02008R1099 — LT — 20.02.2022 — 006.001

Šis tekstas yra skirtas tik informacijai ir teisinės galios neturi. Europos Sąjungos institucijos nėra teisiškai atsakingos už jo turinį. Autentiškos atitinkamų teisės aktų, įskaitant jų preambules, versijos skelbiamos Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje ir pateikiamos svetainėje „EUR-Lex“. Oficialūs tekstai tiesiogiai prieinami naudojantis šiame dokumente pateikiamomis nuorodomis

►B EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTAS (EB) Nr. 1099/2008 2008 m. spalio 22 d. dėl energetikos statistikos (Tekstas svarbus EEE) (OL L 304 2008.11.14, p. 1)

Iš dalies keičiamas:









▼B

EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTAS (EB) Nr. 1099/2008

2008 m. spalio 22 d.

dėl energetikos statistikos

(Tekstas svarbus EEE)







1 straipsnis

Dalykas ir taikymo sritis

1. Šiuo reglamentu nustatoma bendra palyginamosios energetikos statistikos rengimo, perdavimo, vertinimo ir platinimo Bendrijoje sistema.

2. Šis reglamentas taikomas susijusiems su energetikos produktais statistiniams duomenims ir jų suvestiniams rodikliams Bendrijoje.

2 straipsnis

Apibrėžimai

Šiame reglamente vartojami tokie apibrėžimai:

a) Bendrijos statistiniai duomenys – Bendrijos statistiniai duomenys, kaip apibrėžta Reglamento (EB) Nr. 322/97 2 straipsnio pirmojoje įtraukoje;

b) statistinių duomenų rengimas – statistinių duomenų rengimas, kaip apibrėžta reglamento (EB) Nr. 322/97 2 straipsnio antrojoje įtraukoje;

c) Komisija (Eurostatas) – Bendrijos institucija, kaip apibrėžta reglamento (EB) Nr. 322/97 2 straipsnio ketvirtojoje įtraukoje;

d) energetikos produktai – tai degusis kuras, šiluma, atsinaujinanti energija, elektros energija arba bet kokia kita energijos forma;

e) suvestiniai rodikliai – tai nacionaliniu lygiu sukaupti duomenys apie energetikos produktų perdirbimą ar naudojimą, būtent, apie gamybą, prekybą, atsargas, transformavimą, sunaudojimą, ir struktūriniai energetikos sistemos ypatumai, tokie kaip elektros gamybos instaliuotoji galia arba naftos produktų gamybos pajėgumas;

f) duomenų kokybė – toliau išvardyti statistikos kokybės aspektai: reikalingumas, tikslumas, savalaikiškumas ir punktualumas, prieinamumas ir aiškumas, palyginamumas, suderinamumas ir išsamumas.

3 straipsnis

Duomenų šaltiniai

1. Taikydamos sumažintos naštos respondentams ir administravimo supaprastinimo principus, valstybės narės iš toliau nurodytų šaltinių renka su energetikos produktais susijusius duomenis ir jų suvestinius rodiklius Bendrijoje: a) specialūs statistiniai tyrimai, skirti pirminės ir transformuotos energijos gamintojams ir prekiautojams, energetikos produktų platintojams, transportuotojams, importuotojams ir eksportuotojams; b) kiti statistiniai tyrimai, skirti galutinės energijos vartotojams apdirbamosios gamybos, transporto ir kituose sektoriuose, įskaitant namų ūkius; c) kitos statistinio vertinimo procedūros arba kiti šaltiniai, įskaitant administracinius šaltinius, pvz., elektros ir dujų rinkas prižiūrinčias institucijas.

2. Valstybės narės nustato išsamias taisykles dėl nacionalinei statistikai (kaip nurodyta 4 straipsnyje) reikalingų įmonių ir iš kitų šaltinių teikiamų duomenų perdavimo.

3. Duomenų šaltinių sąrašas gali būti keičiamas 11 straipsnio 2 dalyje nurodyta tvarka.

4 straipsnis

Suvestiniai rodikliai, energetikos produktai ir nacionalinių statistinių duomenų perdavimo dažnumas

1. Teiktini nacionaliniai statistiniai duomenys nurodomi prieduose. Jie perduodami tokiu dažnumu: a) kasmet, energetikos statistiniai duomenys B priede; b) kas mėnesį, energetikos statistiniai duomenys C priede; c) trumpalaikiai, kas mėnesį, energetikos statistiniai duomenys D priede.

2. Naudojamų techninio pobūdžio terminų paaiškinimai ar apibrėžimai pateikiami atskiruose prieduose, taip pat A priede (Terminų paaiškinimai).

3. Teiktini duomenys ir jų paaiškinimai arba apibrėžimai gali būti keičiami 11 straipsnio 2 dalyje nurodyta tvarka.

5 straipsnis

Perdavimas ir platinimas

1. Komisijai (Eurostatui) valstybės narės teikia 4 straipsnyje nurodytus nacionalinius statistinius duomenis.

2. Prieduose išdėstoma jų perdavimo tvarka, įskaitant taikomus terminus, nuo jų nukrypti leidžiančias nuostatas ir išimtis.

3. Nacionalinių statistinių duomenų perdavimo procedūra gali būti keičiama 11 straipsnio 2 dalyje nurodyta tvarka.

4. Gavusi tinkamai pagrįstą valstybės narės prašymą, Komisija, laikydamasi 11 straipsnio 3 dalyje nurodytos procedūros, gali leisti taikyti papildomas išimtis arba leidžiančias nukrypti nuostatas dėl tų nacionalinių statistinių duomenų, kuriuos renkant respondentams tektų pernelyg didelė našta.

5. Komisija (Eurostatas) skelbia metinę energetikos statistiką ne vėliau kaip antrųjų metų, einančių po ataskaitinio laikotarpio, sausio 31 d.

6 straipsnis

Kokybės įvertinimas ir ataskaitos

1. Valstybės narės užtikrina perduotų duomenų kokybę.

2. Turi būti imamasi visų įmanomų pastangų siekiant užtikrinti pagal B priedą teikiamų energetikos duomenų ir pagal 2005 m. vasario 10 d. Komisijos sprendimą Nr. 2005/166/EB, nustatantį Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo 280/2004/EB dėl šiltnamio efektą sukeliančių dujų emisijos Bendrijoje monitoringo mechanizmo ir Kioto protokolo įgyvendinimo taisykles ( 1 ), teikiamų duomenų suderinamumą.

3. Taikant šį reglamentą perduodamų duomenų kokybė vertinama atsižvelgiant į šiuos kriterijus: a) „reikalingumą“, reiškiantį statistikos atitikties esamiems ir galimiems vartotojų poreikiams laipsnį; b) „tikslumą“, reiškiantį įverčių artumą nežinomoms tikrosioms reikšmėms; c) „savalaikiškumą“, reiškiantį trukmę tarp galimybės pasinaudoti informacija momento ir įvykio ar reiškinio, kurį ši informacija apibūdina; d) „punktualumą“, reiškiantį trukmę nuo duomenų paskelbimo datos iki datos, kada jie turėjo būti pateikti; e) „prieinamumą“ ir „aiškumą“, reiškiančius sąlygas ir būdus, leidžiančius vartotojui gauti, naudoti ir aiškinti duomenis; f) „palyginamumą“, reiškiantį galimybę palyginti statistinę informaciją laiko ir geografiniu aspektu, įvertinant taikomų sąvokų, metodų ir (arba) procedūrų skirtumus ir jų poveikį; g) „suderinamumą“, reiškiantį galimybę duomenis jungti arba sieti įvairiais būdais ir įvairioms reikmėms.

4. Kas penkeri metai valstybės narės pateikia Komisijai (Eurostatui) ataskaitą, kurioje aptariama perduotų duomenų kokybė ir metodikos pokyčiai (jei jų buvo).

5. Per šešis mėnesius nuo Komisijos (Eurostato) prašymo gavimo dienos, ir siekiant leisti jai įvertinti perduotų duomenų kokybę, valstybės narės siunčia Komisijai (Eurostatui) ataskaitą, kurioje pateikiama bet kokia svarbi informacija, susijusi su šio reglamento įgyvendinimu.

7 straipsnis

Atskaitos laikotarpis ir teikimo dažnumas

Valstybės narės renka visus šiame reglamente nurodytus duomenis nuo kalendorinių metų po šio reglamento priėmimo pradžios ir nuo to laiko perduoda šiuos duomenis 4 straipsnio 1 dalyje nustatytu dažnumu.

8 straipsnis

Metinė branduolinės energetikos statistika

Komisija (Eurostatas) bendradarbiaudama su ES branduolinės energetikos sektoriumi nustato metinius branduolinės energetikos statistikos duomenis, kurie skelbiami ir platinami nuo 2009 m. – pirmųjų atskaitinių metų, be kita ko, prireikus laikantis konfidencialumo, taip pat vengiant duomenų rinkimo dubliavimo, tuo pat metu užtikrinant žemas statistikos parengimo sąnaudas ir pagrįstą duomenų pateikimo naštą.

Sprendimas, kokius metinius branduolinės energetikos statistikos duomenis rinkti, priimamas ir gali būti keičiamas 11 straipsnio 2 dalyje nurodyta tvarka.

9 straipsnis

Atsinaujinančios energijos statistika ir galutinio energijos naudojimo statistika

1. Siekdama pagerinti atsinaujinančios energijos ir galutinio energijos naudojimo statistinių duomenų kokybę ir užtikrindama, kad jie būtų palyginami, aiškūs, išsamūs ir lankstūs, Komisija (Eurostatas) bendradarbiaudama su valstybėmis narėmis: a) peržiūri atsinaujinančios energijos statistinių duomenų rinkimo metodiką, siekiant, kad kasmet mažiausiomis sąnaudomis būtų parengiami papildomi, tinkami ir išsamūs statistiniai duomenys apie kiekvieną atsinaujinančios energijos šaltinį. Komisija (Eurostatas) parengtus statistinius duomenis pristato ir platina nuo 2010 m. (ataskaitinių metų); b) peržiūri ir nustato nacionaliniu ir Bendrijos lygmeniu naudojamą statistikos duomenų apie galutinį energijos naudojimą parengimo metodiką (aptariant šaltinius, kintamuosius, kokybę, sąnaudas), remdamasi esamos padėties įvertinimu, atliktais tyrimais ir bandomaisiais galimybių tyrimais bei būsima naudos ir sąnaudų analize, be to, siekiant nustatyti rodiklius, kuriais būtų aprašomas galutinės energijos pasiskirstymas pagal sektorius ir pagrindinius naudojimo būdus, taip pat siekiant nuo 2012 m. (ataskaitinių metų) pamažu įtraukti šiuos naujus rodiklius į statistiką, įvertina bandomųjų tyrimų ir naudos ir sąnaudų analizės rezultatus.

2. Sprendimas, kokius atsinaujinančios energijos statistikos duomenis rinkti, gali būti keičiamas 11 straipsnio 2 dalyje nurodyta tvarka.

3. Sprendimas, kokius galutinio energijos naudojimo statistikos duomenis rinkti, priimamas ir gali būti keičiamas 11 straipsnio 2 dalyje nurodyta tvarka.

10 straipsnis

Įgyvendinimo priemonės

1. Šiam reglamentui įgyvendinti būtinos toliau išvardytos priemonės, skirtos iš dalies pakeisti neesmines šio reglamento nuostatas, inter alia, jas papildant, patvirtinamos 11 straipsnio 2 dalyje nurodyta tvarka: a) duomenų šaltinių sąrašo pakeitimai (3 straipsnio 3 dalis); b) nacionalinių statistinių duomenų ir jų paaiškinimų arba apibrėžimų pakeitimai (4 straipsnio 3 dalis); c) perdavimo procedūros pakeitimai (5 straipsnio 3 dalis); d) metinės branduolinės energijos statistikos sudarymas ir keitimas (8 straipsnio 2 dalis); e) atsinaujinančios energijos statistikos keitimas (9 straipsnio 2 dalis); f) galutinio energijos naudojimo statistikos sudarymas ir keitimas (9 straipsnio 3 dalis).

2. Papildomos išimtys ir nukrypti leidžiančios nuostatos (5 straipsnio 4 dalis) nustatomos laikantis 11 straipsnio 3 dalyje nurodytos reguliavimo procedūros.

3. Dėmesį reikėtų skirti principui, kad papildomos išlaidos ir ataskaitų teikimo našta neviršytų pagrįstų ribų.

11 straipsnis

Komitetas

1. Komisijai padeda Statistikos programų komitetas.

2. Kai daroma nuoroda į šią straipsnio dalį, taikomi Sprendimo 1999/468/EB 5a straipsnio 1–4 dalys ir 7 straipsnis, atsižvelgiant į jo 8 straipsnio nuostatas.

3. Kai daroma nuoroda į šią dalį, taikoma Sprendimo 1999/468/EB 5 ir 7 straipsniuose išdėstyta reguliavimo tvarka, atsižvelgiant į jo 8 straipsnio nuostatas. Sprendimo 1999/468/EB 5 straipsnio 6 dalyje numatytas terminas – trys mėnesiai.

12 straipsnis

Įsigaliojimas

Šis reglamentas įsigalioja dvidešimtą dieną nuo jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

▼M6









A PRIEDAS

TERMINŲ PAAIŠKINIMAI

Šiame priede pateikiami kituose prieduose vartojamų terminų paaiškinimai, su tais terminais susijusios geografinės pastabos ir tų terminų apibrėžtys, išskyrus atvejus, kai tuose prieduose nurodyta kitaip.

1. GEOGRAFINĖS PASTABOS

Toliau nurodytos geografinės apibrėžtys taikomos tik teikiant statistinius duomenis:

— Australija, išskyrus užjūrio teritorijas,

— Danija, išskyrus Farerų salas ir Grenlandiją,

— Prancūzija, įskaitant Monaką ir Prancūzijos užjūrio teritorijas – Gvadelupą, Martiniką, Gajaną, Reunjoną ir Majotą,

— Italija, įskaitant San Mariną ir Vatikaną (Šventąjį Sostą),

— Japonija, įskaitant Okinavą,

— Portugalija, įskaitant Azorus ir Madeirą,

— Ispanija, įskaitant Kanarų salas, Balearų salas bei Seutą ir Melilją,

— Šveicarija, išskyrus Lichtenšteiną,

— Jungtinės Valstijos: 50 valstijų, Kolumbijos apygarda, JAV Mergelių salos, Puerto Rikas ir Guamas.

2. SUVESTINIAI RODIKLIAI

Elektros energijos ir šilumos gamintojai klasifikuojami pagal gamybos tikslą:

— pagrindinės veiklos gamintojai – privačios arba valstybei priklausančios gamybos įmonės, kurių pagrindinė veikla – elektros energijos ir (arba) šilumos, skirtos parduoti trečiosioms šalims, gamyba,

— gamintojai savoms reikmėms – privačios arba valstybei priklausančios gamybos įmonės, gaminančios elektros energiją ir (arba) šilumą visiškai arba iš dalies savo pačių reikmėms ir ši veikla palaiko jų pirminę veiklą.

Pastaba. Įsigaliojus patikslintam NACE ( 2 ) klasifikatoriui Komisija gali toliau aiškinti terminus pagal 11 straipsnio 2 dalyje nustatytą reguliavimo procedūrą su tikrinimu, juos papildydama atitinkamomis NACE nuorodomis.

2.1. Tiekimas

2.1.1. GAMYBA IR (ARBA) VIETOS GAMYBA

Išgauto ar pagaminto kuro kiekis apskaičiuojamas po bet kurios operacijos, kuria pašalinama inertinė medžiaga. Įtraukiamas gamintojo gamybos metu (pvz., šildymui ar įrangos ir pagalbinių įrenginių eksploatavimui) suvartotas kuro kiekis ir kitiems gamintojams tiekiama energija, skirta transformavimui ar kitoms reikmėms.

Vietos gamyba – gamyba naudojant konkrečios teritorijos (duomenis teikiančios šalies teritorijos) išteklius.

2.1.2. REGENERUOTI PRODUKTAI

Taikoma tik juodosioms akmens anglims. Kasyklose regeneruotos suspensijos ir atliekų sąvartos skalūnai.

2.1.3. GAVIMAS IŠ KITŲ ŠALTINIŲ

Pagaminto kuro, įtraukto į kitas kuro ataskaitas, bet sumaišyto su kitu kuru ir naudojamo mišinyje, kiekis. Papildoma informacija apie šią sudedamąją dalį pateikiama taip:

— gavimas iš kitų šaltinių: anglys,

— gavimas iš kitų šaltinių: nafta ir naftos produktai,

— gavimas iš kitų šaltinių: gamtinės dujos,

— gavimas iš kitų šaltinių: atsinaujinantieji energijos ištekliai.

