02014R0515 — LT — 09.10.2018 — 001.001

Šis tekstas yra skirtas tik informacijai ir teisinės galios neturi. Europos Sąjungos institucijos nėra teisiškai atsakingos už jo turinį. Autentiškos atitinkamų teisės aktų, įskaitant jų preambules, versijos skelbiamos Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje ir pateikiamos svetainėje „EUR-Lex“. Oficialūs tekstai tiesiogiai prieinami naudojantis šiame dokumente pateikiamomis nuorodomis

Iš dalies keičiamas:









▼B

EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTAS (ES) Nr. 515/2014

2014 m. balandžio 16 d.

kuriuo kaip Vidaus saugumo fondo dalis nustatoma išorės sienų ir vizų finansinės paramos priemonė ir panaikinamas Sprendimas Nr. 574/2007/EB







I

SKYRIUS

BENDROSIOS NUOSTATOS

1 straipsnis

Tikslas ir taikymo sritis

1. Šiuo reglamentu kaip Vidaus saugumo fondo (toliau – fondas) dalis nustatoma išorės sienų valdymo ir bendros vizų politikos finansinės paramos priemonė (toliau – priemonė).

Kartu su Reglamentu (ES) 513/2014 šiuo reglamentu laikotarpiui nuo 2014 m. sausio 1 d. iki 2020 m. gruodžio 31 d. įsteigiamas fondas.

2. Šiuo reglamentu nustatoma:

a) finansinės paramos tikslai ir tinkami finansuoti veiksmai;

b) bendroji tinkamų finansuoti veiksmų įgyvendinimo sistema;

c) pagal priemonę nuo 2014 m. sausio 1 d. iki 2020 m. gruodžio 31 d. skiriami ištekliai ir jų paskirstymas;

d) įvairių konkrečių priemonių, pagal kurias finansuojamos išorės sienų valdymo ir bendros vizų politikos vykdymo išlaidos, taikymo sritis ir tikslas.

3. Šiuo reglamentu numatoma taikyti Reglamente (ES) Nr. 514/2014 nustatytas taisykles.

2 straipsnis

Apibrėžtys

Šiame reglamente vartojamos šios terminų apibrėžtys:

a) išorės sienos – tai laikinos arba nuolatinės valstybių narių sausumos sienos, įskaitant upių, ežerų ir jūrų sienas, taip pat oro, upių, jūrų ir ežerų uostus, kuriems taikomos Sąjungos išorės sienų kirtimo teisės nuostatos;

b) bendrieji Sąjungos standartai – tai bendras ir nuoseklus veiklos priemonių taikymas siekiant užtikrinti aukšto lygio ir vienodą saugumą sienų kontrolės ir vizų srityje laikantis Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 562/2006 ( 1 ), Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 810/2009 ( 2 ), Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 767/2008 ( 3 ), Reglamento (EB) Nr. 2007/2004, Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1931/2006 ( 4 ), Šengeno išorės sienų kontrolės katalogo, Praktinio sienos apsaugos pareigūnų vadovo, Vizų vadovo, EUROSUR vadovo ir visų kitų Sąjungos lygmeniu priimamų reglamentų ir gairių sienų kontrolės ir vizų klausimais;

c) laikinos išorės sienos – i) tai bendra valstybės narės, taikančios visą Šengeno acquis, ir valstybės narės, kuri privalo taikyti visą Šengeno acquis pagal savo stojimo aktą, bet kuriai dar neįsigaliojo Tarybos sprendimas, kuriuo jai leidžiama taikyti visą acquis, siena; ii) tai bendra dviejų valstybių narių, kurios privalo taikyti visą Šengeno acquis pagal savo stojimo aktą, bet kurioms dar neįsigaliojo Tarybos sprendimas, kuriuo joms leidžiama taikyti visą acquis, siena;

d) sienos kirtimo punktas – tai kompetentingų institucijų nustatyta išorės sienų perėjimo vieta, kaip pranešta pagal Reglamento (EB) Nr. 562/2006 34 straipsnio 2 dalį;

e) Šengeno vertinimo ir stebėjimo mechanizmas – tai tikrinimas, ar tinkamai taikomas Šengeno acquis, kaip nustatyta Reglamente (ES) Nr. 1053/2013;

f) ekstremalioji situacija – dėl netikėto ir ypač didelio spaudimo susiklosčiusi situacija, kai daug arba pernelyg daug trečiųjų šalių piliečių kerta arba gali kirsti vienos arba daugiau valstybių narių išorės sieną, arba bet kokia kita tinkamu pagrindu nustatyta ekstremalioji situacija, kai reikia skubiai imtis veiksmų prie išorės sienų;

g) išorės sienos ruožas – visa valstybės narės išorės sausumos arba jūrų siena arba jos dalis, kaip apibrėžta nacionalinėje teisėje arba kaip nustatyta nacionalinio koordinavimo centro arba bet kurios kitos atsakingos nacionalinės valdžios institucijos Reglamento (ES) Nr. 1052/2013 įgyvendinimo tikslu.

3 straipsnis

Tikslai

1. Bendrasis priemonės tikslas – padėti užtikrinti aukštą saugumo lygį Sąjungoje ir kartu palengvinti teisėtą keliavimą vykdant vienodo ir aukšto lygio išorės sienų kontrolę ir veiksmingą Šengeno vizų tvarkymą ir laikantis Sąjungos su pagrindinėmis laisvėmis ir žmogaus teisėmis susijusių įsipareigojimų.

2. Įgyvendinant 1 dalyje nurodytą bendrąjį tikslą ir atsižvelgiant į atitinkamose Sąjungos strategijose, programose, grėsmės vertinimuose ir rizikos vertinimuose nustatytus prioritetus, priemonė padeda siekti tokių konkrečių tikslų:

a) remti bendrą vizų politiką siekiant palengvinti teisėtą keliavimą, užtikrinti aukštos kokybės paslaugas prašymą išduoti vizą pateikiantiems asmenims, laikytis vienodo požiūrio į trečiųjų šalių piliečius ir spręsti neteisėtos imigracijos klausimą;

b) remti integruotą sienų valdymą ir skatinti tolesnį su sienų valdymu susijusių priemonių derinimą vadovaujantis bendraisiais Sąjungos standartais ir valstybėms narėms ir agentūrai FRONTEX dalijantis informacija, siekiant užtikrinti vienodą ir aukštą kontrolės ir apsaugos prie išorės sienų lygį, be kita ko, kovojant su neteisėta imigracija, ir sklandų išorės sienų kirtimą pagal Šengeno acquis, taip pat garantuoti galimybę gauti tarptautinę apsaugą asmenims, kuriems jos reikia, atsižvelgiant į valstybių narių prisiimtus įsipareigojimus dėl žmogaus teisių ir negrąžinimo principo taikymo.

Konkrečių priemonės tikslų pasiekimas vertinamas remiantis Reglamento (ES) Nr. 514/2014 55 straipsnio 2 dalimi ir naudojant šio reglamento IV priede nustatytus bendrus rodiklius ir į nacionalines programas įtrauktus konkrečius programų rodiklius.

