2000A1215 — LT — 22.06.2010 — 001.001

Šis dokumentas yra skirtas tik informacijai, ir institucijos nėra teisiškai atsakingos už jo turinį

iš dalies keičiamas:

(*) Šis aktas nebuvo skelbtas lietuvių kalba.

▼B

PARTNERYSTĖS SUSITARIMAS

tarp Afrikos, Karibų jūros bei Ramiojo vandenyno grupės valstybių ir Europos bendrijos bei jos valstybių narių, pasirašytas 2000 m. birželio 23 d. Kotonu

TURINYS PREAMBULĖ 1 DALIS: BENDROSIOS NUOSTATOS I antraštinė dalis — Tikslai, principai ir dalyviai 1 skyrius: Tikslai ir principai 2 skyrius: Partnerystės dalyviai II antraštinė dalis — Politinė dimensija 2 DALIS: INSTITUCINĖS NUOSTATOS 3 DALIS: BENDRADARBIAVIMO STRATEGIJOS I antraštinė dalis — Plėtros strategijos 1 skyrius: Bendroji sistema 2 skyrius: Paramos sritys 1 skirsnis: Ekonomikos plėtra 2 skirsnis: Socialinė ir žmogaus raida 3 skirsnis: Regionų bendradarbiavimas ir integracija 4 skirsnis: Teminiai ir horizontalūs klausimai II antraštinė dalis — Bendradarbiavimas ekonomikos ir prekybos srityje 1 skyrius: Tikslai ir principai 2 skyrius: Nauji prekybos susitarimai 3 skyrius: Bendradarbiavimas tarptautiniuose forumuose 4 skyrius: Prekyba paslaugomis 5 skyrius: Su prekyba susijusios sritys 6 skyrius: Bendradarbiavimas kitose srityse 4 DALIS: BENDRADARBIAVIMAS DĖL PLĖTROS FINANSAVIMO I antraštinė dalis — Bendrosios nuostatos 1 skyrius: Tikslai, principai, gairės ir atitiktis reikalavimams 2 skyrius: Finansavimo taikymo sritis ir pobūdis II antraštinė dalis — Finansinis bendradarbiavimas 1 skyrius: Finansiniai ištekliai 2 skyrius: Parama skolai sumažinti ir struktūriniam pertvarkymui 3 skyrius: Parama išorės sukrėtimų atveju 4 skyrius: Parama užsienio politikos kryptims 5 skyrius: Mikroprojektai ir decentralizuotas bendradarbiavimas 6 skyrius: Humanitarinė pagalba, pagalba nepaprastosios padėties atveju ir po nepaprastosios padėties 7 skyrius: Parama investicijoms privataus sektoriaus plėtrai III antraštinė dalis — Techninis bendradarbiavimas IV antraštinė dalis — Procedūros ir valdymo sistemos 5 DALIS: BENDROSIOS NUOSTATOS DĖL MAŽIAUSIAI IŠSIVYSČIUSIŲ, NETURINČIŲ IŠĖJIMO Į JŪRĄ IR ESANČIŲ SALOJE AKR VALSTYBIŲ 1 skyrius: Bendrosios nuostatos 2 skyrius: Mažiausiai išsivysčiusios AKR valstybės 3 skyrius: Neturinčios išėjimo į jūrą AKR valstybės 4 skyrius: Esančios saloje AKR valstybės 6 DALIS: BAIGIAMOSIOS NUOSTATOS

PREAMBULĖ ATSIŽVELGDAMOS į Europos bendrijos steigimo sutartį ir Džordžtauno susitarimą, įsteigiantį Afrikos, Karibų jūros ir Ramiojo vandenyno valstybių (AKR) grupę; PATVIRTINDAMOS savo įsipareigojimą dirbti kartu, siekiant skurdo panaikinimo, tvarios plėtros ir laipsniškos AKR šalių integracijos į pasaulio ekonomiką tikslų; TVIRTINDAMOS savo apsisprendimą bendradarbiaujant smarkiai prisidėti prie AKR valstybių plėtros ekonomikos, socialinėje ir kultūros srityse ir prie didesnės savo gyventojų gerovės, padedant jiems susidoroti su globalizacijos uždaviniais ir stiprinant AKR-EB partnerystę, stengiantis globalizacijos procesui suteikti stipresnę socialinę dimensiją; DAR KARTĄ PATVIRTINDAMOS savo norą atgaivinti savo ypatingus santykius ir sustiprintai partnerystei, grindžiamai politiniu dialogu, bendradarbiavimu vystymosi labui ir ekonominiais bei prekybos santykiais, taikyti išsamų ir integruotą požiūrį; PRIPAŽINDAMOS, kad politinė aplinka, garantuojanti taiką, saugumą ir stabilumą, pagarbą žmogaus teisėms, demokratijos bei teisinės valstybės principus ir gerą valdymą, yra neatskiriama ilgalaikės plėtros dalis; pripažindamos, kad atsakomybė už tokios aplinkos sukūrimą pirmiausia tenka susijusioms šalims; PRIPAŽINDAMOS, kad patikima ir tvari ekonominė politika yra būtina plėtros sąlyga; REMDAMOSI Jungtinių Tautų chartijos principais ir prisimindamos Visuotinę žmogaus teisių deklaraciją, 1993 m. Vienos konferencijos žmogus teisių klausimais išvadas, Pilietinių ir politinių teisių bei Ekonominių, socialinių ir kultūrinių teisių paktus, Vaiko teisių konvenciją, Konvenciją dėl moterų visų diskriminacijos formų panaikinimo, Tarptautinę konvenciją dėl visų formų rasinės diskriminacijos panaikinimo, 1949 m. Ženevos konvencijas ir kitus tarptautinės humanitarinės teisės dokumentus, 1954 m. Konvenciją dėl asmenų be pilietybės statuso, 1951 m. Ženevos konvenciją dėl pabėgėlių statuso ir 1967 m. Niujorko protokolą dėl pabėgėlių statuso; MANYDAMOS, kad Jungtinių Tautų žmogaus teisių ir pagrindinių laisvių apsaugos konvencija, Afrikos žmogaus ir tautų teisių chartija ir Amerikos žmogaus teisių konvencija teigiamai regioniniu mastu prisideda prie pagarbos žmogaus teisėms Europos Sąjungoje ir AKR valstybėse; ▼M4 DAR KARTĄ PATVIRTINDAMOS, kad už tarptautinei bendruomenei svarbius sunkiausius nusikaltimus būtina bausti bei, imantis priemonių nacionaliniu mastu ir didinant pasaulinį bendradarbiavimą, užtikrinti veiksmingą patraukimą baudžiamojon atsakomybėn; MANYDAMOS, kad Tarptautinio baudžiamojo teismo įsteigimas ir veiksmingas veikimas yra svarbus taikos ir tarptautinio teisingumo veiksnys; ▼M10 PRISIMINDAMOS deklaracijas, priimtas AKR valstybių ir vyriausybių vadovų vėlesnių aukščiausiojo lygio susitikimų metu; MANYDAMOS, kad 2000 m. Jungtinių Tautų Generalinėje asamblėjoje priimtoje Tūkstantmečio deklaracijoje numatyti Tūkstantmečio vystymosi tikslai, ypač didelio skurdo ir alkio išnaikinimas, bei Jungtinių Tautų konferencijų metu suderinti vystymosi tikslai ir principai, rodo plėtros kryptį ir privalo sietis su šiame Susitarime aptariamu AKR-ES bendradarbiavimu; pripažindamos, kad ES ir AKR valstybės turi bendromis jėgomis stengtis greičiau pasiekti Tūkstantmečio vystymosi tikslus; ▼M10 PRITARDAMOS pagalbos veiksmingumo darbotvarkei, kuri buvo pradėta svarstyti Romoje, toliau svarstyta Paryžiuje ir toliau išplėtota Akros veiksmų darbotvarkėje; ▼M10 YPATINGĄ dėmesį atkreipdamos į svarbiausių JT ir kitų tarptautinių konferencijų metu duotus pažadus bei sutartus tikslus ir pripažindamos būtinybę imtis tolesnių veiksmų, siekiant įvykdyti nustatytus tikslus ir įgyvendinti veiksmų programas, kurios buvo parengtos minėtų forumų metu; ▼M10 SUVOKDAMOS klimato kaitos keliamą didelę grėsmę pasaulio aplinkai ir labai susirūpinusios dėl to, kad pažeidžiamiausios bendruomenės gyvena besivystančiose šalyse, ypač mažiausiai išsivysčiusiose šalyse ir mažose salose esančiose AKR valstybėse, kuriose su klimatu susiję reiškiniai, kaip antai jūros lygio kilimas, krantų erozija, potvyniai, sausros ir dykumėjimas, kelia grėsmę žmonių pragyvenimo šaltiniams ir tvariai plėtrai; ▼B SIEKDAMOS laikytis pagrindinių darbo teisių, atsižvelgiant į Tarptautinės darbo organizacijos atitinkamose konvencijose nustatytus principus; PRISIMINDAMOS įsipareigojimus Pasaulio prekybos organizacijai, NUSPRENDĖ SUDARYTI ŠĮ SUSITARIMĄ:

1 DALIS

BENDROSIOS NUOSTATOS

I ANTRAŠTINĖ DALIS

TIKSLAI, PRINCIPAI IR DALYVIAI

1 SKYRIUS

Tikslai ir principai

1 straipsnis

Partnerystės tikslai

Bendrija bei jos valstybės narės ir AKR valstybės (toliau – Šalys) sudaro šį Susitarimą siekdamos skatinti ir paspartinti AKR valstybių plėtrą ekonomikos, kultūros ir socialinėje srityse, tikėdamos prisidėti prie taikos ir saugumo bei skatinti stabilią ir demokratinę politinę aplinką.

Partnerystės pagrindinis tikslas yra skurdo sumažinimas ir, galiausiai, panaikinimas, o tai atitinka tvarios plėtros ir laipsniškos AKR šalių integracijos į pasaulio ekonomiką tikslus.

▼M10

Šie tikslai ir Šalių tarptautiniai įsipareigojimai, įskaitant Tūkstantmečio vystymosi tikslus, paveikia visas plėtros strategijas ir yra vykdomi taikant integruotą požiūrį ir tuo pačiu metu atsižvelgiant į politinius, ekonominius, kultūrinius ir aplinkosauginius plėtros aspektus. Ši partnerystė nustato darnią paramos sistemą kiekvienos AKR valstybės priimtoms plėtros strategijoms.

Tvarus ekonomikos augimas, privataus sektoriaus plėtra, užimtumo didinimas ir gamybos išteklių gerinimas tai pat priklauso šiai sistemai. Parama suteikiama pagarbos asmens teisių srityje bei pagrindinių poreikių tenkinimui, socialinės plėtros skatinimui ir augimo vaisių teisingo padalijimo sąlygoms. Turi būti skatinami ir remiami regioninės ir subregioninės integracijos procesai, kurie skatina AKR valstybių integraciją į pasaulio ekonomiką prekybos ir privačių investicijų atžvilgiu. Dalyvių gebėjimų formavimas kuriant ir gerinant institucinę bazę, kuri yra būtina socialinei sanglaudai, demokratinės visuomenės bei rinkos ekonomikos funkcionavimui ir aktyvios bei organizuotos pilietinės visuomenės atsiradimui, yra neatskiriama požiūrio dalis. Visose srityse, t. y. politinėje, ekonominėje ir socialinėje sistemingai atsižvelgiama į moterų padėtį ir lyčių klausimus. Gamtinių išteklių ir aplinkos, įskaitant klimato kaitą, subalansuoto valdymo principai taikomi ir įtraukiami į kiekvieną partnerystės lygmenį.

2 straipsnis

Pagrindiniai principai

AKR ir ES bendradarbiavimas, sustiprintas teisiškai privaloma sistema ir bendrų institucijų buvimu, grindžiamas tarptautiniu lygmeniu suderinta pagalbos veiksmingumo darbotvarke, kurioje kalbama apie nuosavybę, koordinavimą, suderinimą, rezultatais grindžiamą pagalbos valdymą bei abipusį atskaitingumą, ir vykdomas vadovaujantis šiais pagrindiniais principais:

— partnerių lygybė ir plėtros strategijų nuosavybė: siekiant įgyvendinti partnerystės tikslus, AKR valstybės visiškai savarankiškai ir reikiamai atsižvelgdamos į 9 straipsnyje apibūdintus esminius ir pagrindinius veiksnius nustato savo ekonomikos ir visuomenės plėtros strategijas; partnerystė skatina susijusių šalių ir gyventojų atsakomybę už plėtros strategijas; ES vystymosi partneriai suderina savo programas su šiomis strategijomis,

— dalyvavimas: be centrinės vyriausybės, kuri laikoma pagrindiniu partneriu, partnerystė atvira AKR valstybių parlamentams, AKR valstybių vietos valdžios institucijoms ir įvairiems kitiems dalyviams, siekiant skatinti visų visuomenės sluoksnių, įskaitant privataus sektoriaus ir pilietinės visuomenės organizacijų integraciją į vyraujantį politinį, ekonominį ir socialinį gyvenimą,

— lemiamas dialogo vaidmuo ir abipusių įsipareigojimų vykdymas bei atskaitomybė: įsipareigojimai, kuriuos Šalys prisiėmė tęsdamos tarpusavio dialogą, yra jų partnerystės ir bendradarbiavimo santykių pagrindas; glaudžiai bendradarbiaudamos, Šalys nustato ir įgyvendina būtinus donorų veiklos koordinavimo bei suderinimo procesus, siekdamos užtikrinti, kad AKR valstybės šiuose procesuose atliktų pagrindinį vaidmenį,

— diferencijavimas ir regionalizavimas: bendradarbiavimo priemonės ir prioritetai skiriasi priklausomai nuo partnerio išsivystymo lygio, jo poreikių, veiklos ir ilgalaikės plėtros strategijos. Specialus režimas taikomas mažiausiai išsivysčiusioms šalims. Atsižvelgiama į neturinčių išėjimo į jūrą ir esančių saloje šalių pažeidžiamumą. Ypatingas dėmesys skiriamas regioninei integracijai, taip pat žemyno lygmeniu.

▼B

3 straipsnis

Susitarimo tikslų įvykdymas

Kiekviena Šalis, kiek tai su ja susiję pagal šį Susitarimą, imasi visų atitinkamų bendro pobūdžio ar konkrečių priemonių, kad būtų įvykdyti visi pagal Susitarimą prisiimti įsipareigojimai ir kad būtų palengvinta siekti šio Susitarimo tikslų. Jos susilaiko nuo visų priemonių, galinčių pakenkti minėtiems tikslams.

2 SKYRIUS

Partnerystės dalyviai

▼M10

4 straipsnis

Bendrasis požiūris

AKR valstybės visiškai savarankiškai nustato savo ekonomikos ir visuomenės plėtros principus, strategijas ir modelius. Kartu su Bendrija jos nustato pagal šį Susitarimą numatytas bendradarbiavimo programas. Tačiau šalys pripažįsta nevalstybinių dalyvių, AKR valstybių nacionalinių parlamentų ir decentralizuotų vietos institucijų papildomą vaidmenį ir jų įnašo į vystymosi procesą galimybes, ypač nacionaliniu ir regioniniu lygmenimis. Šiuo tikslu ir šiame Susitarime nustatytomis sąlygomis nevalstybiniai dalyviai, AKR valstybių nacionaliniai parlamentai ir decentralizuotos vietos valdžios institucijos, jei reikia:

— informuojami ir įtraukiami į konsultacijas dėl bendradarbiavimo politikos ir strategijų, dėl bendradarbiavimo prioritetų ypač tose srityse, kurios su jais yra susijusios arba turi tiesioginį poveikį, ir dėl politinio dialogo,

— aprūpinami parama gebėjimų formavimui kritinėse srityse, siekiant sustiprinti minėtų dalyvių pajėgumus visų pirma organizavimo ir atstovavimo atžvilgiu, sutvirtinti konsultavimo mechanizmų, įskaitant informacijos perdavimo ir dialogo kanalus, kūrimą ir skatinti strategines sąjungas.