2.1.4. IMPORTAS IR (ARBA) EKSPORTAS

Jei nenurodyta kitaip, importas siejamas su pagaminto energetikos produkto pirmine kilmės šalimi (šalimi, kurioje energetikos produktas buvo pagamintas), kai importuojamas produktas skirtas naudoti šalyje, o eksportas – su galutinio panaudojimo šalimi. Kiekis laikomas importuotu arba eksportuotu, kai kertamos šalies politinės sienos, nepaisant to, ar atliktas muitinis įforminimas.

Jei negalima nurodyti kilmės arba paskirties šalies, galima naudoti kategoriją „Nenurodyta/Kita“.

2.1.5. TARPTAUTINIS JŪRINIS BUNKERIAVIMAS

Į su visų šalių vėliavomis plaukiojančius laivus, kurie naudojami tarptautinei laivybai, pristatyto kuro kiekis. Tarptautinė laivyba gali būti vykdoma jūroje, vidaus ežeruose ir vandens keliuose, taip pat pakrantės vandenyse. Neįtraukiama:

— vartojimas vidaus laivybos laivuose, skirstymas į vidaus ir (arba) tarptautinę laivybą turėtų būti grindžiamas išvykimo ir atvykimo uostais, o ne laivo vėliava ar valstybe, kuriai jis priklauso;

— vartojimas žvejybos laivuose;

— vartojimas karinėse pajėgose.

2.1.6. TARPTAUTINĖ AVIACIJA

Tarptautinei aviacijai naudojamiems orlaiviams pristatytas kuro kiekis. Skirstymas į vidaus ir (arba) tarptautinei aviacijai naudojamus orlaivius turėtų būti grindžiamas išvykimo ir atvykimo vietomis, o ne valstybe, kuriai priklauso oro bendrovė. Neįtraukiamas oro bendrovių kelių transporto priemonėms sunaudotas kuras (nurodomas skiltyje „Kitur nenurodyta – transportas“) ir aviacinio kuro naudojimas karinėms reikmėms (nurodomas skiltyje „Kitur nenurodyta – kita“).

2.1.7. ATSARGŲ POKYČIAI

Šalies teritorijoje esančių atsargų kiekio ataskaitinio laikotarpio pradžioje ir atsargų kiekio ataskaitinio laikotarpio pabaigoje skirtumas. Jei nenurodyta kitaip, sukauptos atsargos parodomos kaip neigiamas skaičius, o neperteklinės atsargos – kaip teigiamas skaičius.

2.1.8. VISOS ATASKAITINIO LAIKOTARPIO PRADŽIOJE IR PABAIGOJE ŠALIES TERITORIJOJE ESANČIOS ATSARGOS

Visos šalies teritorijoje esančios atsargos, įskaitant valdžios sektoriaus, pagrindinių vartotojų ir už atsargų laikymą atsakingų organizacijų laikomas atsargas, atvykstančiuose vandenynų laivuose laikomos atsargos, laisvojoje zonoje laikomos atsargos ir kitiems pagal dvišalius Vyriausybių susitarimus arba ne pagal tokius susitarimus laikomos atsargos. Ataskaitinio laikotarpio pradžia ir pabaiga reiškia pirmąją ir paskutiniąją ataskaitinio laikotarpio dieną. Į atsargas įtraukiamos atsargos, laikomos visų rūšių specialiose antžeminėse arba požeminėse saugyklose.

2.1.9. TIESIOGINIS NAUDOJIMAS

Nafta (žalia nafta ir naftos produktai), naudojama tiesiogiai, neperdirbus naftos perdirbimo gamyklose. Įtraukiama žalia nafta, deginama elektros gamybai.

2.1.10. PIRMINIO PRODUKTO GAVIMAS

Įtraukiamas vietinės arba importuotos žalios naftos (įskaitant kondensatą) ir vietinio NGL ( 3 ), naudojamo tiesiogiai neperdirbus naftos perdirbimo gamykloje, kiekis ir naftos chemijos pramonės grąžintas kiekis, kuris (nors ir nepirminis kuras) naudojamas tiesiogiai.

2.1.11. BENDROJI NAFTOS PERDIRBIMO GAMYKLŲ PRODUKCIJA

Pagaminta gatavų produktų naftos perdirbimo arba kompaundavimo gamykloje. Neįtraukiami naftos perdirbimo nuostoliai, tačiau įtraukiamas naftos perdirbimo gamyklų kuras.

2.1.12. PERDIRBTI PRODUKTAI

Gatavi produktai, kurie po pristatymo galutiniam vartotojui dar kartą patenka į rinką (pvz., naudoti, o po to perdirbti tepalai). Šis kiekis turėtų būti atskiriamas nuo naftos chemijos pramonės grąžinto kiekio.

2.1.13. GRĄŽINTAS KIEKIS

Gatavi arba pusiau gatavi produktai, kuriuos galutiniai vartotojai grąžina į naftos perdirbimo gamyklas perdirbti, kompaunduoti arba parduoti. Tai paprastai šalutiniai naftos chemijos gamybos produktai.

2.1.14. PRODUKTŲ PERKĖLIMAI

Dėl pakitusių specifikacijų arba sumaišius su kitu produktu perklasifikuotas kiekis. Neigiamas vieno produkto įrašas kompensuojamas teigiamu įrašu (arba keliais įrašais) vienam arba keliems produktams arba atvirkščiai; galutinis grynasis rezultatas turėtų būti lygus nuliui.

2.1.15. PERKELTI PRODUKTAI

Importuoti naftos produktai, kurie perklasifikuojami kaip žaliava tolesniam apdorojimui naftos perdirbimo gamykloje, nepristatant jų galutiniams vartotojams.

2.1.16. STATISTINIAI SKIRTUMAI

Apskaičiuota vertė, nustatyta kaip pasiūlos požiūriu (pagal principą „iš viršaus į apačią“) apskaičiuoto dydžio ir suvartojimo požiūriu (pagal principą „iš apačios į viršų“) apskaičiuoto dydžio skirtumas. Turėtų būti paaiškinti visi didesni statistiniai skirtumai.

2.2. Transformavimo sektorius

Transformavimo sektoriuje turėtų būti nurodomi tik kuro, kuris buvo transformuotas į kitą kurą, kiekiai. Šildymui, įrangos eksploatavimui ir bendram transformavimo palaikymui sunaudotas kuro kiekis turėtų būti nurodomas kaip sunaudotas energetikos sektoriuje.

2.2.1. TIK ELEKTROS ENERGIJOS GAMYBOS, KAIP PAGRINDINĖS VEIKLOS, ĮMONĖS

Tik elektros energijos gamybos blokuose ir (arba) įmonėse elektros energijai gaminti pagrindinės veiklos gamintojų sunaudotas kuro kiekis.

2.2.2. BENDROS ŠILUMOS IR ELEKTROS ENERGIJOS GAMYBOS (CHP), KAIP PAGRINDINĖS VEIKLOS, BLOKAI

Bendros šilumos ir elektros energijos gamybos (CHP) blokuose elektros energijai ir (arba) šilumai gaminti pagrindinės veiklos gamintojų sunaudotas kuro kiekis.

2.2.3. TIK ŠILUMOS GAMYBOS, KAIP PAGRINDINĖS VEIKLOS, ĮMONĖS

Tik šilumos gamybos blokuose ir (arba) įmonėse šilumai gaminti pagrindinės veiklos gamintojų sunaudotas kuro kiekis.

2.2.4. TIK ELEKTROS ENERGIJOS GAMYBOS SAVOMS REIKMĖMS ĮMONĖS

Tik elektros energijos gamybos blokuose ir (arba) įmonėse elektros energijai gaminti gamintojų savoms reikmėms sunaudotas kuro kiekis.

2.2.5. BENDROS ŠILUMOS IR ELEKTROS ENERGIJOS GAMYBOS (CHP) SAVOMS REIKMĖMS BLOKAI

Visas elektros energijai gaminti sunaudotas kuro kiekis ir proporcingos kuro, sunaudoto šilumai, kurią gamintojai savoms reikmėms pardavė bendros šilumos ir elektros energijos gamybos (CHP) blokuose, dalies kiekis. Proporcinga kuro, sunaudoto neparduotai (sunaudotai savoms reikmėms) šilumai gaminti, dalis, remiantis NACE klasifikatoriumi, nurodoma pagal atitinkamą galutinio energijos suvartojimo sektorių. Neparduota, bet kitiems subjektams pagal nefinansinius susitarimus pristatyta šiluma arba kitiems savininkams priklausantiems subjektams pristatyta šiluma turėtų būti nurodoma pagal tą patį principą kaip ir parduota šiluma.

2.2.6. TIK ŠILUMOS GAMYBOS SAVOMS REIKMĖMS ĮMONĖS

Proporcinga kuro dalis, atitinkanti tik šilumos gamybos blokuose ir (arba) įmonėse gamintojų savoms reikmėms parduotą šilumos kiekį. Proporcinga kuro, sunaudoto neparduotai (sunaudotai savoms reikmėms) šilumai gaminti, dalis, remiantis NACE klasifikatoriumi, nurodoma pagal atitinkamą galutinio energijos suvartojimo sektorių. Neparduota, bet kitiems subjektams pagal nefinansinius susitarimus pristatyta šiluma arba kitiems savininkams priklausantiems subjektams pristatyta šiluma turėtų būti nurodoma pagal tą patį principą kaip ir parduota šiluma.

2.2.7. AKMENS ANGLIŲ BRIKETŲ GAMYKLOS

Akmens anglių briketams gaminti akmens anglių briketų gamyklose sunaudotas kuro kiekis.

2.2.8. KOKSO KROSNYS

Kokso krosnyse kokso krosnių koksui ir koksavimo dujoms gaminti sunaudotas kuro kiekis.

2.2.9. RUSVŲJŲ ANGLIŲ BRIKETŲ (BKB) IR (ARBA) DURPIŲ BRIKETŲ (PB) GAMYKLOS

Rusvųjų anglių briketams (BKB) gaminti BKB gamyklose sunaudotas kuro kiekis ir durpių briketams (PB) gaminti durpių briketų gamyklose sunaudotas kuro kiekis.

2.2.10. DUJŲ GAMYKLOS

Dujų gamyklų dujoms gaminti dujų gamyklose ir akmens anglių dujinimo gamyklose sunaudotas kuro kiekis.

2.2.11. AUKŠTAKROSNĖS

Kuro kiekis, per viršų su geležies rūda arba per apačioje esančius pūstuvus su karšto oro srautu patenkantis į aukštakrosnių talpyklas.

2.2.12. AKMENS ANGLIŲ SKYSTINIMAS

Sintetinei alyvai gaminti sunaudotas kuro kiekis.

2.2.13. DUJŲ KEITIMO Į SKYSČIUS GAMYKLOS

Skystuoju kuru paversto dujinio kuro kiekis.

2.2.14. MEDŽIO ANGLIŲ GAMYBOS ĮMONĖS

Medžio anglimis paversto kietojo biokuro kiekis.

2.2.15. NAFTOS PERDIRBIMO GAMYKLOS

Naftos produktams gaminti sunaudotas kuro kiekis.

2.2.16. GAMTINIŲ DUJŲ MAIŠYMO ĮRENGINIAI (SUMAIŠYTOMS GAMTINĖMS DUJOMS)

Dujų, sumaišytų su gamtinėmis dujomis ir įleistų į dujų tinklą, kiekis.

2.2.17. MAIŠYMAS SU AUTOMOBILINIU BENZINU, DYZELINU IR (ARBA) ŽIBALU

Skystųjų biodegalų, sumaišytų su atitinkamomis iškastinės kilmės kuro sudedamosios dalimis, kiekis.

2.2.18. KITUR NENURODYTA

Kitur nenurodytai transformavimo veiklai sunaudotas kuro kiekis. Jei ši skiltis pildoma, ataskaitoje turėtų būti paaiškinta, kas yra įtraukta į šią skiltį.

2.3. Energetikos sektorius

Energetikos pramonėje gavybai (kasybai, naftos ir dujų gavybai) arba operacijas, susijusias su transformavimo veikla, vykdančioms įmonėms eksploatuoti sunaudotas kuro kiekis. Atitinka NACE 2 red. 05, 06, 19 ir 35 skyrius, NACE 2 red. 09.1 grupę ir NACE 2 red. 07.21 ir 08.92 klases.

Neįtraukiamas į kitą energijos formą transformuoto kuro kiekis (jis turėtų būti nurodomas transformavimo sektoriuje) arba kuro, sunaudoto naftos, dujų ir anglies suspensijos vamzdynams eksploatuoti, kiekis (jis turėtų būti nurodomas transporto sektoriuje).

Įtraukiama atominiam branduolio dalijimuisi ir branduolių sintezei skirtų cheminių medžiagų gamyba ir šių procesų produktai.

2.3.1. NAUDOJIMAS SAVO REIKMĖMS ELEKTROS ENERGIJOS GAMYBOS, BENDROS ŠILUMOS IR ELEKTROS ENERGIJOS GAMYBOS (CHP) IR ŠILUMOS GAMYBOS ĮMONĖSE

Kaip energija pagalbinėms operacijoms įmonių tik elektros energijos gamybos, tik šilumos gamybos ir bendros šilumos ir elektros energijos gamybos (CHP) blokuose sunaudoto kuro kiekis.

2.3.2. AKMENS ANGLIŲ KASYKLOS

Kaip energija anglių gavybai ir sodrinimui anglių kasybos pramonėje sunaudotas kuro kiekis. Sudegintos kasyklų viršuje esančiose elektrinėse anglys turėtų būti nurodomos transformavimo sektoriuje.

2.3.3. AKMENS ANGLIŲ BRIKETŲ GAMYKLOS

Kaip energija pagalbinėms operacijoms akmens anglių briketų gamyklose sunaudoto kuro kiekis.

2.3.4. KOKSO KROSNYS

Kaip energija pagalbinėms operacijoms kokso krosnyse (kokso gamyklose) sunaudoto kuro kiekis.

2.3.5. RUSVŲJŲ ANGLIŲ BRIKETŲ (BKB) IR (ARBA) DURPIŲ BRIKETŲ (PB) GAMYKLOS

Kaip energija pagalbinėms operacijoms rusvųjų anglių briketų (BKP) ir (arba) durpių briketų (PB) gamyklose sunaudoto kuro kiekis.

2.3.6. DUJŲ GAMYKLOS IR (ARBA) DUJINIMO GAMYKLOS

Kaip energija pagalbinėms operacijoms dujų gamyklose ir akmens anglių dujinimo gamyklose sunaudoto kuro kiekis.

2.3.7. AUKŠTAKROSNĖS

Kaip energija pagalbinėms operacijoms aukštakrosnėse sunaudoto kuro kiekis.

2.3.8. AKMENS ANGLIŲ SKYSTINIMAS

Kaip energija pagalbinėms operacijoms anglių skystinimo gamyklose sunaudoto kuro kiekis.

2.3.9. SKYSTINIMAS (SGD) IR (ARBA) DUJINIMAS

Kaip energija pagalbinėms operacijoms gamtinių dujų skystinimo ir pakartotinio dujinimo gamyklose sunaudoto kuro kiekis.

2.3.10. DUJINIMO GAMYKLOS (BIODUJŲ)

Kaip energija pagalbinėms operacijoms biodujų dujinimo gamyklose sunaudoto kuro kiekis.

2.3.11. DUJŲ KEITIMO Į SKYSČIUS (GTL) GAMYKLOS

Kaip energija pagalbinėms operacijoms dujų keitimo į skysčius gamyklose sunaudoto kuro kiekis.

2.3.12. MEDŽIO ANGLIŲ GAMYBOS ĮMONĖS

Kaip energija pagalbinėms operacijoms medžio anglių gamyklose sunaudoto kuro kiekis.

2.3.13. NAFTOS PERDIRBIMO GAMYKLOS

Kaip energija pagalbinėms operacijoms naftos perdirbimo gamyklose sunaudoto kuro kiekis.

2.3.14. NAFTOS IR DUJŲ GAVYBA

Naftos ir gamtinių dujų gavybos įrenginiuose sunaudotas kuro kiekis. Neįtraukiami vamzdynų nuostoliai (nurodomi kaip paskirstymo nuostoliai) ir vamzdynams eksploatuoti sunaudotos energijos kiekis (nurodomas transporto sektoriuje).

2.3.15. KITUR NENURODYTA – ENERGETIKOS VEIKLA

Kuro kiekis, susijęs su kitur nenurodyta energetikos veikla. Jei ši skiltis pildoma, ataskaitoje turėtų būti paaiškinta, kas yra įtraukta į šią skiltį.

