji nekatalizinė redukcija (SNKR) Žr. apibūdinimą 8.3 skirsnyje. Gali būti taikoma su nuotėkio SKR. Netaikoma < 500 h per metus veikiantiems kurą deginantiems įrenginiams, kai katilo apkrova labai kinta. Taikymas gali būti ribotas 500–1 500 h per metus veikiantiems kurą deginantiems įrenginiams, kai katilo apkrova labai kinta. Esamiems kurą deginantiems įrenginiams taikoma atsižvelgiant į apribojimus, susijusius su reikiamu įpurškiamų reagentų temperatūros intervalu ir jų buvimo trukme. ▼C1 g. Selektyvioji katalizinė redukcija (SKR) Žr. apibūdinimą 8.3 skirsnyje. Jei naudojamas didelio šarmingumo kuras (pvz., šiaudai), SKR gali reikėti įrengti pasroviui nuo dulkių sulaikymo sistemos. Netaikoma kurą deginantiems įrenginiams, veikiantiems < 500 h per metus. Gali būti ekonominių apribojimų modernizuoti esamus < 300 MWth galios kurą deginančius įrenginius. Nėra visuotinai taikoma esamiems < 100 MWth galios kurą deginantiems įrenginiams. ▼B





Orientacinis vidutinis per metus išmetamo CO kiekis yra:

— 50–100 MW th galios esamiems kurą deginantiems įrenginiams, veikiantiems ≥ 1 500 h per metus, ir 50–100 MW th galios naujiems kurą deginantiems įrenginiams – < 30–250 mg/Nm 3 ,

— 100–300 MW th galios esamiems kurą deginantiems įrenginiams, veikiantiems ≥ 1 500 h per metus, ir 100–300 MW th galios naujiems kurą deginantiems įrenginiams – < 30–160 mg/Nm 3 ,

— ≥ 300 MW th galios esamiems kurą deginantiems įrenginiams, veikiantiems ≥ 1 500 h per metus, ir ≥ 300 MW th galios naujiems kurą deginantiems įrenginiams – < 30–80 mg/Nm 3 .

2.2.3. Į orą išmetami SOx, HCl ir HF

GPGB 25. Siekiant išvengti SOx, HCl ir HF išmetimo į orą deginant kietąją biomasę ir (arba) durpes arba sumažinti išmetamą jų kiekį, GPGB yra taikyti vieną iš toliau nurodytų metodų arba jų derinį.







Metodas Apibūdinimas Taikymas a. Sorbento įpurškimas katile (į kūryklą arba pseudoverdantįjį sluoksnį) Žr. apibūdinimą 8.4 skirsnyje. Taikoma visuotinai. b. Sorbento įpurškimas dūmtakiuose c. Purškiamas sausasis absorbentas d. Cirkuliacinio pseudoverdančiojo sluoksnio sausasis skruberis e. Šlapiasis dujų valymas f. Dūmtakių dujų kondensatorius g. Šlapiasis dūmtakių dujų desulfuravimas Netaikoma kurą deginantiems įrenginiams, veikiantiems < 500 h per metus. Gali būti techninių ir ekonominių apribojimų modernizuoti esamus kurą deginančius įrenginius, veikiančius 500–1 500 h per metus. h. Kuro pasirinkimas Taikoma atsižvelgiant į apribojimus, susijusius su galimybe gauti įvairių rūšių kuro, o tai gali lemti valstybės narės vykdoma energetikos politika.







10 lentelė Su GPGB siejami deginant kietąją biomasę ir (arba) durpes į orą išmetamo SO2 kiekiai Kurą deginančio įrenginio bendra nominalioji šiluminė galia (MWth) Su GPGB siejami išmetamo SO2 kiekiai (mg/Nm3) Metinis vidurkis Paros vidurkis ar ėminių ėmimo laikotarpio vidurkis. Naujas įrenginys Esamas įrenginys (1) Naujas įrenginys Esamas įrenginys (2) < 100 15 –70 15 –100 30 –175 30 –215 100 –300 < 10 –50 < 10 –70 (3) < 20 –85 < 20 –175 (4) ≥ 300 < 10 –35 < 10 –50 (3) < 20 –70 < 20 –85 (5) ( 1 ) Šie su GPGB siejami išmetamųjų teršalų kiekiai netaikomi įrenginiams, veikiantiems < 1500 h per metus. ( 2 ) Įrenginiams, veikiantiems < 500 h per metus, šie kiekiai yra orientaciniai. ( 3 ) Esamiems įrenginiams, kuriuose deginamo kuro sudėtyje sieros kiekis vidutiniškai sudaro 0,1 % arba daugiau masės (sauso kuro), taikoma viršutinė su GPGB siejamo išmetamųjų teršalų kiekio intervalo riba yra 100 mg/Nm3. ( 4 ) Esamiems įrenginiams, kuriuose deginamo kuro sudėtyje sieros kiekis vidutiniškai sudaro 0,1 % arba daugiau masės (sauso kuro), taikoma viršutinė su GPGB siejamo išmetamųjų teršalų kiekio intervalo riba yra 215 mg/Nm3. ( 5 ) Esamiems įrenginiams, kuriuose deginamo kuro sudėtyje sieros kiekis vidutiniškai sudaro 0,1 % arba daugiau masės (sauso kuro), taikoma viršutinė su GPGB siejamo išmetamųjų teršalų kiekio intervalo riba yra 165 mg/Nm3 arba, jei tie įrenginiai pradėti eksploatuoti ne vėliau kaip 2014 m. sausio 7 d. ir (arba) jie yra pseudoverdančiojo sluoksnio katilai, kuriuose deginamos durpės, – 215 mg/Nm3.