Nevalstybiniai dalyviai ir decentralizuotos vietos valdžios institucijos prireikus:

— aprūpinami finansinėmis lėšomis šiame Susitarime nustatytomis sąlygomis, siekiant paremti vietos plėtros procesus,

— įtraukiami į bendradarbiavimo projektų ir programų įgyvendinimą tose srityse, kurios su jais susijusios arba kuriose minėti dalyviai turi santykinį pranašumą.

▼B

5 straipsnis

Informavimas

Bendradarbiavimu bus skatinamas platesnės informacijos teikimo procesas ir užtikrinamas didesnis informuotumas apie pagrindinius AKR-EB partnerystės požymius. Bendradarbiaujant taip pat:

— bus skatinama partnerystė ir sukuriami ryšiai tarp AKR ir ES dalyvių;

— bus sustiprinti kontaktai ir kompetencijos bei patirties mainai tarp dalyvių.

6 straipsnis

Apibrėžimai

▼M10

1. Bendradarbiavimo dalyviai:

a) valstybės (vietos valdžios, regionų ir šalies) dalyviai, įskaitant AKR valstybių nacionalinius parlamentus;

b) AKR regioninės organizacijos ir Afrikos Sąjunga; regioninių organizacijų ar lygmenų samprata šiame Susitarime taip pat apima subregionines organizacijas arba lygmenis;

c) nevalstybiniai dalyviai: — privatus sektorius, — ekonominiai ir socialiniai partneriai, įskaitant profesinių sąjungų organizacijas, — visų formų pilietinė visuomenė pagal šalies charakteristikas.

▼B

2. Tai, ar Šalys pripažįsta ►M10 nevalstybinius dalyvius ◄ , priklauso nuo to, kaip minėti dalyviai sprendžia gyventojų poreikius, nuo jų konkrečios kompetencijos ir nuo to, ar jie yra organizuoti bei valdomi demokratiniu ir skaidriu būdu.

7 straipsnis

Gebėjimų formavimas

Pilietinės visuomenės indėlį į plėtrą galima padidinti stiprinant bendruomenės organizacijas ir ne pelno nevyriausybines organizacijas visose bendradarbiavimo srityse. Tam prireiks:

— skatinti ir remti tokių organizacijų kūrimą ir plėtrą;

— nustatyti tokių organizacijų įtraukimo į plėtros strategijų ir programų rengimą, įgyvendinimą ir įvertinimą tvarką.

II ANTRAŠTINĖ DALIS

POLITINĖ DIMENSIJA

▼M10

8 straipsnis

Politinis dialogas

1. Šalys reguliariai dalyvauja išsamiame, subalansuotame ir nuodugniame politiniame dialoge, kurio metu abi pusės prisiima įsipareigojimus.

2. Šio dialogo tikslas - keistis informacija, skatinti abipusį supratimą, palengvinti abiem šalims priimtinų prioritetų ir bendrų darbotvarkių nustatymą, visų pirma pripažįstant esamus ryšius tarp santykių tarp Šalių skirtingų aspektų ir įvairias šiame Susitarime nustatytas bendradarbiavimo sritis. Dialogas palengvins konsultacijas ir sustiprins Šalių bendradarbiavimą tarptautiniuose forumuose, taip pat skatins ir rems veiksmingo daugiašališkumo sistemą. Dialogu taip pat turėtų būti siekiama išvengti situacijų, kai vienai Šaliai gali pasirodyti esant būtina taikyti 96 ir 97 straipsniuose numatytas konsultavimosi procedūras.

3. Dialogas apima visus šiame Susitarime nustatytus uždavinius ir tikslus, taip pat visus bendro, visuotinio arba regioninio intereso klausimus, įskaitant su regionine ir žemynine integracija susijusius klausimus. Vykdydamos dialogą Šalys prisideda prie taikos, saugumo ir stabilumo ir skatina stabilią bei demokratinę politinę aplinką. Jis apima bendradarbiavimo strategijas, įskaitant pagalbos veiksmingumo darbotvarkę, o taip pat pasaulines ir sektorių politikos kryptis, įskaitant aplinką, klimato kaitą, lytis, migraciją ir su kultūros paveldu susijusius klausimus. Jis taip pat apima abiejų Šalių pasaulines ir sektorių politikos kryptis, nuo kurių gali priklausyti bendradarbiavimo vystymosi labui tikslų įgyvendinimas.

4. Dialogo metu dėmesys sutelkiamas, inter alia, į konkrečius politinius klausimus, kurie kelia abipusį susirūpinimą arba turi bendrą svarbą siekiant šio Susitarimo tikslų, pavyzdžiui, prekyba ginklais, didelės išlaidos karo pramonei, narkotikai ir organizuotas nusikalstamumas ar vaikų darbas, arba bet kokia diskriminacija, kaip antai rasės, odos spalvos, lyties, kalbos, religijos, politinių ar kitokių pažiūrų, nacionalinės ar socialinės kilmės, turto, gimimo ar kitu pagrindu. Dialogo metu taip pat reguliariai vertinami pokyčiai pagarbos žmogaus teisėms, demokratijos bei teisinės valstybės principų ir gero valdymo srityse.

5. Plataus masto politika, kuria siekiama skatinti taiką ir užkirsti kelią, kontroliuoti ir spręsti smurtinius konfliktus, vaidina pastebimą vaidmenį šio dialogo metu, kaip ir būtinybė reikiamai atsižvelgti į taikos ir demokratinio stabilumo tikslą apibrėžiant prioritetines bendradarbiavimo sritis. Dialogas šiomis aplinkybėmis prireikus apima visapusišką atitinkamų AKR regioninių organizacijų ir Afrikos Sąjungos dalyvavimą.

6. Dialogas vykdomas lanksčiai. Atsižvelgiant į būtinybę, dialogas yra formalus ar neformalus ir vykdomas institucinėje struktūroje, įskaitant AKR grupę, Jungtinę parlamentinę asamblėją, ar už jos ribų, yra atitinkamos formos ir vyksta atitinkamu lygiu, įskaitant nacionalinį, regioninį, žemyninį arba AKR lygmenį.

7. Į šį dialogą įsijungia regioninės organizacijos ir pilietinės visuomenės organizacijų atstovai, taip pat prireikus AKR valstybių nacionaliniai parlamentai.

8. Jei reikia ir siekiant išvengti situacijų, kai vienai Šaliai gali pasirodyti esant būtina taikyti 96 straipsnyje numatytą konsultavimosi procedūrą, dialogas dėl esminių elementų turi būti sistemingas ir formalizuotas pagal VII priede išdėstytas sąlygas.

▼B

9 straipsnis

▼M4

Esminiai elementai dėl žmogaus teisių, demokratijos principų ir teisinės valstybės bei pagrindinis elementas dėl gero valdymo

▼B

1. Bendradarbiaujama tvarios plėtros kryptimi, susikoncentruojant ties žmogumi, kuris yra pagrindinis plėtros veikėjas ir naudos gavėjas; tai reiškia, kad turi būti išlaikoma pagarba visoms žmogaus teisėms, ir kad šios teisės turi būti skatinamos.

Pagarba visoms žmogaus teisėms ir pagrindinėms laisvėms, įskaitant pagarbą pagrindinėms socialinėms teisėms, demokratija, grindžiama teisinės valstybės principais, ir skaidrus bei atskaitingas valdymas yra neatsiejama tvarios plėtros dalis.

2. Šalys vadovaujasi savo tarptautinėmis prievolėmis ir įsipareigojimais pagarbos žmogaus teisių srityje. Jos pabrėžia savo gilų atsidavimą žmogaus orumui ir žmogaus teisėms, kurių teisėtai siekia atskiri asmenys ir tautos. Žmogaus teisės yra visuotinės, nedalomos ir tarpusavyje susijusios. Šalys įsipareigoja skatinti ir ginti visas pagrindines laisves ir žmogaus teises nepriklausomai nuo to, ar jos yra politinės, ekonominės, socialinės ar kultūrinės. Todėl Šalys dar kartą patvirtina moterų ir vyrų lygybę.

Šalys dar kartą patvirtina, kad pagrindinių laisvių ir žmogaus teisių demokratizacija, plėtojimas ir apsauga yra tarpusavyje susiję ir abipusiai sustiprinami dalykai. Demokratijos principai yra visuotinai pripažinti principai, sustiprinantys valstybės sąrangą, siekiant užtikrinti jos galią, veiksmų konstitucinėje, įstatyminėje ir reguliavimo sistemoje teisėtumą ir dalyvavimo mechanizmų egzistavimą. Remdamasi visuotinai pripažintais principais, kiekviena šalis kuria savo demokratijos kultūrą.

Valdžios struktūra ir skirtingų valdžių prerogatyvos grindžiamos teisinės valstybės principais, visų pirma numatančiais veiksmingas teisines žalos atlyginimo priemones, nepriklausomą, lygybę prie įstatymus užtikrinančią teisinę sistemą ir visiškai įstatymams paklūstančią vykdomąją valdžią.

Pagarba žmogaus teisėms, demokratijos ir teisinės valstybės principai, kurie palaiko AKR-EB partnerystę, yra Šalių vietos bei tarptautinės politikos pamatas ir esminiai šio Susitarimo veiksniai.

3. Politinės ir institucinės aplinkos, palaikančios žmogaus teises, demokratijos ir teisinės valstybės principus sąlygomis, geras valdymas – tai skaidrus ir atskaitingas žmogiškųjų, gamtinių, ekonominių ir finansinių išteklių valdymas siekiant nešališkos ir tvarios plėtros. Tai reiškia aiškias sprendimų priėmimo procedūras valdžios institucijose, skaidrias ir atskaitingas institucijas, įstatymų viršenybę išteklių valdymo bei padalijimo srityje ir pajėgumų formavimą rengiant ir įgyvendinant priemones, kuriomis visų pirma siekiama užkirti kelią korupcijai ir kovoti su ja.

▼M10

Geras valdymas, kuriuo grindžiama AKR ir ES partnerystė, yra Šalių vietinės ir tarptautinės politikos pamatas ir esminis šio Susitarimo elementas. Šalys susitaria, kad rimti korupcijos atvejai, įskaitant tokią korupciją sukeliančius kyšininkavimo veiksmus, kaip nurodyta 97 straipsnyje, yra minėto elemento pažeidimas.

▼B

4. Partnerystė aktyviai remia žmogaus teisių skatinimą, demokratizacijos procesus, teisinės valstybės principų konsolidavimą ir gerą valdybą.

Minėtos sritys yra svarbus politinio dialogo objektas. Šio dialogo fone Šalys ypatingą svarbą teikia prasidėjusiems pokyčiams ir pasiektos pažangos tęstinumui. Šiuo reguliariu įvertinimu atsižvelgiama į kiekvienos šalies ekonomines, socialines, kultūrines ir istorines sąlygas.

Šiose srityse taip pat bus koncentruojama parama pagal plėtros strategijas. Bendrija teiks paramą politinių, institucinių ir teisinių reformų vykdymui bei valstybės ir privačių dalyvių bei pilietinės visuomenės gebėjimų formavimui pagal strategijas, dėl kurių bendrai susitarė susijusi valstybė ir Bendrija.

▼M10

Principai, kuriais grindžiami šiame straipsnyje nustatyti esminiai ir pagrindiniai elementai, vienodai taikomi AKR valstybėms ir Europos Sąjungai bei jos valstybėms narėms.

▼B

10 straipsnis

Kiti politinės aplinkos veiksniai

1. Šalių nuomone, šie veiksniai prisideda prie stabilios ir demokratinės aplinkos palaikymo ir sustiprinimo:

— tvari ir teisinga plėtra apimanti, inter alia, galimybę naudotis gamybos šaltiniais, teisę į būtiniausias paslaugas ir teisingumą;

▼M10

— didesnis AKR valstybių nacionalinių parlamentų, tinkamais atvejais decentralizuotų vietos valdžios institucijų bei aktyvios ir organizuotos pilietinės visuomenės ir privataus sektoriaus dalyvavimas.

▼B

2. Šalys pripažįsta, kad ►M10 socialinės rinkos ekonomikos ◄ principai, paremti skaidriomis konkurencijos taisyklėmis ir patikima ekonomine bei socialine politika, prisideda siekiant partnerystės tikslų.

▼M10

11 straipsnis

Taikos kūrimo politika, konfliktų prevencija ir sprendimas, reagavimas į pažeidžiamumo situacijas

1. Šalys pripažįsta, kad tvarios taikos ir saugumo pasiekti neįmanoma, jei nesivystoma ir nemažinamas skurdas, kita vertus, tvari plėtra neįmanoma be taikos ir saugumo. Šalys vykdo aktyvią, išsamią ir integruotą taikos kūrimo, konfliktų prevencijos ir sprendimo bei žmonių saugumo politiką ir imasi veiksmų pažeidžiamumo situacijose pagal šią partnerystę. Ši politika grindžiama nuosavybės principu ir visų pirma pagrįsta nacionalinių, regioninių ir žemyninių pajėgumų formavimu ir smurtinių konfliktų prevencija ankstyvame etape, tikslingai ir tinkamai apjungiant visas turimas priemones nagrinėjant pagrindines konfliktų priežastis, įskaitant skurdą.

1. Šalys pripažįsta, kad reikia šalinti naujas ar didėjančias grėsmes saugumui, kaip antai organizuotą nusikalstamumą, piratavimą ir neteisėtą prekybą, ypač žmonėmis, narkotikais ir ginklais. Taip pat reikia atsižvelgti į pasaulinių problemų, kaip antai tarptautinių finansų rinkų sukrėtimų, klimato kaitos ir pandemijų, poveikį.

1. Šalys pabrėžia svarbų regioninių organizacijų vaidmenį kuriant taiką, prisidedant prie konfliktų prevencijos bei sprendimo ir šalinant naujas arba didėjančias grėsmes saugumui; Afrikoje – tai yra pagrindinė Afrikos Sąjungos užduotis.

2. Saugumo ir vystymosi sąveika grindžiamoje taikos kūrimo, konfliktų prevencijos ir sprendimo veikloje vadovaujamasi trumpalaikiu ir ilgalaikiu požiūriais, kurie apima krizių valdymą, tačiau juo neapsiriboja. Veiksmais, kuriais šalinamos naujos arba didėjančios grėsmės saugumui, inter alia, remiama teisėsauga, įskaitant bendradarbiavimą sienų kontrolės srityje, tarptautinės tiekimo grandinės apsaugos stiprinimą ir oro, jūrų bei kelių transporto apsaugos priemonių tobulinimą.

2. Taikos kūrimo, konfliktų prevencijos ir sprendimo srityje vykdoma veikla visų pirma apima paramą politinių, ekonominių, socialinių ir kultūrinių galimybių subalansavimui visuose visuomenės sluoksniuose, demokratinio teisėtumo ir valdymo veiksmingumo stiprinimui, veiksmingų mechanizmų, skirtų taikiam grupių interesų sutaikinimui, nustatymui, aktyviam moterų dalyvavimui, skiriamųjų linijų tarp skirtingų visuomenės sluoksnių panaikinimui, o taip pat paramai aktyviai ir organizuotai pilietinei visuomenei. Šiuo atžvilgiu ypatingas dėmesys turi būti skiriamas išankstinio perspėjimo sistemų ir taikos kūrimo mechanizmų, kurie padėtų išvengti konfliktų, kūrimui.