2.4. Perdavimo ir paskirstymo nuostoliai

2.4.1. PERDAVIMO NUOSTOLIAI

Dėl perdavimo patirti kuro nuostoliai perdavimo sistemos operatoriaus valdomoje sistemos dalyje. Apima techninius ir netechninius nuostolius. Nurodant elektros energijos perdavimo nuostolius, įtraukiami transformatoriuose, kurie nėra laikomi elektros energijos jėgainių sudedamąja dalimi, patirti nuostoliai. Dujų atveju šie nuostoliai apima dujų išleidimą ir fakelų deginimą perdavimo metu.

2.4.2. PASKIRSTYMO NUOSTOLIAI

Dėl paskirstymo patirti kuro nuostoliai paskirstymo sistemos operatoriaus valdomoje sistemos dalyje. Apima techninius ir netechninius nuostolius. Dujų atveju šie nuostoliai apima dujų išleidimą ir fakelų deginimą paskirstymo metu.

2.5. Galutinis suvartojimas ne energetikos reikmėms

Ne energetikos reikmėms sunaudotas iškastinio kuro kiekis – nesudegintas kuras.

2.6. Galutinis energijos suvartojimas (galutinio vartojimo specifikacijos)

2.6.1. PRAMONĖS SEKTORIUS

Šie duomenys susiję su pramonės įmonės pirminei veiklai sunaudoto kuro kiekiu.

Tik šilumos gamybos arba bendros šilumos ir elektros energijos gamybos (CHP) blokams: nurodomas tik pačiame objekte sunaudojamai šilumai (savo reikmėms naudojamai šilumai) gaminti sunaudoto kuro kiekis. Parduotos šilumos gamybai ir elektros energijos gamybai sunaudoto kuro kiekis turėtų būti nurodomas atitinkamame transformavimo sektoriuje.

2.6.1.1. Kasyba ir karjerų eksploatavimas: NACE 2 red. 07 skyrius (išskyrus 07.21) ir 08 skyrius (išskyrus 08.92); NACE 2 red. 09.9 grupė.

2.6.1.1.1. Metalo rūdų kasyba [NACE 2 red. 07 skyrius; išskyrus NACE 2 red. 07.21 klasę „Urano ir torio rūdų kasyba“]

2.6.1.1.2. Kita kasyba ir karjerų eksploatavimas [NACE 2 red. 08 skyrius; išskyrus NACE 2 red. 08.92 klasę „Durpių gavyba“]

2.6.1.1.3. Kasybai būdingų paslaugų veikla [NACE 2 red. 09 skyrius; išskyrus NACE 2 red. 09.1 grupę „Naftos ir gamtinių dujų gavybai būdingų paslaugų veikla“]

2.6.1.2. Maisto produktai, gėrimai ir tabakas: NACE 2 red. 10, 11 ir 12 skyriai.

2.6.1.2.1. Maisto produktų gamyba [NACE 2 red. 10 skyrius]

2.6.1.2.2. Gėrimų gamyba [NACE 2 red. 11 skyrius]

2.6.1.2.3. Tabako gaminių gamyba [NACE 2 red. 12 skyrius]

2.6.1.3. Tekstilė ir oda [NACE 2 red. 13, 14 ir 15 skyriai; įtraukiama tekstilės gaminių gamyba, drabužių siuvimas (gamyba) ir odos ir odos dirbinių gamyba]

2.6.1.4. Mediena ir medienos gaminiai – medienos bei medienos ir kamštienos gaminių, išskyrus baldus, gamyba; gaminių iš šiaudų ir pynimo medžiagų gamyba [NACE 2 red. 16 skyrius]

2.6.1.5. Plaušiena, popierius ir spausdinimas: NACE 2 red. 17 ir 18 skyriai.

2.6.1.5.1. Popieriaus ir popieriaus gaminių gamyba [NACE 2 red. 17 skyrius]

2.6.1.5.1.1. Plaušienos gamyba [NACE 2 red. 17.11 klasė]

2.6.1.5.1.2. Kitas popierius ir popieriaus gaminiai [NACE 2 red. 17.12 klasė ir NACE 2 red. 17.2 grupė]

2.6.1.5.2. Spausdinimas ir įrašytų laikmenų tiražavimas [NACE 2 red. 18 skyrius]

2.6.1.6. Chemija ir naftos chemija: NACE 2 red. 20 ir 21 skyriai.

2.6.1.6.1. Chemikalų ir chemijos produktų gamyba [NACE 2 red. 20 skyrius]

2.6.1.6.2. Pagrindinių vaistų pramonės gaminių ir farmacinių preparatų gamyba [NACE 2 red. 21 skyrius]

2.6.1.7. Nemetalų mineralai [NACE 2 red. 23 skyrius]

2.6.1.7.1. Stiklo ir stiklo gaminių bei dirbinių gamyba [NACE 2 red. 23.1 grupė]

2.6.1.7.2. Cemento, kalkių ir gipso (įskaitant klinkerį) gamyba [NACE 2 red. 23.5 grupė]

2.6.1.7.3. Kiti nemetalų mineralų produktai [NACE 2 red. 23.2, 23.3, 23.4, 23.6, 23.7 ir 23.9 grupės]

2.6.1.8. Geležis ir plienas [Pagrindinių metalų gamyba A: NACE 2 red. 24.1, 24.2 ir 24.3 grupės bei 24.51 ir 24.52 klasės]

2.6.1.9. Spalvotųjų metalų pramonė [Pagrindinių metalų gamyba B: NACE 2 red. 24.4 grupė ir 24.53 bei 24.54 klasės]

2.6.1.9.1. Aliuminio gamyba [NACE 2 red. 24.42 klasė]

2.6.1.9.2. Kita spalvotųjų metalų pramonė [NACE 2 red. 24.4 grupė, išskyrus NACE 2 red. 24.42 klasę; NACE 2 red. 24.53 ir 24.54 klases]

2.6.1.10. Mašinos: NACE 2 red. 25, 26, 27 ir 28 skyriai.

2.6.1.10.1. Metalo gaminių, išskyrus mašinas ir įrenginius, gamyba [NACE 2 red. 25 skyrius]

2.6.1.10.2. Kompiuterinių, elektroninių ir optinių gaminių gamyba [NACE 2 red. 26 skyrius]

2.6.1.10.3. Elektros įrangos gamyba [NACE 2 red. 27 skyrius]

2.6.1.10.4. Niekur kitur nepriskirtų mašinų ir įrangos gamyba [NACE 2 red. 28 skyrius]

2.6.1.11. Transporto įranga: su transporto priemonėse naudojamos įrangos gamyba susijusios pramonės šakos [NACE 29 ir 30 skyriai; įtraukiama variklinių transporto priemonių, priekabų ir puspriekabių gamyba bei kitos transporto įrangos gamyba]

2.6.1.12. Kitur nenurodyta – pramonė: NACE 22, 31 ir 32 skyriai

2.6.1.12.1. Guminių ir plastikinių gaminių gamyba [NACE 22 skyrius]

2.6.1.12.2. Baldų gamyba [NACE 2 red. 31 skyrius]

2.6.1.12.3. Kita gamyba [NACE 2 red. 32 skyrius]

2.6.1.13. Statyba [NACE 2 red. 41, 42 ir 43 skyriai]

2.6.2. Transporto sektorius

Vykdant visų rūšių transporto veiklą sunaudota energija, neatsižvelgiant į NACE kategoriją (ekonomikos sektorių), kuriame vykdoma veikla. Geležinkelio stotims, autobusų stotims, prieplaukoms ir oro uostams šildyti ir apšviesti sunaudotas kuras turėtų būti nurodomas kategorijoje „Komercinės ir viešosios paslaugos“, o ne „Transporto sektorius“.

2.6.2.1. Geležinkeliai

Geležinkelių eismui, įskaitant pramoninius geležinkelius ir geležinkelių transportą, kuris yra miesto ir priemiesčio transporto sistemų dalis (pvz., traukiniai, tramvajai, metro), sunaudotas kuro kiekis.

2.6.2.1.1. Greitieji geležinkeliai

Geležinkelių linijomis, kuriose greitis gali būti didesnis kaip 200 km per valandą, važiuojančių traukinių sunaudojama energija.

2.6.2.1.2. Paprastieji geležinkeliai

Geležinkelių eismui sunaudojama energija, išskyrus greituosius geležinkelius ir metro bei tramvajus.

2.6.2.1.2.1. Keleivių vežimas paprastaisiais geležinkeliais

Energija, geležinkelių transporto sektoriuje sunaudojama keleiviams geležinkelių riedmenimis vežti nuo įlaipinimo vietos iki išlaipinimo vietos. Keleivis – bet kuris geležinkeliais keliaujantis asmuo, išskyrus traukinio brigados narius.

2.6.2.1.2.2. Krovinių vežimas paprastaisiais geležinkeliais

Energija, geležinkelių transporto sektoriuje sunaudojama kroviniams geležinkelių riedmenimis vežti nuo pakrovimo vietos iki iškrovimo vietos.

2.6.2.1.3. Metro ir tramvajai

Energija, sunaudojama metro, tramvajų, lengvojo bėginio transporto ir kitose antžeminėse ar požeminėse miesto geležinkelių sistemose.

2.6.2.2. Vidaus laivyba

Į su bet kurios šalies vėliavomis plaukiojančius laivus, kurie nenaudojami tarptautinei laivybai, pristatytas kuro kiekis (žr. skiltį „Tarptautinis jūrinis bunkeriavimas“). Skirstymas į vidaus ir (arba) tarptautinę laivybą turėtų būti grindžiamas išvykimo ir atvykimo uostais, o ne laivo vėliava ar valstybe, kuriai jis priklauso.

2.6.2.3. Keliai

Kelių transporto priemonių sunaudotas kuro kiekis. Įtraukiamas žemės ūkio transporto priemonių keliuose sunaudotas kuras ir kelių transporto priemonių tepalai.

Neįtraukiama stacionarių variklių sunaudojama energija (žr. skiltį „Kiti sektoriai“), traktorių ne greitkeliuose naudojama energija (žr. skiltį „Žemės ūkis“), kelių transporto priemonių karinėms reikmėms naudojama energija (žr. skiltį „Kiti sektoriai – kitur nenurodyta“), kelių dangai naudojamas bitumas ir statybvietėse naudojamų variklių sunaudota energija (žr. skiltį „Pramonės subsektorius – statyba“).

2.6.2.3.1. Sunkiasvorės krovininės transporto priemonės

Krovininių transporto priemonių, kurių krovumas viršija 3,5 t (N2 ir N3 klasių transporto priemonės pagal Europos transporto priemonių kategorijų klasifikatorių, remiantis JT EEK standartais), sunaudotas kuro kiekis.

2.6.2.3.2. Kolektyvinis transportas

Didelių keleivinių transporto priemonių, pvz., miesto ir tolimojo susisiekimo autobusų, didelių furgonų ir pan. (M2 ir M3 klasių transporto priemonės pagal Europos transporto priemonių kategorijų klasifikatorių, remiantis JT EEK standartais), sunaudotas kuro kiekis.

2.6.2.3.3. Lengvieji automobiliai ir furgonai

Mažų transporto priemonių, pvz., keleivinių arba krovininių lengvųjų automobilių ir furgonų (N1 ir M1 klasių transporto priemonės pagal Europos transporto priemonių kategorijų klasifikatorių, remiantis JT EEK standartais), sunaudotas kuro kiekis.

2.6.2.3.4. Kitos kelių transporto priemonės

Visų kitų formų kelių transporto priemonių, išskyrus sunkiasvores krovinines transporto priemones, kolektyvinį transportą bei lengvuosius automobilius ir furgonus, sunaudotas kuro kiekis.

2.6.2.4. Vamzdyninis transportas

Kaip energija vamzdynų, kuriais transportuojamos dujos, skysčiai, suspensijos ir kitos prekės, eksploatavimui sunaudotas kuro kiekis. Įtraukiama siurblinėms ir vamzdynų priežiūrai sunaudota energija. Neįtraukiama gamtinių arba pagamintų dujų, karšto vandens ar garo iš platintojo galutiniams naudotojams skirstymui vamzdynais sunaudota energija (nurodoma energetikos sektoriuje), galutiniam energijos tiekimui namų ūkiams, pramoniniams, komerciniams ir kitiems vartotojams sunaudota energija (įtraukiama į komercines ir (arba) viešąsias paslaugas) ir nuostoliai, patirti transportuojant iš platintojo galutiniams naudotojams (nurodomi kaip skirstymo nuostoliai).

2.6.2.5. Vidaus aviacija

Vidaus aviacijai naudojamiems orlaiviams pristatytas kuro kiekis. Įtraukiamas ne skraidymui, pvz., stendiniam variklių bandymui, sunaudotas kuras. Skirstymas į vidaus ir (arba) tarptautinei aviacijai naudojamus orlaivius turėtų būti grindžiamas išvykimo ir atvykimo vietomis, o ne valstybe, kuriai priklauso oro bendrovė. Įtraukiamos ilgos kelionės tarp dviejų oro uostų, esančių šalyje, turinčioje užjūrio teritorijų. Neįtraukiamas oro bendrovių kelių transporto priemonėms sunaudotas kuras (nurodomas skiltyje „Kitur nenurodyta – transportas“) ir aviacinio kuro naudojimas karinėms reikmėms (nurodomas skiltyje „Kitur nenurodyta – kita“).

2.6.2.6. Kitur nenurodyta – transportas

Kitur nenurodytai transporto veiklai sunaudotas kuro kiekis. Įtraukiamas oro bendrovių kelių transporto priemonių sunaudotas kuras ir uostuose laivų krautuvų, įvairių rūšių kranų sunaudotas kuras. Jei ši skiltis pildoma, ataskaitoje turėtų būti paaiškinta, kas yra įtraukta į šią skiltį.

2.6.3. Kiti sektoriai

Šioje kategorijoje nurodomas kuro kiekis, sunaudotas konkrečiai nepaminėtuose arba transformavimo, energetikos, pramonės ar transporto sritims nepriklausančiuose sektoriuose.

2.6.3.1. Komercinės ir viešosios paslaugos

Valstybiniame ir privačiame sektoriuje veikiančių įmonių ir įstaigų suvartotas kuro kiekis. NACE 2 red. 33, 36, 37, 38, 39, 45, 46, 47, 52, 53, 55, 56, 58, 59, 60, 61, 62, 63, 64, 65, 66, 68, 69, 70, 71, 72, 73, 74, 75, 77, 78, 79, 80, 81, 82, 84 (išskyrus 84.22 klasę), 85, 86, 87, 88, 90, 91, 92, 93, 94, 95, 96 ir 99 skyriai. Geležinkelio, autobusų stotims, laivų prieplaukoms ir oro uostams šildyti ir apšviesti sunaudotas kuras turėtų būti nurodomas šioje kategorijoje. Įtraukiamas kuras, sunaudotas vykdant visą NACE 2 red. 49, 50 ir 51 skyriuose nurodytą ne transporto veiklą.

2.6.3.1.1. Mašinų ir įrangos remontas ir įrengimas [NACE 2 red., C sekcijos 33 skyrius]

2.6.3.1.2. Vandens tiekimas; nuotekų valymas, atliekų tvarkymas ir regeneravimas [NACE 2 red., E sekcija]

2.6.3.1.3. Didmeninė ir mažmeninė prekyba; variklinių transporto priemonių ir motociklų remontas [NACE 2 red., G sekcija]

2.6.3.1.3.1. Didmeninė prekyba [NACE 2 red., G sekcijos 46 skyrius]

2.6.3.1.3.2. Mažmeninė prekyba [NACE 2 red., G sekcijos 47 skyrius]

2.6.3.1.4. Sandėliavimas ir transportui būdingų paslaugų veikla [NACE 2 red., H sekcijos 52 skyrius]

2.6.3.1.5. Pašto ir pasiuntinių (kurjerių) veikla [NACE 2 red., H sekcijos 53 skyrius]

2.6.3.1.6. Apgyvendinimo ir maitinimo paslaugų veikla [NACE 2 red., I sekcija]

2.6.3.1.6.1. Apgyvendinimo veikla [NACE 2 red., I sekcijos 55 skyrius]

2.6.3.1.6.2. Maitinimo paslaugų veikla [NACE 2 red., I sekcijos 56 skyrius]

2.6.3.1.7. Informacija ir ryšiai [NACE 2 red., J sekcija]

2.6.3.1.8. Finansinė ir draudimo veikla bei Nekilnojamojo turto operacijos [NACE 2 red., K sekcija ir NACE 2 red., L sekcija]

2.6.3.1.9. Administracinė ir aptarnavimo veikla [NACE 2 red., I sekcija]

2.6.3.1.10. Viešasis valdymas ir gynyba; privalomasis socialinis draudimas [NACE 2 red. O sekcija]

2.6.3.1.11. Švietimas [NACE 2 red., P sekcija]

2.6.3.1.12. Žmonių sveikatos priežiūra ir socialinis darbas [NACE 2 red., Q sekcija]

2.6.3.1.12.1. Ligoninių veikla [NACE 2 red., Q sekcija, 86.1 grupė]

2.6.3.1.13. Meninė, pramoginė ir poilsio organizavimo veikla [NACE 2 red., R sekcija]

2.6.3.1.13.1. Sportinė veikla [NACE 2 red., R sekcijos 93 skyrius]

2.6.3.1.14. Ekstrateritorinių organizacijų ir įstaigų veikla [NACE 2 red., U sekcija]

2.6.3.1.15. Profesinė, mokslinė ir techninė veikla bei kita aptarnavimo veikla [NACE 2 red., M sekcija ir NACE 2 red., S sekcija]

2.6.3.1.16 Duomenų centrai Duomenų centras apibrėžiamas kaip struktūra arba struktūrų grupė, naudojama duomenų saugojimo, apdorojimo ir (arba) platinimo kompiuterinėms sistemoms/serveriams ir susijusiai įrangai laikyti, sujungti ir eksploatuoti, taip pat susijusiai veiklai.

