2.

Infrastruktūros priemonės 2.1. Angų ir eismo juostų skaičius 2.1.1. Pagrindiniai kriterijai, kuriais remiamasi sprendžiant, ar statyti vienos ar dviejų angų tunelį, yra numatomas eismo intensyvumas ir sauga, atsižvelgiant į tokius aspektus kaip sunkiasvorių krovinių transporto priemonių procentinė dalis, nuolydis bei ilgis. 2.1.2. Bet kuriuo atveju, jei projektuojamų tunelių 15 metų prognozė rodo, kad eismo intensyvumas viršys 10 000 transporto priemonių per dieną vienoje eismo juostoje, tuo metu, kai šis dydis bus viršytas, turi būti pastatytas dviejų angų tunelis su vienkrypčiu eismu. 2.1.3. Išskyrus avarinę eismo juostą, tunelyje ir už jo turi būti vienodas eismo juostų skaičius. Jei eismo juostų skaičius keičiasi, tai turi įvykti pakankamai toli nuo įvažiavimo į tunelį; šis atstumas turi būti ne mažesnis kaip atstumas, kurį didžiausiu leistinu greičiu važiuojanti transporto priemonė nuvažiuoja per 10 sekundžių. Jei to negalima padaryti dėl geografinių aplinkybių, turi būti imamasi papildomų ir (arba) sustiprintų saugos didinimo priemonių. 2.2. Tunelio geometrija 2.2.1. Ypatingas dėmesys atkreipiamas į saugą projektuojant tunelio ir jo privažiavimo kelių skerspjūvio geometriją ir horizontalias bei vertikalias projekcijas, kadangi šie parametrai turi didelę įtaką avarijų tikimybei ir sunkumui. 2.2.2. Didesnis kaip 5 % išilginis nuolydis naujuose tuneliuose neleistinas, nebent kitoks sprendimas geografiškai būtų neįmanomas. 2.2.3. Tuneliuose, kurių nuolydis didesnis kaip 3 %, turi būti imamasi papildomų ir (arba) sustiprintų saugos didinimo priemonių, remiantis rizikos analize. 2.2.4. Jei lėtėjimo eismo juostos plotis yra mažesnis kaip 3,5 m ir leidžiama važiuoti sunkiasvorių krovinių transporto priemonėms, turi būti imamasi papildomų ir (arba) sustiprintų saugos didinimo priemonių, remiantis rizikos analize. 2.3. Avariniai keliai ir avariniai išėjimai 2.3.1. Naujuose tuneliuose, kuriuose nėra avarinės eismo juostos, turi būti įrengti avariniai takai, iškelti arba ne, skirti tunelio naudotojams sugedus transporto priemonei arba įvykus avarijai. Ši nuostata netaikoma, jei dėl tunelio konstrukcijos savybių to padaryti negalima arba yra neproporcingai brangu, tunelis yra vienkryptis ir jame įrengta nuolatinio stebėjimo bei eismo juostų uždarymo sistema. 2.3.2. Esamuose tuneliuose, kuriuose nėra nei avarinės eismo juostos, nei avarinių takų, turi būti imamasi papildomų ir (arba) sustiprintų priemonių saugai užtikrinti. 2.3.3. Avariniai išėjimai leidžia tunelio naudotojams išeiti iš tunelio be savo transporto priemonių ir pasiekti saugią vietą įvykus avarijai ar kilus gaisrui, taip pat suteikia galimybę avarinėms tarnyboms pėsčiomis patekti į tunelį. Tokių avarinių išėjimų pavyzdžiai: — tiesioginiai išėjimai iš tunelio į išorę, — tunelio angas jungiantys koridoriai, — išėjimai į avarinę salę, — slėptuvės su avariniu keliu, atskirtu nuo tunelio angos. 2.3.4. Slėptuves be išėjimo į avarinius kelius, vedančius į lauką, įrengti draudžiama. 