3. Atitinkama veikla taip pat apima, inter alia, paramą tarpininkavimo, derybų ir sutaikinimo pastangoms, bendrų negausių gamtinių išteklių veiksmingam valdymui regioniniu lygiu, buvusių kovotojų demobilizacijai ir reintegracijai į visuomenę, vaikų-karių problemų sprendimui, taip pat smurtui prieš moteris ir vaikus. Reikėtų tinkamomis priemonėmis nustatyti priimtinas išlaidų karo pramonei bei prekybos ginklais ribas, įskaitant paramą patvirtintų standartų ir elgesio kodeksų skatinimui ir taikymui, taip pat kovoti su konfliktų kurstymo veiksmais.

3a. Ypatingas dėmesys skiriamas kovai su priešpėstinių minų naudojimu ir karo sprogmenų naikinimui, taip pat kovai su šaulių ir lengvųjų ginklų bei jų šaudmenų neteisėta gamyba, perdavimu, platinimu ir kaupimu, įskaitant nepakankamai gerai saugomus ir netinkamai tvarkomus sandėlius ir atsargas, taip pat jų nekontroliuojamą plitimą.

3a. Šalys susitaria koordinuoti, stebėti ir visapusiškai vykdyti savo atitinkamus įsipareigojimus pagal visas susijusias tarptautines konvencijas ir priemones ir šiuo tikslu įsipareigoja bendradarbiauti nacionaliniu, regioniniu ir žemyniniu lygmenimis.

3b. Šalys, vykdydamos visomis susijusiomis tarptautinėmis konvencijomis ir priemonėmis prisiimtus įsipareigojimus bei atitinkamus teisės aktus ir tvarką, taip pat įsipareigoja bendradarbiauti siekdamos užkirsti kelią savanaudiškai veiklai.

4. Siekdamos strategiškai ir veiksmingai vertinti pažeidžiamumo situacijas, Šalys dalijasi informacija ir palengvina prevencinius veiksmus, apimančius diplomatines, saugumo ir bendradarbiavimo vystymosi labui priemones. Jos susitaria dėl geriausio būdo stiprinti Šalių gebėjimus atlikti savo pagrindines užduotis ir stiprinti politinę valią įgyvendinti reformas, nepažeidžiant nuosavybės principo. Pažeidžiamumo situacijose politinis dialogas ypač svarbus ir turi būti toliau plėtojamas bei stiprinamas.

5. Smurtinio konflikto metu Šalys imasi visų tinkamų veiksmų, siekdamos užkirsti kelią smurto suintensyvėjimui, apriboti jo teritorinį išplitimą ir palengvinti taikų esamų ginčų išsprendimą. Ypatingas dėmesys skiriamas stengiantis užtikrinti bendradarbiavimui skirtų finansinių išteklių panaudojimą pagal partnerystės principus ir tikslus bei siekiant užkirsti kelią lėšų nukreipimui kariaujančiųjų pusių tikslais.

6. Pasibaigus konfliktui, Šalys imasi visų tinkamų veiksmų, stengdamosi stabilizuoti padėtį pereinamuoju laikotarpiu, siekdamos palengvinti sugrįžimą prie nesmurtinės, stabilios ir demokratiškos padėties. Šalys užtikrina būtinų ryšių tarp neatidėliotinų priemonių kūrimą, reabilitaciją ir bendradarbiavimą plėtros srityje.

7. Siekdamos sustiprinti taiką ir tarptautinį teisingumą, Šalys dar kartą patvirtina savo apsisprendimą:

— pasidalinti patirtimi dėl teisinio pertvarkymo, būtino norint ratifikuoti ir įgyvendinti Tarptautinio baudžiamojo teismo Romos statutą, bei

— vadovaujantis tarptautine teise ir deramai atsižvelgiant į Romos statutą, kovoti su tarptautiniu nusikalstamumu.

7. Šalys siekia tolesnių veiksmų, skirtų Romos statutui ir su juo susijusioms priemonėms ratifikuoti ir įgyvendinti.

12 straipsnis

Bendrijos politikos darnumas ir jos poveikis šio Susitarimo įgyvendinimui

Šalys yra įsipareigojusios kryptingai, strategiškai ir pagal partnerystės principus spręsti vystymosi politikos darnos klausimą, įskaitant dialogo vystymosi politikos darnos klausimais stiprinimą. Sąjunga pripažįsta, kad AKR valstybių vystymosi prioritetus, siekiant šio Susitarimo tikslų, gali remti ne tik vystymosi politika, bet ir kitų sričių Sąjungos politika. Todėl Sąjunga, siekdama šio Susitarimo tikslų, labiau derins tų sričių politiką.

Nepažeidžiant 96 straipsnio ir tais atvejais, kai Bendrija, naudodamasi jai suteiktais įgaliojimais, ketina imtis priemonių, kurios galėtų paveikti AKR valstybių interesus, ir kiek tai yra susiję su šio Susitarimo tikslais, ji apie savo ketinimus iš anksto praneša AKR grupei. Šiuo tikslu Komisija reguliariai praneša AKR grupės sekretoriatui apie numatomus pasiūlymus ir tuo pačiu metu pateikia pasiūlymą dėl minėtų priemonių. Jei būtina, AKR valstybės gali pateikti prašymą suteikti informaciją.

Jų prašymu nedelsiant surengiamos konsultacijos, kad būtų atsižvelgta į jų susirūpinimą dėl minėtų priemonių poveikio, prieš priimant galutinį sprendimą.

Be to, po tokių konsultacijų AKR valstybės ir AKR grupė kaip galima greičiau raštu gali informuoti Bendriją apie joms rūpimus klausimus ir pateikti pasiūlymus dėl pakeitimų, nurodydamos būdą, kaip tuos klausimus išspręsti.

Jei Bendrija nesutinka su AKR valstybių argumentais, ji apie tai nedelsdama praneša AKR valstybėms ir nurodo savo priežastis.

AKR grupei taip pat, jei įmanoma, iš anksto pateikiama reikiama informacija apie minėtų sprendimų įsigaliojimą.

▼B

13 straipsnis

Migracija

1. Migracijos klausimas yra išsamaus dialogo objektas pagal AKR-EB partnerystę.

Šalys dar kartą patvirtina savo prievoles ir įsipareigojimus pagal tarptautinę teisę užtikrinti pagarbą žmogaus teisėms ir panaikinti visų formų diskriminaciją, visų pirma dėl kilmės, lyties, rasės, kalbos ir religijos.

2. Šalys susitaria laikytis nuomonės, kad partnerystė migracijos atžvilgiu reiškia vienodą požiūrį į teisėtai jų teritorijose gyvenančius trečiosios šalies piliečius, integracijos politiką, kuria siekiama suteikti minėtiems piliečiams teises ir prievoles, kurios būtų panašios į jų piliečių teises ir prievoles, nediskriminavimo principo stiprinimą ekonominiame, socialiniame ir kultūriniame gyvenime bei kovos su rasizmu ir ksenofobija priemonių rengimą.

3. Režimas, kurį kiekviena valstybė narė taiko teisėtai jų teritorijoje samdomiems AKR šalių darbuotojams, nediskriminuoja jų dėl pilietybės, lyginant su savo piliečiais, darbo sąlygų, atlyginimo ir atleidimo iš darbo atžvilgiu. Šiuo atžvilgiu kiekviena AKR valstybė darbuotojams, kurie yra valstybių narių piliečiai, taiko panašų nediskriminacinį režimą.

4. Šalys laikosi nuomonės, kad strategijos, kuriomis siekiama sumažinti skurdą, pagerinti gyvenimo ir darbo sąlygas, sukurti darbo vietas ir rengti mokymo programas, ilgainiui prisidės prie migracijos srautų normalizavimo.

Pagal plėtros strategijas ir nacionalinį bei regioninį programavimą Šalys atsižvelgs į struktūrinius apribojimus, siejamus su migracijos srautais, siekdamos remti migrantų kilmės regionų ekonomikos ir socialinę plėtrą bei sumažinti skurdą.

Pagal nacionalinio ir regioninio bendradarbiavimo programas Bendrija teiks paramą AKR piliečių mokymui jų kilmės šalyje, kitoje AKR šalyje arba Europos Sąjungos valstybėje narėje. Mokymo valstybėje narėje atžvilgiu Šalys užtikrina, kad tokiais veiksmais siekiama AKR piliečių profesinės integracijos jų kilmės šalyse.

Šalys rengia bendradarbiavimo programas, siekdamos palengvinti studentų iš AKR valstybių galimybes mokytis, ypač naudojant naujas ryšių technologijas.

5.

a) Politinio dialogo lygiu Ministrų Taryba nagrinėja su nelegalia imigracija susijusius klausimus, siekiant, jei reikia, nustatyti prevencinės politikos priemones.

b) Šiomis sąlygomis Šalys visų pirma susitaria užtikrinti, kad visų procedūrų, inicijuotų siekiant sugrąžinti nelegalius imigrantus į jų kilmės šalis, metu būtų išlaikoma pagarba asmens teisėms ir orumui. Šiuo atžvilgiu susijusios institucijos suteikia jiems grįžimui būtinas administracines priemones.

c) Šalys taip pat susitaria, kad: i) kiekviena Europos Sąjungos valstybė narė neprieštarauja savo piliečių, neteisėtai esančių AKR valstybės teritorijoje, grąžinimui ir readmisijai minėtos valstybės prašymu ir be jokių papildomų formalumų; kiekviena AKR valstybė narė neprieštarauja savo piliečių, neteisėtai esančių Europos Sąjungos valstybės narės teritorijoje, grąžinimui ir readmisijai minėtos valstybės narės prašymu ir be jokių papildomų formalumų. Minėtais tikslais valstybės narės ir AKR valstybės savo piliečiams suteikia atitinkamus asmens dokumentus. Europos Sąjungos valstybių narių atžvilgiu šio straipsnio šioje dalyje numatytos prievolės taikomos tik tų asmenų atžvilgiu, kurie yra laikomi jų piliečiais Bendrijos tikslais pagal Europos Bendrijos steigimo sutarties Deklaraciją Nr. 2. AKR valstybių atžvilgiu šio straipsnio šioje dalyje numatytos prievolės taikomos tik tų asmenų atžvilgiu, kurie laikomi jų piliečiais pagal minėtų valstybių atitinkamą teisinę sistemą; ii) kurios nors Šalies prašymu inicijuojamos derybos su AKR valstybėmis, kurių metu sąžiningai ir reikiamai atsižvelgiant į atitinkamas tarptautinės teisės taisykles siekiama sudaryti dvišalius susitarimus, reglamentuojančius konkrečius įsipareigojimus, susijusius su nurodytų valstybių piliečių readmisija ir grąžinimu. Jei tai yra būtina kurios nors šalies manymu, minėtuose susitarimuose taip pat numatoma trečiosios šalies piliečių ir asmenų be pilietybės readmisijos tvarka. Minėtuose susitarimuose bus pateikta smulki informacija apie asmenų, kuriems minėta tvarka taikoma, kategorijas ir jų readmisijos bei grąžinimo ypatumai. AKR valstybėms bus teikiama reikiama pagalba minėtų susitarimų įgyvendinimui; iii) šiame c punkte sąvoka „Šalys“ – tai Bendrija, bet kuri jos valstybė narė ir bet kuri AKR valstybė.

2 DALIS

INSTITUCINĖS NUOSTATOS

▼M10

14 straipsis

Jungtinės institucijos

1. Šio Susitarimo jungtinės institucijos yra Ministrų Taryba, Ambasadorių komitetas ir Jungtinė Parlamentinė Asamblėja.

2. Jungtinės institucijos ir pagal Ekonominės partnerystės susitarimus įsteigtos institucijos, nepažeisdamos esamų arba būsimų Ekonominės partnerystės susitarimų atitinkamų nuostatų, įsipareigoja užtikrinti koordinavimą, nuoseklumą ir papildomumą, taip pat veiksmingą ir abipusį informacijos srautą.

▼M10

14a straipsnis

Valstybių arba vyriausybių vadovų susitikimai

Bendru susitarimu sušaukti tinkamos formos Šalių susitikimai vyksta valstybių arba vyriausybių vadovų lygmeniu.

▼B

15 straipsnis

Ministrų Taryba

1. Į Ministrų Tarybos sudėtį įeina Europos Sąjungos Tarybos nariai bei Europos Bendrijų Komisijos nariai ir kiekvienos AKR valstybės Vyriausybės narys.

Ministrų Tarybai paeiliui pirmininkauja vienas iš Europos Sąjungos Tarybos narių ir vienas iš AKR valstybių Vyriausybių narių.

▼M10

Tinkamos nagrinėtiniems klausimams formos ir geografinės sudėties Ministrų Taryba paprastai susirenka kartą per metus pirmininko iniciatyva ir tais atvejais, kai tai atrodo būtina. Tokiuose susitikimuose vyksta aukšto lygio konsultacijos Šalims svarbiais konkrečiais klausimais, papildančios darbą, atliekamą Jungtiniame ministrų prekybos komitete, kaip nustatyta 38 straipsnyje, ir AKR ir EB bendradarbiavimo dėl plėtros finansavimo komitete, kaip nustatyta 83 straipsnyje, kuriuo remiamasi reguliariuose metiniuose Ministrų Tarybos susitikimuose.

▼B

2. Ministrų Tarybos funkcijos yra šios:

a) vesti politinį dialogą;

b) priimti politikos gaires ir sprendimus, būtinus šio Susitarimo nuostatų įgyvendinimui, visų pirma dėl plėtros strategijų šiame Susitarime numatytose konkrečiose srityse arba kitose svarbiose srityse ir dėl procedūrų;

c) nagrinėti ir spręsti klausimus, galinčius sukliudyti veiksmingai ir patikimai įgyvendinti šį Susitarimą arba sudaryti kliūtis siekiant jo tikslų;

d) užtikrinti sklandų konsultavimo mechanizmų veikimą.

3. Ministrų Taryba sprendimus priima bendru Šalių susitarimu. Ministrų Tarybos darbas galioja tik tuo atveju, jei posėdyje dalyvauja pusė Europos Sąjungos Tarybos narių, vienas Komisijos narys ir du trečdaliai narių, atstovaujančių AKR valstybių Vyriausybes. Negalinčius dalyvauti posėdyje Ministrų Tarybos narius gali pakeisti atstovai. Atstovas turi to nario teises.

▼M10

Ji gali priimti Šalims privalomus sprendimus ir rengti rezoliucijas, rekomendacijas ir nuomones reguliariuose metiniuose susitikimuose arba pagal rašytinę procedūrą. Ji teikia metines šio Susitarimo įgyvendinimo ataskaitas Jungtinei Parlamentinei Asamblėjai. Ji nagrinėja ir atsižvelgia į Jungtinės Parlamentinės Asamblėjos priimtas rezoliucijas ir rekomendacijas.

▼B

Ministrų Taryba veda nuolatinį dialogą su socialinių ir ekonominių partnerių atstovais ir kitais AKR ir ES pilietinės visuomenės dalyviais. Tuo tikslu kartu su posėdžiais galima surengti konsultacijas.

4. Ministrų Taryba gali perduoti įgaliojimus Ambasadorių komitetui.

5. Ministrų Taryba per šešis mėnesius nuo šio Susitarimo įsigaliojimo priima savo darbo tvarkos taisykles.

16 straipsnis

Ambasadorių komitetas

1. Į Ambasadorių komiteto sudėtį įeina kiekvienos Europos Sąjungos valstybės narės nuolatinis atstovas bei Komisijos atstovas ir kiekvienos AKR valstybės misijos prie Europos Sąjungos vadovas.

