2011R0057 — LT — 04.09.2011 — 002.003

Šis dokumentas yra skirtas tik informacijai, ir institucijos nėra teisiškai atsakingos už jo turinį

iš dalies keičiamas:





pataisytas:









▼B

TARYBOS REGLAMENTAS (ES) Nr. 57/2011

2011 m. sausio 18 d.

kuriuo 2011 metams nustatomos tam tikrų žuvų išteklių ir žuvų išteklių grupių žvejybos galimybės, taikomos ES vandenyse žvejojantiems laivams ir kai kuriuose ES nepriklausančiuose vandenyse žvejojantiems ES laivams







EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA, atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 43 straipsnio 3 dalį, atsižvelgdama į Europos Komisijos pasiūlymą, kadangi: (1) Pagal Sutarties 43 straipsnio 3 dalį Taryba, remdamasi Komisijos pasiūlymu, patvirtina priemones dėl žvejybos galimybių nustatymo ir paskirstymo. (2) 2002 m. gruodžio 20 d. Tarybos reglamente (EB) Nr. 2371/2002 dėl žuvų išteklių apsaugos ir tausojančio naudojimo pagal Bendrąją žuvininkystės politiką ( 1 ) reikalaujama, kad priemonės, reglamentuojančios galimybę naudotis vandenimis bei ištekliais ir tausią žvejybos veiklą, būtų nustatomos atsižvelgiant į turimas mokslines, technines ir ekonomines rekomendacijas bei, visų pirma, į Žuvininkystės mokslo, technikos ir ekonomikos komiteto (ŽMTEK) parengtas ataskaitas. (3) Taryba įsipareigojusi patvirtinti žvejybos galimybių nustatymo ir paskirstymo pagal žvejybos rūšį arba žvejybos rūšių grupę priemones, įskaitant, atitinkamais atvejais, tam tikras su jomis funkciškai susietas sąlygas. Žvejybos galimybės valstybėms narėms turėtų būti paskirstytos taip, kad kiekvienai valstybei narei būtų užtikrintas sąlyginis kiekvienos išteklių rūšies žvejybos stabilumas, tinkamai atsižvelgiant į bendros žuvininkystės politikos tikslus, nustatytus Reglamente (EB) Nr. 2371/2002. (4) Jei bendras leidžiamas sužvejoti kiekis (BLSK) galioja tik vienai valstybei narei, tikslinga tą valstybę narę pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 2 straipsnio 1 dalį įgalioti nustatyti tą BLSK. Būtina numatyti nuostatas, kuriomis būtų užtikrinta, kad nustatydama tą BLSK atitinkama valstybė narė visapusiškai laikytųsi bendros žuvininkystės politikos principų bei taisyklių ir užtikrintų, kad minėti ištekliai būtų naudojami taip, kad būtų kuo didesnė tikimybė, jog nuo 2015 m. ir tolesniais metais bus išlaikytas didžiausias tausią žvejybą užtikrinantis sužvejotų žuvų kiekis, be kita ko, tuo tikslu taikydama būtinas susijusių duomenų rinkimo, atitinkamų išteklių būklės įvertinimo ir didžiausio tausią žvejybą užtikrinančio sužvejotų žuvų kiekio nustatymo priemones. (5) BLSK turėtų būti nustatyti remiantis turimomis mokslinėmis rekomendacijos ir atsižvelgiant į biologinius bei socialinius ir ekonominius aspektus, tuo pat metu užtikrinant vienodas veiklos sąlygas visiems žvejybos sektoriams, taip pat atsižvelgiant į nuomones, pareikštas konsultacijose su suinteresuotaisiais subjektais, ypač susitikimuose su Žuvininkystės ir akvakultūros patariamojo komiteto ir atitinkamų regioninių patariamųjų tarybų atstovais. (6) Išteklių, kuriems valdyti parengti specialūs daugiamečiai planai, BLSK turėtų būti nustatyti pagal tuose planuose apibrėžtas taisykles. Todėl atlantinių menkių, norveginių omarų, paprastųjų jūrų liežuvių Biskajos įlankoje, vakarinėje Lamanšo sąsiaurio dalyje ir Šiaurės jūroje, jūrinių plekšnių Šiaurės jūroje, atlantinių silkių į vakarus nuo Škotijos, atlantinių menkių Kategato sąsiauryje, Šiaurės jūroje ir Skagerako sąsiauryje, rytinėje Lamanšo sąsiaurio dalyje, į vakarus nuo Škotijos ir Airijos jūroje išteklių BLSK turėtų būti nustatyti laikantis taisyklių, numatytų 2004 m. balandžio 21 d. Tarybos reglamente (EB) Nr. 811/2004, nustatančiame priemones šiaurinių jūrų lydekų ištekliams atkurti ( 2 ), 2005 m. gruodžio 20 d. Tarybos reglamente (EB) Nr. 2166/2005, nustatančiame Zelandijos merlūzų ir norveginių omarų išteklių Kantabrijos jūroje ir prie vakarinės Pirėnų pusiasalio dalies atkūrimo priemones ( 3 ), 2006 m. vasario 23 d. Tarybos reglamente (EB) Nr. 388/2006, nustatančiame jūrų liežuvių išteklių Biskajos įlankoje tausojančio naudojimo daugiametį planą ( 4 ), 2007 m. gegužės 7 d. Tarybos reglamente (EB) Nr. 509/2007, nustatančiame Lamanšo sąsiaurio vakarinės dalies jūrų liežuvių išteklių tausojančio naudojimo daugiametį planą ( 5 ), 2007 m. birželio 11 d. Tarybos reglamente (EB) Nr. 676/2007, nustatančiame plekšnių ir jūrų liežuvių išteklių žvejybos Šiaurės jūroje daugiametį planą ( 6 ), 2008 m. gruodžio 18 d. Tarybos reglamente (EB) Nr. 1300/2008, nustatančiame atlantinių silkių išteklių, esančių į vakarus nuo Škotijos, ir šių išteklių žvejybos būdų daugiametį planą ( 7 ), 2008 m. gruodžio 18 d. Reglamente (EB) Nr. 1342/2008, nustatančiame menkių išteklių ir šių išteklių žvejybos būdų daugiametį planą ir panaikinančiame Reglamentą (EB) Nr. 423/2004 ( 8 ) bei 2009 m. balandžio 6 d. Tarybos reglamente (EB) Nr. 302/2009 dėl daugiamečio rytinės Atlanto vandenyno dalies ir Viduržemio jūros paprastųjų tunų išteklių atkūrimo plano ( 9 ). (7) Pagal 1996 m. gegužės 6 d. Reglamento (EB) Nr. 847/96, nustatančio bendrų leistinų sugavimų ir kvotų kasmetinio valdymo papildomas sąlygas ( 10 ), 2 straipsnį turi būti nustatyti ištekliai, kuriems taikomos tame reglamente nurodytos įvairios priemonės. (8) Netgi ribota tam tikrų rūšių, pavyzdžiui, tam tikrų rūšių ryklių, žvejybos veikla galėtų sukelti rimtą pavojų jų išsaugojimui. Todėl tokių rūšių žvejybos galimybės turėtų būti visapusiškai ribojamos taikant bendrą draudimą žvejoti tų rūšių žuvis. (9) Norveginiai omarai sugaunami drauge su kitų rūšių žuvimis žvejojant įvairių priedugnio rūšių žuvis. Rajone, esančiame į vakarus nuo Airijos, kuris vadinamas Porcupine pakrante, būtinos skubios išsaugojimo priemonės siekiant kuo labiau sumažinti sugaunamų norveginių omarų kiekį. Todėl būtina apriboti žvejybos šiame rajone galimybes, leidžiant žvejoti tik pelaginių rūšių žuvis, kurias žvejojant norveginiai omarai nesugaunami. (10) Atsižvelgiant į smulkiadyglių saulažuvių žvejybos ICES VI, VII ir VIII zonose naujausius pokyčius ir siekiant užtikrinti tausų šių išteklių valdymą, tikslinga numatyti leidžiamą sužvejoti šių išteklių kiekį. (11) Būtina nustatyti didžiausių leidžiamų žvejybos pastangų ribas 2011 metams pagal Reglamento (EB) Nr. 2166/2005 8 straipsnį, Reglamento (EB) Nr. 509/2007 5 straipsnį, Reglamento (EB) Nr. 676/2007 9 straipsnį, Reglamento (EB) Nr. 1342/2008 11 bei 12 straipsnius ir Reglamento (EB) Nr. 302/2009 5 bei 9 straipsnius, kartu atsižvelgiant į 2009 m. liepos 27 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 754/2009, kuriuo leidžiama tam tikrų grupių laivams netaikyti Reglamento (EB) Nr. 1342/2008 ( 11 ) III skyriuje nustatytos žvejybos pastangų sistemos. (12) Reglamentu (EB) Nr. 754/2009 nustatyta, kad Reglamento (EB) Nr. 1342/2008 11 straipsnyje nustatyta žvejybos pastangų sistema netaikoma Prancūzijos laivų grupei. Remiantis 2010 m. Prancūzijos pateikta informacija, dėl žvejybos pastangų sistemos netaikymo šiai laivų grupei administracinė našta nebesumažėja. Taigi, nebetenkinama viena iš šios sistemos netaikymo sąlygų. Todėl tikslinga tai Prancūzijos laivų grupei vėl pradėti taikyti pirmiau minėtą žvejybos pastangų sistemą. Reglamento (ES) Nr. 53/2010 ( 12 ) IIA priedu nustatytas žvejybos valdymo laikotarpis baigia galioti 2011 m. sausio 31 d., todėl žvejybos pastangų sistema tiems laivams turėtų būti vėl pradėta taikyti nuo 2011 m. vasario 1 d. (13) Atsižvelgiant į ICES rekomendaciją, būtina išlaikyti ir patikslinti tobinių žvejybos ICES IIa ir IIIa kvadratų bei IV parajonio ES vandenyse valdymo sistemą. (14) Atsižvelgiant į naujausias ICES pateiktas mokslines rekomendacijas ir remiantis tarptautiniais įsipareigojimais pagal Žvejybos šiaurės rytų Atlante konvenciją (NEAFC), būtina apriboti tam tikrų giliavandenių rūšių žuvų žvejybos pastangas. (15) Pagal susitarimuose arba protokoluose dėl santykių žuvininkystės srityje su Norvegija ( 13 ), Farerų Salomis ( 14 ) ir Grenlandija ( 15 ) numatytą tvarką Sąjunga dėl žvejybos teisių konsultavosi su minėtais partneriais. Konsultacijos su Farerų Salomis nesibaigė; tikimasi, kad susitarimai dėl 2011 m. su šia partnere bus sudaryti 2011 m. pradžioje. Siekiant išvengti Sąjungos žvejybos veiklos sutrikdymo, tuo pat metu sudarant reikiamas lanksčias sąlygas tam, kad tie susitarimai būtų sudaryti 2011 m. pradžioje, tikslinga, kad Sąjunga laikinai nustatytų išteklių, kuriems būtų taikomas susitarimas su Farerų Salomis, žvejybos galimybes. (16) Sąjunga yra kelių žvejybos organizacijų Susitariančioji Šalis ir dalyvauja kitose organizacijose kaip bendradarbiaujanti šalis ne narė. Be to, remiantis 2003 m. Stojimo aktu, prieš tai Lenkijos Respublikos sudarytus žvejybos susitarimus, pvz., Konvenciją dėl ledjūrio menkių išteklių centrinėje Beringo jūros dalyje apsaugos ir valdymo, nuo Lenkijos įstojimo į Europos Sąjungą dienos administruoja Sąjunga. Minėtos žvejybos organizacijos rekomendavo 2011 m. pradėti taikyti kai kurias priemones, be kita ko, ES laivams nustatyti žvejybos galimybes. Šios nuostatos dėl žvejybos galimybių turėtų būti įgyvendinamos Sąjungos teisėje. (17) 2010 m. metiniame susitikime Amerikos tropinių tunų komisijai (toliau – IATTC) nepavyko pasiekti bendro sutarimo dėl gelsvauodegių tunų, didžiaakių tunų ir dryžųjų tunų išsaugojimo priemonių patvirtinimo. Tačiau dauguma Susitariančiųjų Šalių, įskaitant Sąjungą, sutinka, kad, norint užtikrinti tausų šių trijų rūšių žuvų išteklių valdymą, jų žvejybos galimybės turėtų būti reglamentuojamos. Todėl šiuo tikslu Sąjungai reikėtų patvirtinti atitinkamas priemones. (18) 2010 m. metiniame susitikime Tarptautinė Atlanto tunų apsaugos komisija (toliau – ICCAT) patvirtino lenteles, kuriose nurodomos ICCAT Susitariančiosios Šalys, kurios neišnaudoja žvejybos galimybių arba jas viršija. Atsižvelgdama į tai, ICCAT priėmė sprendimą, kuriame pažymėjo, kad 2009 m. Sąjunga neišnaudojo šiaurės ir pietų durklažuvėms, didžiaakiams tunams ir ilgapelekiams tunams jai skirtos kvotos. Kad būtų laikomasi ICCAT nustatytų Sąjungos kvotų koregavimo, paskirstant tokias neišnaudotas žvejybos galimybes būtina atsižvelgti į atitinkamą kiekvienos valstybės narės neišnaudotą žvejybos galimybių dalį nekeičiant šiame reglamente nustatyto metiniam BLSK paskirstyti taikomo paskirstymo būdo. Tame pačiame susitikime buvo iš dalies pakeistas paprastųjų tunų išteklių atkūrimo planas. ICCAT taip pat priėmė rekomendacijas dėl didžiaakių jūrų lapių, paprastųjų kūjaryklių ir ilgapelekių pilkųjų ryklių išsaugojimo. Siekiant prisidėti prie žuvų išteklių išsaugojimo, šias priemones būtina įgyvendinti Sąjungos teisėje. (19) 2010 m. metiniame susitikime Indijos vandenyno tunų komisija (IOTC) peržiūrėjo bendrus laivynų, 2006–2008 m. žvejojusių tropinius tunus, o 2007–2008 m. durklažuves ir ilgapelekius tunus, žvejybos pajėgumus. IOTC taip pat pritarė laivynų plėtros planų įgyvendinimui. Be to, IOTC pritarė rezoliucijai dėl jūrų lapių (Alopiidae šeima), sugaunamų žvejojant jos reguliuojamo rajono išteklius, išsaugojimo. (20) 2007 m. gegužės mėn. įvykusio Trečiojo tarptautinio susitikimo, skirto Regioninei žvejybos pietų Ramiajame vandenyne (atviroje jūroje) valdymo organizacijai (SPRFMO) įsteigti, dalyviai patvirtino laikinąsias priemones, įskaitant žvejybos galimybes, kad būtų reguliuojama pelaginių žuvų ir dugninė žvejyba tame rajone, kol bus įsteigta tokia regioninė žvejybos valdymo organizacija. Tos laikinosios priemonės peržiūrėtos 2009 m. lapkričio mėn. vykusiose 8-osiose tarptautinėse konsultacijose dėl SPRFMO įsteigimo ir numatoma, kad jos bus dar kartą peržiūrėtos 2011 m. sausio mėn. vyksiančioje 2-ojoje parengiamojoje SPRFMO komisijos konferencijoje. Pagal dalyvių pasiektą susitarimą, tos laikinosios priemonės pagal tarptautinę teisę yra savanoriškos ir teisiškai neprivalomos. Vis dėlto patartina, atsižvelgiant į atitinkamas Jungtinių Tautų susitarimo dėl žuvų išteklių nuostatas, tas priemones įgyvendinti Sąjungos teisėje. (21) 2010 m. metiniame susitikime Žvejybos pietryčių Atlante organizacija (SEAFO) patvirtino keturių rūšių žuvų išteklių SEAFO konvencijos rajone sužvejojamo kiekio apribojimus. Tuos sužvejojamo kiekio apribojimus būtina įgyvendinti Sąjungos teisėje. (22) Pagal Sutarties 291 straipsnį, dėl skubos priežasčių, priemonės, būtinos tam tikrų trumpai gyvenančių žuvų išteklių sužvejojamo kiekio apribojimams nustatyti, turėtų būti tvirtinamos laikantis 1999 m. birželio 28 d. Tarybos sprendimo 1999/468/EB, nustatančio Komisijos naudojimosi jai suteiktais įgyvendinimo įgaliojimais tvarką ( 16 ). (23) Kai kurias tarptautines priemones, kuriomis nustatomos arba ribojamos Sąjungos žvejybos galimybės, metų pabaigoje priima atitinkamos regioninės žvejybos valdymo organizacijos, o jos pradedamos taikyti prieš įsigaliojant šiam reglamentui. Todėl būtina, kad nuostatos, kuriomis tokios priemonės įgyvendinamos Sąjungos teisėje, būtų taikomos atgaline data. Pirmiausia, tam tikros žvejybos Konvencijos dėl Antarkties jūrų gyvųjų išteklių apsaugos (CCAMLR) rajone galimybės yra nustatytos laikotarpiui, kuris prasideda 2010 m. gruodžio 1 d., todėl tikslinga, kad susijusios šio reglamento nuostatos galiotų nuo tos datos. Toks taikymas atgaline data nepažeistų teisėtų lūkesčių principo, kadangi CCAMLR nariams draudžiama be leidimo žvejoti Konvencijos rajone. (24) Šiame reglamente nustatytų žvejybos galimybių naudojimui taikomas 2009 m. lapkričio 20 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1224/2009, nustatantis Bendrijos kontrolės sistemą, kuria užtikrinamas bendros žuvininkystės politikos taisyklių laikymasis ( 17 ), ypač jo 33 ir 34 straipsniai, susiję su sužvejoto kiekio ir žvejybos pastangų registravimu ir duomenų apie žvejybos galimybių išnaudojimą perdavimu. Todėl būtina nurodyti kodus, kuriuos turi naudoti valstybės narės, siųsdamos Komisijai duomenis apie iškraunamas išteklių, kuriems taikomas šis reglamentas, žuvis. (25) Siekiant išvengti žvejybos veiklos sutrikdymo ir užtikrinti pragyvenimą Sąjungos žvejams, šis reglamentas turėtų būti taikomas nuo 2011 m. sausio 1 d., išskyrus nuostatas dėl žvejybos pastangų apribojimų, kurios turėtų būti taikomos nuo 2011 m. vasario 1 d., taip pat konkrečias nuostatas dėl atskirų regionų, kurių atveju turėtų būti taikoma tam tikra konkreti taikymo pradžios data, kaip nurodyta 23 konstatuojamojoje dalyje. Dėl skubos priežasčių šis reglamentas turėtų įsigalioti iš karto, kai tik bus paskelbtas. (26) Žvejybos galimybės turėtų būti naudojamos griežtai laikantis taikytinos Sąjungos teisės, kadangi: PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:







I

ANTRAŠTINĖ DALIS

TAIKYMO SRITIS IR APIBRĖŽTYS

▼M2

1 straipsnis

Dalykas

Šiuo reglamentu nustatomos šios žvejybos galimybės:

a) 2011 metais taikomi tam tikrų žuvų išteklių ir žuvų išteklių grupių sužvejojamo kiekio apribojimai;

b) laikotarpiu nuo 2011 m. vasario 1 d. iki 2012 m. sausio 31 d. taikomi tam tikri žvejybos pastangų apribojimai;

c) 20, 21 ir 22 straipsniuose bei IE ir V prieduose nustatytais laikotarpiais taikomos tam tikrų žuvų išteklių žvejybos Konvencijos dėl Antarkties jūrų gyvųjų išteklių apsaugos (CCAMLR) rajone galimybės;

d) 28 straipsnyje nustatytais laikotarpiais taikomos tam tikrų žuvų išteklių žvejybos Amerikos tropinių tunų komisijos (IATTC) konvencijos rajone galimybės; ir

e) papildomos atlantinių skumbrių žvejybos galimybės, susidariusios dėl nesužvejotos kvotos 2010 m.

▼B

2 straipsnis

Taikymo sritis

Jeigu nenumatyta kitaip, šis reglamentas taikomas:

a) ES laivams; ir

b) ES vandenyse žvejojantiems trečiųjų šalių laivams.

3 straipsnis

Apibrėžtys

Šiame reglamente vartojamų terminų apibrėžtys:

a) ES laivas – su valstybės narės vėliava plaukiojantis ir Sąjungoje registruotas žvejybos laivas;

b) trečiosios šalies laivas – su trečiosios šalies vėliava plaukiojantis ir joje registruotas žvejybos laivas;

c) ES vandenys – vandenys, į kuriuos valstybės narės turi suverenias teises arba kurie priklauso jų jurisdikcijai, išskyrus vandenis, esančius greta Sutarties II priede išvardytų teritorijų;

d) bendras leidžiamas sužvejoti kiekis (BLSK) – kiekvienų žuvų išteklių kiekis, kurį per metus galima sužvejoti ir iškrauti;

e) kvota – Sąjungai, valstybei narei arba trečiajai šaliai skirta BLSK dalis;

f) tarptautiniai vandenys – vandenys, į kuriuos nė viena valstybė neturi suverenių teisių arba kurie nepriklauso jų jurisdikcijai;

g) tinklinio audeklo akių dydis – akių dydis, nustatytas pagal Reglamentą (EB) Nr. 517/2008 ( 18 );

h) ES žvejybos laivyno registras – pagal Reglamento (EB) Nr. 2371/2002 15 straipsnio 3 dalį Komisijas sukurtas registras;

i) žvejybos žurnalas – Reglamento (EB) Nr. 1224/2009 14 straipsnyje nurodytas žurnalas.

4 straipsnis

Žvejybos zonos

Šiame reglamente taikomos šios žvejybos zonų apibrėžtys:

a) ICES (Tarptautinės jūrų tyrinėjimo tarybos) zonos – Reglamente (EB) Nr. 218/2009 ( 19 ) apibrėžtos zonos;

b) Skagerako sąsiauris – rajonas, kurio ribą vakaruose žymi linija, brėžiama nuo Hanstholmo švyturio iki Lindesnes švyturio, o pietuose – linija, brėžiama nuo Skageno švyturio iki Tistlarnos švyturio ir iš šio taško iki artimiausio Švedijos pakrantės taško;

c) Kategato sąsiauris – rajonas, kurio ribą šiaurėje žymi linija, brėžiama nuo Skageno švyturio iki Tistlarnos švyturio ir iš šio taško iki artimiausio Švedijos pakrantės taško, o pietuose – linija, brėžiama nuo Hasenøre iki Gnibens Spids, nuo Korshage iki Spodsbjerg ir nuo Gilbjerg Hoved iki Kullen;

d) VII zona (Porcupine pakrantė – 16 padalinys) – rajonas, apibrėžtas laksodromomis, kuriomis paeiliui sujungiami šie taškai: — 53° 30′ šiaurės platumos 15° 00′ vakarų ilgumos, — 53° 30′ šiaurės platumos 11° 00′ vakarų ilgumos, — 51° 30′ šiaurės platumos 11° 00′ vakarų ilgumos, — 51° 30′ šiaurės platumos 13° 00′ vakarų ilgumos, — 51° 00′ šiaurės platumos 13° 00′ vakarų ilgumos, — 51° 00′ šiaurės platumos 15° 00′ vakarų ilgumos, — 53° 30′ šiaurės platumos 15° 00′ vakarų ilgumos;

e) Kadiso įlanka – ICES IXa kvadrato dalis į rytus nuo 7° 23’ 48″ vakarų ilgumos;

f) CECAF (Žvejybos rytų vidurio Atlante komitetas) zonos (rytų vidurio Atlanto arba FAO 34 pagrindinė žvejybos zona) – Reglamente (EB) Nr. 216/2009 ( 20 ) apibrėžtos zonos;

g) NAFO (Žvejybos Šiaurės Vakarų Atlante organizacija) zonos – Reglamente (EB) Nr. 217/2009 ( 21 ) apibrėžtos zonos;

h) SEAFO (Žvejybos pietryčių Atlante organizacija) konvencijos rajonas – Konvencijoje dėl žuvininkystės išteklių apsaugos ir valdymo pietryčių Atlanto vandenyne ( 22 ) apibrėžtas rajonas;