2.6.3.2. Namų ūkiai

Nurodomas visų namų ūkių, įskaitant „namų ūkius, samdančius namų ūkio darbininkus“, suvartotas kuro kiekis. NACE 2 red. 97 ir 98 skyriai.

Namų ūkių sektoriui apibūdinti vartojamų terminų apibrėžtys:

namų ūkis – vienas gyvenantis asmuo, šeima arba grupė kartu tame pačiame asmeniniame būste gyvenančių asmenų, kurie dalijasi komunalinių paslaugų ir kitomis būtiniausiomis gyvenimo išlaidomis. Taigi, namų ūkių sektorius, taip pat vadinamas gyvenamuoju sektoriumi, yra visi šalies namų ūkiai kartu.

Prie šio sektoriaus nereikėtų priskirti kolektyvinių gyvenamųjų būstų: nuolatinių (pvz., kalėjimai) ar laikinų (pvz., ligoninės), nes jų suvartojimo duomenys įtraukiami į paslaugų sektorių. Transporto veiklai sunaudotos energijos duomenis reikėtų traukti į transporto sektorių, ne į namų ūkių sektorių.

Su namų ūkių vykdoma didelio masto ekonomine veikla susijusio energijos suvartojimo duomenų taip pat nereikėtų traukti į bendrą namų ūkių energijos suvartojimą. Tai gali būti žemės ūkio veikla nedideliuose ūkiuose ir kita ekonominė veikla, vykdoma namų ūkio gyvenamajame būste; tokia veikla turėtų būti įtraukta į atitinkamą galutinio suvartojimo sektorių.

2.6.3.2.1. Patalpų šildymas

Energijos suvartojimas būsto vidaus erdvei šildyti.

2.6.3.2.2. Patalpų vėsinimas

Energijos suvartojimas būstui vėsinti kondicionavimo sistema ir (arba) įrenginiu.

Ventiliatoriai, orapūtės ir kiti prie kondicionavimo sistemos neprijungti prietaisai turėtų būti įtraukiami ne į šį skirsnį, o į apšvietimo ir elektros prietaisų skirsnį.

2.6.3.2.3. Vandens šildymas

Energijos suvartojimas vandeniui, naudojamam praustis, maudytis, valyti ar kitoms su maisto gaminimu nesusijusioms reikmėms, šildyti.

Baseinų vandens šildymas neįtraukiamas (turėtų būti priskiriama kitiems galutiniams naudojimo būdams).

2.6.3.2.4. Maisto gaminimas

Energijos suvartojimas valgiui ruošti.

Papildomi įrenginiai (mikrobangų krosnelės, arbatiniai, kavinukai ir pan.) neįtraukiami; šie įrenginiai turėtų būti įtraukti į apšvietimo ir elektros prietaisų skirsnį.

2.6.3.2.5. Apšvietimo ir elektros prietaisai (tik elektros energija)

Elektros naudojimas apšvietimo ir bet kokiems kitiems būsto elektros prietaisams, neįtrauktiems į kitų galutinių naudojimo būdų skiltį.

2.6.3.2.6. Kiti galutiniai naudojimo būdai

Bet koks kitas namų ūkių energijos suvartojimas, pvz., lauko ir kitai veiklai, nepriskirtai prie ankstesnių penkių kategorijų, suvartojama energija (pvz., žoliapjovės, baseinų šildymas, lauko šildytuvai, lauko kepsninės, pirtys ir pan.).

2.6.3.3. Žemės ūkis

Naudotojų, kurių veikla priskiriama augalininkystės ir gyvulininkystės, medžioklės ir susijusių paslaugų veiklos sektoriui, suvartotas kuro kiekis; NACE 2 red., 01 skyrius.

2.6.3.4. Miškininkystė

Naudotojų, kurių veikla priskiriama miškininkystės ir medienos ruošos sektoriui, suvartotas kuro kiekis; NACE 2 red., 02 skyrius.

2.6.3.5. Žvejyba

Vidaus vandens, pakrantės ir tolimajai žvejybai pristatytas kuro kiekis. Žvejyba turėtų apimti į su visų šalių vėliavomis plaukiojančius laivus, kurie šalyje papildė kuro atsargas, pristatytą kurą ir žvejybos pramonėje sunaudotą energiją. NACE 2 red., 03 skyrius.

2.6.3.6. Kitur nenurodyta – kita

Kitur nenurodytai veiklai (pvz., NACE 2 red. 84.22 klasės) sunaudotas kuro kiekis. Jai priskiriamas karinėms reikmėms mobiliųjų ir stacionariųjų priemonių sunaudotas kuras (pvz., laivuose, orlaiviuose, keliuose ir gyvenamosiose patalpose naudojama energija), neatsižvelgiant į tai, ar kuras pristatytas tos ar kitos šalies ginkluotosioms pajėgoms. Jei ši skiltis pildoma, ataskaitoje turėtų būti paaiškinta, kas yra įtraukta į šią skiltį.

3. PRODUKTAI

3.1. ANGLYS (kietasis iškastinis kuras ir pagamintos dujos)

3.1.1. JUODOSIOS AKMENS ANGLYS

Juodosios akmens anglys yra suvestinis produktų rodiklis, gaunamas sudėjus antracitą, koksines akmens anglis ir kitas bitumines akmens anglis.

3.1.2. ANTRACITAS

Daugiausia anglies turinčios akmens anglys, naudojamos pramonės ir namų ūkių reikmėms. Paprastai jo sudėtyje lakiųjų medžiagų kiekis neviršija 10 % ir yra didelis anglies kiekis (nustatytas anglies kiekis – apie 90 %). Viršutinis šilumingumas didesnis kaip 24 000 kJ/kg, skaičiuojant bepelenei, tačiau drėgnai medžiagai.

3.1.3. KOKSINĖS AKMENS ANGLYS

Bituminės akmens anglys, kurių kokybė yra tokia, kad galima pagaminti aukštakrosnėse naudoti tinkamą koksą (kokso krosnių koksą). Viršutinis šilumingumas didesnis kaip 24 000 kJ/kg, skaičiuojant bepelenei, tačiau drėgnai medžiagai.

3.1.4. KITOS BITUMINĖS AKMENS ANGLYS

Garui gaminti naudojamos akmens anglys; įtraukiamos visos bituminės akmens anglys, kurios nepriskiriamos nei prie koksinių akmens anglių, nei prie antracito. Joms būdingas didesnis nei antracito lakiųjų medžiagų kiekis (daugiau kaip 10 %) ir mažesnis anglies kiekis (nustatytas anglies kiekis mažiau kaip 90 %). Viršutinis šilumingumas didesnis kaip 24 000 kJ/kg, skaičiuojant bepelenei, tačiau drėgnai medžiagai.

3.1.5. RUSVOSIOS ANGLYS

Rusvosios anglys yra suvestinis produktų rodiklis, gaunamas sudėjus subbitumines akmens anglis ir lignitą.

3.1.6. SUBBITUMINĖS AKMENS ANGLYS

Nesukepančiosios anglys, kurių viršutinis šilumingumas yra nuo 20 000 kJ/kg iki 24 000 kJ/kg ir kurių sudėtyje lakiųjų medžiagų kiekis didesnis kaip 31 %, skaičiuojant sausam produktui be mineralinių medžiagų.

3.1.7. LIGNITAS

Nesukepančiosios anglys, kurių viršutinis šilumingumas yra mažesnis kaip 20 000 kJ/kg ir kurių sudėtyje lakiųjų medžiagų kiekis didesnis kaip 31 %, skaičiuojant sausam produktui be mineralinių medžiagų.

3.1.8. AKMENS ANGLIŲ BRIKETAI

Sudėtinis kuras, pagamintas iš juodųjų akmens anglių dalelių, pridėjus rišamąją medžiagą. Todėl pagamintų akmens anglių briketų kiekis gali būti šiek tiek didesnis nei faktiškai transformavimo proceso metu sunaudotų anglių kiekis.

3.1.9. KOKSO KROSNIŲ KOKSAS

Kietas produktas, gautas aukštoje temperatūroje karbonizuojant akmens anglį, daugiausia koksinę akmens anglį, kuriam būdingas nedidelis drėgmės ir lakiųjų medžiagų kiekis. Kokso krosnių koksas daugiausia naudojamas geležies ir plieno pramonėje kaip energijos šaltinis ir cheminė medžiaga.

Šioje kategorijoje nurodomas smulkusis koksas ir liejyklų koksas.

Į šią kategoriją turėtų būti įtrauktas puskoksis (kietas produktas, gautas karbonizuojant anglį žemoje temperatūroje). Puskoksis naudojamas kaip šildymo krosnių kuras arba pačioje transformavimo gamykloje.

Į šią skiltį taip pat įtraukiamas iš lignito pagamintas koksas, smulkusis koksas ir puskoksis.

3.1.10. DUJINIS KOKSAS

Šalutinis juodųjų akmens anglių produktas, naudojamas dujų gamyklose miesto dujoms gaminti. Dujinis koksas naudojamas šildymui.

3.1.11. AKMENS ANGLIŲ DEGUTAS

Gaunamas bituminių akmens anglių destrukcinio distiliavimo proceso metu. Akmens anglių degutas yra skystas šalutinis akmens anglių distiliavimo produktas koksui gauti kokso krosnyse; arba jis gaminamas iš rusvųjų anglių („žemos temperatūros degutas“).

3.1.12. BKB (RUSVŲJŲ ANGLIŲ BRIKETAI)

BKB yra sudėtinis kuras iš lignito arba subbituminių anglių, pagamintas briketuojant esant aukštam slėgiui be rišamosios medžiagos, įskaitant džiovinto lignito daleles ir dulkes.

3.1.13. PAGAMINTOS DUJOS

Pagamintos dujos yra suvestinis produktų rodiklis, gaunamas sudėjus dujų gamyklų dujas, koksavimo dujas, aukštakrosnių dujas ir kitas regeneruotas dujas.

3.1.14. DUJŲ GAMYKLŲ DUJOS

Visų rūšių dujos, pagamintos komunalinėse ar privačiose įmonėse, kurių pagrindinis tikslas – gaminti, transportuoti ir skirstyti dujas. Priskiriamos dujos, gautos karbonizuojant (įskaitant kokso krosnyse pagamintas dujas ir į dujų įmones perduotas dujas), visiškai dujinant prisodrinus arba neprisodrinus naftos produktais (SND, mazuto distiliavimo likutis ir t. t.), taip pat gautos perdirbant ir paprasčiausiai sumaišius dujas ir (arba) orą, įskaitant maišymą su gamtinėmis dujomis ir naudojimą gamtinių dujų tinkle. Dujų kiekis, gautas dujų gamykloms perdavus kitas akmens anglių dujas, turėtų būti nurodomas dujų gamyklų dujų gamybos eilutėje.

3.1.15. KOKSAVIMO DUJOS

Koksavimo dujos yra dujos, gaunamos kaip kokso krosnių kokso gamybos šalutinis produktas geležies ir plieno gamybai.

3.1.16. AUKŠTAKROSNIŲ DUJOS

Aukštakrosnių dujos gaminamos deginant koksą aukštakrosnėse geležies ir plieno pramonėje. Jos regeneruojamos ir naudojamos kaip kuras iš dalies pačioje gamykloje ir iš dalies kituose plieno pramonės procesuose arba įrenginiuose, pritaikytuose jas deginti.

3.1.17. KITOS REGENERUOTOS DUJOS

Plieno gamybos deguoninėje aukštakrosnėje šalutinis produktas, regeneruotas išleidimo iš aukštakrosnės metu. Šios dujos taip pat vadinamos konvertuojamomis dujomis, LD dujomis arba BOS dujomis. Grąžintojo kuro kiekis turėtų būti nurodomas remiantis viršutiniu šilumingumu. Taip pat įtraukiamos prieš tai nenurodytos pagamintos dujos, pvz., kietųjų anglinių medžiagų degiosios dujos, gautos kitur neaprašytų gamybos ir cheminių procesų metu.

3.1.18. DURPĖS

Durpės yra degios, minkštos, akytos arba suslėgtos augalinės kilmės nuosėdos, kurių sudėtyje yra daug vandens (neperdirbtose – iki 90 %), lengvai pjaustomos, nuo šviesiai iki tamsiai rudos spalvos. Durpėms priskiriamos velėninės ir trupininės durpės. Neįtraukiamos ne energetikos tikslams naudojamos durpės.

3.1.19. DURPIŲ PRODUKTAI

Įvairūs produktai, pvz., durpių briketai, tiesiogiai arba netiesiogiai gauti iš velėninių durpių ir trupininių durpių.

3.1.20. NAFTINGIEJI SKALŪNAI IR BITUMINGASIS SMĖLIS

Naftingieji skalūnai ir bitumingasis smėlis yra nuosėdinės uolienos, kurių sudėtyje yra kerogeno pavidalo organinės medžiagos. Kerogenas – vaškinė medžiaga, kurios sudėtyje daug angliavandenilių, laikoma naftos prekursoriumi. Naftinguosius skalūnus galima deginti tiesiogiai arba perdirbti šildant ir gauti skalūnų alyvą. Suskystinimo metu gauta skalūnų alyva ir kiti produktai turėtų būti nurodomi kaip kiti angliavandeniliai, priskiriami naftos produktams.

3.2. Gamtinės dujos

3.2.1. GAMTINĖS DUJOS

Gamtines dujas sudaro dujos, esančios požeminiuose telkiniuose, skystos arba dujinės būsenos, daugiausia sudarytos iš metano, nepaisant gavybos būdo (tradicinis ar netradicinis). Jos apima tiek pagrindines (angl. non-associated) dujas, randamas telkiniuose, kuriuose gaunami angliavandeniliai tik dujų forma, tiek šalutines (angl. associated) dujas, kurios gaunamos kartu su žalia nafta, taip pat iš akmens anglių kasyklų arba iš akmens anglių klodų gautą metaną. Gamtinėms dujoms nepriskiriamos biodujos arba pagamintos dujos. Į gamtinių dujų tinklą perduotas šių produktų kiekis nurodomas atskirai nuo gamtinių dujų. Gamtinėms dujoms priskiriamos suskystintos gamtinės dujos (SGD) ir suslėgtos gamtinės dujos (CNG).

3.3. Elektros energija ir šiluma

3.3.1. ELEKTROS ENERGIJA

Elektros energija yra energija, perduodama vykstant fizikiniam reiškiniui, susijusiam su elektros krūviais ir jų poveikiu esant ramybės ir judėjimo būsenoms. Nurodoma visa sunaudota elektros energija, kuri buvo pagaminta ir suvartota, įskaitant nuo elektros tinklų nepriklausomą ir savo reikmėms sunaudotą energiją. Į tinklą netiekiamą elektros energiją gamina įrenginiai, kurie gamybos požiūriu yra atjungti nuo tinklo; įrenginys negali tinklui tiekti pagamintos elektros energijos. Pasigaminta elektros energija yra elektros energija, gamintojo suvartojama iki jos patekimo į tinklą.