3. Kad 1 ir 2 dalyse nurodyti tikslai būtų įgyvendinti, priemonė padeda siekti tokių veiklos tikslų:

a) skatinti formuoti ir įgyvendinti politiką, kuria užtikrinama, kad vidaus sienas kertantys asmenys nebūtų kontroliuojami, kad ir kokia būtų jų pilietybė, o išorės sienas kertantys asmenys būtų kontroliuojami ir būtų veiksmingai stebima, kaip kertamos išorės sienos, taip pat užtikrinti tokios politikos vykdymą;

b) palaipsniui įdiegti integruotą išorės sienų valdymo sistemą, pagrįstą solidarumu ir atsakomybe, visų pirma tokiomis priemonėmis:

i) gerinant pasienio kontrolės ir stebėjimo sistemas, užtikrinant glaudesnį tarpžinybinį valstybių narių sienos apsaugos pareigūnų, muitinių, migracijos, prieglobsčio ir teisėsaugos institucijų bendradarbiavimą prie išorės sienų, įskaitant jūrų sienas;

ii) imantis su išorės sienų valdymu susijusių priemonių teritorijoje, taip pat reikiamų pagalbinių priemonių, susijusių su dokumentų saugumu, tapatybės duomenų valdymu ir įgytos techninės įrangos sąveikumo užtikrinimu;

iii) imantis priemonių, kurios taip pat padeda užkirsti kelią su asmenų judėjimu susijusiam tarpvalstybiniam nusikalstamumui, įskaitant prekybą žmonėmis ir neteisėtą asmenų įgabenimą, prie išorės sienų ir kovoti su juo;

c) skatinti plėtoti ir įgyvendinti bendrą vizų ir kitų leidimų trumpam apsigyventi šalyje politiką ir įvairių formų konsulatų bendradarbiavimą siekiant užtikrinti didesnį konsulinių paslaugų teikimo mastą ir labiau suvienodinti vizų išdavimo praktiką;

d) kurti ir naudoti IT sistemas, jų ryšių infrastruktūrą bei įrangą, kuriomis remiami bendra vizų politika, pasienio kontrolė ir sienų stebėjimas prie išorės sienų ir kurias taikant visapusiškai laikomasi asmens duomenų apsaugos teisės aktų;

e) didinti informuotumą apie padėtį prie išorės sienų ir stiprinti valstybių narių pajėgumą reaguoti;

f) užtikrinti veiksmingą ir vienodą Sąjungos sienų ir vizų acquis, įskaitant veiksmingą Šengeno vertinimo ir stebėjimo mechanizmą, taikymą;

g) aktyvinti valstybių narių veiksmus, kuriais stiprinamas trečiosiose šalyse veikiančių valstybių narių bendradarbiavimas, susijęs su trečiųjų šalių piliečių judėjimu į valstybių narių teritoriją ir su neteisėtos imigracijos prevencija bei kova su ja, taip pat bendradarbiavimas su trečiosiomis šalimis minėtoje srityje, visapusiškai atsižvelgiant į Sąjungos išorės veiksmų ir humanitarinės politikos tikslus ir principus.

4. Pagal priemonę finansuojami veiksmai vykdomi visapusiškai gerbiant pagrindines teises ir žmogaus orumą. Visų pirma imantis veiksmų turi būti laikomasi Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijos nuostatų, Sąjungos duomenų apsaugos teisės aktų, Europos žmogaus teisių ir pagrindinių laisvių apsaugos konvencijos (EŽTK, teisingo elgesio su trečiųjų šalių piliečiais principo, teisės į prieglobstį ir į tarptautinę apsaugą nuostatų, negrąžinimo principo ir Sąjungos bei valstybių narių tarptautinių įsipareigojimų, susijusių su jų pasirašytais tarptautiniais dokumentais, pvz., 1951 m. liepos 28 d. Ženevos konvencija dėl pabėgėlių statuso, papildyta 1967 m. sausio 31 d. Niujorko protokolu.

Visų pirma, jei įmanoma, valstybės narės, vykdydamos veiksmus, ypač didelį dėmesį turi skirti pažeidžiamų asmenų, ypač vaikų ir nelydimų nepilnamečių, tapatybės nustatymui, skubiai jiems teikiamai pagalbai ir nukreipimui į apsaugos tarnybas.

5. Valstybės narės, vykdydamos pagal priemonę finansuojamus veiksmus, susijusius su jūrų sienų stebėjimu, ypatingą dėmesį turi skirti savo įsipareigojimams pagal tarptautinę jūrų teisę padėti nelaimės ištiktiems žmonėms. Todėl pagal priemonę remiama įranga ir sistemos gali būti naudojamos paieškos ir gelbėjimo operacijoms, kurių gali prireikti, vykdant jūrų sienų stebėjimą, taigi tokiu būdu būtų padedama apsaugoti ir išgelbėti migrantų gyvybes.

6. Priemonė taip pat padeda valstybių narių ir Komisijos iniciatyva finansuoti techninę pagalbą.

4 straipsnis

Tinkami finansuoti veiksmai

1. Įgyvendinant šio reglamento 3 straipsnyje nurodytus tikslus ir atsižvelgiant į Reglamento (ES) Nr. 514/2014 13 straipsnyje nustatyto politinio dialogo rezultatus, taip pat laikantis šio reglamento 9 straipsnyje nurodytų nacionalinės programos tikslų, priemone remiami valstybėse narėse arba valstybių narių vykdomi veiksmai ir visų pirma:

a) infrastruktūra, pastatai ir sistemos, reikalingi sienos kirtimo punktuose ir sienoms nuo vieno sienos kirtimo punkto iki kito stebėti, kad būtų galima užkirsti kelią neteisėtam sienos kirtimui, neteisėtai imigracijai ir tarpvalstybiniam nusikalstamumui ir kovoti su tuo, taip pat užtikrinti sklandų keliautojų srautų judėjimą;

b) operatyvinė įranga, transporto priemonės ir ryšių sistemos, reikalingos veiksmingai ir saugiai sienų kontrolei vykdyti ir asmenims nustatyti;

c) sienas kertančių migrantų srautų veiksmingo valdymo IT ir ryšių sistemos, įskaitant investicijas į esamas ir būsimas sistemas;

d) infrastruktūra, pastatai, ryšių ir IT sistemos, operatyvinė įranga, reikalinga prašymams išduoti vizą nagrinėti ir konsulatams bendradarbiauti, taip pat kiti veiksmai, kuriais siekiama gerinti prašymą išduoti vizą pateikiantiems asmenims teikiamų paslaugų kokybę;

e) mokymai, susiję su b, c ir d punktuose nurodytos įrangos ir sistemų naudojimu, kokybės valdymo standartų diegimas ir sienos apsaugos pareigūnų mokymai (prireikus ir trečiosiose šalyse vykdomi mokymai), susiję su jų vykdomomis stebėjimo, konsultavimo ir kontrolės užduotimis, laikantis tarptautinės žmogaus teisių teisės, įskaitant prekybos žmonėmis ir neteisėto asmenų gabenimo aukų identifikavimą;

f) imigracijos ryšių palaikymo pareigūnų ir konsultantų dokumentų klausimais trečiosiose šalyse delegavimas, keitimasis sienos apsaugos pareigūnais tarp valstybių narių arba tarp valstybės narės ir trečiosios šalies ir jų delegavimas;

g) tyrimai, mokymai, bandomieji projektai ir kiti veiksmai, kuriais palaipsniui nustatoma integruota išorės sienų valdymo sistema, kaip nurodyta 3 straipsnio 3 dalyje, įskaitant veiksmus, kuriais siekiama skatinti tarpžinybinį bendradarbiavimą valstybėse narėse arba tarp jų, ir veiksmus, susijusius su sienų valdymo sistemų sąveikumo užtikrinimu ir suderinimu;

h) tyrimai, bandomieji projektai ir veiksmai, kuriais siekiama taikyti valstybėms narėms ir Sąjungos agentūroms vykdant operatyvinį bendradarbiavimą parengtas rekomendacijas, veiklos standartus ir sukauptą geriausiąją patirtį.