i) ICCAT (Tarptautinė Atlanto tunų apsaugos komisija) konvencijos rajonas – Tarptautinėje konvencijoje dėl Atlanto tunų apsaugos ( 23 ) apibrėžtas rajonas;

j) CCAMLR (Konvencija dėl Antarkties jūrų gyvųjų išteklių apsaugos) rajonas – Reglamente (EB) Nr. 601/2004 ( 24 ) apibrėžtas rajonas;

k) IATTC (Amerikos tropinių tunų komisija) konvencijos rajonas – Konvencijoje dėl Amerikos tropinių tunų komisijos, įsteigtos 1949 m. Jungtinių Amerikos Valstijų ir Kosta Rikos Respublikos konvencija, stiprinimo ( 25 ), apibrėžtas rajonas;

l) IOTC (Indijos vandenyno tunų komisija) konvencijos rajonas – Susitarime įsteigti Indijos vandenyno tunų komisiją ( 26 ) apibrėžtas rajonas;

m) SPRFMO (Regioninė žvejybos pietų Ramiajame vandenyne valdymo organizacija) konvencijos rajonas – atviros jūros rajonas į pietus nuo 10° šiaurės lygiagretės, į šiaurę nuo CCAMLR rajono, į rytus nuo SIOFA (Susitarimas dėl žvejybos pietinėje Indijos vandenyno dalyje) konvencijos rajono, kaip apibrėžta SIOFA ( 27 ), ir į vakarus nuo Pietų Amerikos valstybių jurisdikcijai priklausančių žvejybos rajonų;

n) WCPFC (Vakarų ir vidurio Ramiojo vandenyno žuvininkystės komisija) konvencijos rajonas – Konvencijoje dėl toli migruojančių žuvų išteklių apsaugos ir valdymo vakarinėje ir centrinėje Ramiojo vandenyno dalyse ( 28 ) apibrėžtas rajonas;

o) Beringo jūros atviros jūros rajonas – Beringo jūros atviros jūros rajonas, esantis už 200 jūrmylių nuo bazinių linijų, nuo kurių matuojamas Beringo jūros pakrantės valstybių teritorinės jūros plotis.







II

ANTRAŠTINĖ DALIS

ES LAIVŲ ŽVEJYBOS GALIMYBĖS







I

SKYRIUS

Bendrosios nuostatos

5 straipsnis

BLSK ir jų paskirstymas

1. ES vandenyse arba kai kuriuose ES nepriklausančiuose vandenyse žvejojantiems ES laivams taikomi BLSK, jų paskirstymas valstybėms narėms ir, atitinkamais atvejais, su jomis funkciškai susietos sąlygos nustatyti I priede.

2. ES laivams leidžiama žvejoti Farerų Salų, Grenlandijos, Islandijos ir Norvegijos žvejybos jurisdikcijai priklausančiuose vandenyse ir žvejybos zonoje aplink Jano Majeno salą, neviršijant I priede nurodytų BLSK ribų ir laikantis šio reglamento 15 straipsnyje ir III priede, taip pat Reglamente (EB) Nr. 1006/2008 ( 29 ) nustatytų sąlygų ir įgyvendinamųjų nuostatų.

3. Komisija nustato ICES V ir XIV parajonių Grenlandijos vandenyse taikomą paprastųjų stintenių BLSK, kurį Sąjunga gali sužvejoti remdamasi BLSK ir Sąjungai skirta sužvejoti skirtų žuvų dalimi, kuriuos nustatė Grenlandija pagal Europos bendrijos ir Danijos Vyriausybės bei Grenlandijos Vietinės Vyriausybės žuvininkystės partnerystės susitarimą ir jo protokolą.

4. Atsižvelgdama į 2011 m. pirmame pusmetyje surinktus mokslinius duomenis, Reglamento (EB) Nr. 2371/2002 30 straipsnio 2 dalyje nurodyta tvarka Komisija gali patikslinti I priede nustatytus šių žuvų išteklių BLSK:

a) tobinių išteklių ICES IIa ir IIIa kvadratų bei ICES IV parajonio ES vandenyse pagal šio reglamento IID priedą;

▼M5

b) norveginių menkučių išteklių ir susijusios priegaudos ICES IIIa parajonyje ir ICES IIa kvadrato bei ICES IV parajonio ES vandenyse bei atlantinių šprotų išteklių ICES IIa kvadrato ir ICES IV parajonio ES vandenyse.

▼B

6 straipsnis

Specialiosios nuostatos dėl tam tikrų BLSK

1. Tam tikrus IA priede nurodytus BLSK, ties kuriais pateikiama išnaša su nuoroda į šį straipsnį, nustato atitinkama valstybė narė, remdamasi savo surinktais ir įvertintais duomenimis; nustatomas toks BLSK dydis, kad būtų užtikrinta:

a) atitiktis bendros žuvininkystės politikos principams ir taisyklėms, ypač tausaus išteklių naudojimo principui; ir

b) kuo didesnė tikimybė, jog nuo 2015 m. ir tolesniais metais naudojant išteklius bus išlaikytas didžiausias tausią žvejybą užtikrinantis sužvejotų žuvų kiekis.

2. Atitinkama valstybė narė iki 2011 m. vasario 28 d. informuoja Komisiją apie BLSK, priimto vadovaujantis 1 dalimi, dydį ir priemones, kurių ji ketina imtis, kad būtų užtikrintas tos nuostatos laikymasis. Atsižvelgdama į šią informaciją, ir jei egzistuoja Reglamento (EB) Nr. 2371/2002 7 straipsnyje nustatytos sąlygos, Komisija gali nuspręsti imtis nepaprastųjų priemonių.

7 straipsnis

Papildoma kvota, skiriama laivams, dalyvaujantiems bandomuosiuose visapusiškai dokumentais pagrįstos žvejybos reisuose

1. Laivams, dalyvaujantiems bandomuosiuose visapusiškai dokumentais pagrįstos žvejybos reisuose, valstybė narė, laikydamasi šio straipsnio 2 dalyje nurodytų sąlygų, gali skirti papildomą tam tikrų IA priede išvardytų išteklių, ties kuriais pateikiama išnaša su nuoroda į šį straipsnį, kvotą, neviršijančią IA priede nustatyto bendro limito, kaip tai valstybei narei skirtos kvotos procentinę dalį.

2. Valstybė narė papildomą kvotą gali skirti tik laikydamasi šių sąlygų:

a) laive naudojamos uždarųjų TV stebėjimo sistemų (CCTV) kameros, prijungtos prie jutiklių, kuriais registruojama visa laive vykdoma žvejybos ir perdirbimo veikla, sistemos;

b) atskiram laivui, dalyvaujančiam bandomuosiuose visapusiškai dokumentais pagrįstos žvejybos reisuose, paskirtos papildomos kvotos dydis neviršija 75 % apskaičiuoto tokio tipo laivų išmetamo į jūrą žuvų kiekio ir bet kuriuo atveju nesudaro daugiau kaip 30 % laivui skirtos kvotos;

c) visas to laivo sužvejojamas atitinkamų išteklių žuvų kiekis įskaičiuojamas į jo kvotą.

3. Jei valstybė narė nustato, kad laivas, dalyvaujantis bandomuosiuose visapusiškai dokumentais pagrįstos žvejybos reisuose, nesilaiko šio straipsnio 2 dalyje nustatytų sąlygų, ji nedelsiant panaikina tam laivui suteiktą papildomą kvotą ir likusiu 2011 m. laikotarpiu neleidžia jam dalyvauti šiuose bandomuosiuose reisuose.

4. 1, 2 ir 3 dalis ketinanti taikyti valstybė narė, prieš suteikdama papildomas kvotas, Komisijai pateikia šią informaciją:

— bandomuosiuose reisuose dalyvaujančių laivų sąrašą ir laivuose įrengtos elektroninės nuotolinės stebėsenos įrangos specifikacijas;

— tuose laivuose naudojamų žvejybos įrankių pajėgumą, rūšį ir specifikacijas;

— apskaičiuotas santykines tokio tipo laivų išmetamo į jūrą žuvų kiekio dalis; ir

— tų laivų 2010 m. sužvejotą žuvų, kurių ištekliams taikomas atitinkamas BLSK, kiekį.

8 straipsnis

Žvejoti draudžiamos rūšys

1. ES laivams draudžiama žvejoti, laikyti laive, perkrauti į kitą laivą ar iškrauti šių rūšių žuvis:

a) milžinryklius (Cetorhinus maximus) ir baltuosius ryklius (Carcharodon carcharias) visuose ES ir ne ES vandenyse;

b) europinius plokščiakūnius ryklius (Squatina squatina) visuose ES vandenyse;

c) švelniąsias rajas (Dipturus batis) ICES IIa kvadrato ir ICES III, IV, VI, VII, VIII, IX bei X parajonių ES vandenyse;

d) marmurines rombines rajas (Raja undulata) ir baltąsias rajas (Rostroraja alba) ICES VI, VII, VIII, IX ir X parajonių ES vandenyse;

▼M5

e) atlantinius silkiaryklius (Lamna nasus) visuose vandenyse, išskyrus tuos atvejus, kai IA priede nustatyta kitaip; ir

▼B

f) gitaržuves (Rhinobatidae) ICES I, II, III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X ir XII parajonių ES vandenyse.

2. Sužvejotos 1 dalyje nurodytų rūšių žuvys turi būti nedelsiant paleistos nesužalotos, kiek tai praktiškai įmanoma.

9 straipsnis

Specialiosios paskirstymo nuostatos

1. Šiame reglamente nustatytos žvejybos galimybės valstybėms narėms paskirstomos nedarant poveikio:

a) žvejybos galimybėms, kuriomis buvo pasikeista pagal Reglamento (EB) Nr. 2371/2002 20 straipsnio 5 dalį;

b) žvejybos galimybių perskirstymui pagal Reglamento (EB) Nr. 1224/2009 37 straipsnį arba pagal Reglamento (EB) Nr. 1006/2008 10 straipsnio 4 dalį;

c) papildomam kiekiui, kurį leidžiama iškrauti pagal Reglamento (EB) Nr. 847/96 3 straipsnį;

d) neišnaudotos kvotos dalims pagal Reglamento (EB) Nr. 847/96 4 straipsnį;

e) išskaitymams, atliekamiems pagal Reglamento (EB) Nr. 1224/2009 37, 105, 106 ir 107 straipsnius.

2. Reglamento (EB) Nr. 847/96 3 straipsnis taikomas ištekliams, kuriems taikomas mokslinėmis rekomendacijomis nepagrįstas BLSK, o to reglamento 3 straipsnio 2 bei 3 dalys ir 4 straipsnis taikomi ištekliams, kuriems taikomas mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK, išskyrus atvejus, kai šio reglamento I priede nurodyta kitaip.

10 straipsnis

Žvejybos pastangų apribojimai

2011 m. vasario 1 d.– 2012 m. sausio 31 d. žvejybos pastangų valdymo priemonės taikomos taip:

a) IIA priedas taikomas tam tikriems ištekliams Kategato sąsiauryje, Skagerako sąsiauryje, toje ICES IIIa kvadrato dalyje, kuri nepriklauso Skagerako ir Kategato sąsiauriams, ICES IV parajonyje, ICES VIa, VIIa, VIId kvadratuose bei ICES IIa ir Vb kvadratų ES vandenyse valdyti;

b) IIB priedas taikomas europinių paprastųjų jūrinių lydekų ir norveginių omarų ištekliams ICES VIIIc ir IXa kvadratuose, išskyrus Kadiso įlanką, atkurti;

c) IIC priedas taikomas jūrų liežuvių ištekliams ICES VIIe kvadrate valdyti.

11 straipsnis

Giliavandenių žuvų išteklių sužvejojamo kiekio ir žvejybos pastangų apribojimai

1. Reglamento (EB) Nr. 2347/2002 ( 30 ) 3 straipsnis taikomas juodųjų paltusų žvejybai. Žvejojant, laikant laive, perkraunant arba iškraunant juoduosius paltusus taikomos tame straipsnyje nurodytos sąlygos.