3.3.2. ŠILUMA (GAUTA ŠILUMA)

Šiluma – tai energija, gaunama dėl slenkamojo, sukamojo ir vibracinio medžiagos sudedamųjų dalių judėjimo, taip pat dėl tos medžiagos fizinės būsenos pokyčių. Nurodoma visa pagaminta šiluma, išskyrus šilumą, kurią gamintojai savo reikmėms pagamino savo reikmėms ir nepardavė; visų kitų formų šiluma nurodoma kaip produktų, iš kurių buvo gaminama šiluma, sąnaudos.

3.4. NAFTA (žalia nafta ir naftos produktai)

3.4.1. ŽALIA NAFTA

Žalia nafta yra natūralios kilmės mineralinė nafta, kurios sudėtyje yra angliavandenilių ir šalutinių priemaišų (pvz., sieros). Esant normaliai paviršiaus temperatūrai ir slėgiui ji yra skystos būsenos, o jos fizinės savybės (tankis, klampa ir t. t.) yra labai nepastovios. Šiai kategorijai priskiriamas kondensatas, gautas iš šalutinių arba pagrindinių dujų ir sumaišytas su komercinės žalios naftos srove. Kiekiai turėtų būti nurodomi nepriklausomai nuo gavybos būdo (tradicinis, netradicinis). Žaliai naftai nepriskiriami NGL.

3.4.2. GAMTINIAI DUJŲ KONDENSATAI (NGL)

NGL yra skysti arba suskystinti angliavandeniliai, gauti iš gamtinių dujų atskyrimo įrenginiuose arba dujų apdorojimo įmonėse. Gamtiniams dujų kondensatams priskiriamas (paprastasis ir izo-) etanas, propanas, butanas, (izo-) pentanas ir pentan plus formos (kartais vadinami natūraliuoju benzinu arba gamyklų kondensatu).

3.4.3. NAFTOS PERDIRBIMO GAMYKLŲ ŽALIAVA

Naftos perdirbimo gamyklų žaliava yra apdorota nafta, skirta tolesniam perdirbimui (pvz., tiesioginės distiliacijos mazutas (gaunamas tiesioginiu naftos distiliavimu) arba vakuuminis gazolis), išskyrus kompaundavimą. Toliau apdorojant ji bus perdirbta į vieną arba daugiau sudedamųjų dalių ir (arba) galutinių produktų. Ši apibrėžtis taip pat taikoma iš naftos chemijos pramonės į naftos perdirbimo pramonę sugrąžintai žaliavai (pvz., pirolizės benzinas, C4 frakcijos, gazolis ir mazuto frakcijos).

3.4.4. PRIEDAI IR (ARBA) OKSIGENATAI

Priedai yra neangliavandeniliniai cheminiai junginiai, pridedami arba kompaunduojami su naftos produktais, siekiant pakeisti jų savybes (oktaninį skaičių, cetaninį skaičių, šalimo savybes ir pan.). Priedams priskiriami oksigenatai (pvz., alkoholiai (metanolis, etanolis), eteriai (metilo ir tretinio butilo eteris (MTBE), etilo ir tretinio butilo eteris (ETBE), tretinis pentil-metilo eteris (TAME) ir t. t.), esteriai (pvz., rapsų aliejus arba dimetilesteris ir t. t.), cheminiai junginiai (pvz., tetrametilšvinas (TML), tetraetilšvinas (TEL) ir detergentai). Šioje kategorijoje nurodytų priedų ir (arba) oksigenatų (alkoholių, eterių, esterių ir kitų cheminių junginių) kiekis turėtų būti susietas su kompaunduojamu su degalais arba su degalų naudojimui skirtu kiekiu. Šiai kategorijai priskiriami biodegalai, sumaišyti su skystuoju iškastiniu kuru.

3.4.5. PRIEDŲ IR (ARBA) OKSIGENATŲ SUDĖTYJE ESANTYS BIODEGALAI

Šioje kategorijoje nurodomų skystųjų biodegalų kiekis yra susietas su kompaunduotais skystaisiais biodegalais ir rodo tik tos dalies, kurią sudaro biodegalai, o ne visų skysčių, į kuriuos yra įmaišyta skystųjų biodegalų, tūrį. Neįtraukiami jokie nekompaunduoti skystieji biodegalai.

3.4.6. KITI ANGLIAVANDENILIAI

Sintetinė žalia nafta iš bitumingojo smėlio, skalūnų alyvos ir pan., anglies skystinimo skysčiai, gamtinių dujų virsmo į benziną metu gauti skysčiai, vandenilis ir emulsinė alyva (pvz., orimulsija); nepriskiriami naftingieji skalūnai; priskiriama skalūnų nafta (antrinis produktas).

3.4.7. NAFTOS PRODUKTAI

Naftos produktai yra suvestinis produktų rodiklis, gaunamas sudėjus naftos perdirbimo dujas, etaną, suskystintąsias naftos dujas, pirminį benziną, automobilinį benziną, aviacinį benziną, benzininius reaktyvinius degalus, žibalinius reaktyvinius degalus, kitą žibalą, gazolį ir (arba) dyzeliną, mazutą, vaitspiritą ir SBP, tepalus, bitumą, parafiną, naftos koksą ir kitus produktus.

3.4.8. NAFTOS PERDIRBIMO GAMYKLŲ DUJOS

Naftos perdirbimo dujoms priskiriamos įvairios nekondensuojamos dujos, kurias daugiausiai sudaro vandenilis, metanas, etanas ir alkenai, gauti naftos perdirbimo gamyklose distiliuojant žalią naftą arba apdorojant naftos produktus (pvz., krekingo metu). Taip pat priskiriamos dujos, grąžinamos iš naftos chemijos pramonės.

3.4.9. ETANAS

Natūralios dujinės būsenos linijinis angliavandenilis (C2H6), gautas iš gamtinių dujų ir naftos perdirbimo dujų srovių.

3.4.10. SUSKYSTINTOSIOS NAFTOS DUJOS (SND)

SND yra lengvi parafininiai angliavandeniliai, gauti naftos perdirbimo metu, žalios naftos stabilizavimo ir gamtinių dujų perdirbimo įmonėse. Juos dažniausiai sudaro propanas (C3H8) ir butanas (C4Hl0) arba jų mišinys. Jų sudėtyje taip pat gali būti propeno, buteno, izopropeno ir metilpropeno. SND paprastai skystinamos slėgiu, kad jas butų galima transportuoti arba sandėliuoti.

3.4.11. PIRMINIS BENZINAS

Pirminis benzinas yra žaliava, skirta naftos chemijos pramonei (pvz., etileno arba aromatinių angliavandenilių gamybai) arba benzino gamybai riformuojant arba izomerizuojant naftos perdirbimo gamykloje. Pirminiame benzine medžiaga susidaro 30–210 °C temperatūros distiliacijos intervale arba šio intervalo dalyje.

3.4.12. AUTOMOBILINIS BENZINAS

Automobilinį benziną sudaro lengvų angliavandenilių mišinys distiliuojant 35–215 °C temperatūroje. Jis naudojamas kaip degalai sausumoje naudojamuose kibirkštinio uždegimo varikliuose. Automobiliniame benzine gali būti priedų, oksigenatų ir oktaninį skaičių didinančių kuro priedų, įskaitant švino junginius. Priskiriamos automobilinio benzino kompaundavimo sudedamosios dalys (išskyrus priedus ir (arba) oksigenatus), pvz., alkilatai, izomeratas, riformingo benzinas (reformatas), krekingo benzinas, skirti naudoti kaip prekinis automobilinis benzinas. Automobilinis benzinas yra suvestinis produktų rodiklis, gaunamas sudėjus sumaišytą biobenziną (automobilinio benzino sudėtyje esantį biobenziną) ir ne biobenziną.

3.4.12.1. Sumaišytas biobenzinas (automobilinio benzino sudėtyje esantis biobenzinas)

Į automobilinį benziną įmaišytas biobenzinas.

3.4.12.2. Ne biobenzinas

Likusi automobilinio benzino dalis: automobilinis benzinas, išskyrus sumaišytą biobenziną (tai daugiausia iškastinės kilmės automobilinis benzinas).

3.4.13. AVIACINIS BENZINAS

Specialiai aviaciniams stūmokliniams varikliams paruoštas automobilinis benzinas, kurio oktaninis skaičius tinka varikliui, stingimo temperatūra –60 °C, o distiliacijos intervalas nuo 30 °C iki 180 °C.

3.4.14. BENZININIAI REAKTYVINIAI DEGALAI (PIRMINIO BENZINO REAKTYVINIAI DEGALAI ARBA JP4)

Priskiriamos visos lengvųjų angliavandenilių alyvos, naudojamos aviacijos turbinų jėgainėse, distiliuojant 100–250 °C temperatūroje. Jos gaunamos kompaunduojant žibalą ir benziną arba pirminį benziną taip, kad aromatinių angliavandenilių turinys neviršytų 25 % tūrio, o garų slėgis būtų nuo 13,7 kPa iki 20,6 kPa.

3.4.15. ŽIBALINIAI REAKTYVINIAI DEGALAI

Aviacijos turbinų jėgainėse naudojamas distiliatas. Jam būdingos tos pačios distiliacijos ypatybės, t. y. 150–300 °C temperatūra (paprastai neviršijant 250 °C), o pliūpsnio temperatūra yra tokia pat kaip žibalo. Be to, jis turi ypatingų savybių (pvz., stingimo temperatūra), kurias nustato Tarptautinė oro transporto asociacija. Priskiriamos žibalo kompaundavimo sudedamosios dalys. Žibaliniai reaktyviniai degalai yra suvestinis produktų rodiklis, gaunamas sudėjus sumaišytus reaktyvinius biodegalus (žibalinių reaktyvinių degalų sudėtyje esančius reaktyvinius biodegalus) ir reaktyvinius ne biodegalus.

3.4.15.1. Sumaišyti reaktyviniai biodegalai (žibalinių reaktyvinių degalų sudėtyje esantys reaktyviniai biodegalai)

Į žibalinius reaktyvinius degalus įmaišyti reaktyviniai biodegalai.

3.4.15.2. Reaktyviniai ne biodegalai

Likusi žibalinių reaktyvinių degalų dalis: žibaliniai reaktyviniai degalai, išskyrus sumaišytus reaktyvinius biodegalus (tai daugiausia iškastinės kilmės žibaliniai reaktyviniai degalai).

3.4.16. KITOS ŽIBALO RŪŠYS

Rafinuotos naftos distiliatas, naudojamas ne orlaivių transporto sektoriuose. Jis distiliuojamas 150–300 °C temperatūroje.

3.4.17. GAZOLIS IR (ARBA) DYZELINAS (DISTILIACINĖ ALYVA)

Gazolis ir (arba) dyzelinas pirmiausiai naudojami kaip tarpinis distiliatas, distiliuojamas 180–380 °C temperatūroje. Priskiriamos kompaundavimo sudedamosios dalys. Atsižvelgiant į paskirtį, skiriamos kelios markės. Gazoliui ir (arba) dyzelinui priskiriamas kelių transporto dyzelinas, naudojamas automobilių ir sunkvežimių slėginio uždegimo varikliuose. Gazoliui ir (arba) dyzelinui priskiriamos lengvos kūrenti skirtos pramoninės ir komercinės alyvos, laivų varikliuose ir geležinkelių transporte naudojamas dyzelis, kitas gazolis, įskaitant sunkiuosius gazolius, kurie distiliuojami 380–540 °C temperatūroje ir kurie yra naudojami kaip naftos chemijos žaliava. Gazolis ir (arba) dyzelinas yra suvestinis produktų rodiklis, gaunamas sudėjus sumaišytą biodyzeliną (gazolio ir (arba) dyzelino sudėtyje esantį biodyzeliną) ir ne biodyzeliną.

3.4.17.1. Sumaišytas biodyzelinas (gazolio ir (arba) dyzelino sudėtyje esantis biodyzelinas)

Į gazolį ir (arba) dyzeliną įmaišytas biodyzelinas.

3.4.17.2. Ne biodyzelinas

Likusi gazolio ir (arba) dyzelino dalis: gazolis ir (arba) dyzelinas, išskyrus sumaišytą biodyzeliną (tai daugiausia iškastinės kilmės gazolis ir (arba) dyzelinas).

3.4.18. MAZUTAS (SUNKIOJI ALYVA)

Visas likęs mazutas (sunkioji alyva) (įskaitant gautą maišymo metu). Kinematinė klampa 80 °C temperatūroje viršija 10 cSt. Pliūpsnio temperatūra visada viršija 50 °C, o tankis visada didesnis nei 0,90 kg/l. Mazutas yra suvestinis produktų rodiklis, gaunamas sudėjus mažai sieringą mazutą ir sieringą mazutą.

3.4.18.1. Mažai sieringas mazutas (LSFO)

Mazutas, kuriame sieros yra mažiau nei 1 %.

3.4.18.2. Sieringas mazutas (HSFO)

Mazutas, kuriame sieros yra ne mažiau kaip 1 %.

3.4.19. VAITSPIRITAS IR SBP

Vaitspiritas ir SBP – tai rafinuoti distiliaciniai tarpiniai produktai, kurių distiliacija vyksta pirminio benzino arba žibalo lygmenyje. Jiems priskiriamas pramoninis spiritas (dar vadinamas SBP; lengvosios alyvos, distiliuojamos 30–200 °C temperatūroje, priklausomai nuo distiliacijos intervalo nutraukimo pozicijos skirstomos į 7 arba 8 pramoninio spirito markes, nustatomas pagal temperatūros skirtumus (kuri neviršija 60 °C) nuo 5 % iki 90 % tūrio distiliacijos taškų, ir vaitspiritas (pramoninis spiritas, kurio pliūpsnio temperatūra viršija 30 °C, o distiliacijos intervalas yra 135–200 °C).

3.4.20. TEPALAI

Iš distiliato šalutinių produktų gauti angliavandeniliai. Jie dažniausiai naudojami guolių paviršių trinčiai mažinti. Įtraukiamos visos prekinės tepamosios alyvos markės, pradedant šeivine alyva ir baigiant cilindrine alyva, ir visos kitos, naudojamos plastiškuosiuose tepaluose, variklinėje alyvoje ir visose tepalams naudojamos bazinės alyvos markėse.

3.4.21. BITUMAS

Kietas, pusiau kietas arba klampus koloidinės struktūros angliavandenilis, tarp rudos ir juodos spalvos, gaunamas kaip likutis žalios naftos distiliacijos metu, distiliuojant naftos likučius iš atmosferinės distiliacijos vakuuminiu būdu. Bitumas dažnai vadinamas asfaltu ir dažniausiai naudojamas keliams tiesti ir stogams dengti. Įtraukiamas pseudoverdantysis ir susmulkintas bitumas.

3.4.22. PARAFINAS

Sotieji alifatiniai angliavandeniliai. Jie yra tepamosios alyvos deparafinavimo metu gauti likučiai. Jie yra kristalinės struktūros, kuri maždaug priklauso nuo markės. Jų pagrindinės savybės yra tokios: bespalviai, bekvapiai ir permatomi, o lydosi aukštesnėje nei 45 °C temperatūroje.

3.4.23. Naftos koksas

Juodos spalvos kietas šalutinis produktas, dažniausiai gaunamas atliekant naftos išvestinės žaliavos, vakuumo likučių, deguto ir pikio krekingą arba koksavimą uždelsto arba skystojo koksavimo metu. Jį daugiausiai sudaro anglis (90–95 %) ir mažas pelenų kiekis. Naudojamas plieno pramonėje kaip žaliava kokso krosnyse, kurui, elektrodų ir chemikalų gamybai. Dvi pagrindinės rūšys yra žaliasis koksas ir degtas koksas. Įtraukiamas vadinamasis katalizavimo koksas, kuris nusėda ant katalizatoriaus rafinavimo metu; šis koksas negali būti naudojamas antrą kartą ir paprastai sudeginamas kaip naftos perdirbimo gamyklų kuras.

3.4.24. KITI PRODUKTAI

Visi pirmiau atskirai nepaminėti produktai, pvz., degutas ir siera. Įtraukiami aromatiniai angliavandeniliai (pvz., BTX arba benzenas, toluenas ir ksilenas) ir alkenai (pvz., propenas), gaminami naftos perdirbimo gamyklose.

3.5. Atsinaujinantieji energijos ištekliai ir atliekos

3.5.1. HIDROENERGIJA

Potencinė ir kinetinė vandens energija, hidroelektrinėse paversta į elektros energiją. Hidroenergija yra suvestinis produktų rodiklis, gaunamas sudėjus tik hidroenergijos gamybos įmonėse, mišriose hidroenergijos gamybos įmonėse ir tik hidroakumuliacinėse elektrinėse pagamintą energiją.