2. Siekiant šio reglamento 3 straipsnyje nurodytų tikslų ir atsižvelgiant į Reglamento (ES) Nr. 514/2014 13 straipsnyje numatyto politinio dialogo rezultatus ir šio reglamento 9 straipsnyje nurodytus nacionalinės programos tikslus, priemone remiami veiksmai, susiję su trečiosiomis šalimis ir jose vykdomi, ypač:

a) informacinės sistemos, priemonės arba įranga, reikalinga valstybėms narėms ir trečiosioms šalims keistis informacija;

b) veiksmai, susiję su valstybių narių ir trečiųjų šalių operatyviniu bendradarbiavimu, įskaitant bendras operacijas;

c) projektai trečiosiose šalyse, kuriais siekiama gerinti stebėjimo sistemas siekiant užtikrinti bendradarbiavimą su EUROSUR;

d) tyrimai, seminarai, praktiniai seminarai, konferencijos, mokymai, įranga ir bandomieji projektai, kuriais siekiama trečiosioms šalims perteikti ad hoc techninę ir operatyvinę patirtį;

e) tyrimai, seminarai, praktiniai seminarai, konferencijos, mokymai, įranga ir bandomieji projektai, kuriais siekiama taikyti valstybėms narėms ir Sąjungos agentūroms trečiosiose šalyse vykdant operatyvinį bendradarbiavimą parengtas konkrečias rekomendacijas, veiklos standartus ir sukauptą geriausiąją patirtį.

Komisija ir valstybės narės kartu su Europos išorės veiksmų tarnyba užtikrina trečiosiose šalyse vykdomų ir su šiomis šalimis susijusių veiksmų koordinavimą, kaip nustatyta Reglamento (ES) Nr. 514/2014 3 straipsnio 5 dalyje.

3. 1 dalies a punkte nurodyti veiksmai, vykdomi prie laikinų išorės sienų, nėra tinkami finansuoti.

4. Šengeno sienų kodekse nurodyti veiksmai, susiję su laikinu sienų kontrolės atnaujinimu išimties tvarka, nėra tinkami finansuoti.

5. Veiksmai, kurių vienintelis tikslas ar rezultatas yra prekių kontrolė, nėra tinkami finansuoti.







II

SKYRIUS

FINANSAVIMO IR ĮGYVENDINIMO SISTEMA

5 straipsnis

Bendri ištekliai ir įgyvendinimas

1. Priemonei įgyvendinti skiriama 2 760 mln. EUR bendrų išteklių dabartinėmis kainomis.

2. Metinius asignavimus Europos Parlamentas ir Taryba tvirtina neviršydama daugiametės finansinės programos ribų.

3. Bendri ištekliai naudojami taikant šias priemones:

a) nacionalines programas pagal 9 ir 12 straipsnius;

b) veiklos paramą pagal nacionalines programas ir 10 straipsnyje nustatytomis sąlygomis;

c) specialią tranzito programą pagal 11 straipsnį;

d) Sąjungos veiksmus pagal 13 straipsnį;

e) paramą ekstremaliosios situacijos atveju pagal 14 straipsnį;

f) IT sistemų kūrimo programą, pagal kurią 15 straipsnyje nustatytomis sąlygomis remiamas išorės sienas kertančių migrantų srautų valdymas;

g) techninę pagalbą pagal 16 straipsnį.

4. Pagal priemonę paskirtas biudžetas šio reglamento 13 straipsnyje nurodytiems Sąjungos veiksmams vykdyti, šio reglamento 14 straipsnyje nurodytai paramai ekstremaliosios situacijos atveju ir šio reglamento 16 straipsnio 1 dalyje nurodytai techninei pagalbai teikti vykdomas tiesioginio valdymo būdu pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 ( 5 ) 58 straipsnio 1 dalies a punktą ir, kai tinkama, netiesioginio valdymo būdu pagal Reglamento (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 58 straipsnio 1 dalies c punktą.

Biudžetas, paskirtas 9 straipsnyje nurodytoms nacionalinėms programoms, 10 straipsnyje nurodytai veiklos paramai ir 11 straipsnyje nurodytai specialiai tranzito programai įgyvendinti, vykdomas pasidalijamojo valdymo būdu pagal Reglamento (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 58 straipsnio 1 dalies b punktą.

Biudžetas, paskirtas šio straipsnio 7 dalyje nurodytoms šalims, sudariusioms asociacijos susitarimus dėl Šengeno acquis įgyvendinimo, taikymo ir plėtojimo, vykdomas netiesioginio valdymo būdu pagal Reglamento (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 58 straipsnio 1 dalies c punkto i papunktį.

Metodas (-ai), taikomas (-i) vykdant IT sistemų, pagrįstų esamomis ir (arba) naujomis IT sistemomis, kūrimo programos biudžetą, nustatomas (-i) atitinkamuose Sąjungos teisėkūros procedūra priimamuose aktuose, kai jie priimami.

5. Bendrų išteklių naudojimas yra toks:

a) 1 551 mln. EUR – valstybių narių nacionalinėms programoms vykdyti;

b) 791 mln. EUR – IT sistemoms, kurios grindžiamos esamomis ir (arba) naujomis IT sistemomis ir pagal kurias remiamas išorės sienas kertančių migrantų srautų valdymas, kurti, jei priimami atitinkami Sąjungos teisėkūros procedūra priimami aktai.

Jei ta suma nepaskiriama arba neišleidžiama, Komisija deleguotuoju aktu, kaip numatyta 17 straipsnyje, iš perskiria šią sumą vienos ar kelių rūšių veiksmams, nurodytiems 6 straipsnio 1 dalies b ir c punktuose ir šios dalies d punkte, vykdyti. Tame deleguotajame akte turi būti pateiktas atitinkamų IT sistemų raidos vertinimas, įskaitant biudžeto įgyvendinimą ir sumas, kurios, kaip numatoma, nebus panaudotos. Tos sumos gali būti perskirtos priėmus atitinkamus teisėkūros procedūra priimamus aktus arba atlikus 8 straipsnyje nurodytą laikotarpio vidurio peržiūrą.

c) 154 mln. EUR – specialiai tranzito programai vykdyti;

d) 264 mln. EUR – Sąjungos veiksmams, paramai ekstremaliosios situacijos atveju ir techninei pagalbai Komisijos iniciatyva finansuoti ir mažiausiai 30 % šios sumos naudojama Sąjungos veiksmams finansuoti.

6. Kartu su bendrais ištekliais, nustatytais Reglamentu (ES) Nr. 513/2014, priemonei skirti bendri ištekliai, kaip nustatyta 1 dalyje, sudaro fondo finansinį paketą ir, kaip nustatyta 2013 m. gruodžio 2 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinio susitarimo dėl biudžetinės drausmės, bendradarbiavimo biudžeto klausimais ir patikimo finansų valdymo ( 6 )17 punkte, yra svarbiausia orientacinė suma Europos Parlamentui ir Tarybai kasmetinės biudžeto procedūros metu.

7. Pagal šį reglamentą taikant priemonę dalyvauja šalys, susijusios su Šengeno acquis įgyvendinimu, taikymu ir plėtojimu.

Sudaromi tų šalių finansinių įnašų į priemonę susitarimai ir nustatomos tokiam dalyvavimui būtinos papildomos taisyklės, įskaitant nuostatas, kuriomis užtikrinama Sąjungos finansinių interesų apsauga ir Audito Rūmų audito įgaliojimų vykdymas.

Tų šalių finansiniais įnašais papildomi iš Sąjungos biudžeto skiriami bendri ištekliai, nurodyti 1 dalyje.