11 lentelė Su GPGB siejami deginant kietąją biomasę ir (arba) durpes į orą išmetamų HCl ir HF kiekiai Kurą deginančio įrenginio bendra nominalioji šiluminė galia (MWth) Su GPGB siejami išmetamo HCl kiekiai (mg/Nm3) (1) (2) Su GPGB siejami išmetamo HF kiekiai (mg/Nm3) Metinis vidurkis arba vienų metų ėminių vidurkis Paros vidurkis ar ėminių ėmimo laikotarpio vidurkis. Ėminių ėmimo laikotarpio vidurkis Naujas įrenginys Esamas įrenginys (3) (4) Naujas įrenginys Esamas įrenginys (5) Naujas įrenginys Esamas įrenginys (5) < 100 1 –7 1 –15 1 –12 1 –35 < 1 < 1,5 100 –300 1 –5 1 –9 1 –12 1 –12 < 1 < 1 ≥ 300 1 –5 1 –5 1 –12 1 –12 < 1 < 1 ( 1 ) Įrenginiams, kuriuose deginamo kuro sudėtyje chloro kiekis vidutiniškai yra ≥ 0,1 % masės (sauso kuro), arba esamiems įrenginiams, kuriuose biomasė deginama kartu su kuru, kuriame yra daug sieros, (pvz., durpėmis) arba naudojant šarminius chloridų virsmo priedus (pvz., elementinę sierą), taikoma viršutinė su GPGB siejamo išmetamųjų teršalų kiekio (metinis vidurkis) intervalo riba yra 15 mg/Nm3 naujiems įrenginiams ir 25 mg/Nm3 esamiems įrenginiams. Šiems įrenginiams su GPGB siejamo išmetamųjų teršalų kiekio (paros vidurkis) intervalas netaikomas. ( 2 ) Įrenginiams, veikiantiems < 1500 h per metus, su GPGB siejamo išmetamųjų teršalų kiekio (paros vidurkis) intervalas netaikomas. Naujiems įrenginiams, veikiantiems < 1500 h per metus, taikoma viršutinė su GPGB siejamo išmetamųjų teršalų kiekio (metinis vidurkis) intervalo riba yra 15 mg/Nm3. ( 3 ) Šie su GPGB siejami išmetamųjų teršalų kiekiai netaikomi įrenginiams, veikiantiems < 1500 h per metus. ( 4 ) Žemutinę šių su GPGB siejamų išmetamųjų teršalų kiekių intervalų ribą gali būti sunku pasiekti, jei įrenginiuose įrengtas šlapiasis dūmtakių dujų desulfuravimas ir pasrovinis dujų-dujų šilumokaitis. ( 5 ) Įrenginiams, veikiantiems < 500 h per metus, šie kiekiai yra orientaciniai.

2.2.4. Į orą išmetamos dulkės ir kietosiose dalelėse esantys metalai

GPGB 26. Siekiant sumažinti deginant kietąją biomasę ir (arba) durpes į orą išmetamų dulkių ir kietosiose dalelėse esančių metalų kiekį, GPGB yra taikyti vieną iš toliau nurodytų metodų arba jų derinį.







Metodas Apibūdinimas Taikymas a. Elektrostatinis nusodintuvas Žr. apibūdinimą 8.5 skirsnyje. Taikoma visuotinai. b. Rankovinis filtras c. Sausojo arba pusiau sauso dūmtakių dujų desulfuravimo sistema Žr. apibūdinimą 8.5 skirsnyje. Metodai daugiausia naudojami SOx, HCl ir (arba) HF kontrolei. d. Šlapiasis dūmtakių dujų desulfuravimas Žr. taikymą, nurodytą GPGB 25. e. Kuro pasirinkimas Žr. apibūdinimą 8.5 skirsnyje. Taikoma atsižvelgiant į apribojimus, susijusius su galimybe gauti įvairių rūšių kuro, o tai gali lemti valstybės narės vykdoma energetikos politika.