3.5.1.1. Tik hidroenergijos gamybos įmonės

Hidroelektrinės, kuriose naudojama tik tiesioginė natūrali vandens prietaka ir kuriose nėra hidroakumuliacijos (vandens pakėlimo į aukštutinį baseiną) įrenginių.

3.5.1.2. Mišrios hidroenergijos gamybos įmonės

Hidroelektrinės su natūralia vandens prietaka į aukščiau esančią talpyklą, kuriose visus įrenginius arba jų dalį galima naudoti vandeniui pakelti į aukštutinį baseiną; elektros energija gaminama panaudojant natūralią vandens prietaką ir pirmiau į aukštutinį baseiną pakeltą vandenį.

3.5.1.3. Tik hidroakumuliacinės elektrinės

Hidroelektrinės be natūralios vandens prietakos į aukščiau esančią talpyklą; didžioji dalis vandens, naudojamo elektros energijai gaminti, iš pradžių pakeliama į aukštutinį baseiną; išskyrus lietų ir sniegą.

3.5.2. GEOTERMINĖ ENERGIJA

Energija, gaunama iš žemės plutos išskiriamos šilumos, paprastai karšto vandens arba garų pavidalo; išskyrus aplinkos šilumą, surinktą naudojant grunto šildomuosius siurblius. Geoterminės energijos gamyba grindžiama gręžinyje gaunamo skysčio entalpijos ir pabaigoje išmetamo skysčio skirtumu.

3.5.3. SAULĖS ENERGIJA

Saulės energija yra suvestinis produktų rodiklis, gaunamas sudėjus saulės fotovoltų energiją ir saulės šiluminę energiją.

3.5.3.1. Saulės fotovoltų energija

Saulės šviesa, paversta į elektros energiją, naudojant saulės baterijos elementus, kurie šviesoje gamina elektrą. Nurodoma visa pagaminta elektros energija (įskaitant smulkaus masto gamybą ir prie elektros tinklų neprijungtų įrenginių pagamintą elektros energiją).

3.5.3.1.1. Stoginiai įrenginiai

Čia nurodomas fotovoltinių plokščių, įrengtų ant statybinių konstrukcijų, kurių pirminis tikslas yra ne energijos gamyba, pagamintos energijos kiekis. Taip pat nurodomas kiekis, pagamintas į pastatą integruotų saulės šviesos energijos elektrinių, kai fotovoltinės plokštės yra įrengtos ne ant stogo, o, pvz., pritvirtintos kitur prie pastato. Fotovoltinės plokštės nelaikomos stoginiais įrenginiais, jeigu jos išdėstytos dideliame žemės plote, pvz., užima papildomą plotą (kaip antai žemės ūkio paskirties žemę).

3.5.3.1.2. Prie elektros tinklų neprijungti įrenginiai

Čia nurodomi A priedo 3.3.1 skirsnyje apibrėžti prie elektros tinklų neprijungti įrenginiai.

3.5.3.2. Saulės šiluminė energija

Saulės spindulių (saulės šviesos) šiluma, naudojama naudingoms energetikos reikmėms. Pavyzdžiui, tai gali būti saulės šiluminės energijos gamybos įmonės ir aktyvios sistemos, skirtos sanitariniam karštam vandeniui gaminti arba pastatų patalpoms šildyti. Tokiai energijai priskiriama šiluma, kuri patenka į šilumos perdavimo terpę, t. y. iš saulės energijos atėmus optinius ir kolektorių nuostolius. Neįtraukiama saulės energija, surinkta naudojant pasyviąsias pastatų šildymo, vėsinimo ir apšvietimo sistemas; įtraukiama tik saulės energija, susijusi su aktyviomis sistemomis.

3.5.4. POTVYNIŲ, BANGŲ, VANDENYNO ENERGIJA

Mechaninė energija, kuri kyla potvynių, bangavimo metu arba atsiranda iš vandenyno srovių ir naudojama elektrai gaminti.

3.5.5. VĖJO ENERGIJA

Kinetinė vėjo energija, vėjo turbinose paversta į elektrą. Vėjo energija yra suvestinis produktų rodiklis, gaunamas sudėjus sausumos ir jūros vėjo pagamintą energiją.

3.5.5.1. Sausumos vėjo energija

Sausumos vietovėse (krašto gilumoje, įskaitant ežerus ir kitus vidaus vandenų telkinius) panaudojant vėjo energiją pagaminta elektros energija.

3.5.5.2. Jūros vėjo energija

Jūrų vietovėse (pvz., jūroje, vandenyne ir dirbtinėse salose) pagaminta elektros energija. Nurodant už susijusios teritorijos teritorinių vandenų ribų naudojant jūros vėjo energiją pagamintą elektros energiją turėtų būti įtraukti visi įrenginiai, esantys šalies išskirtinėje ekonominėje zonoje.

3.5.6. PRAMONINĖS ATLIEKOS (NEATSINAUJINANČIOJI DALIS)

Nurodomos pramoninės neatsinaujinančiosios atliekos, svarbioms energetikos reikmėms tiesiogiai deginamos specialiuose įrenginiuose. Sunaudojamo kuro kiekis turėtų būti nurodomas remiantis žemutiniu šilumingumu. Neįtraukiamos atliekos, kurių deginimo metu neišgaunama energija. Atsinaujinančioji pramoninių atliekų dalis turėtų būti nurodoma toje biokuro kategorijoje, kuri labiausiai atitinka tų atliekų pobūdį.

3.5.7. KOMUNALINĖS ATLIEKOS

Namų ūkiuose, ligoninėse ir tretiniame sektoriuje susidariusios atliekos (iš esmės – visos atliekos, kurios yra panašios į namų ūkio atliekas), svarbioms energetikos reikmėms tiesiogiai deginamos specialiuose įrenginiuose. Sunaudojamo kuro kiekis turėtų būti nurodomas remiantis žemutiniu šilumingumu. Neįtraukiamos atliekos, kurių deginimo metu neišgaunama energija. Komunalinės atliekos yra suvestinis produktų rodiklis, gaunamas sudėjus atsinaujinančiąsias ir neatsinaujinančiąsias komunalines atliekas.

3.5.7.1. Atsinaujinančiosios komunalinės atliekos

Biologinės kilmės komunalinių atliekų dalis.

3.5.7.2. Neatsinaujinančiosios komunalinės atliekos

Nebiologinės kilmės komunalinių atliekų dalis.

3.5.8. BIOKURAS

Biokuras yra suvestinis produktų rodiklis, gaunamas sudėjus kietąjį biokurą, biodujas ir skystuosius biodegalus. Ne energetikos reikmėms sunaudotas biokuras (pvz., statybos arba baldų gamybos reikmėms sunaudota mediena, varikliams tepti skirta bioalyva ir kelių dangai skirtas biobitumas) neįtraukiamas į energetikos statistinius duomenis.

3.5.8.1. Kietasis biokuras

Taikoma biologinės kilmės kietajai organinei neiškastinei medžiagai (dar vadinamai biomase), kuri gali būti naudojama kaip kuras šildymui arba elektrai gaminti. Kietasis biokuras yra suvestinis produktų rodiklis, gaunamas sudėjus medžio anglis, malkinę medieną, medienos likučius ir šalutinius produktus, sulfatines išviras, cukranendrių išspaudas, gyvūnines atliekas, kitas augalines medžiagas ir likučius, taip pat atsinaujinančiąją pramoninių atliekų dalį.

3.5.8.1.1. Medžio anglys

Medžio anglys yra kuras, pagamintas iš kietojo biokuro – medžio ir kitų augalinės kilmės medžiagų destrukcinio distiliavimo ir pirolizės metu gautų kietųjų atliekų.

3.5.8.1.2. Malkinė mediena, medienos likučiai ir šalutiniai produktai

Malkinė mediena arba malkos (rąstų, žabų, granulių arba skiedrų pavidalo), gautos iš natūralių arba prižiūrimų miškų ar pavienių medžių. Įtraukiami medienos likučiai, kurie yra naudojami kaip kuras ir kurių, kaip medienos, pirminė sudėtis nėra pakeista; įtraukiamos medienos granulės. Neįtraukiamos medžio anglys ir sulfatinės išviros. Sunaudojamo kuro kiekis turėtų būti nurodomas remiantis žemutiniu šilumingumu.

3.5.8.1.2.1. Medienos granulės

Medienos granulės yra cilindro formos gaminys, pagamintas aglomeracijos būdu, suspaudžiant medienos likučius.

3.5.8.1.3. Sulfatinės išviros

Elektros energija, pagaminta iš panaudotų šarminių išvirų, gautų iš skaidymo įrenginių, sulfatiniu arba natroniniu būdu gaminant popieriui gaminti reikalingą pluoštą. Sunaudojamo kuro kiekis turėtų būti nurodomas remiantis žemutiniu šilumingumu.

3.5.8.1.4. Cukranendrių išspaudos

Kuras, gautas iš pluošto, kuris liko po cukranendrių perdirbimo išsunkus sultis. Sunaudojamo kuro kiekis turėtų būti nurodomas remiantis žemutiniu šilumingumu.

3.5.8.1.5. Gyvūninės atliekos

Energija, gauta panaudojus gyvūnų išmatas, mėsos ir žuvies likučius, kurie išdžiovinti tiesiogiai naudojami kaip kuras. Neįtraukiamos atliekos, naudojamos anaerobinės fermentacijos įmonėse. Šiose įmonėse susidarančios kuro dujos įtraukiamos į biodujas. Sunaudojamo kuro kiekis turėtų būti nurodomas remiantis žemutiniu šilumingumu.

3.5.8.1.6. Kitos augalinės medžiagos ir likučiai

Kitur nenurodytas biokuras, įskaitant šiaudus, daržovių išaižas, žemės riešutų lukštus, nukirstus žabus, alyvuogių išspaudas ir kitas atliekas, susidarančias prižiūrint augalus, nuimant jų derlių ir juos apdorojant. Sunaudojamo kuro kiekis turėtų būti nurodomas remiantis žemutiniu šilumingumu.

3.5.8.1.7. Atsinaujinančioji pramoninių atliekų dalis

Kieta atsinaujinančioji pramoninių atliekų dalis, tiesiogiai sudeginama specialiuose įrenginiuose svarbioms energetikos reikmėms (pvz., be kita ko, natūralaus kaučiuko dalis panaudotose guminėse padangose arba natūralaus pluošto dalis tekstilės atliekose, atitinkamai priskiriamose 07.3 ir 07.6 atliekų kategorijoms, kaip nustatyta Reglamente (EB) Nr. 2150/2002 dėl atliekų statistikos). Sunaudojamo kuro kiekis turėtų būti nurodomas remiantis žemutiniu šilumingumu.

3.5.8.2. Biodujos

Dujos, kurių pagrindinės sudedamosios dalys yra metanas ir anglies dioksidas, gaunami biomasę skaidant anaerobiniu būdu arba biomasėje vykstant šiluminiams procesams, įskaitant dujas, gaunamas iš atliekose esančios biomasės. Sunaudojamo kuro kiekis turėtų būti nurodomas remiantis žemutiniu šilumingumu. Biodujos yra suvestinis produktų rodiklis, gaunamas sudėjus sąvartynų dujas, kanalizacijos dumblo dujas, kitos anaerobinės fermentacijos metu gautas biodujas ir šiluminių procesų biodujas.

3.5.8.2.1. Sąvartynų dujos

Biodujos, gaunamos anaerobiniu būdu skaidant sąvartynų atliekas.

3.5.8.2.2. Kanalizacijos dumblo dujos

Biodujos, gaunamos kanalizacijos dumblo anaerobinės fermentacijos metu.

3.5.8.2.3. Kitos anaerobinio skaidymo metu gautos biodujos

Biodujos, gaunamos gyvūnų srutų, skerdyklų, alaus daryklų ir kitų žemės ūkio ir maisto pramonės atliekų anaerobinės fermentacijos metu.

3.5.8.2.4. Šiluminių procesų biodujos

Biodujos, susidariusios biomasėje vykstant šiluminiams procesams (dujinimo arba pirolizės).

3.5.8.3. Skystieji biodegalai

Šiai kategorijai priskiriami visi natūralios kilmės (pvz., pagaminti iš biomasės ir (arba) biologiškai skaidžios atliekų dalies) skystieji degalai, tinkami maišyti su iškastinės kilmės skystaisiais degalais arba juos pakeisti. Šioje kategorijoje nurodomas skystųjų biodegalų kiekis turėtų apimti grynų biodegalų, nesumaišytų su kitu iškastiniu kuru, kiekį. Konkrečiais skystųjų biodegalų importo ir eksporto atvejais prekyboje nurodomas tik tas kiekis, kuris nebuvo kompaunduojamas su transporto degalais (t. y. jų grynasis pavidalas); prekyba skystaisiais biodegalais, sumaišytais su transporto degalais, turėtų būti nurodyta naftos produktų kategorijoje. Nurodomi tik energetikos reikmėms naudojami skystieji biodegalai, deginami tiesiogiai arba maišomi su iškastiniu kuru. Skystieji biodegalai yra suvestinis produktų rodiklis, gaunamas sudėjus biobenziną, biodyzeliną, reaktyvinius biodegalus ir kitus skystuosius biodegalus.

3.5.8.3.1. Biobenzinas

Skystieji biodegalai, tinkami maišyti su iškastinės kilmės automobiliniu benzinu arba jam pakeisti.

3.5.8.3.1.1. Bioetanolis

Biobenzino sudėtyje esantis etanolis.

3.5.8.3.2. Biodyzelinas

Skystieji biodegalai, tinkami maišyti su iškastinės kilmės dujomis ir (arba) dyzelinu arba jam pakeisti.

3.5.8.3.3. Reaktyviniai biodegalai

Skystieji biodegalai, tinkami maišyti su iškastinės kilmės reaktyviniais degalais arba jiems pakeisti.

3.5.8.3.4. Kiti skystieji biodegalai

Skystieji biodegalai, nepriskiriami nė vienai iš pirmiau nurodytų kategorijų.

3.5.9. APLINKOS ŠILUMA

Naudingo temperatūros lygio šilumos energija, gauta (surinkta) naudojant šilumos siurblius, kuriems veikti reikalinga elektros energija arba kitokia pagalbinė energija. Ši šilumos energija gali būti sukaupta aplinkos ore, po litosferos paviršiumi arba paviršiniuose vandenyse. Vertės turėtų būti nurodomos pagal tokią pat metodiką, kokia taikoma šilumos siurbliais surinktai šilumos energijai pagal Direktyvą 2009/28/EB ir Direktyvą (ES) 2018/2001, tačiau turi būti įtraukti visi šilumos siurbliai, nepaisant jų efektyvumo.

3.6. Vandenilis

Turi būti nurodomas vandenilis, naudojamas kaip žaliava, kuras arba energijos nešiklis ar kaupiklis. Turi būti nurodomas visas vandenilis, neatsižvelgiant į tai, ar jis parduodamas ar neparduodamas. Kaip mišinio sudėtinė dalis vandenilis turėtų būti nurodomas tik kai jis yra labai didelio grynumo pagrindinė mišinio sudedamoji dalis.









B PRIEDAS

METINĖ ENERGETIKOS STATISTIKA

Šiame priede apibūdinama kasmet renkamų energetikos statistinių duomenų apimtis, matavimo vienetai, ataskaitinis laikotarpis, dažnumas, terminas ir pateikimo tvarka.

Jeigu nenurodyta kitaip, renkant visus šiame priede nurodytus duomenis, taikomos šios nuostatos:

a) ataskaitinis laikotarpis: teikiamų duomenų ataskaitinis laikotarpis – kalendoriniai metai (sausio 1 d. – gruodžio 31 d.), pradedant nuo 2022 m. ataskaitinių metų;

b) dažnumas: duomenys turėtų būti teikiami kasmet;

c) duomenų pateikimo terminas: jeigu nenurodyta kitaip, duomenys turėtų būti perduodami iki metų, einančių po ataskaitinių metų, spalio 31 d.;

d) pateikimo forma: pateikimo forma turėtų atitikti Eurostato nurodytą atitinkamą keitimosi duomenimis standartą;

e) pateikimo būdas: duomenys turėtų būti nusiunčiami arba įkeliami elektroniniu būdu į vieną bendrą Eurostato duomenų prieigą.

Šiame priede nepaaiškinti terminai aiškinami A priede.

1. KIETASIS IŠKASTINIS KURAS IR PAGAMINTOS DUJOS

1.1. Susiję energetikos produktai

Jei nenurodyta kitaip, renkami visų A priedo 3.1 dalyje „ANGLYS (kietasis iškastinis kuras ir pagamintos dujos)“ išvardytų energetikos produktų duomenys.