6 straipsnis

Ištekliai tinkamiems finansuoti veiksmams valstybėse narėse

1. 1 551 mln. EUR sumos orientacinis paskirstymas valstybėms narėms:

a) 1 276 mln. EUR – kaip nurodyta I priede;

b) 147 mln. EUR – remiantis 7 straipsnyje nurodyto mechanizmo taikymo rezultatais;

c) atlikus 8 straipsnyje nurodytą laikotarpio vidurio peržiūrą, pagal šį straipsnį liekanti 128 mln. EUR asignavimų suma laikotarpiui nuo 2018 biudžetinių metų arba kita pagal 4 dalį nustatyta suma – remiantis rizikos analizės ir laikotarpio vidurio peržiūros rezultatais.

2. Kiekviena valstybė narė I priede nurodytas bazines sumas nacionalinėms programoms skiria taip:

a) mažiausiai 10 % skiriama veiksmams, susijusiems su 9 straipsnio 2 dalies a punkte nurodytais tikslais;

b) mažiausiai 25 % skiriama veiksmams, susijusiems su 9 straipsnio 2 dalies b punkte nurodytais tikslais;

c) mažiausiai 5 % skiriama veiksmams, susijusiems su 9 straipsnio 2 dalies c, d, e ir f punktuose nurodytais tikslais.

Valstybės narės gali nukrypti nuo tos minimalios procentinės normos, jei į nacionalines programas įtraukia paaiškinimą, kodėl skiriant mažiau, nei ta minimali procentinė norma, lėšų netrukdoma pasiekti atitinkamą tikslą. Komisija įvertins paaiškinimą tvirtindama nacionalines programas, kaip nurodyta 9 straipsnio 2 dalyje.

3. Valstybės narės skiria būtiną finansavimą EUROSUR, siekdamos užtikrinti tinkamą jos veikimą.

▼M1

3a. Europos kelionių informacijos ir leidimų sistemos (ETIAS) kūrimo etape, be bazinės sumos, valstybės narės gauna papildomą 96,5 mln. EUR sumą ir ją visą skiria ETIAS, kad užtikrintų greitą ir veiksmingą jos kūrimą pagal ETIAS centrinės sistemos diegimo planus, kaip nustatyta Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES) 2018/1240 ( 7 ).

▼B

4. Kad priemonėje nustatyti tikslai būtų tinkamai pasiekti nenumatytomis arba naujomis aplinkybėmis ir (arba) kad pagal priemonę skirtos lėšos būtų naudojamos veiksmingai, Komisijai pagal 17 straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus dėl šio straipsnio 1 dalies c punkte nustatytos orientacinės sumos tikslinimo.

5. Valstybės narės, įstojančios į Sąjungą 2012–2020 m., negauna pagal priemonę asignavimų nacionalinėms programoms tol, kol gauna lėšų pagal laikinąją Sąjungos priemonę, kuria valstybėms narėms padedama finansuoti veiksmus, vykdomus prie naujų išorės sienų, skirtus Šengeno sienų, vizų ir išorės sienų kontrolės acquis įgyvendinti.

7 straipsnis

Ištekliai konkretiems veiksmams

1. Be asignavimų, apskaičiuotų pagal 6 straipsnio 1 dalies a punktą, valstybės narės gali gauti papildomą sumą, jei ji numatyta nacionalinėje programoje ir bus naudojama II priede išvardytiems konkretiems veiksmams vykdyti.

2. Komisijai prireikus ir, be kita ko, atliekant laikotarpio vidurio peržiūrą, pagal 17 straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus dėl II priede išvardytų konkrečių veiksmų peržiūros. Jei pakanka išteklių, naujiems konkretiems veiksmams vykdyti valstybės narės gali gauti papildomą sumą, kaip nustatyta šio straipsnio 1 dalyje.

3. Papildomos sumos pagal šį straipsnį atitinkamoms valstybėms narėms skiriamos atskiru finansavimo sprendimu, kuriuo pagal Reglamento (ES) Nr. 514/2014 14 straipsnyje nustatytą procedūrą patvirtinama arba taisoma jų nacionalinė programa.

8 straipsnis

Ištekliai atsižvelgiant į laikotarpio vidurio peržiūrą

1. Kad būtų paskirta 6 straipsnio 1 dalies c punkte nurodyta suma, iki 2017 m. birželio 1 d. Komisija atsižvelgia į valstybėms narėms tenkančią sienų valdymo naštą, įskaitant paieškos ir gelbėjimo veiklą, kurią gali prireikti vykdyti atliekant jūrų sienų stebėjimo operacijas, įvertinimo ataskaitas, parengtas taikant Šengeno vertinimo ir stebėjimo mechanizmą, ir į grėsmės prie išorės sienų 2017–2020 m. lygius, taip pat į veiksnius, dariusius poveikį saugumui prie išorės sienų 2014–2016 m. Ta suma valstybėms narėms paskirstoma pagal sienų kategorijų svarbą, atsižvelgiant į šio straipsnio 6 dalį:

a) 45 % skiriama išorės jūrų sienoms;

b) 38 % skiriama išorės sausumos sienoms;

c) 17 % skiriama oro uostams.

2. Išorės jūrų ir sausumos sienoms skirta suma kiekvienam sienos ruožui apskaičiuojama išorės sienos ruožo ilgį padauginus iš grėsmės lygio (minimalus, normalus, vidutinis, didelis):

a) minimali grėsmė – koeficientas 0,5;

b) normali grėsmė – koeficientas 1;

c) vidutinė grėsmė – koeficientas 3;

d) didelė grėsmė – koeficientas 5.

3. Kiekvienai valstybei narei oro uostams numatyti asignavimai apskaičiuojami taip:

a) 50 % remiantis išorės sienas kertančių asmenų skaičiumi;

b) 50 % remiantis trečiųjų šalių piliečių, kuriems prie išorės sienų buvo neleista atvykti, skaičiumi.

4. Atsižvelgdama į agentūros FRONTEX rizikos analizės ataskaitą ir konsultuodamasi su agentūra FRONTEX, o prireikus ir su kitomis Sąjungos agentūromis, Komisija nustato grėsmės prie valstybių narių kiekvieno išorės sienos ruožo lygius 2017–2020 m. Grėsmės lygiai grindžiami šiais veiksniais:

a) sienų valdymo prie išorės sienų našta;

b) veiksniais, kurie 2014–2016 m. laikotarpiu darė poveikį saugumui prie valstybių narių išorės sienų;

c) Sąjungos politikos, pvz., vizų politikos, pokyčiais;

d) būsima galima migracijų srautų tendencija ir rizika, kad gali būti vykdoma neteisėta veikla, susijusi su neteisėtu asmenų išorės sienos kirtimu, ir

e) tikėtinais politiniais, ekonominiais ir socialiniais pokyčiais trečiosiose šalyse, visų pirma kaimyninėse šalyse.

Prieš paskelbdama savo ataskaitą, kurioje bus nustatyti grėsmės lygiai, Komisija pasikeičia nuomonėmis su valstybėmis narėmis.

5. Pagal 1 dalį paskirstant išteklius:

a) atsižvelgiama į Tarybos reglamento (EB) Nr. 866/2004 ( 8 ) 1 straipsnyje nurodytą teritorijas skiriančią liniją, nors tai ir nėra išorės sausumos siena, jei taikomos 2003 m. Stojimo akto protokolo Nr. 10 dėl Kipro 1 straipsnis, tačiau neatsižvelgiama į jūrų sienos ilgį į šiaurę nuo tos linijos;

b) sąvoka „išorės jūrų sienos“ reiškia valstybių narių teritorinės jūros išorinė ribą, kaip apibrėžta pagal Jungtinių Tautų jūrų teisės konvencijos 4–16 straipsnius. Tačiau tais atvejais, kai siekiant užkirsti kelią neteisėtam sienos kirtimui reikia reguliariai vykdyti plataus masto operacijas, ta sąvoka reiškia didelės grėsmės teritorijos išorinę ribą. Tos išorinės ribos nustatomos atsižvelgiant į atitinkamų valstybių narių pateiktus 2014–2016 m. duomenis apie šias operacijas.