2. Valstybės narės užtikrina, kad Reglamento (EB) Nr. 2347/2002 3 straipsnyje nurodytus giliavandenės žvejybos leidimus turinčių laivų žvejybos pastangos, išreikštos kilovatdienėmis, kuriomis laivas nebūna uoste, 2011 m. neviršytų 65 % metinių žvejybos pastangų, kurias atitinkamos valstybės narės laivai panaudojo 2003 m., išplaukdami į žvejybos reisus, kuriems turėjo giliavandenės žvejybos leidimus arba per kuriuos buvo sužvejota to reglamento I ir II prieduose išvardytų giliavandenių žuvų rūšių, vidurkio. Ši dalis taikoma tik tiems žvejybos reisams, per kuriuos sužvejota daugiau nei 100 kg giliavandenių žuvų rūšių, išskyrus atlantines argentinas.

12 straipsnis

Sužvejotų žuvų ir priegaudos iškrovimo sąlygos

Išteklių, kuriems nustatyti BLSK, žuvis galima laikyti laive arba iškrauti tik tuo atveju, jeigu:

a) tas žuvis sužvejojo kvotą turinčios valstybės narės laivai ir ta kvota nėra išnaudota; arba

b) tos žuvys sudaro ES kvotos dalį, kuri nebuvo paskirstyta valstybėms narėms kvotomis, ir ta ES kvota nebuvo išnaudota.

13 straipsnis

Tam tikrų žvejybos galimybių naudojimo apribojimai

1. I priede nustatytos paprastųjų brosmių, atlantinių menkių, megrimų, velniažuvinių, juodadėmių menkių, paprastųjų merlangų, paprastųjų jūrinių lydekų, melsvųjų molvų, paprastųjų molvų, norveginių omarų, jūrinių plekšnių, sidabrinių polakų, ledjūrio menkių, rombinių rajų, jūrų liežuvių ir paprastųjų dygliaryklių žvejybos ICES VII parajonyje arba atitinkamuose jo kvadratuose galimybės apribojamos uždraudžiant 2011 m. gegužės 1 d. – liepos 31 d. Porcupine pakrantėje žvejoti arba laikyti laive šių rūšių žuvis. Atitinkami įrašai I priede pažymėti nuoroda į šį straipsnį.

2. Šiame straipsnyje Porcupine pakrantę sudaro rajonas, apibrėžtas laksodromomis, kuriomis paeiliui sujungiami šie taškai:







Taškas Platuma Ilguma 1 52° 27′ šiaurės platumos 12° 19′ vakarų ilgumos 2 52° 40′ šiaurės platumos 12° 30′ vakarų ilgumos 3 52° 47′ šiaurės platumos 12° 39,600′ vakarų ilgumos 4 52° 47′ šiaurės platumos 12° 56′ vakarų ilgumos 5 52° 13,5′ šiaurės platumos 13° 53,830′ vakarų ilgumos 6 51° 22′ šiaurės platumos 14° 24′ vakarų ilgumos 7 51° 22′ šiaurės platumos 14° 03′ vakarų ilgumos 8 52° 10′ šiaurės platumos 13° 25′ vakarų ilgumos 9 52° 32′ šiaurės platumos 13° 07,500′ vakarų ilgumos 10 52° 43′ šiaurės platumos 12° 55′ vakarų ilgumos 11 52° 43′ šiaurės platumos 12° 43′ vakarų ilgumos 12 52° 38,800′ šiaurės platumos 12° 37′ vakarų ilgumos 13 52° 27′ šiaurės platumos 12° 23′ vakarų ilgumos 14 52° 27′ šiaurės platumos 12° 19′ vakarų ilgumos

3. Nukrypstant nuo šio straipsnio 1 dalies, Porcupine pakrantėje leidžiama tranzitu laivuose gabenti toje dalyje nurodytas rūšis pagal Reglamento (EB) Nr. 1224/2009 50 straipsnio 3, 4 ir 5 dalis.

14 straipsnis

Duomenų perdavimas

Valstybės narės, pagal Reglamento (EB) Nr. 1224/2009 33 ir 34 straipsnius Komisijai siųsdamos duomenis apie iškrautą sužvejotų žuvų išteklių kiekį, naudoja šio reglamento I priede nustatytus žuvų išteklių kodus.







II

SKYRIUS

Žvejybos trečiųjų šalių vandenyse leidimas

15 straipsnis

Žvejybos leidimai

1. Didžiausias žvejybos leidimų ES laivams, žvejojantiems trečiųjų šalių vandenyse, skaičius nurodytas III priede.

2. Jeigu, remdamasi Reglamento (EB) Nr. 2371/2002 20 straipsnio 5 dalimi, viena valstybė narė perleidžia žvejybos III priede nustatytuose rajonuose kvotą kitai valstybei narei (pasikeitimas žvejybos galimybėmis), kartu perleidžiami atitinkami žvejybos leidimai ir apie tai pranešama Komisijai. Tačiau neviršijamas bendras kiekvienam žvejybos rajonui skirtų žvejybos leidimų skaičius, nustatytas III priede.







III

SKYRIUS

Žvejybos galimybės regioninių žvejybos valdymo organizacijų jurisdikcijai priklausančiuose vandenyse







1

skirsnis

ICCAT konvencijos rajonas

16 straipsnis

Paprastųjų tunų žvejybos, auginimo ir tukinimo pajėgumų apribojimai

1. Kartinėmis ūdomis su jauku ir velkamosiomis ūdomis žvejojančių ES laivų, kuriems rytinėje Atlanto vandenyno dalyje leidžiama aktyviaisiais žvejybos įrankiais žvejoti paprastuosius tunus, ne mažesnius nei 8 kg svorio ir 75 cm ilgio ir ne didesnius nei 30 kg svorio ir 115 cm ilgio, skaičius neviršija IV priedo 1 punkte nustatyto skaičiaus.

2. Priekrantės vandenyse tradiciniais žvejybos įrankiais žvejojančių ES laivų, kuriems Viduržemio jūroje leidžiama aktyviai žvejoti ne mažesnius nei 8 kg svorio ir 75 cm ilgio ir ne didesnius nei 30 kg svorio ir 115 cm ilgio paprastuosius tunus, skaičius neviršija IV priedo 2 punkte nustatyto skaičiaus.

3. ES laivų, kuriems Adrijos jūroje auginimo reikmėms leidžiama aktyviai žvejoti ne mažesnius nei 8 kg svorio ir 75 cm ilgio ir ne didesnius nei 30 kg svorio ir 115 cm ilgio paprastuosius tunus, skaičius neviršija IV priedo 3 punkte nustatyto skaičiaus.

4. Žvejybos laivų, kuriems rytinėje Atlanto vandenyno dalyje ir Viduržemio jūroje leidžiama žvejoti, laikyti laive, perkrauti į kitą laivą, transportuoti arba iškrauti paprastuosius tunus, skaičius ir bendras pajėgumas, išreikštas bendrąja talpa, neviršija IV priedo 4 punkte nustatyto skaičiaus ir bendro pajėgumo.

5. Gaudyklių, rytinėje Atlanto vandenyno dalyje ir Viduržemio jūroje naudojamų paprastiesiems tunams žvejoti, skaičius neviršija IV priedo 5 punkte nustatyto skaičiaus.

6. Paprastųjų tunų auginimo pajėgumas, tukinimo pajėgumas ir didžiausias laisvėje sužvejotų paprastųjų tunų, perkeliamų į rytinėje Atlanto vandenyno dalyje ir Viduržemio jūroje esančius žuvininkystės ūkius, kiekis neviršija IV priedo 6 punkte nustatyto pajėgumo ir kiekio.

17 straipsnis

ID priede nustatytai paprastųjų tunų kvotai taikomos papildomos sąlygos

Be Reglamento (EB) Nr. 302/2009 7 straipsnio 2 dalyje numatyto draudimo laikotarpio, nustatoma, kad paprastuosius tunus gaubiamaisiais tinklais rytų Atlante ir Viduržemio jūroje draudžiama žvejoti 2011 m. balandžio 15 d. – gegužės 15 d. laikotarpiu.

18 straipsnis

Pramoginė ir sportinė žūklė

Valstybės narės iš joms ID priede paskirtų kvotų paskiria specialią paprastųjų tunų kvotą pramoginei ir sportinei žūklei.

19 straipsnis

Rykliai

1. Vykdant bet kokią žvejybos veiklą draudžiama laikyti laive, perkrauti į kitą laivą ar iškrauti didžiaakių jūrų lapių (Alopias superciliosus) skerdenas arba skerdenų dalis.

2. Draudžiama vykdyti didžiaakių jūrų lapių Alopias genties specializuotosios žvejybos veiklą.

3. Vykdant žvejybos veiklą ICCAT konvencijos rajone draudžiama laikyti laive, perkrauti į kitą laivą ar iškrauti Sphyrnidae šeimai priklausančių paprastųjų kūjaryklių (išskyrus Sphyrna tiburo) skerdenas arba skerdenų dalis.

4. Vykdant bet kokią žvejybos veiklą draudžiama laikyti laive, perkrauti į kitą laivą ar iškrauti ilgapelekių pilkųjų ryklių (Carcharhinus longimanus) skerdenas arba skerdenų dalis.







2

skirsnis

CCAMLR rajonas

20 straipsnis

Draudimai ir sužvejojamo kiekio apribojimai

1. V priedo A dalyje nustatytų rūšių specializuotoji žvejyba draudžiama tame priede nustatytose zonose ir nustatytais laikotarpiais.

2. V priedo B dalyje nustatytuose parajoniuose vykdomai naujų rūšių ir žvalgomajai žvejybai taikomi toje dalyje nustatyti BLSK ir priegaudos apribojimai.

21 straipsnis

Žvalgomoji žvejyba

1. 2011 m. žvejybos sezonu žvalgomojoje ūdomis vykdomoje nototeninių dančių (Dissostichus spp.) žvejyboje Jungtinių Tautų Maisto ir žemės ūkio organizacijos (FAO) 88.1 ir 88.2 parajoniuose ir nacionalinei jurisdikcijai nepriklausančiuose 58.4.1 ir 58.4.2 kvadratuose gali dalyvauti tik tos valstybės narės, kurios yra CCAMLR komisijos narės. Jeigu tokia valstybė narė ketina dalyvauti tokioje žvejyboje, pagal Reglamento (EB) Nr. 601/2004 7 ir 7a straipsnius ne vėliau kaip iki 2011 m. liepos 24 d. ji apie tai praneša CCAMLR sekretoriatui.

2. Visas BLSK ir leidžiama priegauda FAO 88.1 ir 88.2 parajoniuose bei 58.4.1 ir 58.4.2 kvadratuose ir jų paskirstymas visuose mažuose tiriamuosiuose plotuose (MTP) kiekviename tų parajonių ir kvadratų nustatomi V priedo B dalyje. Žvejyba bet kuriame MTP nutraukiama, jei užregistruotas sužvejotų žuvų kiekis yra lygus nustatytam BLSK, ir žvejyba tame MTP draudžiama visą likusį sezono laiką.

3. Žvejojama kuo didesniame geografiniame plote ir kuo įvairesniuose gyliuose, kad būtų surinkta žvejybos rajono potencialui nustatyti būtina informacija ir kad sužvejotų žuvų kiekis bei žvejybos pastangos nebūtų pernelyg sutelkti vienoje vietoje. Tačiau FAO 88.1 ir 88.2 parajoniuose bei 58.4.1 ir 58.4.2 kvadratuose draudžiama žvejoti mažesniame nei 550 m gylyje.

22 straipsnis

Krilių žvejyba 2011–2012 m. žvejybos sezonu

1. 2011–2012 m. žvejybos sezonu CCAMLR rajone krilius (Euphasia superba) gali žvejoti tik tos valstybės narės, kurios yra CCAMLR komisijos narės. Jei tokia valstybė narė ketina žvejoti krilius CCAMLR rajone, ji pagal Reglamento (EB) Nr. 601/2004 5a straipsnį bet kuriuo atveju ne vėliau kaip iki 2011 m. birželio 1 d. CCAMLR sekretoriatui ir Komisijai praneša:

a) apie savo ketinimą žvejoti krilius, naudodama V priedo C dalyje pateiktą formą;

b) apie tinklų konfigūraciją, naudodama V priedo D dalyje pateiktą formą.