Ambasadorių komitetui paeiliui pirmininkauja Bendrijos paskirtos valstybės narės nuolatinis atstovas ir AKR valstybių paskirtos misijos, atstovaujančios AKR valstybę, vadovas.

2. Komitetas padeda Ministrų Tarybai vykdyti jos uždavinius ir vykdo visus įgaliojimus, kuriuos jam patikėjo Taryba. Šiomis sąlygomis jis kontroliuoja šio Susitarimo įgyvendinimą ir pažangą siekiant jame nustatytų tikslų.

Ambasadorių komitetas reguliariai susitinka pirmiausia parengti Tarybos posėdžius ir tais atvejais, kai tai atrodo būtina.

3. Komitetas per šešis mėnesius nuo šio Susitarimo įsigaliojimo priima savo darbo tvarkos taisykles.

17 straipsnis

Jungtinė Parlamentinė Asamblėja

1. Į Jungtinės Parlamentinės Asamblėjos sudėti įeina vienodas ES ir AKR atstovų skaičius. Jungtinės Parlamentinės Asamblėjos nariai yra Europos Parlamento nariai ir kiekvienos AKR valstybės parlamento nariai arba, jei tai neįmanoma, AKR valstybės parlamento paskirti atstovai. Jei susijusi AKR valstybė parlamento neturi, jos atstovo dalyvavimą turi iš anksto patvirtinti Jungtinė Parlamentinė Asamblėja.

2. Jungtinės Parlamentinės Asamblėjos, kaip konsultacinės institucijos, vaidmuo yra šis:

— skatinti demokratijos procesus dialogo ir konsultacijų būdu;

— užtikrinti didesnį supratimą tarp Europos Sąjungos ir AKR valstybių tautų bei didinti visuomenės informuotumą plėtros klausimais;

▼M10

— nagrinėti klausimus, susijusius su plėtra ir AKR ir ES partneryste, įskaitant Ekonominės partnerystės susitarimus, kitus prekybos susitarimus, Europos plėtros fondą ir šalių bei regioninių strategijų dokumentus. Šiuo tikslu Komisija perduoda tokius strategijų dokumentus Jungtinei Parlamentinei Asamblėjai susipažinti;

— aptarti Ministrų Tarybos metinę šio Susitarimo įgyvendinimo ataskaitą, priimti rezoliucijas ir teikti rekomendacijas Ministrų Tarybai, siekiant šio Susitarimo tikslų;

▼M10

— remti nacionalinių parlamentų institucinę plėtrą ir gebėjimų formavimą pagal šio Susitarimo 33 straipsnio 1 dalį.

▼M10

3. Jungtinė Parlamentinė Asamblėja susirenka du kartus per metus į plenarinį posėdį, pakaitomis vykstantį Europos Sąjungoje ir vienoje iš AKR valstybių. Siekiant stiprinti regioninę integraciją ir skatinti nacionalinių parlamentų bendradarbiavimą, ES ir AKR parlamentų narių susitikimai rengiami regioniniu lygmeniu.

3. Tokie regioninio lygmens susitikimai rengiami siekiant šio Susitarimo 14 straipsnio 2 dalyje nustatytų tikslų.

▼B

4. Jungtinė Parlamentinė Asamblėja per šešis mėnesius nuo šio Susitarimo įsigaliojimo priima savo darbo tvarkos taisykles.

3 DALIS

BENDRADARBIAVIMO STRATEGIJOS

18 straipsnis

Bendradarbiavimo strategijos grindžiamos tarpusavyje susijusiomis bei viena kitą papildančiomis plėtros strategijomis ir bendradarbiavimu ekonomikos bei prekybos srityse. Šalys užtikrina, kad abi pusės stiprins pastangas abiejose pirmiau nurodytose srityse.

I ANTRAŠTINĖ DALIS

PLĖTROS STRATEGIJOS

1 SKYRIUS

Bendroji sistema

19 straipsnis

Principai ir tikslai

1. Pagrindinis AKR-EB bendradarbiavimo tikslas yra skurdo sumažinimas ir, galiausiai, panaikinimas, tvari plėtra ir laipsniška AKR šalių integracija į pasaulio ekonomiką. Šiomis sąlygomis bendradarbiavimo struktūra ir orientyrai pritaikomi atskiroms kiekvienos AKR šalies aplinkybėms, skatina ekonominių ir socialinių reformų vietinę nuosavybę ir privataus sektoriaus bei pilietinės visuomenės dalyvių integraciją į plėtros procesą.

▼M10

2. Bendradarbiavimas remiasi Jungtinių Tautų konferencijų išvadomis bei tarptautiniu lygiu nustatytais tikslais, uždaviniais ir veiksmų programomis bei tęstine veikla kaip plėtros principų pagrindu. Bendradarbiavimas taip pat remiasi tarptautinio bendradarbiavimo vystymosi labui uždaviniais ir ypatingą dėmesį skiria kokybinių ir kiekybinių pažangos rodiklių įdiegimui. Šalys bendromis jėgomis stengsis greičiau pasiekti Tūkstantmečio vystymosi tikslus.

▼B

3. Kiekvienos AKR šalies Vyriausybė ir nevalstybiniai dalyviai inicijuoja konsultacijas dėl šalies plėtros strategijų ir joms skiriamos Bendrijos paramos.

20 straipsnis

Požiūris

▼M10

1. AKR ir EB bendradarbiavimo vystymosi labui tikslai vykdomi taikant integruotas strategijas, į kurias įeina ekonominiai, socialiniai, kultūriniai, aplinkosauginiai ir instituciniai elementai, priklausantys vietinei nuosavybei. Todėl bendradarbiavimu sukuriama darni įgalinanti paramos AKR valstybių plėtros strategijoms sistema, užtikrinanti papildomumą ir įvairių elementų sąveiką, visų pirma nacionaliniu bei regioniniu lygmenimis ir tarp šių lygmenų. Šiomis sąlygomis ir pagal plėtros politiką bei AKR valstybių vykdomas reformas AKR ir EB bendradarbiavimo strategijomis nacionaliniu ir tinkamais atvejais regioniniu lygmeniu siekiama:

a) pasiekti greitą ir tvarų darbo vietas kuriantį ekonomikos augimą, plėtoti privatų sektorių, didinti užimtumą ir pagerinti galimybes užsiimti produktyvia ekonomine veikla ir naudotis gamybos šaltiniais;

▼M10

aa) skatinti regionų bendradarbiavimą ir integraciją;

▼B

b) skatinti žmogaus ir socialinę raidą, padedančią užtikrinti platų ir teisingą augimo vaisių padalijimą ir skatinančią lyčių lygybę;

c) skatinti bendruomenių kultūros vertybes ir konkrečią sąveiką su ekonominiais, politiniais ir socialiniais veiksniais;

d) skatinti institucines reformas ir plėtrą, stiprinti institucijas, siekiant užtikrinti demokratijos įtvirtinimą, gerą valdymą ir veiksmingą bei konkurencingą rinkos ekonomiką; formuoti plėtros ir partnerystės pajėgumus; ir

e) skatinti aplinkosauginį subalansuotumą, regeneravimą ir geriausią praktiką bei gamtinių šaltinių bazės išsaugojimą.

▼M10

2. Į visas bendradarbiavimo sritis sistemingai įtraukiami šie teminiai arba tarpusavyje susiję klausimai: žmogaus teisės, lyčių klausimai, demokratija, geras valdymas, aplinkos tvarumas, klimato kaita, užkrečiamosios bei neužkrečiamosios ligos, institucinė plėtra ir gebėjimų formavimas. Šios sritys taip pat atitinka reikalavimus Bendrijos paramai gauti.

▼B

3. Išsamūs tekstai dėl bendradarbiavimo vystymosi labui tikslų ir strategijų, visų pirma sektorių politikos ir strategijų, įtraukiami į vadovą, nustatantį veiklos gaires konkrečiose bendradarbiavimo srityse arba sektoriuose. Ministrų Taryba, remdamasi AKR-EB bendradarbiavimo dėl plėtros finansavimo komiteto rekomendacija, minėtus tekstus gali pataisyti, peržiūrėti ir (arba) iš dalies pakeisti.

2 SKYRIUS

PARAMOS SRITYS

1 SKIRSNIS

Ekonomikos plėtra

21 straipsnis

Investicijų ir privataus sektoriaus plėtra

1. Bendradarbiaujant remiamos būtinos ekonomikos ir institucinės reformos bei politikos kryptys nacionaliniu ir (arba) regioniniu lygiu, kuriomis siekiama sukurti palankią aplinką ►M10 investicijoms ◄ ir plėtoti dinamišką, gyvybingą ir konkurencingą privatų sektorių. Bendradarbiaujant taip pat remiama:

a) dialogo ir bendradarbiavimo tarp valstybinio ir privataus sektorių skatinimas;

b) verslo įgūdžių ir verslo kultūros plėtojimas;

c) privatizacija ir įmonių reforma; ir

d) tarpininkavimo ir arbitražo sistemų kūrimas ir modernizavimas.

2. Bendradarbiaujant taip pat remiamas finansinių ir nefinansinių paslaugų kokybės, buvimo ir prieinamumo oficialioms ir neoficialioms privačioms įmonėms gerinimas:

a) suaktyvinant ir nukreipiant vidaus ir užsienio privačių santaupų srautus į privačių įmonių finansavimą, remiant modernaus finansų sektoriaus, įskaitant kapitalo rinkos, finansinių institucijų ir subalansuotų mikrofinansinių operacijų, plėtojimą;

b) kuriant ir stiprinant verslo institucijas ir tarpininkų organizacijas, asociacijas, prekybos rūmus ir privataus sektoriaus vietos paslaugų teikėjus, remiant ir teikiant nefinansines paslaugas, t. y. profesines, technines, valdymo, mokymo ir prekybines paramos paslaugas įmonėms, ir

c) remiant institucijas, programas, veiklos kryptis ir iniciatyvas, kurios prisideda prie technologijų ir gamybinės, prekybinės ar mokslinės patirties ir geriausios praktikos visais verslo vadybos aspektais plėtojimo ir perdavimo.

3. Bendradarbiaujant skatinama verslo plėtra teikiant finansines lėšas, garantijų priemones ir techninę paramą, kuriomis siekiama skatinti ir remti dinamiškų, gyvybingų ir konkurencingų įmonių visuose ūkio sektoriuose, o taip pat finansinių tarpininkų, tokių kaip finansų ir rizikos kapitalo institucijų bei lizingo kompanijų kūrimą, steigimą, plėtimą, diversifikavimą, sanavimą, restruktūrizaciją, modernizaciją ir privatizaciją:

a) kuriant ir (arba) stiprinant finansinius instrumentus investicinio kapitalo forma;

b) gerinant prieigą prie būtiniausios informacijos, pvz., verslo informacijos ir patariamųjų, konsultacinių ar techninės pagalbos paslaugų;

c) didinant eksporto veiklą, visų pirma formuojant pajėgumus visose su prekyba susijusiose srityse, ir

d) skatinant ryšius, tinklus ir bendradarbiavimą tarp įvairių firmų, įskaitant apimantį technologijos ir gamybinės, prekybinės ar mokslinės patirties perdavimą nacionaliniu, regioniniu ir AKR-EB lygiu, ir partnerystę su užsienio privačiais investuotojais, kurie laikosi AKR-EB bendradarbiavimo vystymosi labui tikslų ir gairių.

4. Bendradarbiaujant remiama mikroįmonių plėtra, užtikrinant geresnę prieigą prie finansinių ir nefinansinių paslaugų; nustatoma atitinkama jų plėtros politika ir reguliavimo sistema; taip pat teikiamos mokymo ir informacinės paslaugos geriausios praktikos mikrofinansų srityje.

▼M10

5. Parama investicijoms ir privataus sektoriaus plėtrai apjungia veiksmus ir iniciatyvas makro-, mezo- ir mikroekonomikos lygiu ir skatina ieškoti pažangių finansavimo mechanizmų, įskaitant privačių ir viešųjų plėtros finansavimo šaltinių sujungimą bei derinimą.

▼M10

6. Bendradarbiaujant remiamos investicijos į pagrindinę viešojo sektoriaus infrastruktūrą, kuriomis siekiama privačiojo sektoriaus plėtros, ekonomikos augimo ir skurdo panaikinimo tikslų.

▼B

22 straipsnis

Makroekonomikos ir struktūrinės reformos ir politikos kryptys

1. Bendradarbiaujant remiamos AKR pastangos įgyvendinti:

a) makroekonomikos augimą ir stabilizaciją, taikant disciplinuotą fiskalinę ir pinigų politiką, dėl kurios sumažėja infliacija ir pagerinamas užsienio ir fiskalinis balansas, sustiprinant fiskalinę drausmę, sustiprinant biudžeto skaidrumą it patikimumą, pagerinant fiskalinės politikos kokybę, nuosavą kapitalą ir sudėtį; ir

▼M10

b) struktūrinę politiką, kuria siekiama sustiprinti skirtingų veikėjų, visų pirma privataus sektoriaus, vaidmenį ir pagerinti aplinką didesniam šalies išteklių sutelkimui bei verslo, investicijų ir užimtumo augimui, taip pat: i) liberalizuoti prekybą ir užsienio valiutos režimus bei einamosios sąskaitos konvertabilumą, atsižvelgiant į konkrečias kiekvienos šalies galimybes; ii) sustiprinti darbo ir produktų rinkos reformas; iii) skatinti finansų sistemos reformas, padedančias plėtoti gyvybingas bankininkystės ir ne bankininkystės sistemas, kapitalo rinkas ir finansų paslaugas, įskaitant mikrofinansus; iv) pagerinti privačių ir viešųjų paslaugų kokybę; ir v) skatinti regionų bendradarbiavimą ir makroekonomikos ir pinigų politikos integraciją.

2. Makroekonomikos politikos ir struktūrinės pertvarkos programų modelis atspindi susijusių šalių socialinį politinį foną ir institucinius gebėjimus, užtikrina teigiamą poveikį skurdo sumažinimui ir prieigą prie socialinių paslaugų, ir yra grindžiamas šiais principais:

a) AKR valstybės pirmiausia atsakingos už spręstinų problemų analizę, reformų parengimą ir įgyvendinimą;

b) paramos programos pritaikomos prie skirtingos padėties kiekvienoje AKR valstybėje ir atsižvelgia į šių valstybių socialines sąlygas, kultūrą ir aplinką;

c) pripažįstama ir gerbiama AKR valstybių teisė nustatyti savo plėtros strategijų kryptį ir seką bei prioritetus;

d) reformų tempas yra realus ir atitinka kiekvienos AKR valstybės pajėgumus ir išteklius, ir

e) stiprinamas gyventojų informuotumas ekonomikos ir socialinių reformų bei politikos klausimais.