6. Be to, Komisijos paragintos ne vėliau kaip 2017 m. birželio 1 d., valstybės narės gali gauti papildomą sumą, jei ji numatyta nacionalinėje programoje ir bus naudojama konkretiems veiksmams, nustatytiems atsižvelgiant į tuomečius Sąjungos prioritetus, vykdyti.

7. Papildomos sumos pagal šį straipsnį atitinkamoms valstybėms narėms skiriamos atskiru finansavimo sprendimu, kuriuo pagal Reglamento (ES) Nr. 514/2014 14 straipsnyje nustatytą procedūrą patvirtinama arba taisoma jų nacionalinė programa.

9 straipsnis

Nacionalinės programos

1. Nacionalinė programa, kurią reikia parengti, atsižvelgiant į Reglamento (ES) Nr. 514/2014 13 straipsnyje nurodyto politinio dialogo rezultatus, pagal priemonę, ir nacionalinė programa, kurią reikia parengti pagal Reglamentą (ES) Nr. 513/2014, pateikiamos Komisijai kaip viena bendra nacionalinė fondo programa, kaip nustatyta Reglamento (ES) Nr. 514/2014 14 straipsnyje.

2. Pagal nacionalines programas, kurias, kaip nustatyta Reglamento (ES) Nr. 514/2014 14 straipsnyje, Komisija turi išnagrinėti ir patvirtinti, valstybės narės, įgyvendindamos šio reglamento 3 straipsnyje nurodytus tikslus ir atsižvelgdamos į Reglamento (ES) Nr. 514/2014 13 straipsnyje nurodyto politinio dialogo rezultatus, visų pirma siekia šių tikslų:

a) plėtoti EUROSUR pagal Sąjungos teisę ir gaires;

b) remti ir didinti dabartinius valstybių narių pajėgumus įgyvendinti vizų politiką, valdyti išorės sienas, taip pat remti ir didinti laisvo judėjimo erdvės priemones, susijusias su išorės sienų valdymu, turint omenyje visų pirma naujas technologijas, technologinę plėtrą ir (arba) standartus, susijusius su migracijos srautų valdymu;

c) remti tolesnį valstybių narių konsulatų ir kitų tarnybų trečiosiose šalyse vykdomo migracijos srautų valdymo plėtojimą, be kita ko, kuriant konsulatų bendradarbiavimo mechanizmus, kad būtų galima palengvinti teisėtą keliavimą laikantis Sąjungos teisės ar atitinkamos valstybės narės teisės ir užkirsti kelią neteisėtai imigracijai į Sąjungą;

d) sustiprinti integruotą sienų valdymą išbandant ir diegiant naujas priemones, sąveikiąsias sistemas ir darbo metodus, kurių tikslas – aktyvesnis valstybių narių keitimasis informacija ir glaudesnis tarpžinybinis bendradarbiavimas;

e) plėtoti projektus, kuriais siekiama užtikrinti vienodą ir aukštą kontrolės prie išorės sienų lygį vadovaujantis bendrais Sąjungos standartais ir padidinti valstybių narių sienų valdymo sistemų sąveikumą;

f) remti veiksmus, pasikonsultavus su agentūra FRONTEX, kuriais siekiama skatinti tolesnį sienų valdymo ir visų pirma technologinių pajėgumų derinimą vadovaujantis bendraisiais Sąjungos standartais;

g) užtikrinti tinkamą ir vienodą Sąjungos sienų kontrolės bei vizų acquis taikymą, siekiant ištaisyti nustatytus trūkumus Sąjungos lygmeniu, kuriuos rodo Šengeno vertinimo ir stebėjimo mechanizmo taikymo rezultatai;

h) stiprinti pajėgumą įveikti būsimus sunkumus, įskaitant dabartinę ir būsimą grėsmę ir spaudimą prie išorės sienų, atsižvelgiant visų pirma į atitinkamų Sąjungos agentūrų atliktą analizę.

3. Siekdamos 2 dalyje nurodytų tikslų, valstybės narės pagal savo nacionalines programas gali remti veiksmus trečiosiose šalyse ir su jomis susijusius veiksmus, bet kita ko, dalydamosi informacija ir vykdydamos operatyvinį bendradarbiavimą.

4. Komisija konsultuojasi su agentūra FRONTEX valstybių narių pateiktų nacionalinių programų projektų klausimais ir visų pirma veiklos, finansuojamos teikiant veiklos paramą, klausimais tam, kad būtų galima užtikrinti agentūros FRONTEX užduočių ir valstybių narių pareigos vykdyti išorės sienų kontrolę ir stebėjimą papildomumą ir nuoseklumą ir būtų išvengta neefektyvaus lėšų panaudojimo.

10 straipsnis

Pagal valstybių narių nacionalines programas vykdomos veiklos parama

1. Valstybė narė gali iki 40 % sumos, pagal priemonę skirtos nacionalinei programai, naudoti veiklos paramai valdžios institucijoms, atsakingoms už užduotis ir paslaugas, kurios yra Sąjungai naudinga viešoji paslauga, finansuoti.

2. Veiklos parama teikiama tuomet, jei atitinkama valstybė narė vykdo tokias sąlygas:

a) laikosi Sąjungos sienų ir vizų acquis nuostatų;

b) siekia nacionalinės programos tikslų;

c) laikosi bendrųjų Sąjungos standartų, kad būtų galima pagerinti valstybių narių veiklos koordinavimą ir išvengti dubliavimosi, susiskaldymo ir neveiksmingo lėšų panaudojimo sienų kontrolės srityje.

3. Šiuo tikslu, prieš patvirtindama nacionalinę programą, Komisija vertina pradinę padėtį valstybėse narėse, kurios nurodė ketinančios prašyti veiklos paramos, ir atitinkamais atvejais atsižvelgia į Šengeno vertinimo ataskaitas.

Dėl Komisijos išvadų keičiamasi nuomonėmis su atitinkama valstybe nare.

Po apsikeitimo nuomonėmis Komisija gali kelti sąlygą, kad parama valstybės narės nacionalinės programos biudžetui bus patvirtinta, jei valstybė narė suplanuos ir įvykdys veiksmus, kuriais siekiama, kad iki paramos biudžetui suteikimo būtų įvykdytos visos 2 dalyje nustatytos sąlygos.

4. Veiklos parama daugiausia skiriama konkrečioms užduotims vykdyti ir (arba) paslaugoms teikti, ja iš esmės siekiama III priede nustatytų tikslų. Padengiamos visos išlaidos, patirtos vykdant nacionalinėje programoje nustatytas užduotis ir (arba) teikiant paslaugas, neviršijant programoje nurodytų finansinių ribų ir 1 dalyje nustatytos ribos.

5. Komisija su atitinkama valstybe nare stebi, kaip naudojama veiklos parama, ir keičiasi informacija apie pradinę padėtį toje valstybėje narėje, įgyvendintinus uždavinius bei tikslus ir pažangos vertinimo rodiklius.

6. Komisija įgyvendinimo aktais nustato atskaitomybės dėl šios nuostatos ir kitų praktinių taisyklių, dėl kurių siekdamos laikytis šio straipsnio valstybės narės turi susitarti su Komisija, taikymo procedūras. Tie įgyvendinimo aktai priimami laikantis 18 straipsnio 2 dalyje nurodytos nagrinėjimo procedūros.