2. Šio straipsnio 1 dalyje nurodytame pranešime pateikiama Reglamento (EB) Nr. 601/2004 3 straipsnyje nustatyta informacija apie kiekvieną laivą, kuriam valstybė narė ketina leisti dalyvauti krilių žvejyboje.

3. Valstybės narės, ketinančios žvejoti krilius CCAMLR rajone, praneša tik apie tuos leidimus turinčius laivus, kurie plaukioja su jų vėliava pranešimo metu.

4. Valstybės narės turi teisę leisti dalyvauti krilių žvejyboje laivui, apie kurį pagal šio straipsnio 1, 2 ir 3 dalis nėra pranešta CCAMLR sekretoriatui, jei koks nors turintis leidimą laivas negali dalyvauti tokioje žvejyboje dėl su veikla susijusių pagrįstų priežasčių arba dėl force majeure. Tokiomis aplinkybėmis atitinkamos valstybės narės nedelsdamos informuoja CCAMLR sekretoriatą ir Komisiją, nurodydamos:

a) visus duomenis apie laivą (-us), kuris (-ie) pakeis žvejoti negalintį laivą, įskaitant Reglamento (EB) Nr. 601/2004 3 straipsnyje numatytą informaciją;

b) išsamias priežastis, kuriomis grindžiamas laivo pakeitimas kitu laivu, ir visus svarbius įrodymus bei informaciją.

5. Valstybės narės neleidžia dalyvauti krilių žvejyboje laivams, įtrauktiems į vieną iš CCAMLR NNN (neteisėtą, nedeklaruotą ir nereglamentuojamą) žvejybą vykdančių laivų sąrašų.







3

skirsnis

IOTC rajonas

23 straipsnis

IOTC rajone žvejojančių laivų žvejybos pajėgumų apribojimas

1. Didžiausias IOTC rajone tropinius tunus žvejojančių ES laivų skaičius ir atitinkami pajėgumai, išreikšti bendrąja talpa, nustatyti VI priedo 1 punkte.

2. Didžiausias IOTC rajone durklažuves (Xiphias gladius) ir ilgapalekius tunus (Thunnus alalunga) žvejojančių ES laivų skaičius ir atitinkami pajėgumai, išreikšti bendrąja talpa, nustatyti VI priedo 2 punkte.

3. Valstybės narės gali vienų iš dvejų 1 ir 2 dalyje nurodytų išteklių žvejybai skirtus laivus skirti kitų išteklių žvejybai, jeigu jos gali įrodyti Komisijai, kad dėl tokio pakeitimo nepadidės atitinkamų žuvų išteklių žvejybos pastangos.

4. Valstybės narės užtikrina, kad, jeigu į jų laivyną siūloma perkelti pajėgumus, perkeltini laivai būtų įregistruoti IOTC laivų registre arba kitų regioninių tunų žvejybos organizacijų laivų registruose. Negalima perkelti laivų, įtrauktų į bet kurios regioninės žuvininkystės valdymo organizacijos neteisėtą, nepranešamą ir nereguliuojamą žvejybos veiklą vykdančių laivų (NNN laivai) sąrašą.

5. Siekiant atsižvelgti į IOTC pateiktų plėtros planų įgyvendinimą, valstybės narės gali padidinti savo žvejybos pajėgumus viršijant 1 ir 2 dalyse nurodytas ribas tik laikydamosi tuose planuose nustatytų ribų.

24 straipsnis

Rykliai

1. Vykdant bet kokią žvejybos veiklą draudžiama laikyti laive, perkrauti į kitą laivą ar iškrauti Alopiidae genties visų rūšių didžiaakių jūrų lapių skerdenas ar jų dalis.

2. Sužvejotos 1 dalyje nurodytų rūšių žuvys turi būti nedelsiant paleistos nesužalotos, kiek tai praktiškai įmanoma.







4

skirsnis

SPRFMO konvencijos rajonas

25 straipsnis

Pelaginių žuvų žvejyba. Pajėgumų apribojimas

Valstybės narės, kurios 2007 m., 2008 m. arba 2009 m. aktyviai vykdė pelaginių žuvų žvejybos veiklą SPRFMO konvencijos rajone, 2011 metais apriboja su jų vėliava plaukiojančių ir pelaginių žuvų išteklius žvejojančių laivų bendrosios talpos dydį tiek, kad jos bendras dydis tame rajone neviršytų 78 610 ir taip būtų užtikrintas tausus pelaginių žuvų išteklių naudojimas pietų Ramiajame vandenyne.

26 straipsnis

Pelaginių žuvų žvejyba. BLSK

1. Tik tos valstybės narės, kurios 2007 m., 2008 m. arba 2009 m. aktyviai vykdė pelaginių žuvų žvejybos veiklą SPRFMO konvencijos rajone, kaip nurodyta 25 straipsnyje, tame rajone gali žvejoti pelaginių žuvų išteklius laikydamosi IJ priede nustatytų BLSK.

2. Valstybės narės kas mėnesį praneša Komisijai savo laivų, vykdančių šiame straipsnyje nurodytą žvejybą, pavadinimus bei jų charakteristikas, įskaitant bendrąją talpą.

3. Šiame straipsnyje nurodytos žvejybos veiklos stebėsenos tikslais valstybės narės kas mėnesį ir ne vėliau kaip iki kito mėnesio penkioliktos dienos perduoda Komisijai laivo stebėjimo sistemos (LSS) įrašus, mėnesines sugauto kiekio ataskaitas ir, jei turima, duomenis apie įplaukimą į uostus, kad Komisija juos perduotų SPRFMO laikinajam sekretoriatui.

27 straipsnis

Dugninė žvejyba

25 straipsnyje nurodytos valstybės narės riboja dugninės žvejybos pastangas arba leidžiamą sugauti kiekį SPRFMO konvencijos rajone, kad jis neviršytų 2002 m. sausio 1 d.–2006 m. gruodžio 31 d. laikotarpio vidutinio metinio lygio, kuris išreiškiamas žvejybos laivų skaičiumi ir kitais sugautą kiekį, žvejybos pastangas ir žvejybos pajėgumus apibūdinančiais parametrais, ir kad žvejyba būtų vykdoma tik tose SPRFMO konvencijos rajono dalyse, kuriose dugninė žvejyba vykdyta ir ankstesniu žvejybos sezonu.







5

skirsnis

IATTC konvencijos rajonas

28 straipsnis

Žvejyba gaubiamaisiais tinklais

1. Gaubiamaisiais tinklais žvejojantiems laivams žvejoti gelsvauodegius tunus (Thunnus albacares), didžiaakius tunus (Thunnus obesus) ir dryžuosius tunus (Katsuwonus pelamis) draudžiama:

a) 2011 m. liepos 29 d.– rugsėjo 28 d. arba 2011 m. lapkričio 18 d.– 2012 m. sausio 18 d. rajone, kuris apibrėžiamas šiomis ribomis: — Šiaurės ir Pietų Amerikos Ramiojo vandenyno pakrantės linija, — 150° vakarų ilgumos, — 40° šiaurės platumos, — 40° pietų platumos;

b) 2011 m. rugsėjo 29 d.– spalio 29 d. rajone, kuris apibrėžiamas šiomis ribomis: — 96° vakarų ilgumos, — 110° vakarų ilgumos, — 4° šiaurės platumos, — 3° pietų platumos.

2. Atitinkamos valstybės narės iki 2011 m. balandžio 1 d. praneša Komisijai pasirinktą žvejybos uždraudimo laikotarpį, nurodytą 1 dalies a punkte. Visi atitinkamos valstybės narės laivai, žvejojantys gaubiamaisiais tinklais, 1 dalyje apibrėžtuose rajonuose pasirinktu laikotarpiu turi sustabdyti žvejybą tais tinklais.

3. Laivai, gaubiamaisiais tinklais žvejojantys tunus IATTC konvencijos rajone, gali laikyti laive ir iškrauti visus sužvejotus gelsvauodegius, didžiaakius ir dryžuosius tunus, išskyrus tuos, kurie dėl kitų priežasčių nei jų dydis laikomi netinkamais žmonėms vartoti. Ši nuostata netaikoma tik per paskutinį žvejybos įrankio panaudojimą per reisą, kai gali neužtekti vietos visiems to įrankio panaudojimo metu sužvejotiems tunams laikyti.







6

skirsnis

SEAFO konvencijos rajonas

29 straipsnis

Giliavandenių ryklių apsaugos priemonės

SEAFO konvencijos rajone draudžiama šių giliavandenių ryklių specializuotoji žvejyba:

— rombinių rajų (Rajidae),

— paprastųjų dygliarylių (Squalus acanthias),

— Bigelovo juodųjų dygliaryklių (Etmopterus bigelowi),

— trumpauodegių juodųjų dygliaryklių (Etmopterus brachyurus),

— naktinių juodųjų dygliaryklių (Etmopterus princeps),

— mažųjų juodųjų dygliaryklių (Etmopterus pusillus),

— katryklių pamėklių (Apristurus manis),

— baltaakių dygliaryklių (Scymnodon squamulosus),

— ir giliavandenių Selachimorpha viršutinei rūšiai priklausančių ryklių.







7

skirsnis

WCPFC konvencijos rajonas

30 straipsnis

Didžiaakių tunų, gelsvauodegių tunų, dryžųjų tunų ir pietų Ramiojo vandenyno ilgapelekių tunų žvejybos pastangų apribojimai

Valstybės narės užtikrina, kad bendros didžiaakių tunų (Thunnus obesus), gelsvauodegių tunų (Thunnus albacares), dryžųjų tunų (Katsuwonus pelamis) ir pietų Ramiojo vandenyno ilgapelekių tunų (Thunnus alalunga) išteklių žvejybos pastangos WCPFC konvencijos rajone neviršytų Sąjungos ir šio regiono pakrančių valstybių žvejybos partnerystės susitarimuose numatytų žvejybos pastangų.

31 straipsnis

Rajonas, kuriame draudžiama žvejyba naudojant plūdriąsias priemones pelaginėms žuvims žvejoti

1. WCPFC konvencijos rajono dalyje, esančioje tarp 20° šiaurės platumos ir 20° pietų platumos, gaubiamaisiais tinklais žvejojančių laivų žvejybos veikla naudojant plūdriąsias priemones pelaginėms žuvims žvejoti draudžiama nuo 2011 m. liepos 1 d. 00.00 val. iki 2011 m. rugsėjo 30 d. 24.00 val. Tuo laikotarpiu gaubiamaisiais tinklais žvejojantis laivas gali vykdyti žvejybos operacijas toje WCPFC konvencijos rajono dalyje tik tuo atveju, jei jame yra stebėtojas, tikrinantis, ar šis laivas jokiu metu:

a) nestato ir nenaudoja plūdriųjų priemonių pelaginėms žuvims žvejoti ar susijusių elektroninių priemonių;

b) nežvejoja žuvų būrių naudodamas plūdriąsias priemones pelaginėms žuvims žvejoti.

2. Visuose 1 dalyje nurodytoje WCPFC konvencijos rajono dalyje gaubiamaisiais tinklais žvejojančiuose laivuose laikomi, iškraunami arba perkraunami į kitą laivą visi sužvejoti didžiaakiai tunai, gelsvauodegiai tunai ir dryžieji tunai.

3. 2 dalis netaikoma šiais atvejais:

a) per paskutinį žvejybos įrankio panaudojimą per reisą, jei laivas nebeturi pakankamai vietos visoms žuvims laikyti;

b) kai žuvis netinka žmonėms vartoti dėl kitų priežasčių nei jų dydis; arba

c) jei smarkiai sutrinka šaldymo įrangos veikimas.

32 straipsnis

Rajonai, kuriuose draudžiama žvejyba gaubiamaisiais tinklais

Didžiaakių tunų ir gelsvauodegių tunų žvejyba gaubiamaisiais tinklais draudžiama šiuose atviros jūros rajonuose:

a) tarptautiniuose vandenyse, kurie ribojasi su Indonezijos, Palau, Mikronezijos ir Papua Naujosios Gvinėjos išskirtinėmis ekonominėmis zonomis (IEZ);

b) tarptautiniuose vandenyse, kurie ribojasi su Mikronezijos, Maršalo Salų, Nauru, Kiribačio, Tuvalu, Fidžio, Saliamono Salų ir Papua Naujosios Gvinėjos IEZ.