2.3.5. Avariniai išėjimai įrengiami, jei susijusios rizikos analizė, įskaitant tai, kaip toli ir kaip greitai dūmai plinta vietos sąlygomis, rodo, kad ventiliacijos ar kitų saugos priemonių nepakanka eismo dalyvių saugai užtikrinti. 2.3.6. Bet kuriuo atveju naujuose tuneliuose avariniai išėjimai turi būti įrengiami, jei eismo intensyvumas yra didesnis kaip 2 000 transporto priemonių vienoje eismo juostoje. 2.3.7. Ilgesniuose kaip 1 000 m esamuose tuneliuose, kuriuose eismo intensyvumas yra didesnis kaip 2 000 transporto priemonių vienoje eismo juostoje, įvertinamas naujų avarinių išėjimų įrengimo įgyvendinamumas ir veiksmingumas. 2.3.8. Jei avariniai išėjimai įrengiami, atstumas tarp dviejų avarinių išėjimų turi būti ne didesnis kaip 500 m. 2.3.9. Įrengiamos reikiamos priemonės, pvz., durys, saugančios, kad dūmai ir karštis negalėtų pasiekti avarinių kelių už avarinio išėjimo, taip, kad tunelio naudotojai galėtų saugiai pasiekti lauką ir pagalbos tarnybos galėtų patekti į tunelį. 2.4. Pagalbos tarnybų patekimas 2.4.1. Dviejų angų tuneliuose, kuriuose angos yra vieno ar beveik vieno lygio, bent kas 1 500 m turi būti įrengti jas jungiantys koridoriai, tinkami naudoti pagalbos tarnyboms. 2.4.2. Jei geografiškai įmanoma, kirsti viduryje esančią apsauginę juostą (skiriamąją juostą) turi būti įmanoma ties kiekvienu dviejų ar daugiau angų tunelio įvažiavimu. Ši priemonė leis pagalbos tarnyboms nedelsiant patekti į bet kurią angą. 2.5. Sustojimo aikštelės 2.5.1. Naujuose, ilgesniuose kaip 1 500 m dvikrypčiuose tuneliuose, kuriuose eismo intensyvumas yra didesnis kaip 2 000 transporto priemonių vienoje eismo juostoje, ir kuriuose nėra avarinių eismo juostų, ne didesniais kaip 1 000 m intervalais įrengiamos sustojimo aikštelės. 2.5.2. Ilgesniuose kaip 1 500 m esamuose tuneliuose, kuriuose eismo intensyvumas yra didesnis kaip 2 000 transporto priemonių vienoje eismo juostoje ir juose nėra avarinių eismo juostų, įvertinamas sustojimo aikštelių įrengimo įgyvendinamumas ir veiksmingumas. 2.5.3. Jei dėl tunelio konstrukcijos savybių to padaryti neįmanoma arba tai reikalauja neproporcingai didelių išlaidų, sustojimo aikštelių įrengti nereikia, jei bendras tunelio plotis, kuriuo gali naudotis transporto priemonės, išskyrus iškeltąsias dalis ir įprastas eismo juostas, yra bent lygus vienos įprastos eismo juostos pločiui. 2.5.4. Sustojimo aikštelėse turi būti avarinis punktas. 2.6. Drenažas 2.6.1. Jei leidžiama vežti pavojingus krovinius, turi būti įrengtas degių ir nuodingų skysčių drenažas per tinkamai suprojektuotus nutekamuosius latakus arba kitos priemonės tunelio skerspjūviuose. Be to, drenažo sistema turi būti suprojektuota ir prižiūrima taip, kad nebūtų leidžiama ugniai ir degiems bei nuodingiems skysčiams pasklisti tunelio angose arba tarp jų. 2.6.2. Jei esamuose tuneliuose šio reikalavimo neįmanoma įvykdyti arba tai reikalauja neproporcingai didelių išlaidų, į tai turi būti atsižvelgta priimant sprendimą, ar leisti vežti pavojingus krovinius, remiantis susijusios rizikos analize. 