11 straipsnis

Veiklos parama specialiai tranzito programai vykdyti

1. Pagal priemonę teikiama parama negautiems išduotų tranzito vizų mokesčiams ir papildomoms išlaidoms, patirtoms įgyvendinant supaprastinto tranzito dokumento (STD) ir supaprastinto tranzito geležinkeliu dokumento (STGD) sistemą pagal Reglamentą (EB) Nr. 693/2003 ir Reglamentą (EB) Nr. 694/2003, kompensuoti.

2. Pagal 1 dalį Lietuvai skiriami ištekliai neturi viršyti 154 mln. EUR 2014–2020 m. laikotarpiu ir skiriami kaip papildoma speciali veiklos parama Lietuvai.

3. 1 dalyje papildomos išlaidos – tai išlaidos, kurios tiesiogiai atsiranda dėl konkrečių specialios tranzito programos vykdymo reikalavimų ir kurios nėra patiriamos dėl tranzito ar kitų vizų išdavimo.

Tinkamos finansuoti tokios papildomos išlaidos:

a) investicijos į infrastruktūrą;

b) specialią tranzito programą vykdančio personalo mokymo išlaidos;

c) papildomos veiklos išlaidos, įskaitant specialią tranzito programą konkrečiai vykdančio personalo atlyginimus.

4. Šio straipsnio 1 dalyje minėti negauti mokesčiai apskaičiuojami atsižvelgiant į Europos bendrijos ir Rusijos Federacijos susitarime dėl vizų Europos Sąjungos ir Rusijos Federacijos piliečiams išdavimo tvarkos supaprastinimo ( 9 ) nustatytą vizų mokesčių dydį ir vizų mokesčių panaikinimą, neviršijant šio straipsnio 2 dalyje nurodytos ribos finansinės programos laikotarpiu.

5. Komisija ir Lietuva peržiūri šio straipsnio taikymą, jei įvyksta pokyčių, darančių poveikį specialios tranzito programos egzistavimui ir (arba) veikimui.

6. Komisija įgyvendinimo aktais nustato atskaitomybės dėl šios nuostatos ir finansinių bei kitų praktinių taisyklių, dėl kurių siekdama laikytis šio straipsnio Lietuva turi susitarti su Komisija, taikymo procedūras. Tie įgyvendinimo aktai priimami laikantis 18 straipsnio 2 dalyje nurodytos nagrinėjimo procedūros.

7. Kad speciali tranzito programa būtų vykdoma sklandžiai, Komisija gali priimti tam tikras laikinąsias mokėjimo taisykles, nukrypstančias nuo Reglamento (ES) Nr. 514/2014 nuostatų.

12 straipsnis

Programavimas atsižvelgiant į Šengeno vertinimo ir stebėjimo mechanizmo taikymo rezultatus

Paskelbus Šengeno vertinimo ataskaitą, teikiamą pagal Reglamentą (ES) Nr. 1053/2013, atitinkama valstybė narė kartu su Komisija ir agentūra FRONTEX svarsto, kaip atsižvelgti į išvadas ir į bet kokius trūkumus ir laikosi rekomendacijų vykdant nacionalinę programą.

Prireikus valstybė narė pagal Reglamento (EB) Nr. 514/2014 14 straipsnio 9 dalį taiso nacionalinę programą, siekdama atsižvelgti į tas išvadas ir rekomendacijas.

Prioritetas skiriamas taisomųjų veiksmų finansavimui. Palaikydama dialogą su Komisija ir agentūra FRONTEX, atitinkama valstybė narė perskirsto programos išteklius, įskaitant veiklos paramai numatytus išteklius, ir (arba) imasi veiksmų arba keičia veiksmus, siekdama ištaisyti trūkumus atsižvelgiant į Šengeno vertinimo ataskaitoje pateiktas išvadas ir rekomendacijas.

13 straipsnis

Sąjungos veiksmai

1. Komisijos iniciatyva priemonė gali būti naudojama tarpvalstybiniams veiksmams arba Sąjungai ypatingai svarbiems veiksmams (toliau – Sąjungos veiksmai), susijusiems su 3 straipsnyje nurodytų bendrųjų, konkrečių ir veiklos tikslų įgyvendinimu, finansuoti.

2. Kad Sąjungos veiksmai būtų tinkami finansuoti, jais visų pirma siekiama tokių tikslų:

a) remti parengiamąją, stebėjimo, administracinę ir techninę veiklą, reikalingą siekiant vykdyti išorės sienų ir vizų politiką, taip pat stiprinti Šengeno erdvės valdymą plėtojant ir diegiant vertinimo mechanizmą, nustatytą Reglamentu (ES) Nr. 1053/2013 siekiant patikrinti, kaip taikomas Šengeno acquis, Šengeno sienų kodeksas ir visų pirma naudojamos Komisijos ir valstybių narių ekspertų, dalyvaujančių organizuojant apsilankymus vietoje, komandiruotėms skirtos lėšos.

b) gerinti padėties valstybėse narėse ir trečiosiose šalyse pažinimą ir suvokimą analizuojant, vertinant ir atidžiai stebint, kaip vykdoma politika;

c) remti statistikos priemonių, įskaitant bendrąsias statistikos priemones, metodų ir bendrų rodiklių rengimą;

d) remti ir stebėti, kaip Sąjungos teisė ir Sąjungos politikos tikslai įgyvendinami valstybėse narėse ir vertinti jų veiksmingumą ir poveikį, įskaitant pagarbos žmogaus teisėms ir pagrindinėms laisvėms požiūriu, jei tai susiję su priemonės taikymo sritimi;

e) Europos mastu skatinti plėtoti tinklus, mokytis vieniems iš kitų, nustatyti ir tarp įvairių suinteresuotųjų subjektų platinti geriausios praktikos pavyzdžius bei naujoviškus metodus;

f) skatinti projektus, kurių tikslas – suderinti su sienų valdymu susijusias priemones ir užtikrinti jų sąveikumą vadovaujantis bendraisiais Sąjungos standartais, siekiant sukurti integruotą Europos sienų valdymo sistemą;

g) didinti suinteresuotųjų subjektų ir plačiosios visuomenės informuotumą apie Sąjungos politiką ir tikslus, įskaitant institucinį informavimą apie Sąjungos politinius prioritetus;

h) gerinti Europos tinklų pajėgumą vertinti, skatinti, remti ir toliau plėtoti Sąjungos politiką ir tikslus;

i) remti itin naujoviškus projektus, kuriais plėtojami nauji metodai ir (arba) technologijos, kurias būtų galima perkelti į kitas valstybes nares, visų pirma projektus, kuriais siekiama išbandyti ir patvirtinti mokslinių tyrimų projektus;

j) remti veiksmus, susijusius su trečiosiomis šalimis ir vykdomus trečiosiose šalyse, kaip nurodyta 4 straipsnio 2 dalyje.

3. Sąjungos veiksmai vykdomi pagal Reglamento (ES) Nr. 514/2014 6 straipsnį.

14 straipsnis

Parama ekstremaliosios situacijos atveju

1. Pagal priemonę finansinė parama teikiama 2 straipsnio f punkte apibrėžtos ekstremaliosios situacijos atveju, kai reikia tenkinti skubius ir specialius poreikius.