12 lentelė Su GPGB siejami deginant kietąją biomasę ir (arba) durpes į orą išmetamų dulkių kiekiai Kurą deginančio įrenginio bendra nominalioji šiluminė galia (MWth) Su GPGB siejami išmetamų dulkių kiekiai (mg/Nm3) Metinis vidurkis Paros vidurkis ar ėminių ėmimo laikotarpio vidurkis. Naujas įrenginys Esamas įrenginys (1) Naujas įrenginys Esamas įrenginys (2) < 100 2 –5 2 –15 2 –10 2 –22 100 –300 2 –5 2 –12 2 –10 2 –18 ≥ 300 2 –5 2 –10 2 –10 2 –16 ( 1 ) Šie su GPGB siejami išmetamųjų teršalų kiekiai netaikomi įrenginiams, veikiantiems < 1500 h per metus. ( 2 ) Įrenginiams, veikiantiems < 500 h per metus, šie kiekiai yra orientaciniai.

2.2.5. Į orą išmetamas gyvsidabris

GPGB 27. Siekiant išvengti gyvsidabrio išmetimo į orą deginant kietąją biomasę ir (arba) durpes arba sumažinti taip išmetamo gyvsidabrio kiekį, GPGB yra taikyti vieną iš toliau nurodytų metodų arba jų derinį.







Metodas Apibūdinimas Taikymas Specialiai išmetamo gyvsidabrio kiekiui mažinti skirti metodai a. Anglinio sorbento (aktyvintųjų anglių arba halogenintų aktyvintųjų anglių) įpurškimas į dūmtakių dujas Žr. apibūdinimą 8.5 skirsnyje. Taikoma visuotinai. b. Halogenintųjų priedų, įmaišomų į kurą arba įpurškiamų į kūryklą, naudojimas Taikoma visuotinai, jei kuro sudėtyje yra nedaug halogenų. c. Kuro pasirinkimas Taikoma atsižvelgiant į apribojimus, susijusius su galimybe gauti įvairių rūšių kuro, o tai gali lemti valstybės narės vykdoma energetikos politika. Papildoma metodų, kurie daugiausia naudojami kitų išmetamųjų teršalų kiekiams mažinti, nauda d. Elektrostatinis nusodintuvas Žr. apibūdinimą 8.5 skirsnyje. Metodai daugiausia naudojami dulkių kontrolei. Taikoma visuotinai. e. Rankovinis filtras f. Sausojo arba pusiau sauso dūmtakių dujų desulfuravimo sistema Žr. apibūdinimą 8.5 skirsnyje. Metodai daugiausia naudojami SOx, HCl ir (arba) HF kontrolei. g. Šlapiasis dūmtakių dujų desulfuravimas Žr. taikymą, nurodytą GPGB 25.

Su GPGB siejamas deginant kietąją biomasę ir (arba) durpes į orą išmetamo gyvsidabrio kiekis (ėminių ėmimo laikotarpio vidurkis) yra < 1–5 μg/Nm3.

3. GPGB IŠVADOS DĖL SKYSTOJO KURO DEGINIMO

Šiame skirsnyje pateiktos GPGB išvados netaikomos jūrinėse platformose esantiems kurą deginantiems įrenginiams; jiems taikomas 4.3 skirsnis.

3.1. Mazutu ir (arba) gazoliu kūrenami katilai

Jeigu nenurodyta kitaip, šiame skirsnyje pateiktos GPGB išvados visuotinai taikomos mazuto ir (arba) gazolio deginimui katiluose. Jos taikomos kartu su bendrosiomis GPGB išvadomis, pateiktomis 1 skirsnyje.

3.1.1. Energinis efektyvumas







13 lentelė Su GPGB siejami energinio efektyvumo (EE) rodikliai, taikomi mazuto ir (arba) gazolio deginimui katiluose Kurą deginančio bloko tipas Su GPGB siejami EE rodikliai (1) (2) Grynasis elektrinis naudingumas (%) Bendras grynasis kuro naudingumas (%) (3) Naujas blokas Esamas blokas Naujas blokas Esamas blokas Mazutu ir (arba) gazoliu kūrenamas katilas > 36,4 35,6 –37,4 80 –96 80 –96 ( 1 ) Šie su GPGB siejami EE rodikliai netaikomi blokams, veikiantiems < 1500 h per metus. ( 2 ) Kogeneraciniams blokams taikomas tik vienas iš dviejų su GPGB siejamų EE rodiklių – grynasis elektrinis naudingumas arba bendras grynasis kuro naudingumas; tai priklauso nuo kogeneracinio bloko konstrukcijos (t. y. nuo to, ar orientuojamasi į elektros energijos gamybą, ar į šilumos gamybą). ( 3 ) Šių rodiklių gali būti neįmanoma pasiekti, jei potencialus šilumos poreikis per mažas.