1.2. Suvestinių rodiklių sąrašas

Jei nenurodyta kitaip, šis suvestinių rodiklių sąrašas turi būti pateiktas visų ankstesniame punkte išvardytų energetikos produktų atžvilgiu.

1.2.1. Tiekimas

1.2.1.1. Gamyba

1.2.1.1.1. Požeminė gamyba

Taikytina tik antracitui, koksinėms akmens anglims, kitoms bituminėms akmens anglims, subbituminėms akmens anglims ir lignitui.

1.2.1.1.2. Paviršinė gamyba

Taikytina tik antracitui, koksinėms akmens anglims, kitoms bituminėms akmens anglims, subbituminėms akmens anglims ir lignitui.

1.2.1.2. Gavimas iš kitų šaltinių

Sudaro:

— regeneruotos suspensijos, antrarūšiai produktai ir kiti žemos kokybės akmens anglių produktai, kurių negalima skirstyti pagal anglių tipą. Įtraukiamos iš susikaupusių atliekų ir kitų atliekų talpyklų gautos anglys,

— gavimas iš kitų šaltinių.

1.2.1.3. Gavimas iš kitų šaltinių: kiti naftos produktai

Netaikoma antracitui, koksinėms akmens anglims, kitoms bituminėms akmens anglims, subbituminėms akmens anglims, lignitui, durpėms, naftingiesiems skalūnams ir bitumingajam smėliui.

1.2.1.4. Gavimas iš kitų šaltinių: gamtinės dujos

Netaikoma antracitui, koksinėms akmens anglims, kitoms bituminėms akmens anglims, subbituminėms akmens anglims, lignitui, durpėms, naftingiesiems skalūnams ir bitumingajam smėliui.

1.2.1.5. Gavimas iš kitų šaltinių: atsinaujinantieji energijos ištekliai

Netaikoma antracitui, koksinėms akmens anglims, kitoms bituminėms akmens anglims, subbituminėms akmens anglims, lignitui, durpėms, naftingiesiems skalūnams ir bitumingajam smėliui.

1.2.1.6. Importas

1.2.1.7. Eksportas

1.2.1.8. Tarptautinis jūrinis bunkeriavimas

1.2.1.9. Atsargų pokyčiai

1.2.2. Transformavimo sektorius

1.2.2.1. Tik elektros energijos gamybos, kaip pagrindinės veiklos, įmonės

1.2.2.2. Bendros šilumos ir elektros energijos gamybos (CHP), kaip pagrindinės veiklos, blokai

1.2.2.3. Tik šilumos gamybos, kaip pagrindinės veiklos, įmonės

1.2.2.4. Tik elektros energijos gamybos savoms reikmėms įmonės

1.2.2.5. Bendros šilumos ir elektros energijos gamybos (CHP) savoms reikmėms blokai

1.2.2.6. Tik šilumos gamybos savoms reikmėms įmonės

1.2.2.7. Akmens anglių briketų gamyklos

1.2.2.8. Kokso krosnys

1.2.2.9. Rusvųjų anglių briketų (BKB) ir (arba) durpių briketų (PB) gamyklos

1.2.2.10. Dujų gamyklos

1.2.2.11. Aukštakrosnės

1.2.2.12. Akmens anglių skystinimas

1.2.2.13. Sumaišytoms gamtinėms dujoms

1.2.2.14. Kitur nenurodyta – transformavimas

1.2.3. Energetikos sektorius

1.2.3.1. Elektros energijos gamybos, bendros šilumos ir elektros energijos gamybos (CHP) ir šilumos gamybos įmonės

1.2.3.2. Akmens anglių kasyklos

1.2.3.3. Akmens anglių briketų gamyklos

1.2.3.4. Kokso krosnys

1.2.3.5. Rusvųjų anglių briketų (BKB) ir (arba) durpių briketų (PB) gamyklos

1.2.3.6. Dujų gamyklos

1.2.3.7. Aukštakrosnės

1.2.3.8. Naftos perdirbimo gamyklos

1.2.3.9. Akmens anglių skystinimas

1.2.3.10. Kitur nenurodyta – energetikos veikla

1.2.4. PERDAVIMO IR paskirstymo nuostoliai

1.2.5. Naudojimas ne energetikos reikmėms

1.2.5.1. Pramonės, transformavimo ir energetikos sektoriai

Naudojimas ne energetikos reikmėms visuose pramonės, transformavimo ir energetikos subsektoriuose, pvz., metanoliui arba amoniakui gaminti naudojamos akmens anglys.

1.2.5.1.1. Chemijos ir naftos chemijos sektorius

NACE 2 red. 20 ir 21 skyriai; anglių naudojimas ne energetikos reikmėms apima anglių kaip žaliavos naudojimą trąšoms ir kitiems naftos chemijos produktams gaminti.

1.2.5.2. Transporto sektorius

Naudojimas ne energetikos reikmėms visuose transporto subsektoriuose.

1.2.5.3. Kiti sektoriai

Naudojimas ne energetikos reikmėms šiuose sektoriuose: komercinių ir viešųjų paslaugų, namų ūkių, žemės ūkio ir kituose kitur nenurodytuose sektoriuose – kita.

1.2.6. Galutinis energijos suvartojimas – pramonės sektorius

1.2.6.1. Geležies ir plieno

1.2.6.2. Chemijos ir naftos chemijos

1.2.6.3. Spalvotųjų metalų

1.2.6.4. Nemetalų mineralų

1.2.6.5. Transporto įrangos

1.2.6.6. Mašinų

1.2.6.7. Kasybos ir karjerų eksploatavimo

1.2.6.8. Maisto produktų, gėrimų ir tabako

1.2.6.9. Plaušienos, popieriaus ir spausdinimo

1.2.6.10. Medienos ir medienos gaminių

1.2.6.11. Statybos

1.2.6.12. Tekstilės ir odos

1.2.6.13. Kitur nenurodyta – pramonė

1.2.7. Galutinis energijos suvartojimas – transporto sektorius

1.2.7.1. Geležinkeliai

1.2.7.2. Vidaus laivyba

1.2.7.3. Kitur nenurodyta – transportas

1.2.8. Galutinis energijos suvartojimas – kiti sektoriai

1.2.8.1. Komercinės ir viešosios paslaugos

1.2.8.2. Namų ūkiai

1.2.8.3. Žemės ūkis

1.2.8.4. Miškininkystė

1.2.8.5. Žvejyba

1.2.8.6. Kitur nenurodyta – kita

1.2.9. Importas pagal kilmės šalį ir eksportas pagal paskirties šalį

Turėtų būti nurodomas importas pagal kilmės šalį ir eksportas pagal paskirties šalį. Taikytina antracitui, koksinėms akmens anglims, kitoms bituminėms akmens anglims, subbituminėms akmens anglims, lignitui, akmens anglių briketams, kokso krosnių koksui, akmens anglių degutui, BKB, durpėms, durpių produktams, naftingiesiems skalūnams ir bitumingajam smėliui.

1.2.10. ŠILUMINGUMAS

Taikytina antracitui, koksinėms akmens anglims, kitoms bituminėms akmens anglims, subbituminėms akmens anglims, lignitui, akmens anglių briketams, kokso krosnių koksui, dujiniam koksui, akmens anglių degutui, BKB, durpėms, durpių produktams, naftingiesiems skalūnams ir bitumingajam smėliui.

Turi būti nurodytas viršutinis šilumingumas ir žemutinis šilumingumas, susijęs su šiais suvestiniais rodikliais:

1.2.10.1. Gamyba

1.2.10.2. Importas

1.2.10.3. Eksportas

1.2.10.4. Sunaudota kokso krosnyse

1.2.10.5. Sunaudota aukštakrosnėse

1.2.10.6. Sunaudota pagrindinės veiklos gamintojų tik elektros energijos gamybos, tik šilumos gamybos ir bendros šilumos ir elektros energijos gamybos (CHP) blokuose

1.2.10.7. Sunaudota pramonėje

1.2.10.8. Kitoms reikmėms

1.3. Matavimo vienetai

Nurodomi kiekiai turi būti išreikšti kt (kilotonomis), išskyrus pagamintas dujas (dujų gamyklų dujas, kokso krosnių dujas, aukštakrosnių dujas, kitas regeneruotas dujas) – jų kiekis turi būti išreikštas TJ (teradžauliais) remiantis viršutiniu šilumingumu.

Šilumingumas turi būti nurodytas MJ/t (megadžauliais vienai tonai).

1.4. Leidžiančios nukrypti nuostatos ir išimtys

Netaikoma.

2. GAMTINĖS DUJOS

2.1. Susiję energetikos produktai

Šioje dalyje reglamentuojamas duomenų apie gamtines dujas teikimas.

2.2. Suvestinių rodiklių sąrašas

Turi būti teikiamas šis gamtinių dujų suvestinių rodiklių sąrašas.

2.2.1. Tiekimo sektorius

Su tiekimo sektoriumi susiję kiekiai turi būti nurodomi ir tūrio, ir energijos vienetais, įtraukiant viršutinį ir žemutinį šilumingumą.

2.2.1.1. Vietos gamyba

Įtraukiama gamyba jūroje.

2.2.1.1.1. Šalutinės dujos

Kartu su žalia nafta gautos gamtinės dujos.

2.2.1.1.2. Pagrindinės dujos

Gamtinės dujos, randamos telkiniuose, kuriuose gaunami tik dujų formos angliavandeniliai.

2.2.1.1.3. Akmens anglių kasyklų dujos

Akmens anglių kasyklose arba iš akmens anglių klodų gautas metanas, vamzdynais tiekiamas į paviršių ir naudojamas akmens anglių kasyklose arba vamzdynais perduodamas vartotojams.

2.2.1.2. Gavimas iš kitų šaltinių

2.2.1.2.1. Gavimas iš kitų šaltinių: nafta ir naftos produktai

2.2.1.2.2. Gavimas iš kitų šaltinių: anglys

2.2.1.2.3. Gavimas iš kitų šaltinių: atsinaujinantieji energijos ištekliai

2.2.1.3. Importas

2.2.1.4. Eksportas

2.2.1.5. Tarptautinis jūrinis bunkeriavimas

2.2.1.6. Atsargų pokyčiai

2.2.1.7. Faktinis vidaus suvartojimas

2.2.1.8. Regeneruojamosios dujos

Atsargų kiekiai ataskaitinio laikotarpio pradžioje ir pabaigoje turėtų būti nurodomi atitinkamai išskiriant šalies teritorijoje esančias atsargas ir užsienyje esančias atsargas. Atsargų kiekis – tai dujų kiekis, paruoštas tiekti per įleidimo ir išleidimo ciklą. Šie duomenys susiję su specialiose saugyklose laikomomis regeneruojamosiomis gamtinėmis dujomis (neatsinaujinantys dujų ir (arba) naftos telkiniai, vandeningasis sluoksnis, druskų ir mišriosios kavernos ir t. t.) ir saugyklose laikomomis suskystintomis gamtinėmis dujomis. Pasyviųjų dujų nereikėtų įtraukti. Šiuo atveju netaikomas reikalavimas nurodyti šilumingumą.

2.2.1.9. Išleistos dujos

Gamybos vietoje arba dujų perdirbimo įmonėje į orą išleistų dujų tūris. Šiuo atveju netaikomas reikalavimas nurodyti šilumingumą. Šiuo atveju netaikomas reikalavimas nurodyti šilumingumą.

2.2.1.10. Fakelų sudegintos dujos

Gamybos vietoje arba dujų perdirbimo įmonėje fakelų sudegintų dujų tūris. Šiuo atveju netaikomas reikalavimas nurodyti šilumingumą.

2.2.2. Transformavimo sektorius

2.2.2.1. Tik elektros energijos gamybos, kaip pagrindinės veiklos, įmonės

2.2.2.2. Tik elektros energijos gamybos savoms reikmėms įmonės

2.2.2.3. Bendros šilumos ir elektros energijos gamybos (CHP), kaip pagrindinės veiklos, blokai

2.2.2.4. Bendros šilumos ir elektros energijos gamybos (CHP) savoms reikmėms blokai

2.2.2.5. Tik šilumos gamybos, kaip pagrindinės veiklos, įmonės

2.2.2.6. Tik šilumos gamybos savoms reikmėms įmonės

2.2.2.7. Dujų gamyklos

2.2.2.8. Kokso krosnys

2.2.2.9. Aukštakrosnės

2.2.2.10. Dujų keitimas į skysčius

2.2.2.11. Konkrečiai nenurodyta – transformavimas

2.2.3. Energetikos sektorius

2.2.3.1. Akmens anglių kasyklos

2.2.3.2. Naftos ir dujų gavyba

2.2.3.3. Tiekimas naftos perdirbimo gamykloms

2.2.3.4. Kokso krosnys

2.2.3.5. Aukštakrosnės

2.2.3.6. Dujų gamyklos

2.2.3.7. Elektros energijos gamybos, bendros šilumos ir elektros energijos gamybos (CHP) ir šilumos gamybos įmonės

2.2.3.8. Skystinimas (SGD) arba dujinimas

2.2.3.9. Dujų keitimas į skysčius

2.2.3.10. Kitur nenurodyta – energetikos veikla

2.2.4. PERDAVIMO NUOSTOLIAI

2.2.5. PASKIRSTYMO NUOSTOLIAI

2.2.6. Transporto sektorius

Pateikiant toliau nurodytus suvestinius rodiklius, turėtų būti atskirai nurodomas galutinis energijos suvartojimas ir galutinis suvartojimas ne energetikos reikmėms.

2.2.6.1. Keliai

2.2.6.2. Vamzdyninis transportas

2.2.6.3. Vidaus laivyba

2.2.6.4. Kitur nenurodyta – transportas

2.2.7. Pramonės sektorius

Pateikiant toliau nurodytus suvestinius rodiklius, turėtų būti atskirai nurodomas galutinis energijos suvartojimas ir galutinis suvartojimas ne energetikos reikmėms.

2.2.7.1. Geležies ir plieno

2.2.7.2. Chemijos ir naftos chemijos

2.2.7.3. Spalvotųjų metalų

2.2.7.4. Nemetalų mineralų

2.2.7.5. Transporto įrangos

2.2.7.6. Mašinų

2.2.7.7. Kasybos ir karjerų eksploatavimo

2.2.7.8. Maisto produktų, gėrimų ir tabako

2.2.7.9. Plaušienos, popieriaus ir spausdinimo

2.2.7.10. Medienos ir medienos gaminių

2.2.7.11. Statybos

2.2.7.12. Tekstilės ir odos

2.2.7.13. Kitur nenurodyta – pramonė

2.2.8. Kiti sektoriai

Pateikiant toliau nurodytus suvestinius rodiklius, turėtų būti atskirai nurodomas galutinis energijos suvartojimas ir galutinis suvartojimas ne energetikos reikmėms.

2.2.8.1. Komercinės ir viešosios paslaugos

2.2.8.2. Namų ūkiai

2.2.8.3. Žemės ūkis

2.2.8.4. Miškininkystė

2.2.8.5. Žvejyba

2.2.8.6. Kitur nenurodyta – kita

2.2.9. IMPORTAS PAGAL KILMĖS ŠALĮ IR EKSPORTAS PAGAL PASKIRTIES ŠALĮ

Turėtų būti nurodomas tiek visas gamtinių dujų kiekis, tiek SGD dalis tame kiekyje: jei tai importas – pagal kilmės šalį, jei eksportas – pagal paskirties šalį.

2.2.10. Dujų saugojimo talpyklos

Nurodoma išskiriant dujinės būsenos dujų saugyklas ir SGD terminalus (papildomai išskiriant kaip SGD importo terminalus arba SGD eksporto terminalus).

2.2.10.1. Pavadinimas

Vietovės, kurioje yra saugojimo talpykla arba SGD terminalas, pavadinimas.

2.2.10.2. Rūšis (taikoma tik dujinės būsenos dujų saugykloms)

Saugyklos tipas, pvz., neatsinaujinantis dujų telkinys, vandeningasis sluoksnis, druskų kaverna ir t. t.

2.2.10.3. Saugojimo pajėgumas

Dujinės būsenos dujų saugyklos: bendras dujų saugojimo pajėgumas, be pasyviųjų dujų. Pasyviosios dujos – bendras dujų, kurias reikia turėti kaip nuolatines atsargas siekiant palaikyti reikalingą požeminių saugojimo talpyklų slėgį ir tiekimo lygį išleidimo ciklo metu, kiekis.

SGD terminalai: bendras dujų saugojimo pajėgumas, išreikštas dujinės būsenos dujų ekvivalentu.

2.2.10.4. Maksimalus išleidimas

Didžiausias greitis, kuriuo dujos gali būti išleidžiamos iš atitinkamos saugyklos, t. y. didžiausias dujų išleidimo pajėgumas.