▼M10

23 straipsnis

Ekonomikos sektoriaus plėtra

Bendradarbiaujant remiama tvari politika ir institucinės reformos bei investicijos, būtinos užtikrinti lygiateises galimybes užsiimti ekonominės veiklos rūšimis ir naudotis gamybos šaltiniais, visų pirma:

a) mokymo sistemų, padedančių didinti produktyvumą oficialiuose ir neoficialiuose sektoriuose, kūrimas;

b) kapitalas, kreditai, žemė, ypač nuosavybės teisių ir naudojimo atžvilgiu;

c) kaimo strategijų, kuriomis siekiama nustatyti dalyvavimo decentralizuotame planavime, išteklių paskirstyme ir valdyme, kūrimas;

d) strategijų kūrimas siekiant didinti žemės ūkio gamybą ir našumą AKR valstybėse, visų pirma skiriant būtinų lėšų žemės ūkio moksliniams tyrimams, žemės ūkio žaliavoms ir paslaugoms, pagalbinei kaimo infrastruktūrai ir rizikos mažinimui bei valdymui. Parama apima viešojo ir privataus sektorių investicijas į žemės ūkį, paramą žemės ūkio politikos krypčių bei strategijų kūrimui, ūkininkų ir privataus sektoriaus organizacijų stiprinimą, gamtinių išteklių valdymą ir žemės ūkio rinkų kūrimą bei veikimą. Žemės ūkio gamybos strategijomis remiama nacionalinė bei regioninė maisto saugos politika ir regioninė integracija; šiomis aplinkybėmis bendradarbiaujant remiamos AKR valstybių pastangos didinti prekių eksporto konkurencingumą ir derinti prekių eksporto strategijas prie besikeičiančių prekybos sąlygų;

e) subalansuota vandens išteklių plėtra, grindžiama darnaus vandens išteklių valdymo principais, užtikrinant teisingą ir subalansuotą bendrų vandens išteklių paskirstymą įvairioms reikmėms;

f) subalansuota akvakultūros ir žuvininkystės išteklių plėtra, įskaitant vidaus žuvininkystės sektorių ir jūrų išteklius išskirtinėse AKR valstybių ekonominėse zonose;

g) ekonominė ir technologinė infrastruktūra ir paslaugos, įskaitant transportą, telekomunikacijų sistemas, ryšių paslaugas ir informacinės visuomenės kūrimą;

h) konkurencingų pramonės, kasybos ir energetikos sektorių plėtra, skatinant privataus sektoriaus įsitraukimą ir plėtrą;

i) prekybos plėtra, įskaitant sąžiningos prekybos skatinimą;

j) verslo, finansų, bankininkystės ir kitų paslaugų sektorių plėtra;

k) turizmo plėtra;

l) mokslo, technologijų ir mokslinių tyrimų infrastruktūros ir paslaugų plėtra; įskaitant naujų technologijų stiprinimą, perdavimą ir įsisavinimą;

m) gebėjimų gamybinėse srityse, ypač visuomeniniame ir privačiame sektoriuose stiprinimas;

n) tradicinių žinių skatinimas; ir

o) konkrečių prisitaikymo strategijų, kuriose būtų atsižvelgiama į lengvatų panaikinimo poveikį ir į kurias galėtų būti įtraukta a–n punktuose nurodyta veikla, rengimas.

▼M10

23a straipsnis

Žuvininkystė

Pripažįstant, kad žuvininkystė ir akvakultūra AKR valstybėse yra pagrindinės svarbos sektoriai, padedantys kurti naujas darbo vietas, gauti pajamų, užtikrinti maisto saugą ir mažinti skurdą, suteikiant pragyvenimo šaltinį kaimo bei pakrančių bendruomenėms, bendradarbiaujant siekiama toliau plėtoti AKR valstybių akvakultūros ir žuvininkystės sektorius ir tvariai didinti su jais susijusią socialinę bei ekonominę naudą.

Bendradarbiavimo programomis ir veiklos kryptimis remiamas, inter alia, subalansuotos akvakultūros bei žuvininkystės plėtros strategijų ir valdymo planų rengimas bei įgyvendinimas AKR valstybėse ir regionuose; akvakultūros ir žuvininkystės integravimas į nacionalines ir regionines plėtros strategijas; būtinos infrastruktūros ir techninės kompetencijos, kad AKR valstybės galėtų išsaugoti nuolatinę didžiausią savo žuvininkystės ir akvakultūros išteklių vertę, plėtra; AKR valstybių gebėjimų formavimas, siekiant įveikti išorės kliūtis, trukdančias visapusiškai naudotis savo žuvininkystės ištekliais; bendrų įmonių, investuojančių į AKR valstybių žuvininkystės ir akvakultūros sektorius, rėmimas ir kūrimas. Visuose žuvininkystės srities susitarimuose, dėl kurių gali derėtis Bendrija ir AKR valstybės, deramai atsižvelgiama į atitiktį šios srities plėtros strategijoms.

Bendrai susitarus gali būti rengiamos aukšto lygio konsultacijos, taip pat ministrų lygmeniu, siekiant plėtoti, gerinti ir (arba) stiprinti AKR ir ES vystomąjį bendradarbiavimą subalansuotos akvakultūros ir žuvininkystės srityje.

▼B

24 straipsnis

Turizmas

Bendradarbiaujant siekiama tvarios turizmo pramonės AKR šalyse ir jų subregionuose plėtros, pripažįstant šios pramonės didėjančią svarbą paslaugų sektoriaus augimui AKR šalyse ir jų pasaulinės prekybos išsiplėtimui, jos gebėjimą stimuliuoti kitus ekonominės veiklos sektorius ir jos vaidmenį skurdo panaikinimui.

Bendradarbiavimo programomis ir projektais bus remiamos AKR šalių pastangos sukurti ir pagerinti šalių teisinę ir institucinę struktūrą ir išteklius, kuriant ir įgyvendinant tvarią turizmo politiką ir programas, taip pat, inter alia, gerinant šio sektoriaus, ypač mažųjų ir vidutinių įmonių (MVĮ), konkurencinę padėtį, paramą investicijoms ir jų skatinimą, prekių išplėtimą, įskaitant vietinių kultūrų plėtrą AKR šalyse, ir stiprinant ryšius tarp turizmo ir kitų ekonominės veiklos sektorių.

2 SKIRSNIS

Socialinė ir žmogaus raida

25 straipsnis

Socialinio sektoriaus plėtra

1. Bendradarbiaujant remiamos AKR valstybių pastangos plėtoti bendrąją ir sektorių politiką bei reformas, kurios pagerina pagrindinės socialinės infrastruktūros ir paslaugų apimtis, kokybę ir prieinamumą bei atsižvelgia į vietinius poreikius ir konkrečius labiausiai pažeidžiamų ir socialiai nuskriaustųjų poreikius, tokiu būdu sumažinant galimybės naudotis minėtomis paslaugomis nelygybę. Specialus dėmesys skiriamas pakankamo socialinių sektorių finansavimo valstybės lėšomis užtikrinimui. Tokiu būdu bendradarbiaujant siekiama:

▼M10

a) gerinti švietimą ir mokymą visais lygmenimis, siekti aukštojo mokslo kvalifikacijų pripažinimo, sukurti švietimo kokybės užtikrinimo sistemas, įskaitant švietimą ir mokymą internetu arba kitais netradiciniais būdais, bei formuoti techninius pajėgumus ir įgūdžius;

b) gerinti sveikatos apsaugos sistemas, visų pirma užtikrinti lygias galimybes naudotis visapusiškomis ir kokybiškomis sveikatos priežiūros paslaugomis, ir mitybą, panaikinant badą ir nepakankamą mitybą ir užtikrinant pakankamą maisto produktų tiekimą ir saugą, taip pat remti minimalios socialinės apsaugos sistemas;

▼B

c) integruoti su gyventojais susijusius klausimus į plėtros strategijas, siekiant pagerinti reprodukcinę sveikatą, priminę sveikatos apsaugą, šeimos planavimą; užtikrinti moterų lyties organų sužalojimo prevenciją;

▼M4

d) skatinti kovą su: — ŽIV/AIDS, užtikrinant moterų seksualinės ir reprodukcinės sveikatos apsaugą ir moterų teises; — kitomis su skurdu susijusiomis ligomis, ypač maliarija ir tuberkulioze;

▼B

e) didinti buityje naudojamo vandens saugą ir gerinti prieigą prie saugaus vandens ir tinkamos sanitarijos;

f) gerinti galimybes visiems turėti prieinamą ir tinkamą būstą, remiant mažų išlaidų ir mažų pajamų būsto programas ir gerinant miestų plėtrą; ir

g) skatinti socialinio dialogo metodų propagavimą ir pagrindinių socialinių teisių laikymąsi.

2. Bendradarbiaujant taip pat remiamas gebėjimų formavimas socialinėse srityse, pvz. mokymo programos nustatant socialinės politikos kryptis ir modernius socialinių projektų valdymo metodus; politikos kryptys, prisidedančios prie technologinės inovacijos ir mokslinių tyrimų; vietinės kompetencijos kūrimas ir partnerysčių skatinimas; ir apskrito stalo diskusijos nacionaliniu ir (arba) regioniniu lygiu.

3. Bendradarbiaujant skatinama ir remiama socialinės apsaugos ir socialinio draudimo politikos ir sistemų kūrimas ir įgyvendinimas, siekiant sustiprinti socialinę sanglaudą ir skatinti pagalbą sau bei bendruomenės solidarumą. Parama sutelkiama, inter alia, į ekonominiu solidarumu grindžiamų iniciatyvų rengimą, ypač įsteigiant su vietos poreikiais ir dalyviais suderintus socialinės plėtros fondus.

26 straipsnis

Jaunimo klausimai

Bendradarbiaujant taip pat remiamas darnios ir išsamios jaunimo galimybių realizavimo politikos kūrimas, kad jaunimas būtų geriau integruotas į visuomenę ir galėtų pasinaudoti visomis savo galimybėmis. Tokiu būdu bendradarbiaujant remiamos politikos kryptis, priemonės ir veiksmai, kuriais siekiama:

a) apsaugoti vaikų ir jaunimo, ypač mergaičių teises;

b) skatinti jaunimo įgūdžius, energiją, novatoriškumą ir potencialą, kad būtų sustiprintos jų ekonominės, socialinės ir kultūrinės galimybės ir padidintos jų užimtumo galimybės gamybos sektoriuje;

▼M4

c) padėti bendruomeninėms institucijoms suteikti vaikams galimybę plėtoti savo fizinį, psichologinį, socialinį ir ekonominį potencialą;

d) vykdant reabilitacijos programas reintegruoti vaikus, pasibaigus konfliktui, į visuomenę; ir

▼M4

e) skatinti aktyvų jaunų piliečių dalyvavimą visuomeniniame gyvenime ir studentų mainus bei AKR ir ES jaunimo organizacijų bendravimą.

▼B

27 straipsnis

▼M10

Kultūra ir vystymasis

▼B

Bendradarbiaujant kultūros srityje siekiama:

a) įtraukti kultūros dimensiją į visus bendradarbiavimo vystymosi labui lygius;

b) pripažinti, išsaugoti ir remti kultūros vertybes ir tapatumą, siekiant sudaryti sąlygas dialogui tarp skirtingų kultūrų;

▼M10

c) pripažinti, išsaugoti ir remti kultūros paveldo vertybes; remti pajėgumų plėtojimą šiame sektoriuje;

▼B

d) plėtoti kultūros pramonę ir didinti kilnojamųjų kultūros vertybių ir kultūrinių paslaugų patekimo į rinką galimybes;

▼M10

e) pripažinti ir remti kultūros veikėjų bei kultūros tinklų vaidmenį ir įnašą į tvarią plėtrą; ir

f) remti švietimo kultūrinį matmenį ir jaunimo dalyvavimą kultūrinėje veikloje.

▼B

3 SKIRSNIS

Regionų bendradarbiavimas ir integracija

▼M10

28 straipsnis

Bendrasis požiūris

1. AKR ir ES bendradarbiaujant teikiama veiksminga pagalba siekiant įvykdyti tikslus ir prioritetus, kuriuos AKR valstybės nustatė regionų bendradarbiavimo ir integracijos srityse.

2. Atsižvelgiant į 1 ir 20 straipsniuose nustatytus bendruosius tikslus, AKR ir ES bendradarbiavimu siekiama:

a) remti taiką ir stabilumą, taip pat konfliktų prevenciją ir sprendimą;

b) stiprinti ekonominę plėtrą bei ekonominį bendradarbiavimą kuriant didesnes rinkas, užtikrinant laisvą asmenų, prekių, paslaugų, kapitalo, darbo jėgos ir technologijų judėjimą tarp AKR valstybių, sparčiau įvairinant AKR valstybių ekonomiką, remiant bei plėtojant AKR valstybių tarpusavio prekybą bei prekybą su trečiosiomis šalimis ir laipsniškai integruojant AKR valstybes į pasaulio ekonomiką;

c) skatinti tvarios plėtros uždavinių valdymą tarpvalstybiniu lygmeniu, inter alia, koordinuojant ir derinant regionų bendradarbiavimo politiką.

3. 58 straipsnyje nustatytomis sąlygomis bendradarbiaujant taip pat remiamas regionų ir AKR valstybių bendradarbiavimas, kaip antai apimantis:

a) vieną ar kelias AKR regionines organizacijas, taip pat žemyno lygmeniu;

b) Europos užjūrio šalis ir teritorijas bei atokiausius regionus;

c) AKR nepriklausančias besivystančias šalis.

29 straipsnis

AKR ir ES bendradarbiavimas siekiant paremti regionų bendradarbiavimą ir integraciją

1. Bendradarbiavimu stabilumo, taikos ir konfliktų prevencijos srityje remiama:

a) regioninio politinio dialogo skatinimas ir plėtra šiose srityse: konfliktų prevencijos ir sprendimo; žmogaus teisių ir demokratizacijos; įvairių plėtros dalyvių mainų, ryšių ir judumo, ypač pilietinėje visuomenėje;

b) regioninių iniciatyvų ir politikos skatinimas saugumo srityse, įskaitant ginklų kontrolę, kovą su narkotikais, organizuotu nusikalstamumu, pinigų plovimu, kyšininkavimu ir korupcija.

2. Bendradarbiavimu regioninės ekonominės integracijos srityje remiama:

a) mažiausiai išsivysčiusių AKR valstybių dalyvavimo kuriant regionines rinkas ir dalijantis jų teikiama nauda skatinimas;

b) sektorių ekonominės reformos politikos įgyvendinimas regioniniu lygiu;

c) prekybos ir mokėjimų liberalizavimas;

d) užsienio ir vidaus tarptautinių investicijų bei kitų regioninės ekonominės integracijos iniciatyvų skatinimas;

e) regioninės integracijos pereinamojo laikotarpio realių išlaidų poveikio biudžeto pajamoms ir mokėjimų balansui mažinimas; ir

f) infrastruktūra, visų pirma transportas ir komunikacijos bei jų sauga ir paslaugos, įskaitant regioninių galimybių informacijos ir ryšių technologijų srityje plėtojimą.

3. Bendradarbiaujant tvarios plėtros regioninės politikos srityje, remiami AKR regionų prioritetai, visų pirma:

a) aplinkos apsauga ir subalansuotas gamtinių išteklių, įskaitant vandenį bei energiją, valdymas, taip pat klimato kaitos klausimas;

b) maisto sauga ir žemės ūkis;

c) sveikata, švietimas ir mokymas;

d) moksliniai tyrimai ir technologijų plėtra; ir

e) regioninės pasirengimo nelaimei ir jos pasekmių sušvelninimo iniciatyvos, taip pat atstatymas po nelaimių.

30 straipsnis

Gebėjimų formavimas remiant AKR regionų bendradarbiavimą ir integraciją

Siekiant veiksmingos ir tinkamos regioninės politikos, bendradarbiavimu ugdomi ir stiprinami gebėjimai:

a) regioninės integracijos institucijų ir organizacijų, kurias įsteigė AKR valstybės arba kuriose AKR valstybė dalyvauja, skatinančių regionų bendradarbiavimą ir integraciją;

b) nacionalinių vyriausybių ir parlamentų regioninės integracijos klausimais; ir

c) nevalstybinių dalyvių, įskaitant privatų sektorių.