3.1.2. Į orą išmetami NOx ir CO

GPGB 28. Siekiant išvengti NOx išmetimo į orą katiluose degant mazutui ir (arba) gazoliui arba sumažinti išmetamą jų kiekį, kartu ribojant išmetamo CO kiekį, GPGB yra taikyti vieną iš toliau nurodytų metodų arba jų derinį.







Metodas Apibūdinimas Taikymas a. Tiekiamo oro srauto dalijimas Žr. apibūdinimą 8.3 skirsnyje. Taikoma visuotinai. b. Tiekiamo kuro srauto dalijimas c. Dūmtakių dujų recirkuliacija d. Mažai NOx išmetantys degikliai e. Papildomas vandens arba garo tiekimas Taikoma atsižvelgiant į apribojimus, susijusius su vandens prieinamumu. f. Selektyvioji nekatalizinė redukcija (SNKR) Netaikoma < 500 h per metus veikiantiems kurą deginantiems įrenginiams, kai katilo apkrova labai kinta. Taikymas gali būti ribotas 500–1 500 h per metus veikiantiems kurą deginantiems įrenginiams, kai katilo apkrova labai kinta. g. Selektyvioji katalizinė redukcija (SKR) Žr. apibūdinimą 8.3 skirsnyje. Netaikoma kurą deginantiems įrenginiams, veikiantiems < 500 h per metus. Gali būti techninių ir ekonominių apribojimų modernizuoti esamus kurą deginančius įrenginius, veikiančius 500–1 500 h per metus. Nėra visuotinai taikoma < 100 MWth galios kurą deginantiems įrenginiams. h. Pažangioji kontrolės sistema Visuotinai taikoma naujiems kurą deginantiems įrenginiams. Taikymą seniems kurą deginantiems įrenginiams gali riboti būtinybė modernizuoti degimo sistemą ir (arba) kontrolės ir valdymo sistemą. i. Kuro pasirinkimas Taikoma atsižvelgiant į apribojimus, susijusius su galimybe gauti įvairių rūšių kuro, o tai gali lemti valstybės narės vykdoma energetikos politika.







14 lentelė Su GPGB siejami katiluose degant mazutui ir (arba) gazoliui į orą išmetamų NOX kiekiai Kurą deginančio įrenginio bendra nominalioji šiluminė galia (MWth) Su GPGB siejami išmetamųjų teršalų kiekiai (mg/Nm3) Metinis vidurkis Paros vidurkis ar ėminių ėmimo laikotarpio vidurkis Naujas įrenginys Esamas įrenginys (1) Naujas įrenginys Esamas įrenginys (2) < 100 75 –200 150 –270 100 –215 210 –330 (3) ≥ 100 45 –75 45 –100 (4) 85 –100 85 –110 (5) (6) ( 1 ) Šie su GPGB siejami išmetamųjų teršalų kiekiai netaikomi įrenginiams, veikiantiems < 1500 h per metus. ( 2 ) Įrenginiams, veikiantiems < 500 h per metus, šie kiekiai yra orientaciniai. ( 3 ) Ne vėliau kaip 2003 m. lapkričio 27 d. pradėtiems eksploatuoti pramoniniams katilams ir centralizuoto šilumos tiekimo įrenginiams, kurie veikia < 1500 h per metus ir kuriems netaikoma SKR ir (arba) SNKR, taikoma viršutinė su GPGB siejamo išmetamųjų teršalų kiekio intervalo riba yra 450 mg/Nm3. ( 4 ) Viršutinė su GPGB siejamo išmetamųjų teršalų kiekio intervalo riba, taikoma 100–300 MWth galios įrenginiams ir ≥ 300 MWth galios įrenginiams, pradėtiems eksploatuoti ne vėliau kaip 2014 m. sausio 7 d., yra 110 mg/Nm3. ( 5 ) Viršutinė su GPGB siejamo išmetamųjų teršalų kiekio intervalo riba, taikoma 100–300 MWth galios įrenginiams ir ≥ 300 MWth galios įrenginiams, pradėtiems eksploatuoti ne vėliau kaip 2014 m. sausio 7 d., yra 145 mg/Nm3. ( 6 ) Ne vėliau kaip 2003 m. lapkričio 27 d. pradėtiems eksploatuoti > 100 MWth galios pramoniniams katilams ir centralizuoto šilumos tiekimo įrenginiams, kurie veikia < 1500 h per metus ir kuriems netaikoma SKR ir (arba) SNKR, taikoma viršutinė su GPGB siejamo išmetamųjų teršalų kiekio intervalo riba yra 365 mg/Nm3.