2. Parama ekstremaliosios situacijos atveju teikiama pagal Reglamento (ES) Nr. 514/2014 6 ir 7 straipsnius.

15 straipsnis

IT sistemų kūrimo programos parengimas

IT sistemų, grindžiamų esamomis ir (arba) naujomis IT sistemomis, kūrimo programa vykdoma priėmus teisėkūros procedūra priimamus Sąjungos aktus, kuriais apibrėžiamos tų IT sistemų ir jų ryšių infrastruktūra, visų pirma siekiant pagerinti išorės sienas kertančių asmenų srautų valdymą ir kontrolę, sugriežtinant patikras ir paspartinant teisėtų keliautojų sienų kirtimą. Kai įmanoma, turi būti siekiama sąveikos su esamomis IT sistemomis, kad būtų išvengtą dvigubų išlaidų.

5 straipsnio 5 dalies b punkte nurodyta suma paskirstoma atitinkamuose Sąjungos teisėkūros procedūra priimamuose aktuose arba, priėmus tuos teisėkūros procedūra priimamus aktus deleguotuoju aktu, kaip numatyta 17 straipsnyje.

Komisija bent kartą per metus ir prireikus informuoja Europos Parlamentą ir Tarybą apie pažangą kuriant minėtas IT sistemas.

16 straipsnis

Techninė pagalba

1. Komisijos iniciatyva ir (arba) jos vardu priemonės įnašas į fondą gali siekti 1,7 mln. EUR techninei pagalbai per metus, kaip nustatyta Reglamento (ES) Nr. 513/2014 9 straipsnyje.

2. Valstybės narės iniciatyva priemonės lėšomis gali būti finansuojama techninės pagalbos veikla, vadovaujantis Reglamento (ES) Nr. 514/2014 20 straipsniu. Techninei pagalbai skirta suma 2014–2020 m. laikotarpiu negali viršyti 5 % visos valstybei narei skirtos sumos ir 500 000 EUR.







III

SKYRIUS

BAIGIAMOSIOS NUOSTATOS

17 straipsnis

Įgaliojimų delegavimas

1. Įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami šiame straipsnyje nustatytomis sąlygomis.

2. 5 straipsnio 5 dalies b punkte, 6 straipsnio 4 dalyje, 7 straipsnio 2 dalyje ir 15 straipsnyje nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami septynerių metų laikotarpiui nuo 2014 m. gegužės 21 d. Likus ne mažiau kaip devyniems mėnesiams iki septynerių metų laikotarpio pabaigos Komisija parengia naudojimosi deleguotaisiais įgaliojimais ataskaitą. Įgaliojimai savaime pratęsiami trejų metų laikotarpiui, išskyrus atvejus, kai Europos Parlamentas arba Taryba pareiškia prieštaravimų dėl tokio pratęsimo likus ne mažiau kaip trims mėnesiams iki septynerių metų laikotarpio pabaigos.

3. Europos Parlamentas arba Taryba gali bet kada atšaukti 5 straipsnio 5 dalies b punkte, 6 straipsnio 4 dalyje, 7 straipsnio 2 dalyje ir 15 straipsnyje nurodytus deleguotuosius įgaliojimus. Sprendimu dėl įgaliojimų atšaukimo nutraukiami tame sprendime nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus. Sprendimas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje arba vėlesnę jame nurodytą dieną. Jis nedaro poveikio jau galiojančių deleguotųjų aktų galiojimui.

4. Apie priimtą deleguotąjį aktą Komisija nedelsdama vienu metu praneša Europos Parlamentui ir Tarybai.

5. Pagal 5 straipsnio 5 dalies b punktą, 6 straipsnio 4 dalį, 7 straipsnio 2 dalį ir 15 straipsnį priimtas deleguotasis aktas įsigalioja tik tuo atveju, jeigu per du mėnesius nuo pranešimo Europos Parlamentui ir Tarybai apie šį aktą dienos nei Europos Parlamentas, nei Taryba nepareiškia prieštaravimų arba jeigu dar nepasibaigus šiam laikotarpiui ir Europos Parlamentas, ir Taryba praneša Komisijai, kad prieštaravimų nereikš. Europos Parlamento arba Tarybos iniciatyva šis laikotarpis pratęsiamas dviem mėnesiais.

18 straipsnis

Komiteto procedūra

1. Komisijai padeda bendras Prieglobsčio, migracijos ir integracijos bei Vidaus saugumo fondo komitetas, įsteigtas pagal Reglamento (ES) Nr. 514/2014 59 straipsnio 1 dalį.

2. Kai daroma nuoroda į šią dalį, taikomas Reglamento (ES) Nr. 182/2011 5 straipsnis.

19 straipsnis

Reglamento (ES) Nr. 514/2014 taikomumas

Priemonei taikomos Reglamento (ES) Nr. 514/2014 nuostatos.

20 straipsnis

Panaikinimas

Sprendimas Nr. 574/2007/EB panaikinamas nuo 2014 m. sausio 1 d.

21 straipsnis

Pereinamojo laikotarpio nuostatos

1. Šis reglamentas neturi poveikio projektų ir metinių programų tęsimui ar keitimui, įskaitant visišką ar dalinį panaikinimą, iki jų baigimo arba finansinės paramos, kurią Komisija patvirtino remdamasi Sprendimu Nr. 574/2007/EB ar bet kuriuo kitu teisės aktu, taikomu šiai paramai 2013 m. gruodžio 31 d., tęsimui ar keitimui.

2. Priimdama sprendimus dėl bendro finansavimo pagal priemonę, Komisija atsižvelgia į remiantis Sprendimu Nr. 574/2007/EB prieš 2014 m. gegužės 20 d. priimtas priemones, kurios daro finansinį poveikį bendro finansavimo laikotarpiu.

3. Nuo 2011 m. sausio 1 d. iki 2014 m. gruodžio 31 d. Komisijos patvirtintas bendram finansavimui skirtas sumas, su kuriomis susiję dokumentai, reikalingi veiksmams užbaigti, Komisijai nebuvo išsiųsti iki galutinės ataskaitos pateikimo termino, Komisija iki 2017 m. gruodžio 31 d. automatiškai panaikina, o neteisėtai išmokėtas sumas išieško.

4. Apskaičiuojant automatiškai panaikinamą sumą, į sumas, susijusias su veikla, laikinai sustabdyta dėl sustabdomąjį poveikį turinčio teismo proceso ar skundo nagrinėjimo administracine tvarka, neatsižvelgiama.

5. Nė vėliau kaip 2015 m. birželio 30 d. valstybės narės pateikia Komisijai 2011–2013 m. laikotarpiu, remiantis Sprendimu Nr. 574/2007/EB, bendrai finansuotų veiksmų rezultatų ir poveikio įvertinimo ataskaitą.

6. Ne vėliau kaip 2015 m. gruodžio 31 d. Komisija pateikia Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui 2011–2013 m. laikotarpio ex post vertinimo ataskaitą pagal Sprendimą Nr. 574/2007/EB.

22 straipsnis

Peržiūra

Europos Parlamentas ir Taryba, remdamiesi Komisijos pasiūlymu, nė vėliau kaip 2020 m. birželio 30 d. peržiūri šį reglamentą.

23 straipsnis

Įsigaliojimas ir taikymas

Šis reglamentas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Jis taikomas nuo 2014 m. sausio 1 d.

Šis reglamentas pagal Sutartis privalomas visas ir tiesiogiai taikomas valstybėse narėse.