2.2.10.5. Pakartotinio dujinimo arba skystinimo pajėgumas (taikoma tik SGD terminalams)

Turi būti nurodomas importo terminalų pakartotinio dujinimo pajėgumas ir eksporto terminalų skystinimo pajėgumas.

2.3. Matavimo vienetai

Gamtinių dujų kiekis turėtų būti nurodomas pagal jų energijos kiekį, t. y. TJ, remiantis viršutiniu šilumingumu. Jei reikia pateikti fizinį kiekį, matavimo vienetas yra 106 m3, darant prielaidą, kad dujos atitinka pamatines sąlygas (15 °C, 101 325 Pa).

Šilumingumas turėtų būti nurodomas kJ/m3, darant prielaidą, kad dujos atitinka pamatines sąlygas (15 °C, 101 325 Pa).

Saugojimo pajėgumas turėtų būti nurodomas 106 m3, darant prielaidą, kad dujos atitinka pamatines sąlygas (15 °C, 101 325 Pa).

Maksimalus išleidimas, pakartotinio dujinimo pajėgumas ir skystinimo pajėgumas turėtų būti nurodomas 106 m3 per dieną, darant prielaidą, kad dujos atitinka pamatines sąlygas (15 °C, 101 325 Pa).

3. ELEKTROS ENERGIJA IR ŠILUMA

3.1. Susiję energetikos produktai

Ši dalis skirta šilumai ir elektros energijai.

3.2. Suvestinių rodiklių sąrašas

Jei nenurodyta kitaip, šis suvestinių rodiklių sąrašas turėtų būti teikiamas šilumos ir elektros energijos atžvilgiu.

3.2.1. ELEKTROS ENERGIJOS IR ŠILUMOS GAMYBA

Toliau pateiktos apibrėžtys taikomos šioje dalyje aptariamiems elektros energijos ir šilumos suvestiniams rodikliams:

— bendroji elektros energijos gamyba: visų susijusių generatorinių agregatų (įskaitant hidroakumuliacinius) pagamintos elektros energijos, apskaičiuojamos pagrindinių generatorių išėjimo gnybtuose, suma,

— bendroji šilumos gamyba: bendra įrenginio pagaminta šiluma, įskaitant įrenginio pagalbiniuose įtaisuose, kuriuose naudojamas karštas skystis, sunaudotą šilumą (patalpų šildymui, skystojo kuro šildymui ir kt.) bei prarastą kiekį įrenginio ir (arba) tinklo šilumokaičiuose, taip pat cheminių procesų metu gautą ir kaip pirminę energiją naudojamą šilumą,

— grynoji elektros energijos gamyba: bendroji elektros energijos gamyba, atėmus pagalbiniuose įtaisuose absorbuotą energiją ir pagrindiniuose transformatoriuose prarastą kiekį,

— grynoji šilumos gamyba: į paskirstymo sistemą patiekta šiluma, nustatyta remiantis išeinamojo ir grįžtamojo srautų matavimais.

3.2.1.1–3.2.1.11 punktuose nurodyti suvestiniai rodikliai turi būti teikiami išskiriant pagrindinės veiklos gamintojus ir gamintojus savoms reikmėms. Šių dviejų rūšių gamintojų bendroji ir grynoji elektros energijos ir šilumos gamyba, jei taikytina, turi būti nurodoma išskiriant tik elektros energijos gamybos įmones, tik šilumos gamybos įmones ir bendros šilumos ir elektros energijos gamybos (CHP) blokus. Nurodant bendros šilumos ir elektros energijos gamybos (CHP) blokuose pagamintą bendrąjį elektros energijos kiekį turėtų būti įtraukta gamybos tik CHP režimu subkategorija. Nurodant bendros šilumos ir elektros energijos gamybos (CHP) blokuose pagamintą grynąjį šilumos kiekį turėtų būti atskirai nurodytas savo reikmėms suvartotas šilumos kiekis.

3.2.1.1. Branduolinė energija

3.2.1.2. Hidroenergija (taikoma tik elektros energijai)

3.2.1.3. Geoterminė energija

3.2.1.4. Saulės energija

3.2.1.5. Potvynių, bangų, vandenyno energija (taikoma tik elektros energijai)

3.2.1.6. Vėjo energija (taikoma tik elektros energijai)

3.2.1.7. Deginant degųjį kurą gauta energija

Galintis užsidegti arba degti kuras, t. y. kuras, kuriam reaguojant su deguonimi labai pakyla temperatūra ir kuris tiesiogiai deginamas elektros energijai ir (arba) šilumai gaminti.

3.2.1.8. Šilumos siurblių gaminama energija (taikoma tik šilumai)

3.2.1.9. Elektrinių katilų gaminama energija (taikoma tik šilumai)

3.2.1.10. Cheminių procesų metu gaunama šiluma

Procesų, kurie vyksta nenaudojant energijos, kaip antai cheminė reakcija, metu gaunama šiluma. Neįtraukiama procesų, kurie vyksta naudojant energiją, metu gauta panaudotoji šiluma; ji turėtų būti nurodoma kaip iš atitinkamo kuro pagaminta šiluma.

3.2.1.11. Kiti šaltiniai

3.2.2. Tiekimas

Pagal 3.2.2.1 ir 3.2.2.2 punktus kiekiai turėtų būti nurodomi atsižvelgiant į suvestines vertes, nurodytas 3.2.1.1–3.2.1.11 punktuose.

3.2.2.1. Visa bendroji gamyba

3.2.2.2. Visa grynoji gamyba

3.2.2.3. Importas

Elektros energija laikoma importuota arba eksportuota, kai kertamos šalies politinės sienos, nepaisant to, ar atliktas muitinis įforminimas. Jei elektros energija per šalį siunčiama tranzitu, jos kiekis turėtų būti nurodomas ir kaip importas, ir kaip eksportas.

3.2.2.4. Eksportas

Žr. 3.2.2.3 punkte „Importas“ pateiktą paaiškinimą.

3.2.2.5. Tarptautinis jūrinis bunkeriavimas

3.2.2.6. Sunaudota šilumos siurbliams (taikoma tik elektros energijai)

3.2.2.7. Sunaudota elektriniams katilams (taikoma tik elektros energijai)

3.2.2.8. Sunaudota hidroakumuliacijai: tik hidroakumuliacinės elektrinės (taikoma tik elektros energijai)

3.2.2.9. Sunaudota hidroakumuliacijai: mišrios hidroenergijos gamybos įmonės (taikoma tik elektros energijai)

3.2.2.10. Sunaudota elektros energijos gamybai (taikoma tik šilumai)

3.2.3. PERDAVIMO NUOSTOLIAI

3.2.4. PASKIRSTYMO NUOSTOLIAI

3.2.5. GALUTINIS ENERGIJOS SUVARTOJIMAS – transporto sektorius

Pateikiant toliau nurodytus suvestinius rodiklius, turėtų būti atskirai nurodomas galutinis energijos suvartojimas ir galutinis suvartojimas ne energetikos reikmėms.

3.2.5.1. Geležinkeliai

3.2.5.2. Vamzdyninis transportas

3.2.5.3. Keliai

3.2.5.4. Vidaus laivyba

3.2.5.5. Kitur nenurodyta – transportas

3.2.6. GALUTINIS ENERGIJOS SUVARTOJIMAS – KITI SEKTORIAI

3.2.6.1. Komercinės ir viešosios paslaugos

3.2.6.2. Namų ūkiai

3.2.6.3. Žemės ūkis

3.2.6.4. Miškininkystė

3.2.6.5. Žvejyba

3.2.6.6. Kitur nenurodyta – kita

3.2.7. ENERGETIKOS SEKTORIUS

Neįtraukiamas kiekvienos įmonės savoms reikmėms suvartotas energijos kiekis hidroakumuliacijai, šilumos siurbliams ir elektriniams katilams.

3.2.7.1. Akmens anglių kasyklos

3.2.7.2. Naftos ir dujų gavyba

3.2.7.3. Akmens anglių briketų gamyklos

3.2.7.4. Kokso krosnys

3.2.7.5. Rusvųjų anglių briketų (BKB) ir (arba) durpių briketų (PB) gamyklos

3.2.7.6. Dujų gamyklos

3.2.7.7. Aukštakrosnės

3.2.7.8. Naftos perdirbimo gamyklos

3.2.7.9. Branduolinė energetika

3.2.7.10. Akmens anglių skystinimo gamyklos

3.2.7.11. Skystinimo (SGD) ir (arba) pakartotinio dujinimo gamyklos

3.2.7.12. Dujinimo gamyklos (biodujų)

3.2.7.13. Dujų keitimas į skysčius

3.2.7.14. Medžio anglių gamybos įmonės

3.2.7.15. Kitur nenurodyta – energetikos veikla

3.2.8. PRAMONĖS SEKTORIUS

3.2.8.1. Geležies ir plieno

3.2.8.2. Chemijos ir naftos chemijos

3.2.8.3. Spalvotųjų metalų

3.2.8.4. Nemetalų mineralų

3.2.8.5. Transporto įrangos

3.2.8.6. Mašinų

3.2.8.7. Kasybos ir karjerų eksploatavimo

3.2.8.8. Maisto produktų, gėrimų ir tabako

3.2.8.9. Plaušienos, popieriaus ir spausdinimo

3.2.8.10. Medienos ir medienos gaminių

3.2.8.11. Statybos

3.2.8.12. Tekstilės ir odos

3.2.8.13. Kitur nenurodyta – pramonė

3.2.9. IMPORTAS IR EKSPORTAS

Nurodomas importuotas ir eksportuotas elektros energijos ir šilumos kiekis atitinkamai pagal kilmės šalį ir pagal paskirties šalį. Žr. 3.2.2.3 punkte „Importas“ pateiktą paaiškinimą.

3.2.10. Gamintojų savoms reikmėms grynoji gamyba

Dėl toliau nurodytų gamyklų ar veiklos rūšių turėtų būti nurodoma gamintojų savoms reikmėms grynoji elektros energijos gamyba ir grynoji šilumos gamyba, išskiriant tik elektros energijos gamybos įmones, tik šilumos gamybos įmones ir bendros šilumos ir elektros energijos gamybos (CHP) blokus:

3.2.10.1. Energetikos sektorius: akmens anglių kasyklos

3.2.10.2. Energetikos sektorius: naftos ir dujų gavyba

3.2.10.3. Energetikos sektorius: akmens anglių briketų gamyklos

3.2.10.4. Energetikos sektorius: kokso krosnys

3.2.10.5. Energetikos sektorius: rusvųjų anglių briketų (BKB) ir (arba) durpių briketų (PB) gamyklos

3.2.10.6. Energetikos sektorius: dujų gamyklos

3.2.10.7. Energetikos sektorius: aukštakrosnės

3.2.10.8. Energetikos sektorius: naftos perdirbimo gamyklos

3.2.10.9. Energetikos sektorius: akmens anglių skystinimo gamyklos

3.2.10.10. Energetikos sektorius: skystinimo (SGD) ir (arba) pakartotinio dujinimo gamyklos

3.2.10.11. Energetikos sektorius: dujinimo gamyklos (biodujų)

3.2.10.12. Energetikos sektorius: dujų keitimas į skysčius

3.2.10.13. Energetikos sektorius: medžio anglių gamybos įmonės

3.2.10.14. Energetikos sektorius: kitur nenurodyta – energetikos veikla

3.2.10.15. Pramonės sektorius: geležies ir plieno

3.2.10.16. Pramonės sektorius: chemijos ir naftos chemijos

3.2.10.17. Pramonės sektorius: spalvotųjų metalų

3.2.10.18. Pramonės sektorius: nemetalų mineralų

3.2.10.19. Pramonės sektorius: transporto įrangos

3.2.10.20. Pramonės sektorius: mašinų

3.2.10.21. Pramonės sektorius: kasybos ir karjerų eksploatavimo

3.2.10.22. Pramonės sektorius: maisto produktų, gėrimų ir tabako

3.2.10.23. Pramonės sektorius: plaušienos, popieriaus ir spausdinimo

3.2.10.24. Pramonės sektorius: medienos ir medienos gaminių

3.2.10.25. Pramonės sektorius: statybos

3.2.10.26. Pramonės sektorius: tekstilės ir odos

3.2.10.27. Pramonės sektorius: kitur nenurodyta – pramonė

3.2.10.28. Transporto sektorius: geležinkeliai

3.2.10.29. Transporto sektorius: vamzdyninis transportas

3.2.10.30. Transporto sektorius: keliai

3.2.10.31. Transporto sektorius: kitur nenurodyta – transportas

3.2.10.32. Kiti sektoriai: namų ūkiai

3.2.10.33. Kiti sektoriai: komercinės ir viešosios paslaugos

3.2.10.34. Kiti sektoriai: žemės ūkis ir (arba) miškininkystė

3.2.10.35. Kiti sektoriai: žvejyba

3.2.10.36. Kiti sektoriai: kitur nenurodyta – kita

3.2.11. GRYNOJI ELEKTROS ENERGIJOS GAMYBA PAGAL SEKTORIUS

Visa grynoji elektros energijos gamyba ir savo reikmėms suvartota jos dalis (neišskiriant gamybos, kaip pagrindinės veiklos, ir gamybos savoms reikmėms) turi būti nurodoma atskirai pagal namų ūkius, komercines ir viešąsias paslaugas, energetikos sektorių, pramonės sektorių ir kitus sektorius pagal kiekvieną iš šių kuro rūšių:

3.2.11.1. Saulės fotovoltų energija

3.2.11.2. Kietasis, skystasis ir dujinis biokuras

3.2.11.3. Kiti atsinaujinantieji energijos ištekliai

3.2.11.4. Gamtinės dujos

3.2.11.5. Kita (ne atsinaujinantieji energijos ištekliai)

3.2.12. Bendra elektros energijos ir šilumos gamyba iš degiojo kuro

Iš toliau nurodytų degiųjų medžiagų pagamintas bendrasis elektros energijos, parduotos šilumos ir sunaudoto kuro kiekis, įskaitant visą atitinkamą energiją, turi būti nurodomas išskiriant pagrindinės veiklos gamintojus ir gamintojus savoms reikmėms. Šių dviejų rūšių gamintojų elektros energijos ir šilumos gamyba turi būti nurodoma išskiriant, jei taikytina, tik elektros energijos gamybos įmones, tik šilumos gamybos įmones ir bendros šilumos ir elektros energijos gamybos (CHP) blokus.

3.2.12.1. Antracitas

3.2.12.2. Koksinės akmens anglys

3.2.12.3. Kitos bituminės akmens anglys

3.2.12.4. Subbituminės akmens anglys

3.2.12.5. Lignitas

3.2.12.6. Durpės

3.2.12.7. Akmens anglių briketai

3.2.12.8. Kokso krosnių koksas

3.2.12.9. Dujinis koksas

3.2.12.10. Akmens anglių degutas

3.2.12.11. BKB (rusvųjų anglių briketai)

3.2.12.12. Dujų gamyklų dujos

3.2.12.13. Koksavimo dujos

3.2.12.14. Aukštakrosnių dujos

3.2.12.15. Kitos regeneruotos dujos

3.2.12.16. Durpių produktai

3.2.12.17. Naftingieji skalūnai ir bitumingasis smėlis

3.2.12.18. Žalia nafta

3.2.12.19. NGL

3.2.12.20. Naftos perdirbimo gamyklų dujos

3.2.12.21. SND

3.2.12.22. Pirminis benzinas

3.2.12.23. Žibaliniai reaktyviniai degalai

3.2.12.24. Kitos žibalo rūšys

3.2.12.25. Gazolis ir (arba) dyzelinas

3.2.12.26. Mazutas

3.2.12.27. Bitumas

3.2.12.28. Naftos koksas

3.2.12.29. Kiti naftos produktai

3.2.12.30. Gamtinės dujos

3.2.12.31. Pramonės atliekos

3.2.12.32. Atsinaujinančiosios komunalinės atliekos

3.2.12.33. Neatsinaujinančiosios komunalinės atliekos

3.2.12.34. Kietasis biokuras

3.2.12.35. Biodujos

3.2.12.36. Biodyzelinas

3.2.12.37. Biobenzinas

3.2.12.38. Kiti skystieji biodegalai

3.2.13. Grynoji didžiausia elektros energijos galia

Turėtų būti nurodoma galia atitinkamų ataskaitinių metų gruodžio 31 d., susijusi su toliau nurodytų rūšių kuru. Įtraukiama tik elektros energijos gamybos įmonių ir bendros šilumos ir elektros energijos gamybos (CHP) blokų elektros energijos galia. Grynoji