Orientacinis vidutinis per metus išmetamo CO kiekis yra:

— 10–30 mg/Nm 3 – < 100 MW th galios esamiems kurą deginantiems įrenginiams, veikiantiems ≥ 1 500 h per metus, ir < 100 MW th galios naujiems kurą deginantiems įrenginiams;

— 10–20 mg/Nm 3 – ≥ 100 MW th galios esamiems kurą deginantiems įrenginiams, veikiantiems ≥ 1 500 h per metus, ir ≥ 100 MW th galios naujiems kurą deginantiems įrenginiams.

3.1.3. Į orą išmetami SOx, HCl ir HF

GPGB 29. Siekiant išvengti SOx, HCl ir HF išmetimo į orą katiluose degant mazutui ir (arba) gazoliui arba sumažinti išmetamą jų kiekį, GPGB yra taikyti vieną iš toliau nurodytų metodų arba jų derinį.







Metodas Apibūdinimas Taikymas a. Sorbento įpurškimas dūmtakiuose Žr. apibūdinimą 8.4 skirsnyje. Taikoma visuotinai. b. Purškiamas sausasis absorbentas c. Dūmtakių dujų kondensatorius d. Šlapiasis dūmtakių dujų desulfuravimas Gali būti techninių ir ekonominių metodo taikymo < 300 MWth galios įrenginiams apribojimų. Netaikoma kurą deginantiems įrenginiams, veikiantiems < 500 h per metus. Gali būti techninių ir ekonominių apribojimų modernizuoti esamus kurą deginančius įrenginius, veikiančius 500–1 500 h per metus. e. Dūmtakių dujų desulfuravimas jūros vandeniu Gali būti techninių ir ekonominių metodo taikymo < 300 MWth galios įrenginiams apribojimų. Netaikoma kurą deginantiems įrenginiams, veikiantiems < 500 h per metus. Gali būti techninių ir ekonominių apribojimų modernizuoti esamus kurą deginančius įrenginius, veikiančius 500–1 500 h per metus. f. Kuro pasirinkimas Taikoma atsižvelgiant į apribojimus, susijusius su galimybe gauti įvairių rūšių kuro, o tai gali lemti valstybės narės vykdoma energetikos politika.







15 lentelė Su GPGB siejami katiluose degant mazutui ir (arba) gazoliui į orą išmetamo SO2 kiekiai Kurą deginančio įrenginio bendra nominalioji šiluminė galia (MWth) Su GPGB siejami išmetamo SO2 kiekiai (mg/Nm3) Metinis vidurkis Paros vidurkis ar ėminių ėmimo laikotarpio vidurkis. Naujas įrenginys Esamas įrenginys (1) Naujas įrenginys Esamas įrenginys (2) < 300 50 –175 50 –175 150 –200 150 –200 (3) ≥ 300 35 –50 50 –110 50 –120 150 –165 (4) (5) ( 1 ) Šie su GPGB siejami išmetamųjų teršalų kiekiai netaikomi įrenginiams, veikiantiems < 1 500 h per metus. ( 2 ) Įrenginiams, veikiantiems < 500 h per metus, šie kiekiai yra orientaciniai. ( 3 ) Ne vėliau kaip 2003 m. lapkričio 27 d. pradėtiems eksploatuoti pramoniniams katilams ir centralizuoto šilumos tiekimo įrenginiams, kurie veikia< 1 500 h per metus, taikoma viršutinė su GPGB siejamo išmetamųjų teršalų kiekio intervalo riba yra 400 mg/Nm3. ( 4 ) Ne vėliau kaip 2014 m. sausio 7 d. pradėtiems eksploatuoti įrenginiams taikoma viršutinė su GPGB siejamo išmetamųjų teršalų kiekio intervalo riba yra 175 mg/Nm3. ( 5 ) Ne vėliau kaip 2003 m. lapkričio 27 d. pradėtiems eksploatuoti pramoniniams katilams ir centralizuoto šilumos tiekimo įrenginiams, kurie veikia < 1 500 h per metus ir kuriems netaikomas šlapiasis dūmtakių dujų desulfuravimas, taikoma viršutinė su GPGB siejamo išmetamųjų teršalų kiekio intervalo riba yra 200 mg/Nm3.

3.1.4. Į orą išmetamos dulkės ir kietosiose dalelėse esantys metalai

GPGB 30. Siekiant sumažinti katiluose deginant mazutą ir (arba) gazolį į orą išmetamų dulkių ir kietosiose dalelėse esančių metalų kiekį, GPGB yra taikyti vieną iš toliau nurodytų metodų arba jų derinį.