2.7. Konstrukcijų atsparumas ugniai Pagrindinė visų tunelių konstrukcija, kuriai įgriuvus tai turėtų katastrofinių padarinių, pvz., tuneliai po vandeniu arba tuneliai, kuriems sugriuvus galėtų sugriūti svarbūs gretimi statiniai, turi būti pakankamo atsparumo gaisrui lygio. 2.8. Apšvietimas 2.8.1. Įrengiamas įprastas apšvietimas, užtikrinantis tinkamą matomumą dieną ir naktį vairuotojams įvažiavimo zonoje ir tunelio viduje. 2.8.2. Įrengiamas avarinis apšvietimas, suteikiantis būtiniausią apšviestumą tunelio naudotojams išvažiuoti iš tunelio nutrūkus elektros tiekimui. 2.8.3. Įrengiamas evakuacijos apšvietimas, pvz., žymimosios evakuacijos lemputės, esantis ne didesniame kaip 1,5 m aukštyje, avarinės situacijos atveju nukreipiantis tunelio naudotojus reikiama kryptimi išeinant iš tunelio pėsčiomis. 2.9. Ventiliacija 2.9.1. Projektuojant, konstruojant ir eksploatuojant ventiliacijos sistemą atsižvelgiama į: — kelių transporto priemonių išmetamų teršalų kontrolę esant įprastam ir didžiausiam eismo srautui, — kelių transporto priemonių išmetamų teršalų kontrolę, kai eismas sustabdomas dėl incidento ar avarijos, — karščio ir dūmų kontrolę gaisro atveju. 2.9.2. Visuose ilgesniuose kaip 1 000 m tuneliuose, kuriuose eismo intensyvumas yra didesnis kaip 2 000 transporto priemonių vienoje eismo juostoje, įrengiama mechaninė ventiliacijos sistema. 2.9.3. Dvikrypčio ir (arba) intensyvaus vienkrypčio eismo tuneliuose išilginė ventiliacija leidžiama tik tada, jei rizikos analizė pagal 13 straipsnį rodo, kad ji priimtina ir (arba) imamasi specialių priemonių, pvz., atitinkamo eismo reguliavimo, trumpesnių avarinių išėjimų, reguliaraus išmetamųjų dujų šalinimo sistemų įrengimo. 2.9.4. Skersinės arba pusiau skersinės ventiliacijos sistemos naudojamos tuneliuose, kuriuose būtina mechaninė ventiliacijos sistema, o išilginė ventiliacija neleidžiama pagal 2.9.3 punktą. Tokios sistemos turi gebėti ištraukti dūmus gaisro atveju. 2.9.5. Dvikrypčio eismo ilgesniuose kaip 3 000 m tuneliuose su valdymo centru ir skersine ir (arba) pusiau skersine ventiliacija, kuriuose eismo intensyvumas yra didesnis kaip 2 000 transporto priemonių vienoje eismo juostoje, imamasi tokių būtiniausių ventiliacijos priemonių: — įrengiamos oro ir dūmų ištraukimo sklendės, kurias galima valdyti atskirai arba grupėmis, — išilginis oro srauto greitis nuolatos stebimas ir atitinkamai sureguliuojamas ventiliacijos sistemos valdymo (sklendžių, ventiliatorių ir kt.) procesas. 2.10. Avariniai punktai 2.10.1. Avariniai punktai yra skirti suteikti įvairius saugos įrangos elementus, visų pirma avarinius telefonus ir gesintuvus, tačiau šie punktai nėra skirti apsaugoti eismo dalyvius nuo gaisro padarinių. 2.10.2. Avarinius punktus gali sudaryti prie šoninės sienos arba, pageidautina, šoninės sienos griovelyje įtvirtinta dėžė. Juose turi būti bent jau avarinis telefono aparatas ir du gesintuvai. 2.10.3. Avariniai punktai įrengiami netoli įvažiavimų ir viduje, ne didesniais kaip 150 m intervalais naujuose tuneliuose ir 250 m intervalais - esamuose tuneliuose. 