▼B

4 SKIRSNIS

Teminiai ir horizontalūs klausimai

31 straipsnis

Lyčių klausimai

Bendradarbiaujant padedama stiprinti politiką ir programas, kurios pagerina, užtikrina ir išplečia vienodą moterų ir vyrų dalyvavimą visose politinio, ekonominio, socialinio ir kultūrinio gyvenimo srityse. Bendradarbiaujant padedama pagerinti moterų galimybes naudotis visais šaltiniais, būtinais visapusiškai naudojantis jų pagrindinėmis teisėmis. Tiksliau, bendradarbiaujant sukuriama atitinkama sistema, kuria:

a) lytims jautrus požiūris ir klausimai integruojami į kiekvieną bendradarbiavimo vystymosi labui lygmenį, įskaitant makroekonomikos politiką, strategijas ir veiksmus, ir

b) skatinama priimti konkrečias pozityvias priemones moterų naudai dėl: i) dalyvavimo valstybės ir vietinėje politikoje; ii) paramos moterų organizacijoms; iii) teisės į pagrindines socialines paslaugas, ypač švietimo ir mokymo, sveikatos apsaugos ir šeimos planavimo srityse; iv) teisės naudotis gamybos šaltiniais, ypač žemės ir kreditų bei darbo rinkos srityse ir v) atsižvelgimo į moteris pagalbos kritiškos padėties ir reabilitacijos operacijų atveju.

▼M10

31a straipsnis

ŽIV/AIDS

Bendradarbiaujant remiamos AKR valstybių pastangos visuose sektoriuose kurti ir stiprinti politikos kryptis bei programas, kuriomis siekiama kovoti su ŽIV/AIDS pandemija ir išvengti jos neigiamo poveikio vystymuisi. AKR valstybėms padedama pasiekti ir užtikrinti visuotinę ŽIV/AIDS prevenciją, gydymą, priežiūrą bei paramą ir visų pirma siekiama:

a) remti visapusiškų daugelį sektorių apimančių kovos su ŽIV/AIDS strategijų ir planų, kurie turėtų būti nacionalinių ir regioninių plėtros planų prioritetas, rengimą bei įgyvendinimą;

b) į nacionalines kovos su ŽIV/AIDS priemones įtraukti visus atitinkamus plėtros sektorius ir užtikrinti plataus masto suinteresuotųjų šalių dalyvavimą visais lygmenimis;

c) stiprinti nacionalines sveikatos apsaugos sistemas ir spręsti žmogiškųjų išteklių trūkumo problemą sveikatos srityje, siekiant užtikrinti visuotinį ŽIV/AIDS prevencijos, gydymo, ligonių priežiūros bei kitų sveikatos priežiūros paslaugų prieinamumą ir veiksmingą integraciją;

d) spręsti lyčių nelygybės, lytinės prievartos bei smurto problemas, kurios skatina ŽIV/AIDS pandemiją, ir labiau stengtis užtikrinti moterų ir mergaičių teises, rengti lyčių aspektu veiksmingas ŽIV/AIDS programas bei teikti paslaugas moterims ir mergaitėms, be kita ko, susijusias su lytine bei reprodukcine sveikata ir teisėmis, taip pat remti visapusišką moterų dalyvavimą planuojant ir priimant sprendimus dėl ŽIV/AIDS strategijų ir programų;

e) kurti pagalbines teisines bei politines sistemas ir panaikinti baudžiamuosius įstatymus, politikos kryptis, praktiką, neigiamas nuostatas ir diskriminaciją, kurie pažeidžia žmogaus teises, didina pažeidžiamumą ŽIV/AIDS atžvilgiu ir kliudo naudotis veiksmingomis ŽIV/AIDS prevencijos, gydymo, priežiūros ir paramos priemonėmis, įskaitant vaistus, prekes ir paslaugas, skirtus žmonėms, užsikrėtusiems ŽIV/AIDS, ir didžiausios rizikos gyventojų grupėms;

f) didinti galimybes naudotis faktais grindžiama ir visapusiška ŽIV/AIDS prevencija, atsižvelgiant į epidemiją skatinančius vietos veiksnius ir konkrečius moterų, jaunimo bei didžiausios rizikos gyventojų grupių poreikius; ir

g) užtikrinti visuotinį ir patikimą saugių, aukštos kokybės ir prieinamos kainos vaistų ir sveikatos priežiūros prekių, įskaitant lytinės bei reprodukcinės sveikatos priežiūros prekes, tiekimą.

▼B

32 straipsnis

Aplinka ir gamtiniai ištekliai

1. Bendradarbiaujant aplinkos apsaugos ir subalansuoto gamtinių išteklių naudojimo ir valdymo klausimais siekiama:

a) aplinkosaugos subalansuotumą įtraukti į visus bendradarbiavimo vystymosi labui aspektus ir įvairių dalyvių įgyvendinamas paramos programas bei projektus;

b) formuoti ir (arba) stiprinti visų aplinkosaugos dalyvių mokslo ir technikos, žmogiškuosius ir institucinius gebėjimus aplinkosaugos valdymo srityje;

c) remti konkrečias priemones ir programas, spendžiančias svarbiausius subalansuoto valdymo klausimus ir taip pat susijusias su esamais ir būsimais regioniniais bei tarptautiniais įsipareigojimais dėl mineralinių ir gamtinių išteklių, tokių kaip: i) tropiniai miškai, vandens ištekliai, pakrančių, jūrų ir žuvų ištekliai, gyvūnija ir augalija, dirvožemiai, biologinė įvairovė; ii) trapių ekosistemų apsauga (pvz., koralų rifas); iii) atsinaujinantys energijos ištekliai, ypač saulės energija ir energijos efektyvumas; iv) tvari kaimo ir miesto plėtra; v) dykumėjimas, sausra ir miško kirtimas; vi) miestų aplinkosaugos problemų inovacinių sprendimo būdų ieškojimas ir vii) tvaraus turizmo skatinimas.

d) atsižvelgti į klausimus, susijusius su pavojingų atliekų vežimu ir šalinimu.

2. Bendradarbiaujant taip pat atsižvelgiama į:

a) mažų, esančių saloje AKR šalių pažeidžiamumą, ypač į klimato kaitos keliamą grėsmę;

b) blogėjančias sausrų keliamas ir dykumėjimo problemas, ypač mažiausiai išsivysčiusiose ir neturinčiose išėjimo į jūrą šalyse; ir

c) institucinę plėtrą ir gebėjimų formavimą.

▼M10

32a straipsnis

Klimato kaita

Šalys pripažįsta, kad klimato kaita yra didelė pasaulio aplinkos problema, kelianti grėsmę Tūkstantmečio vystymosi tikslų įgyvendinimui, todėl būtina tinkamu laiku suteikti pakankamą ir prognozuojamą paramą šiai problemai spręsti. Dėl šių priežasčių ir pagal 32 straipsnio, ypač jo 2 dalies a punkto, nuostatas bendradarbiaujant:

a) pripažįstamas AKR valstybių, ypač mažų salų ir žemumose esančių AKR valstybių, pažeidžiamumas su klimatu susijusių reiškinių, kaip antai krantų erozijos, ciklonų, potvynių ir gyventojų perkėlimų dėl ekologinių veiksnių, atžvilgiu, visų pirma mažiausiai išsivysčiusių ir neturinčių išėjimo į jūrą AKR valstybių pažeidžiamumas didėjančių potvynių, sausrų, miškų naikinimo ir dykumėjimo atžvilgiu;

b) stiprinamos ir remiamos politikos kryptys bei programos, kuriomis siekiama, be kita ko, institucinės plėtros ir gebėjimų ugdymo priemonėmis, mažinti klimato kaitą ir prisitaikyti prie jos pasekmių bei keliamos grėsmės;

c) stiprinamas AKR valstybių gebėjimas kurti pasaulinę anglies dioksido rinką ir joje dalyvauti; ir

d) pirmenybė teikiama šiai veiklai: i) klimato kaitos klausimo įtraukimui į plėtros strategijas ir skurdo mažinimo priemones; ii) klimato kaitos klausimo politinio matomumo didinimui bendradarbiavimo vystymosi labui srityje, taip pat atitinkamu politiniu dialogu; iii) pagalbai AKR valstybėms, skirtai atitinkamiems sektoriams, kaip antai žemės ūkiui, vandentvarkai ir infrastruktūrai, prie klimato kaitos pritaikyti, taip pat pagalbai perkeliant ir diegiant tinkamas ir aplinkai nekenksmingas technologijas; iv) skatinimui mažinti nelaimių riziką, atsižvelgiant į tai, kad nelaimių dažnėjimas susijęs su klimato kaita; v) finansinės ir techninės paramos teikimui klimato kaitos mažinimo veiksmams AKR valstybėse sutinkamai su jų skurdo mažinimo ir tvarios plėtros tikslais, įskaitant dėl miškų naikinimo bei nykimo susidarančio išmetamųjų teršalų kiekio mažinimą ir žemės ūkio sektoriuje susidarančio išmetamųjų teršalų kiekio mažinimą; vi) oro ir klimato informacijos bei prognozių ir išankstinio perspėjimo sistemų gerinimui; ir vii) tvarią plėtrą skatinančių atsinaujinančiųjų energijos išteklių ir mažai anglies dioksido į aplinką išskiriančių technologijų rėmimui.

▼B

33 straipsnis

Institucinė plėtra ir gebėjimų formavimas

1. Bendradarbiaujant sistemingai atsižvelgiama į institucinius aspektus, ir šiomis sąlygomis remiamos AKR valstybių pastangos plėtoti ir stiprinti struktūras, institucijas ir procedūras, padedančias:

a) skatinti ir palaikyti demokratiją, žmogaus orumą, socialinį teisingumą ir pliuralizmą, išlaikant visišką pagarbą įvairovei visuomenėse ir tarp jų;

b) skatinti ir palaikyti visuotinę ir visapusišką pagarbą visoms žmogaus teisėms ir pagrindinėms laisvėms bei jų laikymąsi ir apsaugą;

c) plėtoti ir sustiprinti teisinės valstybės principą bei pagerinti galimybę siekti teisingumo, tuo pat metu užtikrinant teisminių sistemų profesionalumą ir nepriklausomumą; ir

d) užtikrinti skaidrų bei atskaitingą valdymą ir administravimą visose valstybinėse institucijose.

2. Šalys drauge kovoja su kyšininkavimu ir korupcija visose savo visuomenėse.

3. Bendradarbiaujant remiamos AKR valstybių pastangos savo valstybines institucijas orientuoti teigiama augimo ir plėtros linkme ir siekti svarbių polinkių veiksmingos valstybės tarnybų veikloje, kadangi ji susijusi su eilinių žmonių gyvenimu. Šiomis sąlygomis bendradarbiaujant padedama reformuoti, racionalizuoti ir modernizuoti valstybinį sektorių. Bendradarbiaujant ypač remiama:

a) valstybės tarnybos reforma ir modernizavimas;

b) teisinės ir teismų reformos ir teisminių sistemų modernizavimas;

▼M10

c) valstybės finansų ir biudžeto valdymo gerinimas ir stiprinimas, siekiant plėtoti AKR valstybių ekonominę veiklą ir didinti jų mokestines pajamas, kartu besąlygiškai gerbiant AKR valstybių savarankiškumą šioje srityje. Galimos priemonės: i) šalies pajamų valdymo gebėjimų stiprinimas, įskaitant veiksmingų, tinkamų ir tvarių mokesčių sistemų kūrimą; ii) skatinimas dalyvauti tarptautinio mokesčių srities bendradarbiavimo sistemose ir procesuose, siekiant palengvinti tolesnį tarptautinių standartų tobulinimą ir veiksmingą atitiktį jiems; iii) parama geriausios tarptautinės mokesčių srities praktikos, įskaitant skaidrumo principą ir informacijos mainus, įgyvendinimui tose AKR valstybėse, kurios yra įsipareigojusios tai daryti;

▼B

d) bankų ir finansų sektoriaus reformos spartinimas;

e) valstybės turto valdymo gerinimas ir viešųjų pirkimų procedūrų reforma; ir

f) politinė, administracinė, ekonominė ir finansinė decentralizacija.

4. Bendradarbiaujant taip pat padedama atstatyti ir (arba) sustiprinti svarbiausius valstybinio sektoriaus pajėgumus ir remti institucijas, būtinas palaikyti rinkos ekonomiką, ypač remti:

a) teisinių ir reguliavimo pajėgumų, būtinų susitvarkant su rinkos ekonomikos veikimu, įskaitant konkurencijos politiką ir vartotojų politiką, plėtojimą;

b) gebėjimų analizuoti, planuoti, formuluoti ir įgyvendinti politiką, ypač ekonomikos, socialinėje, aplinkosaugos, mokslinių tyrimų, mokslo ir technologijos, ir inovacijų srityse, gerinimą;

c) finansų ir pinigų institucijų modernizavimą, stiprinimą ir reformavimą bei procedūrų pagerinimą;

d) vietos ir savivaldybių lygmens pajėgumų, būtinų decentralizacijos politikai įgyvendinti ir gyventojų dalyvavimui plėtros procese padidinti, formavimą;

e) gebėjimų stiprinimą kitose svarbiose srityse, pvz.: i) tarptautinėse derybose; ir ii) užsienio pagalbos valdymo ir koordinavimo srityje.

5. Bendradarbiavimas aprėpia visas bendradarbiavimo sritis ir sektorius, siekiant paskatinti nevalstybinių dalybių atsiradimą ir jų gebėjimų stiprinimą, ir sustiprinti informavimo struktūras ir jų bei nacionalinės valdžios institucijų tarpusavio dialogą ir konsultacijas, įskaitant regioniniu lygiu.

II ANTRAŠTINĖ DALIS

BENDRADARBIAVIMAS EKONOMIKOS IR PREKYBOS SRITYJE

1 SKYRIUS

Tikslai ir principai

34 straipsnis

Tikslai

1. Bendradarbiaujant ekonomikos ir prekybos srityje siekiama skatinti sklandžią ir laipsnišką AKR valstybių integraciją į pasaulio ekonomiką, reikiamai atsižvelgiant į jų politinį pasirinkimą ir plėtros prioritetus, tokiu būdu skatinant jų tvarią plėtrą ir prisidedant prie skurdo panaikinimo AKR šalyse.

▼M10

2. Galutinis bendradarbiavimo ekonomikos ir prekybos srityje tikslas – įgalinti AKR valstybes visapusiškai dalyvauti tarptautinėje prekyboje. Šiomis sąlygomis visų pirma turi būti atsižvelgta į AKR valstybių būtinybę aktyviai dalyvauti daugiašalėse derybose dėl prekybos. Atsižvelgiant į esamą AKR valstybių išsivystymo lygį, bendradarbiaujant ekonomikos ir prekybos srityje siekiama įgalinti AKR valstybes susidoroti su globalizacijos uždaviniais ir laipsniškai prisitaikyti prie naujų tarptautinės prekybos santykių, tokiu būdu palengvinant jų perėjimą prie liberalizuotos pasaulio ekonomikos. Šiomis aplinkybėmis ypatingą dėmesį reikėtų skirti daugelio AKR valstybių pažeidžiamumui dėl jų priklausomybės nuo prekių arba kelių pagrindinių produktų, įskaitant pridėtinę vertę turinčius žemės ūkio pramonės produktus, ir dėl lengvatų mažinimo rizikos.