Metodas Apibūdinimas Taikymas a. Elektrostatinis nusodintuvas Žr. apibūdinimą 8.5 skirsnyje. Taikoma visuotinai. b. Rankovinis filtras c. Multiciklonai Žr. apibūdinimą 8.5 skirsnyje. Multiciklonai gali būti naudojami kartu su kitais dulkių šalinimo metodais. d. Sausojo arba pusiau sauso dūmtakių dujų desulfuravimo sistema Žr. apibūdinimą 8.5 skirsnyje. Metodas daugiausia naudojamas SOx, HCl ir (arba) HF kontrolei. e. Šlapiasis dūmtakių dujų desulfuravimas Žr. apibūdinimą 8.5 skirsnyje. Metodas daugiausia naudojamas SOx, HCl ir (arba) HF kontrolei. Žr. taikymą, nurodytą GPGB 29. f. Kuro pasirinkimas Žr. apibūdinimą 8.5 skirsnyje. Taikoma atsižvelgiant į apribojimus, susijusius su galimybe gauti įvairių rūšių kuro, o tai gali lemti valstybės narės vykdoma energetikos politika.







16 lentelė Su GPGB siejami katiluose degant mazutui ir (arba) gazoliui į orą išmetamų dulkių kiekiai Kurą deginančio įrenginio bendra nominalioji šiluminė galia (MWth) Su GPGB siejami išmetamų dulkių kiekiai (mg/Nm3) Metinis vidurkis Paros vidurkis ar ėminių ėmimo laikotarpio vidurkis. Naujas įrenginys Esamas įrenginys (1) Naujas įrenginys Esamas įrenginys (2) < 300 2 –10 2 –20 7 –18 7 –22 (3) ≥ 300 2 –5 2 –10 7 –10 7 –11 (4) ( 1 ) Šie su GPGB siejami išmetamųjų teršalų kiekiai netaikomi įrenginiams, veikiantiems < 1 500 h per metus. ( 2 ) Įrenginiams, veikiantiems < 500 h per metus, šie kiekiai yra orientaciniai. ( 3 ) Ne vėliau kaip 2014 m. sausio 7 d. pradėtiems eksploatuoti įrenginiams taikoma viršutinė su GPGB siejamo išmetamųjų teršalų kiekio intervalo riba yra 25 mg/Nm3. ( 4 ) Ne vėliau kaip 2014 m. sausio 7 d. pradėtiems eksploatuoti įrenginiams taikoma viršutinė su GPGB siejamo išmetamųjų teršalų kiekio intervalo riba yra 15 mg/Nm3.

3.2. Mazutu ir (arba) gazoliu varomi varikliai

Jeigu nenurodyta kitaip, šiame skirsnyje pateiktos GPGB išvados visuotinai taikomos mazuto ir (arba) gazolio degimui stūmokliniuose varikliuose. Jos taikomos kartu su bendrosiomis GPGB išvadomis, pateiktomis 1 skirsnyje.

Dėl techninių, ekonominių ir logistikos ar infrastruktūros apribojimų antrinio taršos NOx, SO2 ir dulkėmis mažinimo metodų galima netaikyti salose naudojamiems mazutu ir arba gazoliu varomiems varikliams, kurie yra mažos atskiros sistemos (1) arba atskiros mikrosistemos (2) dalis, kol jie nebus prijungti prie žemyninio elektros energijos tinklo arba gamtinių dujų tiekimo šaltinio. Todėl atskirose mažose sistemose ir atskirose mikrosistemose su GPGB siejami išmetamųjų teršalų kiekiai naujiems tokiems varikliams taikomi tik nuo 2025 m. sausio 1 d., o esamiems tokiems varikliams – 2030 m. sausio 1 d.

(1) Apibrėžta Direktyvos 2009/72/EB 2 straipsnio 26 punkte.

(2) Apibrėžta Direktyvos 2009/72/EB 2 straipsnio 27 punkte.

3.2.1. Energinis efektyvumas

GPGB 31. Siekiant padidinti mazuto ir (arba) gazolio degimo stūmokliniuose varikliuose energinį efektyvumą, GPGB yra tinkamai derinti GPGB 12 ir toliau nurodytus metodus.







Metodas Apibūdinimas Taikymas a. Kombinuotasis ciklas Žr. apibūdinimą 8.2 skirsnyje. Visuotinai taikoma naujiems blokams, veikiantiems ≥ 1 500 h per metus. Esamiems blokams taikoma atsižvelgiant į apribojimus dėl garų ciklo konstrukcijos ir turimos erdvės. Netaikoma esamiems blokams, veikiantiems < 1 500 h per metus.