2.11. Vandentiekis Visuose tuneliuose turi būti vandentiekis. Vandens kolonėlės įrengiamos netoli įvažiavimų ir viduje, ne didesniais kaip 250 m intervalais. Jei vandentiekio nėra, būtina kontroliuoti, kad pakankamai vandens būtų tiekiama kitu būdu. 2.12. Kelio ženklai Specialūs ženklai naudojami visoms tunelio naudotojams įrengtoms saugos priemonėms. Tuneliuose naudoti skirti ženklai ir skydai pavaizduoti III priede. 2.13. Valdymo centras 2.13.1. Valdymo centras įrengiamas visuose ilgesniuose kaip 3 000 m tuneliuose, kuriuose eismo intensyvumas yra didesnis kaip 2 000 transporto priemonių vienoje eismo juostoje. 2.13.2. Iš bendro centralizuoto valdymo centro galima stebėti keletą tunelių. 2.14. Stebėsenos sistemos 2.14.1. Visuose tuneliuose, kurie turi valdymo centrą, įrengiamos vaizdo stebėsenos sistemos ir sistema, gebanti automatiškai aptikti eismo įvykius (pvz., sustojusias transporto priemones) ir (arba) gaisrą. 2.14.2. Visuose tuneliuose, kurie neturi valdymo centro, kuriame dūmų kontrolės mechaninė ventiliacija veikia skirtingai nei automatinės ventiliacijos sistemos, skirtos teršalams kontroliuoti. 2.15. Tunelio uždarymo įranga 2.15.1. Visuose ilgesniuose kaip 1 000 m tuneliuose prieš įvažiavimus įrengiami kelio signalai, kad avarijos atveju tunelį būtų galima uždaryti. Galima įrengti papildomas priemones, pvz., keičiamų pranešimų ženklus ir užtvarus, skirtus užtikrinti, kad nurodymų būtų paisoma. 2.15.2. Visuose ilgesniuose kaip 3 000 m tuneliuose su valdymo centru, kuriuose eismo intensyvumas yra didesnis kaip 2 000 transporto priemonių vienoje eismo juostoje, ne didesniais kaip 1 000 m intervalais rekomenduojama įrengti transporto priemonių sustabdymo avarijos atveju įrangą. Tokią įrangą turi sudaryti kelio signalai ir galbūt papildomos priemonės, pvz., garsiakalbiai, keičiamų pranešimų ženklai ir užtvarai. 2.16. Ryšio sistemos 2.16.1. Visuose ilgesniuose kaip 1 000 m tuneliuose, kuriuose eismo intensyvumas yra didesnis kaip 2 000 transporto priemonių vienoje eismo juostoje, įrengiama radijo retransliacijos įranga, skirta naudoti pagalbos tarnyboms. 2.16.2. Jei yra valdymo centras, turi būti galimybė pertraukti tunelio naudotojams skirtų kanalų retransliavimą, jei tokie yra, kad galima būtų paskelbti avarinius pranešimus. 2.16.3. Slėptuvėse ir kitoje infrastruktūroje, kur evakuojami tunelio naudotojai turi laukti iki galės patekti į lauką, įrengiami garsiakalbiai, skirti informacijai naudotojams teikti. 2.17. Elektros tiekimas ir elektros grandinės 2.17.1. Visuose tuneliuose turi būti avarinis elektros tiekimas, gebantis užtikrinti būtinos evakuacijai saugos įrangos veikimą iki visi naudotojai bus evakuoti iš tunelio. 2.17.2. Elektros, matavimo ir valdymo grandinės projektuojamos taip, kad vietinis sutrikimas, pvz., dėl gaisro, neturėtų įtakos nepažeistoms grandinėms. 2.18. Įrangos atsparumas ugniai Nustatant visos tunelio įrangos atsparumo ugniai lygį, atsižvelgiama į technologines galimybes ir siekį išlaikyti būtinas saugos funkcijas kilus gaisrui. 2.19. Būtiniausių reikalavimų informacinės suvestinės lentelė Toliau esančioje lentelėje pateikiama pirmesnėse dalyse nustatytų būtiniausių reikalavimų suvestinė. Būtiniausi reikalavimai yra nurodyti šio priedo tekste.