I PRIEDAS







Sumos, sudarančios valstybių narių nacionalinių programų pagrindą (EUR) Valstybė narė/asocijuotoji šalis Mažiausia suma Fiksuota dalis, paskirstyta remiantis 2010–2012 m. vidurkiu Procentinė dalis 2010–2012 m., įskaitant Kroatiją IŠ VISO AT 5 000 000 9 162 727 0,828 % 14 162 727 BE 5 000 000 12 519 321 1,131 % 17 519 321 BG 5 000 000 35 366 130 3,196 % 40 366 130 CH 5 000 000 13 920 284 1,258 % 18 920 284 CY 15 000 000 19 507 030 1,763 % 34 507 030 CZ 5 000 000 9 381 484 0,848 % 14 381 484 DE 5 000 000 46 753 437 4,225 % 51 753 437 DK 5 000 000 5 322 133 0,481 % 10 322 133 EE 5 000 000 16 781 752 1,516 % 21 781 752 ES 5 000 000 190 366 875 17,201 % 195 366 875 FI 5 000 000 31 934 528 2,886 % 36 934 528 FR 5 000 000 79 999 342 7,229 % 84 999 342 GR 5 000 000 161 814 388 14,621 % 166 814 388 HR 4 285 714 31 324 057 2,830 % 35 609 771 HU 5 000 000 35 829 197 3,237 % 40 829 197 IE IS 5 000 000 326 980 0,030 % 5 326 980 IT 5 000 000 151 306 897 13,672 % 156 306 897 LI 5 000 000 0 0,000 % 5 000 000 LT 5 000 000 19 704 873 1,780 % 24 704 873 LU 5 000 000 400 129 0,036 % 5 400 129 LV 5 000 000 10 521 704 0,951 % 15 521 704 MT 15 000 000 38 098 597 3,442 % 53 098 597 NL 5 000 000 25 609 543 2,314 % 30 609 543 NO 5 000 000 9 317 819 0,842 % 14 317 819 PL 5 000 000 44 113 133 3,986 % 49 113 133 PT 5 000 000 13 900 023 1,256 % 18 900 023 RO 5 000 000 56 151 568 5,074 % 61 151 568 SE 5 000 000 6 518 706 0,589 % 11 518 706 SI 5 000 000 25 669 103 2,319 % 30 669 103 SK 5 000 000 5 092 525 0,460 % 10 092 525 UK IŠ VISO 169 285 714 1 106 714 286 100,00 % 1 276 000 000









II PRIEDAS

Konkrečių veiksmų sąrašas

1. Bent dviejų valstybių narių konsulatų bendradarbiavimo mechanizmų sukūrimas vadovaujantis Vizų kodekse nustatytais bendradarbiavimo principais, lemiantis masto ekonomiją nagrinėjant prašymus ir išduodant vizas, įskaitant bendrus prašymų išduoti vizą centrus.

2. Transporto priemonių ir operatyvinės įrangos, kurias, kaip manoma, reikalinga panaudoti agentūrai FRONTEX bendroms operacijoms vykdyti ir kurios turi būti perduotos agentūrai FRONTEX laikantis Reglamento (EB) Nr. 2007/2004 7 straipsnio 5 dalies antros ir trečios pastraipų, pirkimas.









ANNEX III

Objectives for operating support within the national programmes

Objective 1: promoting the development and implementation of policies ensuring the absence of any controls on persons, whatever their nationality, when crossing the internal borders, carrying out checks on persons and monitoring efficiently the crossing of external borders

— operations

— staff costs, including for training

— service costs, such as maintenance and repair

— upgrading/replacement of equipment

— real estate (depreciation, refurbishment)

Objective 2: promoting the development and implementation of the common policy on visas and other short-stay residence permits, including consular cooperation

— operations staff costs, including for training

— service costs, maintenance and repair

— upgrading/replacement of equipment

— real estate (depreciation, refurbishment)

Objective 3: setting up and running secure IT systems, their communication infrastructure and equipment supporting the management of migration flows, including surveillance, across the external borders of the Union

— operational management of SIS, VIS and new systems to be set up

— staff costs, including for training

— service costs, such as maintenance and repair

— communication infrastructure and security as well as data protection related matters

— upgrading/replacement of equipment

— rental of secure premises and/or refurbishment









IV PRIEDAS

Konkrečių tikslų įgyvendinimui vertinti skirtų bendrų rodiklių sąrašas

a) Bendros vizų politikos rėmimas siekiant palengvinti teisėtą keliavimą, laikytis vienodo požiūrio į trečiųjų šalių piliečius ir spręsti neteisėtos imigracijos problemas:

i) naudojantis priemonės parama vykdyto konsulatų bendradarbiavimo atvejų skaičius.

Rengiant metines įgyvendinimo ataskaitas, kaip nurodyta Reglamento (ES) Nr. 514/2014 54 straipsnyje, šis rodiklis suskirstomas į pakategores, pvz.:

— paslaugų teikimas bendroje vietoje,

— bendri prašymų išduoti vizą centrai,

— atstovybės

— kita.

ii) naudojantis priemonės parama surengtuose su bendra vizų politika susijusiuose mokymuose dalyvavusio personalo narių skaičius ir šių mokymų kursų skaičius;

iii) naudojantis priemonės parama įsteigtų specializuotų pareigybių trečiosiose šalyse skaičius.

Rengiant metines įgyvendinimo ataskaitas, kaip nurodyta Reglamento (ES) Nr. 514/2014 54 straipsnyje, šis rodiklis suskirstomas į pakategores, pvz.:

— imigracijos ryšių palaikymo pareigūnai,

— kita.

iv) naudojantis priemonės parama sukurtų arba modernizuotų konsulatų procentinė dalis ir skaičius atsižvelgiant į bendrą konsulatų skaičių.

b) Sienų valdymo rėmimas, be kita ko, valstybėms narėms tarpusavyje, taip pat valstybėms narėms ir agentūrai FRONTEX dalijantis informacija, siekiant užtikrinti aukštą apsaugos prie išorės sienų lygį, be kita ko, kovojant su neteisėta imigracija, ir sklandų išorės sienų kirtimą pagal Šengeno acquis:

i) naudojantis priemonės parama surengtuose su sienų valdymu susijusiuose mokymuose dalyvavusio personalo narių skaičius ir šių mokymų kursų skaičius.;

ii) naudojantis priemonės parama sukurtų ar modernizuotų sienų kontrolės (patikros ir stebėjimas) infrastruktūros objektų ir priemonių skaičius.

Rengiant metines įgyvendinimo ataskaitas, kaip nurodyta Reglamento (ES) Nr. 514/2014 54 straipsnyje, šis rodiklis suskirstomas į pakategores, pvz.:

— infrastruktūra,

— transporto priemonės (oro, sausumos, jūrų sienos),

— įranga,

— kita.

iii) išorės sienas per automatizuotus sienos kontrolės vartus, remiamus naudojantis priemone, kirtusių asmenų skaičius atsižvelgiant į bendrą išorės sienas kirtusių asmenų skaičių;

iv) nacionalinių sienų stebėjimo infrastruktūros objektų, įsteigtų ir (arba) toliau plėtojamų taikant EUROSUR, skaičius.

Rengiant Reglamento (ES) Nr. 514/2014 54 straipsnyje nurodytas metines įgyvendinimo ataskaitas, šis rodiklis suskirstomas į pakategores, pvz.:

— nacionaliniai koordinavimo centrai,

— regioniniai koordinavimo centrai,

— vietiniai koordinavimo centrai,

— kito tipo koordinavimo centrai.

v) incidentų, apie kuriuos valstybės narės pateikė pranešimą Europos padėties vaizdo sistemai, skaičius.

Rengiant metines įgyvendinimo ataskaitas, kaip nurodyta Reglamento (ES) Nr. 514/2014 54 straipsnyje, šis rodiklis suskirstomas į pakategores, pvz.:

— neteisėta imigracija, įskaitant incidentus, kai kilo pavojus migrantų gyvybei,

— tarpvalstybinis nusikalstamumas,

— krizinės situacijos.