17 lentelė Su GPGB siejami energinio efektyvumo rodikliai, taikomi mazuto ir (arba) gazolio degimui stūmokliniuose varikliuose Kurą deginančio bloko tipas Su GPGB siejami EE rodikliai (1) Grynasis elektrinis naudingumas (%) (2) Naujas blokas Esamas blokas Mazutu ir (arba) gazoliu varomas stūmoklinis variklis – vienas ciklas 41,5 –44,5 (3) 38,3 –44,5 (3) Mazutu ir (arba) gazoliu varomas stūmoklinis variklis – kombinuotasis ciklas > 48 (4) Su GPGB siejamas EE rodiklis nenustatytas ( 1 ) Šie su GPGB siejami EE rodikliai netaikomi blokams, veikiantiems < 1 500 h per metus. ( 2 ) Su GPGB siejamas grynojo elektrinio naudingumo rodiklis taikomas kogeneraciniams blokams, kurie pirmiausia skirti elektros energijai gaminti, ir blokams, kuriais gaminama tik elektros energija. ( 3 ) Šiuos rodiklius gali būti sunku pasiekti varikliams, kuriuose įrengta daug energijos suvartojanti antrinio taršos mažinimo technologija. ( 4 ) Šiuos rodiklius gali būti sunku pasiekti sauso ir karšto klimato geografinėse vietovėse naudojamiems varikliams, kurių aušinimo sistema yra radiatorius.

3.2.2. Į orą išmetami NOx, CO ir lakieji organiniai junginiai

GPGB 32. Siekiant išvengti NOx išmetimo į orą stūmokliniuose varikliuose degant mazutui ir (arba) gazoliui arba sumažinti išmetamą jų kiekį, GPGB yra taikyti vieną iš toliau nurodytų metodų arba jų derinį.







Metodas Apibūdinimas Taikymas a. Dyzeliniuose varikliuose taikoma degimo išmetant mažai NOx koncepcija Žr. apibūdinimą 8.3 skirsnyje. Taikoma visuotinai. b. Išmetamųjų dujų recirkuliacija Netaikoma keturtakčiams varikliams. c. Papildomas vandens arba garo tiekimas Taikoma atsižvelgiant į apribojimus, susijusius su vandens prieinamumu. Taikymas gali būti ribotas, jei nėra modernizavimo komplekto. d. Selektyvioji katalizinė redukcija (SKR) Netaikoma kurą deginantiems įrenginiams, veikiantiems < 500 h per metus. Gali būti techninių ir ekonominių apribojimų modernizuoti esamus kurą deginančius įrenginius, veikiančius 500–1 500 h per metus. Esamų kurą deginančių įrenginių modernizavimą gali riboti turimos erdvės trūkumas.

GPGB 33. Siekiant išvengti CO ir lakiųjų organinių junginių išmetimo į orą stūmokliniuose varikliuose degant mazutui ir (arba) gazoliui arba sumažinti išmetamą jų kiekį, GPGB yra taikyti vieną iš toliau nurodytų metodų arba abu šiuos metodus.







Metodas Apibūdinimas Taikymas a. Degimo optimizavimas Taikoma visuotinai. b. Oksidacijos katalizatoriai Žr. apibūdinimą 8.3 skirsnyje. Netaikoma kurą deginantiems įrenginiams, veikiantiems < 500 h per metus. Taikymas gali būti ribotas dėl sieros kiekio kure.







18 lentelė Su GPGB siejami stūmokliniuose varikliuose degant mazutui ir (arba) gazoliui į orą išmetamų NOx kiekiai Kurą deginančio įrenginio bendra nominalioji šiluminė galia (MWth) Su GPGB siejami išmetamųjų teršalų kiekiai (mg/Nm3) Metinis vidurkis Paros vidurkis ar ėminių ėmimo laikotarpio vidurkis. Naujas įrenginys Esamas įrenginys (1) Naujas įrenginys Esamas įrenginys (2) (3) ≥ 50 115 –190 (4) 125 –625 145 –300 150 –750 ( 1 ) Šie su GPGB siejami išmetamųjų teršalų kiekiai netaikomi < 1 500 h per metus veikiantiems įrenginiams arba įrenginiams, kuriuose negalima įrengti antrinio taršos mažinimo technologijų. ( 2 ) Su GPGB siejamo išmetamųjų teršalų kiekio, taikomo < 1 500 h per metus veikiantiems įrenginiams arba įrenginiams, kuriuose negalima įrengti antrinio taršos mažinimo technologijų, intervalas yra 1 150 –1 900 mg/Nm3. ( 3 ) Įrenginiams, veikiantiems < 500 h per metus, šie kiekiai yra orientaciniai. ( 4 ) Įrenginių, kuriuose yra < 20MWth galios mazutą deginančių blokų, atveju tokiems blokams taikomo su GPGB siejamo išmetamųjų teršalų kiekio intervalo viršutinė riba yra 225 mg/Nm3.

Esamiems kurą deginantiems įrenginiams, kuriuose deginamas tik mazutas ir kurie veikia ≥ 1 500 h per metus, arba naujiems kurą deginantiems įrenginiams, kuriuose deginamas tik mazutas, taikomas orientacinis

— vidutinis per metus išmetamo CO kiekis yra 50–175 mg/Nm 3 ;

— išmetamo BLOA kiekio ėminių ėmimo laikotarpio vidurkis – 10–40 mg/Nm 3 .