33 straipsnis

ES laivų, kuriems leidžiama žvejoti durklažuves, skaičiaus apribojimas

Didžiausias ES laivų, kuriems WCPFC konvencijos rajono dalyse, esančiose į pietus nuo 20° pietų platumos, leidžiama žvejoti durklažuves (Xiphias gladius), skaičius nustatytas VII priede.







8

skirsnis

Beringo jūra

34 straipsnis

Draudimas žvejoti Beringo jūros atviros jūros rajone

Draudžiama Beringo jūros atviros jūros rajone žvejoti aliaskines rudagalves menkes (Theragra chalcogramma).







III

ANTRAŠTINĖ DALIS

TREČIŲJŲ ŠALIŲ LAIVŲ ŽVEJYBOS ES VANDENYSE GALIMYBĖS

35 straipsnis

BLSK

Su Norvegijos vėliava plaukiojantiems žvejybos laivams ir Farerų Salose registruotiems žvejybos laivams leidžiama žvejoti ES vandenyse neviršijant šio reglamento I priede nustatytų BLSK ir laikantis šioje antraštinėje dalyje bei Reglamento (EB) Nr. 1006/2008 III skyriuje nustatytų sąlygų.

36 straipsnis

Žvejybos leidimai

1. Didžiausias žvejybos leidimų trečiųjų šalių laivams, žvejojantiems ES vandenyse, skaičius nustatytas VIII priede.

2. Žuvų, kurių ištekliams nustatyti BLSK, negalima laikyti laive arba iškrauti, išskyrus tuos atvejus, kai tas žuvis sužvejojo kvotą turinčios trečiosios šalies laivai ir ta kvota nėra išnaudota.

37 straipsnis

Žvejoti draudžiamos rūšys

▼M5

1. Trečiųjų šalių laivams draudžiama žvejoti, laikyti laive, perkrauti į kitą laivą ar iškrauti šių rūšių žuvis:

a) milžinryklius (Cetorinhus maximus) ir baltuosius ryklius (Carcharodon carcharias) visuose ES vandenyse;

b) europinius plokščiakūnius ryklius (Squatina squatina) visuose ES vandenyse;

c) švelniąsias rajas (Dipturus batis) ICES IIa kvadrato bei ICES III, IV, VI, VII, VIII, IX ir X parajonių ES vandenyse;

d) marmurines rombines rajas (Raja undulata) ir baltąsias rajas (Rostroraja alba) ICES VI, VII, VIII, IX ir X parajonių ES vandenyse;

e) atlantinius silkiaryklius (Lamna nasus) visuose ES vandenyse; ir

f) gitaržuves (Rhinobatidae) ICES I, II, III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X ir XII parajonių ES vandenyse.

▼B

2. Sužvejotos 1 dalyje nurodytų rūšių žuvys turi būti nedelsiant paleistos nesužalotos, kiek tai praktiškai įmanoma.







IV

ANTRAŠTINĖ DALIS

BAIGIAMOSIOS NUOSTATOS

38 straipsnis

Reglamento (EB) Nr. 754/2009 pakeitimas

Reglamento (EB) Nr. 754/2009 1 straipsnio h punktas išbraukiamas.

39 straipsnis

Įsigaliojimas ir taikymas

Šis reglamentas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Jis taikomas nuo 2011 m. sausio 1 d.

Tačiau 36 straipsnis taikomas nuo 2011 m. vasario 1 d.

Tais atvejais, kai CCAMLR rajone žvejybos galimybės nustatomos laikotarpiams, prasidedantiems iki 2011 m. sausio 1 d., 20, 21 ir 22 straipsniai bei IE ir V priedai taikomi nuo atitinkamų tų žvejybos galimybių taikymo laikotarpių pradžios.

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.









I PRIEDAS

BLSK, TAIKOMI ES LAIVAMS RAJONUOSE, KURIUOSE NUSTATYTI BLSK, IR TREČIŲJŲ ŠALIŲ LAIVAMS ES VANDENYSE, PAGAL RŪŠIS IR RAJONUS (GYVOJO SVORIO TONOMIS, NEBENT NURODYTA KITAIP)

Toliau pateiktose lentelėse nustatyti kiekvienų išteklių BLSK bei kvotos (gyvojo svorio tonomis, išskyrus atvejus, kai nustatyta kitaip) ir atitinkamais atvejais funkciškai su jais susijusios sąlygos.

Visi šiame priede nustatyti BLSK taikant šį reglamentą laikomi kvotomis, ir todėl jiems taikomos Reglamente (EB) Nr. 1224/2009, ypač jo 33 ir 34 straipsniuose, nustatytos taisyklės. Nuorodos į žvejybos zonas reiškia nuorodas į ICES zonas, jei nenurodyta kitaip.

Kiekvieno rajono žuvų ištekliai nurodomi pagal abėcėlės tvarka išdėstytus lotyniškus rūšių pavadinimus. Toliau šio reglamento taikymo tikslais pateikiama lotyniškų ir bendrinių pavadinimų atitikmenų lentelė:







Mokslinis pavadinimas Triraidis kodas Bendrinis pavadinimas Amblyraja radiata RJR Žvaigždėtoji raja Ammodytes spp. SAN Tobinės Argentina silus ARU Atlantinė argentina Beryx spp. ALF Paprastieji beriksai Brosme brosme USK Paprastoji brosmė Caproidae BOR Smulkiadyglės saulažuvės Centrophorus squamosus GUQ Pilkasis trumpadyglis ryklys Centroscymnus coelolepis CYO Portugalinis altaakis dygliaryklis Chaceon maritae CGE Gelminiai krabai Champsocephalus gunnari ANI Lydžiažiotė ledžuvė Chionoecetes spp. PCR Snieginiai krabai Clupea harengus HER Atlantinė silkė Coryphaenoides rupestris RNG Bukasnukis ilgauodegis grenadierius Dalatias licha SCK Šokoladinis dygliaryklis Deania calcea DCA Paprastasis ilgasnukis dygliaryklis Dipturus batis RJB Marmurinė švelnioji raja Dissostichus eleginoides TOP Patagoninis nototeninis dančius Engraulis encrasicolus ANE Europinis ančiuvis Etmopterus princeps ETR Naktinių juodieji dygliarykliai Etmopterus pusillus ETP Mažasis juodasis dygliaryklis Euphausia superba KRI Krilis Gadus morhua COD Atlantinė menkė Galeorhinus galeus GAG Paprastasis sriubinis ryklys Glyptocephalus cynoglossus WIT Raudonoji plekšnė Hippoglossoides platessoides PLA Amerikinė paltusinė plekšnė Hippoglossus hippoglossus HAL Atlantinis paltusas Hoplostethus atlanticus ORY Islandinis pjūklapilvis beriksas Illex illecebrosus SQI Šiaurinis trumpačiuptuvis kalmaras Lamna nasus POR Atlantinis silkiaryklis Lepidonotothen squamifrons NOS Pilkoji nototenija Lepidorhombus spp. LEZ Megrimai Leucoraja circularis RJI Apvalioji raja Leucoraja fullonica RJF Šagreninė raja Leucoraja naevus RJN Raja gegutė Limanda ferruginea YEL Geltonuodegė plekšnė Limanda limanda DAB Paprastoji gelsvapelekė plekšnė Lophiidae ANF Velniažuvinės Macrourus spp. GRV Paprastieji grenadieriai Makaira nigricans BUM Atlantinis marlinas Mallotus villosus CAP Paprastoji stintenė Martialia hyadesi SQS Kalmaras Melanogrammus aeglefinus HAD Juodadėmė menkė Merlangius merlangus WHG Paprastasis merlangas Merluccius merluccius HKE Europinė paprastoji jūrinė lydeka Micromesistius poutassou WHB Šiaurinis žydrasis merlangas Microstomus kitt LEM Europinė mažažiotė plekšnė Molva dypterygia BLI Melsvoji molva Molva molva LIN Paprastoji molva Nephrops norvegicus NEP Norveginis omaras Pandalus borealis PRA Šiaurinė paprastoji krevetė Paralomis spp. PAI Krabai Penaeus spp. PEN Plonaūsės krevetės Platichthys flesus FLE Europinė upinė plekšnė Pleuronectes platessa PLE Jūrinė plekšnė Pleuronectiformes FLX Plekšniažuvė Pollachius pollachius POL Sidabrinis polakas Pollachius virens POK Ledjūrio menkė Psetta maxima TUR Paprastasis otas Raja brachyura RJH Trumpauodegė raja Raja clavata RJC Dyglioji raja Raja (Dipturus) nidarosiensis JAD Norveginė raja Raja microocellata RJE Šlakuotoji raja Raja montagui RJM Montegju šlakuotoji raja Raja undulata RJU Marmurinė rombinė raja Rajiformes - Rajidae SRX Rombinės rajos Reinhardtius hippoglossoides GHL Juodasis paltusas Rostroraja alba RJA Baltoji raja Scomber scombrus MAC Atlantinė skumbrė Scophthalmus rhombus BLL Švelnusis rombas Sebastes spp. RED Paprastasis jūrinis ešerys Solea solea SOL Europinis jūrų liežuvis Solea spp. SOX Paprastieji jūrų liežuviai Sprattus sprattus SPR Atlantinis šprotas Squalus acanthias DGS Paprastasis dygliaryklis Tetrapturus albidus WHM Atlantinis baltasis marlinas Thunnus maccoyii SBF Australinis tunas Thunnus obesus BET Didžiaakis tunas Thunnus thynnus BFT Paprastasis tunas Trachurus spp. JAX Paprastoji stauridė Trisopterus esmarkii NOP Norveginė menkutė Urophycis tenuis HKW Baltoji siaurapelekė vėgėlė Xiphias gladius SWO Durklažuvė

Ši bendrinių ir lotyniškų pavadinimų atitikmenų lentelė pateikiama tik aiškinamaisiais tikslais.