3. Šiuo tikslu bendradarbiavimu ekonomikos ir prekybos srityje siekiama I antraštinėje dalyje nustatytomis nacionalinėmis bei regioninėmis plėtros strategijomis sustiprinti AKR valstybių gamybos, tiekimo ir prekybos pajėgumus, o taip pat jų gebėjimą pritraukti investicijas. Juo taip pat siekiama sukurti naują Šalių tarpusavio prekybos dinamiką, sustiprinant AKR valstybių prekybos ir investicijų politiką, sumažinant jų priklausomybę nuo prekių, skatinant įvairesnę ekonomiką ir pagerinant AKR valstybių gebėjimą spręsti visus su prekyba susijusius klausimus.

4. Bendradarbiavimas ekonomikos ir prekybos srityje įgyvendinamas visiškai laikantis Pasaulio prekybos organizacijos (PPO) nuostatų, įskaitant specialias ir diferencijuotas sąlygas, atsižvelgiant į abipusius Šalių interesus ir jų atitinkamą išsivystymo lygį. Taip pat, visapusiškai laikantis daugiašalių įsipareigojimų, atsižvelgiama į lengvatų mažinimo poveikį.

▼B

35 straipsnis

Principai

▼M10

1. Bendradarbiavimas ekonomikos ir prekybos srityje grindžiamas teisinga, sustiprinta ir strategine partneryste. Jis taip pat grindžiamas išsamiu požiūriu, kuris remiasi ankstesnių AKR ir EB konvencijų privalumais ir pasiekimais.

2. Bendradarbiavimas ekonomikos ir prekybos srityje grindžiamas AKR valstybių regioninės integracijos iniciatyvomis. Bendradarbiavimas, kuriuo remiamas regionų bendradarbiavimas ir integracija, kaip apibrėžta I antraštinėje dalyje, ir bendradarbiavimas ekonomikos ir prekybos srityje yra viena kitą papildančios sritys. Bendradarbiavimu ekonomikos ir prekybos srityje visų pirma siekiama spręsti pasiūlos ir paklausos suvaržymo klausimus, ypač susijusius su infrastruktūros sąsajomis, ekonomikos įvairinimu ir prekybos plėtros priemonėmis, kuriomis siekiama didinti AKR valstybių konkurencingumą. Todėl AKR valstybių ir regionų plėtros strategijose, kurias remia Bendrija, atitinkamoms priemonėms suteikiama derama reikšmė, visų pirma teikiant pagalbą prekybai.

▼B

2. Bendradarbiavimas ekonomikos ir prekybos srityje grindžiamas AKR valstybių regioninės integracijos iniciatyvomis, atsižvelgiant į tai, kad regioninė integracija yra pagrindinė AKR šalių integracijos į pasaulio ekonomiką priemonė.

3. Bendradarbiaujant ekonomikos ir prekybos srityje atsižvelgiama į skirtingus AKR šalių ir regionų plėtros poreikius ir lygius. Tokiu būdu Šalys dar kartą patvirtina savo apsisprendimą visoms AKR šalims užtikrinti specialias ir diferencijuotas sąlygas, išlaikyti specialias sąlygas mažiausiai išsivysčiusioms AKR šalims ir reikiamai atsižvelgti į mažų, neturinčių išėjimo į jūrą ir esančių saloje šalių pažeidžiamumą.

2 SKYRIUS

Nauji prekybos susitarimai

▼M10

36 straipsnis

Ypatumai

1. Atsižvelgdamos į pirmiau nustatytus tikslus ir principus, Šalys susitaria imtis visų reikiamų priemonių, kad užtikrintų naujųjų su PPO suderintų Ekonominės partnerystės susitarimų sudarymą, laipsniškai panaikindamos jų tarpusavio prekybos kliūtis ir sustiprindamos bendradarbiavimą visose su prekyba susijusiose srityse.

2. Ekonominės partnerystės susitarimais, kurie yra vystymosi priemonės, siekiama skatinti sklandžią ir laipsnišką AKR valstybių integraciją į pasaulio ekonomiką, ypač visapusiškai naudojantis regioninės integracijos ir pietų valstybių tarpusavio prekybos teikiamomis galimybėmis.

3. Šalys susitaria laipsniškai įvesti šiuos naujus prekybos susitarimus.

37 straipsnis

Procedūros

1. Vykstant deryboms dėl Ekonominės partnerystės susitarimų, pagal I antraštinės dalies ir 35 straipsnio nuostatas ugdomi gebėjimai valstybiniame ir privačiame AKR valstybių sektoriuose, įskaitant konkurencingumo stiprinimo priemones, regioninių organizacijų stiprinimą ir paramą regioninės prekybos integracijos iniciatyvoms, jei reikia, suteikiant pagalbą biudžeto sureguliavimui ir fiskalinei reformai, o taip pat infrastruktūros atnaujinimui ir plėtrai bei investicijų skatinimui.

2. Kaip numatyta 38 straipsnyje, Šalys reguliariai peržiūri per derybas pasiektą pažangą.

3. Derybos dėl Ekonominės partnerystės susitarimų bus vykdomos su tomis AKR valstybėmis, kurios mano galinčios tai daryti, jų manymu, reikiamu lygiu ir laikydamosi AKR grupės nustatytų procedūrų, taip pat siekdamos remti AKR valstybių regioninės integracijos procesus.

4. Derybomis dėl Ekonominės partnerystės susitarimų pirmiausia siekiama pagal PPO taisykles nustatyti laipsniško Šalių tarpusavio prekybos kliūčių panaikinimo grafiką. Bendrijoje prekybos liberalizavimas grindžiamas acquis ir juo siekiama pagerinti esamą rinkos prieinamumą AKR valstybėms, inter alia, peržiūrint kilmės taisykles. Derybų metu atsižvelgiama į AKR valstybių išsivystymo lygį ir prekybos priemonių socialinį ir ekonominį poveikį AKR valstybėms bei jų gebėjimą sureguliuoti ir suderinti savo ekonomiką su liberalizavimo procesu. Todėl derybos turi būti kiek galima lankstesnės, nustatant pakankamą pereinamąjį laikotarpį, galutinius produktus, atsižvelgiant į jautrius sektorius, ir asimetrijos laipsnį tarifų panaikinimo grafiko atžvilgiu pagal tuo metu vyraujančias PPO taisykles.

5. Šalys glaudžiai bendradarbiauja PPO, siekdamos paaiškinti ir pagrįsti pasiektus susitarimus, visų pirma prieinamo lankstumo laipsnio atžvilgiu.

6. Šalys toliau tariasi, kaip supaprastinti ir peržiūrėti jų eksportui taikomas kilmės taisykles, įskaitant kumuliacijos nuostatas.

7. AKR valstybėms sudarius Ekonominės partnerystės susitarimą, tos AKR valstybės, kurios nebus tokio Susitarimo šalys, galės bet kada pareikšti norą prie jo prisijungti.

8. Atsižvelgiant į AKR ir ES bendradarbiavimą siekiant remti AKR regionų bendradarbiavimą ir integraciją, kaip apibrėžta I antraštinėje dalyje ir nustatyta 35 straipsnyje, Šalys skiria ypatingą dėmesį poreikiams, atsiradusiems įgyvendinant Ekonominės partnerystės susitarimus. Taikomi šio Susitarimo IV priedo 1 straipsnyje nustatyti principai. Šiuo tikslu Šalys susitaria naudoti esamą arba naują regioninį finansavimo mechanizmą, kurį taikant būtų galima paskirstyti išteklius pagal daugiametę bendradarbiavimo finansavimo programą ir kitus papildomus išteklius.

▼M10

37a straipsnis

Kiti prekybos susitarimai

1. Atsižvelgdamos į dabartines prekybos politikos kryptis, kuriomis siekiama labiau liberalizuoti prekybą, ES ir AKR valstybės gali dalyvauti derybose ir įgyvendinti susitarimus, kuriais būtų dar labiau liberalizuota daugiašalė ir dvišalė prekyba. Dėl tokio liberalizavimo gali sumažėti AKR valstybėms nustatytos lengvatos ir pasikeisti jų konkurencinė padėtis ES rinkoje, taip pat jų plėtros pastangos, kurias ES yra suinteresuota remti.

2. Atsižvelgdama į bendradarbiavimo ekonomikos ir prekybos srityje tikslus, ES stengiasi taikyti priemones, kuriomis būtų pašalintas galimas neigiamas liberalizavimo poveikis, siekdama, kiek įmanoma, išlaikyti svarbias AKR valstybių dalyvavimo daugiašalės prekybos sistemoje lengvatas ir užtikrinti, kad bet koks neišvengiamas lengvatų mažinimas vyktų kiek įmanoma lėčiau.

▼B

38 straipsnis

Jungtinis ministrų prekybos komitetas

1. Įkuriamas Jungtinis AKR ir EB ministrų prekybos komitetas.

▼M10

2. Ministrų prekybos komitetas apsvarsto kiekvieną visoms AKR valstybėms svarbų prekybos klausimą ir visų pirma reguliariai stebi derybas dėl Ekonominės partnerystės susitarimų ir jų įgyvendinimą. Jis skiria ypatingą dėmesį vykstančioms daugiašalėms deryboms dėl prekybos ir nagrinėja didesnio liberalizavimo iniciatyvų poveikį AKR ir EB prekybai bei AKR ekonomikos plėtrai. Jis teikia ataskaitas ir tinkamas rekomendacijas Ministrų Tarybai, taip pat dėl bet kokių paramos priemonių, siekdamas padidinti AKR ir EB prekybos susitarimų teikiamus privalumus.

▼B

3. Ministrų prekybos komitetas posėdžiauja ne rečiau kaip kartą per metus. Ministrų Taryba nustato Komiteto darbo tvarkos taisykles. Į jo sudėtį įeina AKR valstybių ir Bendrijos atstovai.

▼M10

38a straipsnis

Konsultacijos

1. Tais atvejais, kai naujos priemonės arba Bendrijos priimtose programose nustatytos priemonės dėl įstatymų ir kitų teisės aktų suderinimo, siekiant palengvinti prekybą, gali paveikti vienos ar daugiau AKR valstybių interesus, Bendrija, prieš priimdama tokias priemones, apie tai praneša AKR grupės sekretoriatui ir atitinkamoms AKR valstybėms.

2. Siekiant, kad Bendrija galėtų atsižvelgti į AKR grupės interesus, pastarajai paprašius, surengiamos konsultacijos pagal šio Susitarimo 12 straipsnio nuostatas, kad būtų priimtas tinkamas sprendimas.

3. Tais atvejais, kai galiojančios Bendrijos taisyklės arba teisės aktai, priimti siekiant palengvinti prekybą, paveikia vienos arba daugiau AKR valstybių interesus arba kai šiuos interesus paveikia tokių taisyklių ar teisės aktų aiškinimas, taikymas arba administravimas, susijusių AKR valstybių prašymu surengiamos konsultacijos pagal 12 straipsnio nuostatas, kad būtų priimtas tinkamas sprendimas.

4. Siekdamos rasti tinkamą sprendimą, Šalys taip pat gali Jungtiniame ministrų prekybos komitete svarstyti bet kokias kitas su prekyba susijusias problemas, kurių gali kilti dėl valstybių narių taikomų arba numatomų taikyti priemonių.

5. Siekdamos užtikrinti veiksmingą konsultavimąsi, Šalys praneša viena kitai apie tokias priemones.

6. Šalys susitaria, kad konsultuojantis Ekonominės partnerystės susitarimu nustatytose institucijose ir per jas teikiant informaciją klausimais, kuriems taikomi tokie susitarimai, taip pat laikoma, kad tenkinamos šio Susitarimo šio straipsnio ir 12 straipsnio nuostatos, jei visos potencialiai galinčios būti paveiktos AKR valstybės yra pasirašiusios Ekonominės partnerystės susitarimą, pagal kurį vyko konsultacijos arba buvo teikiama informacija.

▼B

3 SKYRIUS

Bendradarbiavimas tarptautiniuose forumuose

39 straipsnis

Bendrosios nuostatos

1. Šalys patvirtina jų aktyvaus bendradarbiavimo PPO ir kitose svarbiose tarptautinėse organizacijose svarbą, tampant minėtų organizacijų narėmis ir tiksliai laikantis jų darbotvarkės bei vykdant jų veiklą.

2. Jos susitaria glaudžiai bendradarbiauti nustatant ir paremiant jų bendrus interesus, bendradarbiaujant ekonomikos ir prekybos srityje tarptautiniu mastu, visų pirma PPO, įskaitant dalyvavimą sudarant ir vykdant būsimų derybų dėl prekybos darbotvarkę. Tokiu būdu ypatingas dėmesys skiriamas AKR šalių kilmės produktų ir paslaugų prieinamumo prie Bendrijos ir kitų rinkų pagerinimui.

3. Jos taip pat susitaria dėl PPO taisyklių lankstumo svarbos, stengiantis atsižvelgti į AKR šalių išsivystymo lygį ir sunkumus, su kuriais jos susiduria vykdydamos savo įsipareigojimus. Jos taip pat susitaria dėl būtinybės suteikti techninę pagalbą, kad AKR šalys galėtų vykdyti savo įsipareigojimus.

4. Bendrija sutinka remti AKR valstybių pastangas tapti aktyviomis minėtų organizacijų narėmis, formuojant būtiną gebėjimą derėtis, veiksmingai dalyvauti, kontroliuoti ir įgyvendinti šiuos susitarimus.

40 straipsnis

Prekės

1. Šalys pripažįsta būtinybę užtikrinti geresnį tarptautinių prekių rinkų veikimą ir padidinti rinkos skaidrumą.

2. Jos patvirtina savo norą išplėsti jų tarpusavio konsultacijas prekių klausimus nagrinėjančiuose tarptautiniuose forumuose ir organizacijose.

3. Tuo tikslu bet kurios Šalies prašymu keičiamasi nuomone:

— dėl galiojančių tarptautinių susitarimų veikimo arba specializuotų tarpvyriausybinių darbo grupių veiklos, siekiant minėtus susitarimus ir grupes pagerinti arba padaryti veiksmingesniais ir atitinkančiais rinkos tendencijas;

— kai yra siūloma sudaryti arba atnaujinti tarptautinius susitarimus arba įsteigti specializuotą tarpvyriausybinę darbo grupę.

Tokio pasikeitimo nuomone tikslas – atsižvelgti į atitinkamus kiekvienos Šalies interesus. Toks pasikeitimas nuomone, jei būtina, gali vykti Ministrų prekybos komitete.

4 SKYRIUS

Prekyba paslaugomis

41 straipsnis

Bendrosios nuostatos

1. Šalys pabrėžia didėjančią paslaugų tarptautinėje prekyboje svarbą ir jų svarbų indėlį į ekonomikos ir socialinę plėtrą.

2. Jos dar kartą patvirtina savo įsipareigojimus pagal Bendrąjį susitarimą dėl prekybos paslaugomis (GATS) ir pabrėžia būtinybę AKR paslaugų teikėjams taikyti specialias ir diferencines sąlygas.

3. Derybose dėl laipsniško prekybos ir paslaugų liberalizavimo, kaip numatyta GATS XIX straipsnyje, Bendrija įsipareigoja palankiai atsižvelgti į AKR valstybių prioritetus, kad galėtų pagerinti EB įsipareigojimų sąrašą, siekiant patenkinti konkrečius minėtų šalių interesus.

4. Šalys taip pat nusistato tikslą pagal ekonominės partnerystės susitarimus ir įgavus palankiausio režimo statuso pagal GATS taikymo patirties išplėsti savo partnerystę, kad ji apimtų paslaugų liberalizavimą pagal GATS nuostatas, ypač susijusias su besivystančių šalių dalyvavimu liberalizavimo susitarimuose.