3.2.3. Į orą išmetami SOx, HCl ir HF

GPGB 34. Siekiant išvengti SOx, HCl ir HF išmetimo į orą stūmokliniuose varikliuose degant mazutui ir (arba) gazoliui arba sumažinti išmetamą jų kiekį, GPGB yra taikyti vieną iš toliau nurodytų metodų arba jų derinį.







Metodas Apibūdinimas Taikymas a. Kuro pasirinkimas Žr. apibūdinimą 8.4 skirsnyje. Taikoma atsižvelgiant į apribojimus, susijusius su galimybe gauti įvairių rūšių kuro, o tai gali lemti valstybės narės vykdoma energetikos politika. b. Sorbento įpurškimas dūmtakiuose Gali būti techninių metodo taikymo esamiems kurą deginantiems įrenginiams apribojimų. Netaikoma kurą deginantiems įrenginiams, veikiantiems < 500 h per metus. c. Šlapiasis dūmtakių dujų desulfuravimas Gali būti techninių ir ekonominių metodo taikymo < 300 MWth galios įrenginiams apribojimų. Netaikoma kurą deginantiems įrenginiams, veikiantiems < 500 h per metus. Gali būti techninių ir ekonominių apribojimų modernizuoti esamus kurą deginančius įrenginius, veikiančius 500–1 500 h per metus.







19 lentelė Su GPGB siejami stūmokliniuose varikliuose degant mazutui ir (arba) gazoliui į orą išmetamo SO2 kiekiai Kurą deginančio įrenginio bendra nominalioji šiluminė galia (MWth) Su GPGB siejami išmetamo SO2 kiekiai (mg/Nm3) Metinis vidurkis Paros vidurkis ar ėminių ėmimo laikotarpio vidurkis. Naujas įrenginys Esamas įrenginys (1) Naujas įrenginys Esamas įrenginys (2) Bet kokios galios 45 –100 100 –200 (3) 60 –110 105 –235 (3) ( 1 ) Šie su GPGB siejami išmetamųjų teršalų kiekiai netaikomi įrenginiams, veikiantiems < 1 500 h per metus. ( 2 ) Įrenginiams, veikiantiems < 500 h per metus, šie kiekiai yra orientaciniai. ( 3 ) Viršutinė su GPGB siejamo išmetamųjų teršalų kiekio intervalo riba, jei neįmanoma taikyti jokios antrinio taršos mažinimo technologijos, yra 280 mg/Nm3. Tai atitinka sieros kiekį kure – 0,5 % (sausos) masės.

3.2.4. Į orą išmetamos dulkės ir kietosiose dalelėse esantys metalai

GPGB 35. Siekiant išvengti dulkių ir kietosiose dalelėse esančių metalų išmetimo į orą stūmokliniuose varikliuose degant mazutui ir (arba) gazoliui arba sumažinti išmetamą jų kiekį, GPGB yra taikyti vieną iš toliau nurodytų metodų arba jų derinį.







Metodas Apibūdinimas Taikymas a. Kuro pasirinkimas Žr. apibūdinimą 8.5 skirsnyje. Taikoma atsižvelgiant į apribojimus, susijusius su galimybe gauti įvairių rūšių kuro, o tai gali lemti valstybės narės vykdoma energetikos politika. b. Elektrostatinis nusodintuvas Netaikoma kurą deginantiems įrenginiams, veikiantiems < 500 h per metus. c. Rankovinis filtras







20 lentelė Su GPGB siejami stūmokliniuose varikliuose degant mazutui ir (arba) gazoliui į orą išmetamų dulkių kiekiai Kurą deginančio įrenginio bendra nominalioji šiluminė galia (MWth) Su GPGB siejami išmetamų dulkių kiekiai (mg/Nm3) Metinis vidurkis Paros vidurkis ar ėminių ėmimo laikotarpio vidurkis. Naujas įrenginys Esamas įrenginys (1) Naujas įrenginys Esamas įrenginys (2) ≥ 50 5 –10 5 –35 10 –20 10 –45 ( 1 ) Šie su GPGB siejami išmetamųjų teršalų kiekiai netaikomi įrenginiams, veikiantiems < 1 500 h per metus. ( 2 ) Įrenginiams, veikiantiems < 500 h per metus, šie kiekiai yra orientaciniai.

3.3. Gazoliu varomos dujų turbinos

Jeigu nenurodyta kitaip, šiame skirsnyje pateiktos GPGB išvados visuotinai taikomos gazolio degimui dujų turbinose. Jos taikomos kartu su bendrosiomis GPGB išvadomis, pateiktomis 1 skirsnyje.

3.3.1. Energinis efektyvumas

GPGB 36. Siekiant padidinti gazolio degimo dujų turbinose energinį efektyvumą, GPGB yra tinkamai derinti GPGB 12 ir tol