Amerikinė paltusinė plekšnė PLA Hippoglossoides platessoides Apvalioji raja RJI Leucoraja circularis Atlantinė argentina ARU Argentina silus Atlantinė menkė COD Gadus morhua Atlantinė silkė HER Clupea harengus Atlantinė skumbrė MAC Scomber scombrus Atlantinis baltasis marlinas WHM Tetrapturus albidus Atlantinis marlinas BUM Makaira nigricans Atlantinis paltusas HAL Hippoglossus hippoglossus Atlantinis silkiaryklis POR Lamna nasus Atlantinis šprotas SPR Sprattus sprattus Australinis tunas SBF Thunnus maccoyii Baltoji raja RJA Rostroraja alba Baltoji siaurapelekė vėgėlė HKW Urophycis tenuis Bukasnukis ilgauodegis grenadierius RNG Coryphaenoides rupestris Didžiaakis tunas BET Thunnus obesus Dyglioji raja RJC Raja clavata Durklažuvė SWO Xiphias gladius Europinė mažažiotė plekšnė LEM Microstomus kitt Europinė paprastoji jūrinė lydeka HKE Merluccius merluccius Europinė upinė plekšnė FLE Platichthys flesus Europinis ančiuvis ANE Engraulis encrasicolus Europinis jūrų liežuvis SOL Solea solea Gelminiai krabai CGE Chaceon maritae Geltonuodegė plekšnė YEL Limanda ferruginea Islandinis pjūklapilvis beriksas ORY Hoplostethus atlanticus Juodadėmė menkė HAD Melanogrammus aeglefinus Juodasis paltusas GHL Reinhardtius hippoglossoides Jūrinė plekšnė PLE Pleuronectes platessa Kalmaras SQS Martialia hyadesi Krabai PAI Paralomis spp. Krilis KRI Euphausia superba Ledjūrio menkė POK Pollachius virens Lydžiažiotė ledžuvė ANI Champsocephalus gunnari Marmurinė rombinė raja RJU Raja undulata Marmurinė švelnioji raja RJB Dipturus batis Mažasis juodasis dygliaryklis ETP Etmopterus pusillus Megrimai LEZ Lepidorhombus spp. Melsvoji molva BLI Molva dypterygia Montegju šlakuotoji raja RJM Raja montagui Naktinių juodieji dygliarykliai ETR Etmopterus princeps Norveginė menkutė NOP Trisopterus esmarkii Norveginė raja JAD Raja (Dipturus) nidarosiensis Norveginis omaras NEP Nephrops norvegicus Paprastasis dygliaryklis DGS Squalus acanthias Paprastasis ilgasnukis dygliaryklis DCA Deania calcea Paprastasis jūrinis ešerys RED Sebastes spp. Paprastasis merlangas WHG Merlangius merlangus Paprastasis otas TUR Psetta maxima Paprastasis sriubinis ryklys GAG Galeorhinus galeus Paprastasis tunas BFT Thunnus thynnus Paprastieji beriksai ALF Beryx spp. Paprastieji grenadieriai GRV Macrourus spp. Paprastieji jūrų liežuviai SOX Solea spp. Paprastoji brosmė USK Brosme brosme Paprastoji gelsvapelekė plekšnė DAB Limanda limanda Paprastoji molva LIN Molva molva Paprastoji stauridė JAX Trachurus spp. Paprastoji stintenė CAP Mallotus villosus Patagoninis nototeninis dančius TOP Dissostichus eleginoides Pilkasis trumpadyglis ryklys GUQ Centrophorus squamosus Pilkoji nototenija NOS Lepidonotothen squamifrons Plekšniažuvė FLX Pleuronectiformes Plonaūsės krevetės PEN Penaeus spp. Portugalinis altaakis dygliaryklis CYO Centroscymnus coelolepis Raja gegutė RJN Leucoraja naevus Raudonoji plekšnė WIT Glyptocephalus cynoglossus Rombinės rajos SRX Rajiformes - Rajidae Sidabrinis polakas POL Pollachius pollachius Smulkiadyglės saulažuvės BOR Caproidae Snieginiai krabai PCR Chionoecetes spp. Šagreninė raja RJF Leucoraja fullonica Šiaurinė paprastoji krevetė PRA Pandalus borealis Šiaurinis trumpačiuptuvis kalmaras SQI Illex illecebrosus Šiaurinis žydrasis merlangas WHB Micromesistius poutassou Šlakuotoji raja RJE Raja microocellata Šokoladinis dygliaryklis SCK Dalatias licha Švelnusis rombas BLL Scophthalmus rhombus Tobinės SAN Ammodytes spp. Trumpauodegė raja RJH Raja brachyura Velniažuvinės ANF Lophiidae Žvaigždėtoji raja RJR Amblyraja radiata









IA PRIEDAS

Skagerako ir kategato sąsiauriai, ices I, II, III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X, XII IR XIV parajoniai, es vandenys, cecaf rajono es vandenys, prancūzijos gvianos vandenys







Rūšis: Tobinės Ammodytes spp. Zona: IV zonos Norvegijos vandenys (SAN/04-N.) Danija 0 Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSKReglamento (EB) Nr. 847/96 3 straipsnis netaikomas.Reglamento (EB) Nr. 847/96 4 straipsnis netaikomas. Jungtinė Karalystė 0 ES 0 BLSK Netaikoma

▼M2







Rūšis: Tobinės ir susijusi priegauda Ammodytes spp. Zona: IIa, IIIa ir IV zonų ES vandenys (1) (SAN/2A3A4.) Danija 334 324 Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK Jungtinė Karalystė 7 308 Vokietija 511 Švedija 12 277 ES 354 420 (2) Norvegija 20 000 BLSK 374 420 (1) Išskyrus vandenis, esančius šešių mylių atstumu nuo Jungtinės Karalystės bazinių linijų prie Šetlando, Fero salos ir Fulos. (2) Bent 98 % iškrauto kiekio, įskaičiuojamo į BLSK, turi sudaryti tobinės. Paprastųjų gelsvapelekių plekšnių, atlantinių skumbrių ir paprastųjų merlangų priegauda turi būti įskaičiuota į likusius 2 % BLSK. Specialiosios sąlygos Laikantis pirmiau minėtų kvotų, ne didesnį nei nurodytąjį toliau kiekį galima sužvejoti šiuose IID priede apibrėžtuose tobinių išteklių valdymo rajonuose:



Zona: Tobinių išteklių valdymo rajonų ES vandenys 1 2 3 4 5 6 7 (SAN/*234_1) (SAN/*234_2) (SAN/*234_3) (SAN/*234_4) (SAN/*234_5) (SAN/*234_6) (SAN/*234_7) Danija 282 989 32 072 9 434 9 434 0 395 0 Jungtinė Karalystė 6 186 701 206 206 0 9 0 Vokietija 433 49 14 14 0 1 0 Švedija 10 392 1 178 346 346 0 15 0 ES 300 000 34 000 10 000 10 000 0 420 0 Norvegija 20 000 0 0 0 0 0 0 Iš viso 320 000 34 000 10 000 10 000 0 420 0

▼B







Rūšis: Atlantinė argentina Argentina silus Zona: I ir II zonų ES ir tarptautiniai vandenys (ARU/1/2.) Vokietija 28 Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK Prancūzija 9 Nyderlandai 22 Jungtinė Karalystė 44 ES 103 BLSK 103







Rūšis: Atlantinė argentina Argentina silus Zona: III ir IV zonų ES vandenys (ARU/3/4.) Danija 1 040 Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK Vokietija 11 Prancūzija 8 Airija 8 Nyderlandai 49 Švedija 41 Jungtinė Karalystė 19 ES 1 176 BLSK 1 176







Rūšis: Atlantinė argentina Argentina silus Zona: V, VI ir VII zonų ES ir tarptautiniai vandenys (ARU/567.) Vokietija 357 Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK Prancūzija 8 Airija 331 Nyderlandai 3 733 Jungtinė Karalystė 262 ES 4 691 BLSK 4 691







Rūšis: Paprastoji brosmė Brosme brosme Zona: I, II ir XIV zonų ES ir tarptautiniai vandenys (USK/1214EI.) Vokietija 6 (1) Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK Prancūzija 6 (1) Jungtinė Karalystė 6 (1) Kitos 3 (1) ES 21 (1) BLSK 21 (1) Tik priegauda. Pagal šią kvotą specializuotoji žvejyba neleidžiama.







Rūšis: Paprastoji brosmė Brosme brosme Zona: IIIa zona; 22–32 pakvadračių ES vandenys (USK/3A/BCD) Danija 12 Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK Švedija 6 Vokietija 6 ES 24 BLSK 24







Rūšis: Paprastoji brosmė Brosme brosme Zona: IV zonos ES vandenys (USK/04-C.) Danija 53 Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK Vokietija 16 Prancūzija 37 Švedija 5 Jungtinė Karalystė 80 Kitos 5 (1) ES 196 BLSK 196 (1) Tik priegauda. Pagal šią kvotą specializuotoji žvejyba neleidžiama.







Rūšis: Paprastoji brosmė Brosme brosme Zona: V, VI ir VII zonų ES ir tarptautiniai vandenys (USK/567EI.) Vokietija 4 Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSKTaikomas šio reglamento 13 straipsnis. Ispanija 14 Prancūzija 172 Airija 17 Jungtinė Karalystė 83 Kitos 4 (1) ES 294 Norvegija 2 923 (2) (3) (4) BLSK 3 217 (1) Tik priegauda. Pagal šią kvotą specializuotoji žvejyba neleidžiama. (2) Turi būti sužvejota IIa, IV, Vb, VI ir VII zonų ES vandenyse. (3) Iš kurių Vb, VI ir VII zonose kiekvienam laivui bet kada leidžiama sužvejoti 25 % atsitiktinį kitų rūšių žuvų kiekį. Tačiau šį procentinį dydį pirmąsias 24 valandas nuo žvejybos tam tikrame žvejybos rajone pradžios galima viršyti. Bendras atsitiktinis sužvejotas kitų rūšių žuvų kiekis Vb, VI ir VII zonose neviršija 3 000 tonų. (4) Įskaitant paprastąją molvą. Norvegijai skirtos 6 490 tonų paprastųjų molvų ir 2 923 tonų paprastųjų brosmių kvotos, iš kurių ne daugiau nei 2 000 tonų galima iškeisti ir pagal kurias Vb, VI ir VII zonose galima žvejoti tik ūdomis.







Rūšis: Paprastoji brosmė Brosme brosme Zona: IV zonos Norvegijos vandenys (USK/04-N.) Belgija 0 Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSKReglamento (EB) Nr. 847/96 3 straipsnis netaikomas.Reglamento (EB) Nr. 847/96 4 straipsnis netaikomas. Danija 165 Vokietija 1 Prancūzija 0 Nyderlandai 0 Jungtinė Karalystė 4 ES 170 BLSK Netaikoma







Rūšis: Smulkiadyglės saulažuvės Caproidae Zona: VI, VII ir VIII zonų ES ir tarptautiniai vandenys (BOR/678-.) Danija 7 900 Mokslinėmis rekomendacijomis nepagrįstas BLSK Airija 22 227 Jungtinė Karalystė 1 223 Visos valstybės narės 1 650 ES 33 000 BLSK 33 000

▼M2







Rūšis: Atlantinė silkė (1) Clupea harengus Zona: IIIa zona (HER/03A.) Danija 12 608 (2) Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSKReglamento (EB) Nr. 847/96 3 straipsnis netaikomas.Reglamento (EB) Nr. 847/96 4 straipsnis netaikomas. Vokietija 202 (2) Švedija 13 189 (2) ES 25 999 (2) BLSK 30 000 (1) Atlantinių silkių, žvejybos rajonuose sužvejotų tinklais, kurių tinklo akių dydis yra 32 mm arba didesnis, iškrautas kiekis. (2) Ne daugiau kaip 50 % šio kiekio gali būti sužvejojama IV zonos ES vandenyse.

▼B







Rūšis: Atlantinė silkė (1) Clupea harengus Zona: IV zonos į šiaurę nuo 53° 30′ šiaurės platumos ES ir Norvegijos vandenys (HER/4AB.) Danija 27 707 Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK.Reglamento (EB) Nr. 847/96 3 straipsnis netaikomas.Reglamento (EB) Nr. 847/96 4 straipsnis netaikomas. Vokietija 17 423 Prancūzija 11 888 Nyderlandai 26 579 Švedija 2 035 Jungtinė Karalystė 29 832 ES 115 464 Norvegija 58 000 (2) BLSK 200 000 (1) Atlantinių silkių, žvejybos rajonuose sužvejotų tinklais, kurių tinklo akių dydis yra 32 mm arba didesnis, iškrautas kiekis. Valstybės narės Komisijai turi pranešti apie jų iškrautą atlantinių silkių kiekį atskirai iš IVa ir IVb zonų. (2) Iš šio kiekio ne daugiau kaip 50 000 tonų gali būti sužvejota IVa ir IVb zonų ES vandenyse. Pagal šią kvotą sužvejotų žuvų kiekis turi būti išskaičiuotas iš BLSK Norvegijos dalies. Specialioji sąlyga: Laikantis pirmiau minėtų kvotų, ne didesnį nei nurodytąjį toliau kiekį galima sužvejoti šioje zonoje:



Norvegijos vandenys į pietus nuo 62° šiaurės platumos (HER/*04N-) ES 50 000







Rūšis: Atlantinė silkė (1) Clupea harengus Zona: Norvegijos vandenys į šiaurę nuo 62° iaurės platumos (HER/04-N.) Švedija 846 (1) Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSKReglamento (EB) Nr. 847/96 3 straipsnis netaikomas.Reglamento (EB) Nr. 847/96 4 straipsnis netaikomas. ES 846 BLSK 200 000 (1) Atlantinių menkių, juodadėmių menkių, sidabrinių polakų bei paprastųjų merlangų ir ledjūrio menkių priegauda turi būti įskaičiuojama į šių rūšių kvotas.







Rūšis: Atlantinė silkė (1) Clupea harengus Zona: Priegauda IIIa zonoje (HER/03A-BC) Danija 5 692 Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSKReglamento (EB) Nr. 847/96 3 straipsnis netaikomas.Reglamento (EB) Nr. 847/96 4 straipsnis netaikomas. Vokietija 51 Švedija 916 ES 6 659 BLSK 6 659 (1) Atlantinių silkių, žvejybos rajonuose sužvejotų tinklais, kurių tinklo akių dydis yra mažesnis nei 32 mm, iškrautas kiekis.