▼M10

5. Bendrija remia AKR valstybių pastangas pagal nacionalines ir regionines plėtros strategijas, kaip apibrėžta I antraštinėje dalyje ir nustatyta 35 straipsnyje sustiprinti savo pajėgumus paslaugų teikimo srityje. Ypatingas dėmesys skiriamas paslaugoms, susijusioms su darbo, verslo, platinimo, finansų, turizmo ir kultūros sritimis, taip pat statybos ir susijusioms inžinerinėms paslaugoms, siekiant pagerinti minėtų valstybių konkurencingumą ir taip padidinti jų prekybos prekėmis ir paslaugomis vertę.

▼B

42 straipsnis

Jūrų transportas

1. Šalys pripažįsta ekonomiškų ir veiksmingų jūrų transporto paslaugų svarbą saugioje ir švarioje jūrų aplinkoje tol, kol jūrų transportas išlieka pagrindiniu transportavimo būdu, palengvinančiu tarptautinę prekybą ir taip sudarančiu vieną iš ekonominės plėtros ir prekybos plėtros veiksnių.

2. Jos įsipareigoja skatinti jūrų transporto liberalizavimą ir tuo tikslu veiksmingai taiko neriboto prieinamumo prie tarptautinės jūrų transporto rinkos nediskriminaciniais ir komerciniais pagrindais principą.

3. Kiekviena Šalis, inter alia, suteikia kitos Šalies piliečių ar bendrovių naudojamiems laivams ir laivams, įregistruotiems bet kurios Šalies teritorijoje ne mažiau palankų režimą negu tas, kurį Šalis taiko savo laivams dėl įplaukimo į uostus, naudojimosi tų uostų infrastruktūra ir pagalbinėmis laivybos paslaugomis, taip pat dėl mokesčių ir rinkliavų, muitinio tikrinimo ir stovėjimo vietų bei priemonių kroviniams pakrauti ir iškrauti.

▼M10

4. Bendrija remia AKR valstybių pastangas pagal nacionalines ir regionines plėtros strategijas, kaip apibrėžta I antraštinėje dalyje ir nustatyta 35 straipsnyje plėtoti ir remti ekonomiškas ir veiksmingas jūrų transporto paslaugas AKR valstybėse, siekiant padidinti AKR ūkio subjektų dalyvavimą tarptautinės laivybos paslaugų srityje.

▼B

43 straipsnis

Informacijos ir komunikacijų technologijos, informacinė visuomenė

1. Šalys pripažįsta svarbų informacijos ir komunikacijų technologijų vaidmenį bei aktyvų informacinės visuomenės dalyvavimą būtina sėkmingos AKR šalių integracijos į pasaulio ekonomiką sąlyga.

2. Todėl jos dar kartą patvirtina savo atitinkamus įsipareigojimus pagal galiojančius daugiašalius susitarimus, visų pirma pagal prie GATS pridedamą Protokolą dėl pagrindinių telekomunikacijų, ir kviečia AKR šalis, dar nesančias minėtų susitarimų narėmis, prisijungti prie jų.

3. Jos taip pat susitaria visapusiškai ir aktyviai dalyvauti visose būsimose tarptautinėse derybose, kurios gali būti surengtos šiose srityje.

4. Todėl Šalys imasi priemonių, suteikiančių AKR šalių gyventojams lengvą prieigą prie informacijos ir komunikacijų technologijų, be kitų taikant šias priemones:

— prieinamų atsinaujinančių energijos išteklių plėtra ir naudojimo skatinimas;

— ekonomiškų bevielių tinklų tiesimas ir išdėstymas platesniu mastu.

▼M10

5. Šalys taip pat sutinka sustiprinti tarpusavio bendradarbiavimą informacijos ir komunikacijų technologijų bei informacinės visuomenės srityje. Šis bendradarbiavimas pagal nacionalines ir regionines plėtros strategijas, kaip apibrėžta I antraštinėje dalyje ir nustatyta 35 straipsnyje, visų pirma vykdomas siekiant didesnio ryšių sistemų papildomumo ir suderinamumo nacionaliniu, regioniniu ir tarptautiniu lygiu bei jų pritaikymo prie naujų technologijų.

▼B

5 SKYRIUS

Su prekyba susijusios sritys

44 straipsnis

Bendrosios nuostatos

1. Šalys pripažįsta didėjančią naujų, su prekyba susijusių sričių svarbą palengvinant laipsnišką AKR valstybių integraciją į pasaulio ekonomiką. Todėl jos susitaria sustiprinti savo bendradarbiavimą minėtose srityse, visapusiškai ir koordinuotai dalyvaudamos susijusiuose tarptautiniuose forumuose ir susitarimuose.

▼M10

2. Bendrija remia AKR valstybių pastangas pagal nacionalines ir regionines plėtros strategijas, kaip apibrėžta I antraštinėje dalyje ir nustatyta 35 straipsnyje, stiprinti savo gebėjimą tvarkytis visose su prekyba susijusiose srityse, įskaitant, jei reikia, institucinės struktūros gerinimą ir rėmimą.

▼B

45 straipsnis

Konkurencijos politika

1. Šalys susitaria, kad veiksmingos ir patikimos konkurencijos politikos ir taisyklių nustatymas ir įgyvendinimas yra labai svarbus veiksnys, siekiant pagerinti ir užtikrinti investicijoms palankų klimatą, tvarų industrializacijos procesą ir skaidrumą rinkų prieinamumo atžvilgiu.

2. Siekiant panaikinti patikimos konkurencijos iškraipymus ir reikiamai atsižvelgiant į skirtingą kiekvienos AKR šalies išsivystymo lygį ir ekonominius poreikius, jos įsipareigoja laikytis nacionalinių arba regioninių taisyklių ir įgyvendinti politiką, taip pat kontroliuoti ir tam tikromis sąlygomis uždrausti susitarimus tarp įmonių, įmonių asociacijų sprendimus ir įmonių suderintus veiksmus, kurių tikslas arba poveikis yra užkirsti kelią, riboti arba iškreipti konkurenciją. Šalys taip pat susitaria uždrausti vienos arba kelių įmonių piktnaudžiavimą dominuojančia padėtimi Bendrijos bendrojoje rinkoje arba AKR valstybių teritorijoje.

▼M10

3. Šalys taip pat susitaria sustiprinti bendradarbiavimą šioje srityje, siekdamos su atitinkamomis nacionalinėmis konkurencijos agentūromis suformuluoti ir palaikyti veiksmingos konkurencijos politiką, palaipsniui užtikrinančią, kad privačios ir valstybinės įmonės veiksmingai vykdytų konkurencijos taisykles. Bendradarbiavimas šioje srityje visų pirma pagal nacionalines ir regionines plėtros strategijas, kaip apibrėžta I antraštinėje dalyje ir nustatyta 35 straipsnyje, apima pagalbą atitinkamos teisinės bazės sukūrimui ir jos administraciniam įgyvendinimui, ypač atsižvelgiant į mažiausiai išsivysčiusių šalių padėtį.

▼B

46 straipsnis

Intelektinės nuosavybės teisių apsauga

1. Nepažeidžiant Šalių pozicijos daugiašalėse derybose, siekdamos sumažinti dvišalės derybos iškraipymus ir kliūtis tokiai prekybai, Šalys pripažįsta būtinybę užtikrinti tinkamą ir efektyvų intelektinės, pramoninės ir komercinės nuosavybės teisių, ir kitų teisių, kurioms taikomas TRIPS, apsaugos lygį, įskaitant geografinių nuorodų apsaugą pagal tarptautinius standartus.

2. Jos pabrėžia, kaip šiomis sąlygomis yra svarbu laikytis Sutarties dėl intelektinės nuosavybės teisių aspektų, susijusių su prekyba (PPO sutartis), ir Biologinės įvairovės konvencijos.

3. Jos taip pat susitaria dėl būtinybės prisijungti prie visų TRIPS sutarties I dalyje nurodytų susijusių tarptautinių konvencijų dėl intelektinės, pramoninės ir komercinės nuosavybės, atsižvelgdamos į savo išsivystymo lygį.

4. Bendrija, jos valstybės narės ir AKR valstybės gali apsvarstyti galimybę sudaryti susitarimus, kuriais siekiama užtikrinti ypatingos svarbos bet kuriai Šaliai produktų prekių ženklų ir geografinių nuorodų apsaugą.

5. Šiame Susitarime intelektinė nuosavybė apima visų pirma autorių teises, įskaitant kompiuterių programų autorių teises, bei gretutines teises, įskaitant meninį dizainą, ir pramoninę nuosavybę, kuri apima naudinguosius modelius, patentus, įskaitant biotechnologinių išradimų patentus, augalų veisles arba kitas veiksmingas sui generis sistemas, pramoninį dizainą, geografines nuorodas, įskaitant kilmės vietos pavadinimus, prekių ir paslaugų ženklus, integrinių grandynų topografijas, duomenų bazių teisinę apsaugą ir apsaugą nuo nesąžiningos konkurencijos, kaip nurodyta Paryžiaus konvencijos dėl pramoninės nuosavybės saugojimo 10a straipsnyje, ir neatskleidžiamos konfidencialios informacijos apie gamybinę, prekybinę ar mokslinę patirtį apsaugą.

▼M10

6. Šalys taip pat susitaria sustiprinti savo bendradarbiavimą šioje srityje. Paprašius šalių bendru sutarimu nustatytomis sąlygomis, taip pat pagal nacionalines ir regionines plėtros strategijas, kaip apibrėžta I antraštinėje dalyje ir nustatyta 35 straipsnyje, bendradarbiaujama, inter alia, šiose srityse: įstatymų ir kitų teisės aktų dėl intelektinės nuosavybės teisių apsaugos ir įgyvendinimo rengimas, atvejų, kai teisės savininkai piktnaudžiauja tokiomis teisėmis ir konkurentai pažeidžia tokias teises, prevencija, vietos ir regioninių įstaigų ir kitų agentūrų steigimas ir stiprinimas, įskaitant paramą regioninėms intelektinės nuosavybės organizacijoms, įtrauktoms į įgyvendinimą ir apsaugą, ir personalo mokymą.

▼B

47 straipsnis

Standartizacija ir sertifikavimas

1. Šalys susitaria glaudžiau bendradarbiauti standartizacijos, sertifikavimo ir kokybės užtikrinimo srityje, siekdamos panaikinti nereikalingas technines kliūtis ir sumažinti tarpusavio skirtumus, tokiu būdu palengvinant prekybą.

Todėl jos dar kartą patvirtina savo įsipareigojimą pagal prie PPO sutarties pridėtą Susitarimą dėl techninių prekybos kliūčių (TBT sutartis).

▼M10

2. Bendradarbiaujant standartizacijos ir sertifikavimo srityje pagal nacionalines ir regionines plėtros strategijas, kaip apibrėžta I antraštinėje dalyje ir nustatyta 35 straipsnyje siekiama skatinti Šalių tarpusavyje suderinamas sistemas, ir toks bendradarbiavimas ypač apima:

▼B

— priemones pagal TBT susitarimą, kuriomis siekiama skatinti didesnį tarptautinių techninių reglamentų, standartų ir atitikties įvertinimo procedūrų taikymą, įskaitant sektoriams būdingas priemones, atsižvelgiant į AKR šalių ekonomikos plėtros lygį,

— bendradarbiavimą kokybės valdymo ir užtikrinimo atrinktuose, AKR valstybėms svarbiuose sektoriuose srityje,

— paramą gebėjimų formavimo iniciatyvoms AKR šalyse atitikties įvertinimo, metrologijos ir standartizacijos srityse,

— funkcinių ryšių tarp AKR ir Europos standartizacijos, atitikties įvertinimo ir sertifikavimo institucijų plėtojimą.

3. Šalys įsipareigoja reikiamu metu svarstyti galimybę vesti derybas dėl abipusio pripažinimo susitarimų abipusio ekonominio intereso sektoriuose.

48 straipsnis

Sanitarinės ir fitosanitarinės priemonės

1. Šalys pripažįsta kiekvienos Šalies teisę priimti ir vykdyti sanitarines ir fitosanitarines priemones, būtinas žmogaus ir gyvūnų gyvybei ir sveikatai bei augmenijai ir augalų sveikatai apsaugoti, tačiau minėtos priemonės neturi būti savavališko diskriminavimo ar užslėpto prekybos suvaržymo priemonė. Tuo tikslu jos dar kartą patvirtina savo įsipareigojimus pagal prie PPO sutarties pridėtą Susitarimą dėl sanitarinių ir fitosanitarinių priemonių taikymo (SPS susitarimas), atsižvelgdamos į savo atitinkamą išsivystymo lygį.

2. Jos taip pat įsipareigoja stiprinti veiksmų koordinavimą, konsultavimąsi ir informavimą pranešimo apie siūlomas sanitarines ir fitosanitarines priemones ir jų taikymo atžvilgiu, laikydamosi SPS susitarimo, kai šios priemonės gali paveikti kiekvienos Šalies interesus. Siekdamos palaikyti bendrus interesus, jos taip pat susitaria dėl išankstinių konsultacijų ir išankstinio veiksmų koordinavimo Maisto kodekso, Tarptautinio epizootijų biuro ir Tarptautinės augalų apsaugos konvencijos atžvilgiu.

▼M10

3. Šalys susitaria stiprinti savo bendradarbiavimą pagal nacionalines ir regionines plėtros strategijas, kaip apibrėžta I antraštinėje dalyje ir nustatyta 35 straipsnyje, siekdamos sustiprinti AKR valstybių valstybinio ir privataus sektoriaus pajėgumus šioje srityje.

▼B

49 straipsnis

Prekyba ir aplinka

▼M10

1. Šalys dar kartą patvirtina savo įsipareigojimą skatinti tarptautinės prekybos plėtrą taip, kad būtų užtikrintas subalansuotas ir patikimas aplinkos valdymas pagal šioje srityje priimtas tarptautines konvencijas ir įsipareigojimus, reikiamai atsižvelgiant į atitinkamą jų išsivystymo lygį. Jos susitaria, kad formuluojant ir įgyvendinant aplinkosaugos priemones, būtų atsižvelgiama į specialius AKR valstybių poreikius ir reikalavimus, taip pat ir susijusius su 32a straipsnio nuostatomis.

▼B

2. Atsižvelgdamos į Rio de Žaneiro konvencijos principus ir siekdamos sustiprinti abipusį prekybos ir aplinkos palaikymą, Šalys susitaria sustiprinti bendradarbiavimą šioje srityje. Bendradarbiaujant ypač siekiama nustatyti darnią nacionalinę, regioninę ir tarptautinę politiką, sustiprinti su aplinka susijusių prekių ir paslaugų kokybės kontrolę, pagerinti ekologinius gamybos metodus atitinkamuose sektoriuose.

▼M10

3. Šalys susitaria, kad aplinkos apsaugos priemonės neturėtų būti naudojamos protekcionistiniais tikslais.

▼B

50 straipsnis

Prekybos ir darbo standartai

1. Šalys dar kartą patvirtina savo įsipareigojimą laikytis tarptautiniu mastu pripažintų pagrindinių darbo standartų, kaip apibrėžta atitinkamose Tarptautinės darbo organizacijos (TDO) konvencijose, ypač laisvės burtis ir kolektyvinių derybų teisės, priverstinio darbo panaikinimo, vaikų darbo blogiausių formų uždraudimo ir nediskriminavimo principo užimtumo atžvilgiu.

2. Jos susitaria stiprinti bendradarbiavimą minėtoje srityje, visų pirma šiose srityse:

— pasikeitimas informacija apie atitinkamus teisės aktus ir darbo reglamentavimą;

— nacionalinių darbo teisės aktų formulavimas ir galiojančių teisės aktų stiprinimas;

— švietimo ir informuotumo didinimo programos;

— nacionalinių teisės aktų ir