Rūšis: Atlantinė silkė (1) Clupea harengus Zona: Priegauda IV, VIId zonose ir IIa zonos ES vandenyse (HER/2A47DX) Belgija 82 Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSKReglamento (EB) Nr. 847/96 3 straipsnis netaikomas.Reglamento (EB) Nr. 847/96 4 straipsnis netaikomas. Danija 15 833 Vokietija 82 Prancūzija 82 Nyderlandai 82 Švedija 77 Jungtinė Karalystė 301 ES 16 539 BLSK 16 539 (1) Atlantinių silkių, žvejybos rajonuose sužvejotų tinklais, kurių tinklo akių dydis yra mažesnis nei 32 mm, iškrautas kiekis.







Rūšis: Atlantinė silkė (1) Clupea harengus Zona: IVc, VIId zonos (2) (HER/4CXB7D) Belgija 7 100 (3) Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSKReglamento (EB) Nr. 847/96 3 straipsnis netaikomas.Reglamento (EB) Nr. 847/96 4 straipsnis netaikomas. Danija 395 (3) Vokietija 248 (3) Prancūzija 6 447 (3) Nyderlandai 10 092 (3) Jungtinė Karalystė 2 254 (3) ES 26 536 BLSK 26 536 (1) Atlantinių silkių, žvejybos rajonuose sužvejotų tinklais, kurių tinklo akių dydis yra 32 mm arba didesnis, iškrautas kiekis. (2) Išskyrus Blakvoterio išteklius: nuoroda daroma į Temzės žiočių jūros regiono, esančio zonoje, kurios ribas žymi loksodroma, brėžiama iš Landguard kyšulio (51° 56′ šiaurės platumos, 1° 19,1′ rytų ilgumos) tiesiai į pietus iki 51° 33′ šiaurės platumos ir iš čia tiesiai į vakarus iki Jungtinės Karalystės pakrantės, atlantinių silkių išteklius. (3) Ne daugiau kaip 50 proc. šios kvotos gali būti sužvejota IVb zonoje. Tačiau apie šios specialiosios sąlygos taikymą reikia iš anksto pranešti Komisijai (HER/*04B.).

▼M2







Rūšis: Atlantinė silkė Clupea harengus Zona: Vb, VIb ir VIaN zonų ES ir tarptautiniai vandenys (1) (HER/5B6ANB) Vokietija 2 513 Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK Prancūzija 475 Airija 3 396 Nyderlandai 2 513 Jungtinė Karalystė 13 584 ES 22 481 BLSK 22 481 (1) Nuoroda daroma į atlantinių silkių išteklius VIa zonoje į šiaurę nuo 56° 00′ šiaurės platumos ir toje VIa zonos dalyje, kuri yra į rytus nuo 07° 00′ vakarų ilgumos ir į šiaurę nuo 55° 00′ šiaurės platumos, išskyrus Klaidą.

▼B







Rūšis: Atlantinė silkė Clupea harengus Zona: VIIb, VIIc; VIaS (1) (HER/6AS7BC) Airija 4 065 Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK Nyderlandai 406 ES 4 471 BLSK 4 471 (1) Nuoroda daroma į atlantinės silkės išteklius VIa zonoje į pietus nuo 56° 00′ šiaurės platumos ir į vakarus nuo 07° 00′ vakarų ilgumos.







Rūšis: Atlantinė silkė Clupea harengus Zona: VI Klaido ištekliai (1) (HER/06ACL.) Jungtinė Karalystė Bus nustatyta (2) Mokslinėmis rekomendacijomis nepagrįstas BLSK ES Bus nustatyta (3) BLSK Bus nustatyta (3) (1) Klaido ištekliai: nuoroda daroma į atlantinės silkės išteklius jūros rajone į šiaurės rytus nuo linijos, iš Kintairo kyšulio brėžiamos į Corsewall punktą. (2) Taikomas šio reglamento 6 straipsnis. (3) Tas pats kiekis, kaip nustatytasis pagal 2 išnašą.







Rūšis: Atlantinė silkė Clupea harengus Zona: VIIa (1) (HER/07A/MM) Airija 1 374 Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK Jungtinė Karalystė 3 906 ES 5 280 BLSK 5 280 (1) Ši zona sumažinama rajonu, prijungiamu prie VIIg, VIIh, VIIj ir VIIk zonų, kuris apibrėžiamas: — šiaurėje iki 52° 30′ šiaurės platumos, — pietuose iki 52° 00′ šiaurės platumos, — vakaruose iki Airijos pakrantės, — rytuose iki Jungtinės Karalystės pakrantės.







Rūšis: Atlantinė silkė Clupea harengus Zona: VIIe ir VIIf zonos (HER/7EF.) Prancūzija 490 Mokslinėmis rekomendacijomis nepagrįstas BLSK Jungtinė Karalystė 490 ES 980 BLSK 980







Rūšis: Atlantinė silkė Clupea harengus Zona: VIIg (1), VIIh (1), VIIj (1) ir VIIk (1) (HER/7G-K.) Vokietija 147 Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK Prancūzija 815 Airija 11 407 Nyderlandai 815 Jungtinė Karalystė 16 ES 13 200 BLSK 13 200 (1) Ši zona padidinama rajonu, kuris apibrėžiamas: — šiaurėje iki 52° 30′ šiaurės platumos, — pietuose iki 52° 00′ šiaurės platumos, — vakaruose iki Airijos pakrantės, — rytuose iki Jungtinės Karalystės pakrantės.







Rūšis: Europinis ančiuvis Engraulis encrasicolus Zona: IX ir X zonos, CECAF 34.1.1 rajono ES vandenys (ANE/9/3411) Ispanija 3 635 Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK Portugalija 3 965 ES 7 600 BLSK 7 600







Rūšis: Atlantinė menkė Gadus morhua Zona: Skagerako sąsiauris (COD/03AN.) Belgija 10 (1) Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSKReglamento (EB) Nr. 847/96 3 straipsnis netaikomas.Reglamento (EB) Nr. 847/96 4 straipsnis netaikomas. Danija 3 068 (1) Vokietija 77 (1) Nyderlandai 19 (1) Švedija 537 (1) ES 3 711 BLSK 3 835 (1) Be šios kvotos, laivams, dalyvaujantiems bandomuosiuose visapusiškai dokumentais pagrįstos žvejybos reisuose, valstybė narė gali leisti sužvejoti papildomą žuvų kiekį, kuris neviršytų 12 % tai valstybei narei skirtos kvotos, laikantis šio reglamento 7 straipsnyje išdėstytų sąlygų.







Rūšis: Atlantinė menkė Gadus morhua Zona: Kategato sąsiauris (COD/03AS.) Danija 118 Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK Vokietija 2 Švedija 70 ES 190 BLSK 190







Rūšis: Atlantinė menkė Gadus morhua Zona: IV zona, IIa zonos ES vandenys, IIIa zonos dalis, nepriklausanti Skagerako ir Kategato sąsiauriams (COD/2A3AX4) Belgija 793 (1) Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSKReglamento (EB) Nr. 847/96 3 straipsnis netaikomas.Reglamento (EB) Nr. 847/96 4 straipsnis netaikomas. Danija 4 557 (1) Vokietija 2 889 (1) Prancūzija 980 (1) Nyderlandai 2 575 (1) Švedija 30 (1) Jungtinė Karalystė 10 455 (1) ES 22 279 Norvegija 4 563 (2) BLSK 26 842 (1) Be šios kvotos, laivams, dalyvaujantiems bandomuosiuose visapusiškai dokumentais pagrįstos žvejybos reisuose, valstybė narė gali leisti sužvejoti papildomą žuvų kiekį, kuris neviršytų 12 % tai valstybei narei skirtos kvotos, laikantis šio reglamento 7 straipsnyje išdėstytų sąlygų. (2) Gali būti sužvejota ES vandenyse. Pagal šią kvotą sužvejotų žuvų kiekis turi būti išskaičiuotas iš BLSK Norvegijos dalies. Specialioji sąlyga: Laikantis pirmiau minėtų kvotų, ne didesnį nei nurodytąjį toliau kiekį galima sužvejoti šioje zonoje:



IV zonos Norvegijos vandenys (COD/*04N-) ES 19 363







Rūšis: Atlantinė menkė Gadus morhua Zona: Norvegijos vandenys į pietus nuo 62° pietus platumos (COD/04-N.) Švedija 382 (1) Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSKReglamento (EB) Nr. 847/96 3 straipsnis netaikomas.Reglamento (EB) Nr. 847/96 4 straipsnis netaikomas. ES 382 BLSK Netaikoma (1) Juodadėmių menkių, sidabrinių polakų, paprastųjų merlangų ir ledjūrio menkių priegauda turi būti įskaičiuojama į šių rūšių kvotas.







Rūšis: Atlantinė menkė Gadus morhua Zona: VIb zona, Vb zonos į vakarus nuo 12° 00′ vakarų ilgumos ir XII bei XIV zonų ES ir tarptautiniai vandenys (COD/5W6-14) Belgija 0 Mokslinėmis rekomendacijomis nepagrįstas BLSK Vokietija 1 Prancūzija 12 Airija 17 Jungtinė Karalystė 48 ES 78 BLSK 78







Rūšis: Atlantinė menkė Gadus morhua Zona: VIa zona, Vb zonos į rytus nuo 12° 00′ vakarų ilgumos ES ir tarptautiniai vandenys (COD/5BE6A) Belgija 0 Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK Vokietija 3 Prancūzija 29 Airija 40 Jungtinė Karalystė 110 ES 182 BLSK 182







Rūšis: Atlantinė menkė Gadus morhua Zona: VIIa zona (COD/07A.) Belgija 7 Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK Prancūzija 19 Airija 332 Nyderlandai 2 Jungtinė Karalystė 146 ES 506 BLSK 506

▼M5







Rūšis: Atlantinė menkė Gadus morhua Zona: VIIb, VIIc, VIIe-k, VIII, IX ir X parajoniai; CECAF 34.1.1 rajono ES vandenys (COD/7XAD34) Belgija 233 Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSKTaikomas šio reglamento 12 straipsnis. Prancūzija 3 811 Airija 923 Nyderlandai 1 Jungtinė Karalystė 411 ES 5 379 BLSK 5 379

▼B







Rūšis: Atlantinė menkė Gadus morhua Zona: VIId zona (COD/07D.) Belgija 67 (1) Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK Prancūzija 1 313 (1) Nyderlandai 39 (1) Jungtinė Karalystė 145 (1) ES 1 564 BLSK 1 564 (1) Be šios kvotos, laivams, dalyvaujantiems bandomuosiuose visapusiškai dokumentais pagrįstos žvejybos reisuose, valstybė narė gali leisti sužvejoti papildomą žuvų kiekį, kuris neviršytų 12 % tai valstybei narei skirtos kvotos, laikantis šio reglamento 7 straipsnyje išdėstytų sąlygų.

▼M5







Rūšis: Atlantinis silkiaryklis Lamna nasus Zona: Prancūzijos Gvianos vandenys, Kategato sąsiauris; Skagerako sąsiaurio ir I, II, III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X, XII ir XIV parajonių ES vandenys; CECAF 34.1.1, 34.1.2 ir 34.2 rajono ES vandenys (POR/3-1234) Danija 0 (1) Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK Prancūzija 0 (1) Vokietija 0 (1) Airija 0 (1) Ispanija 0 (1) Jungtinė Karalystė 0 (1) ES 0 (1) 0 (1) BLSK 0 (1) (1) Šių rūšių sužvejotos žuvys nedelsiant paleidžiamos nesužalotos, kiek nesužaloti praktiškai įmanoma.

▼B







Rūšis: Megrimai Lepidorhombus spp. Zona: IIa ir IV zonų ES vandenys (LEZ/2AC4-C) Belgija 6 Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK Danija 5 Vokietija 5 Prancūzija 30 Nyderlandai 24 Jungtinė Karalystė 1 775 ES 1 845 BLSK 1 845







Rūšis: Megrimai Lepidorhombus spp. Zona: VI zona, Vb zonos ES ir tarptautiniuose vandenyse; XII ir XIV zonų tarptautiniai vandenys ►C1 (LEZ/56–14) ◄ Ispanija 385 Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK Prancūzija 1 501 Airija 439 Jungtinė Karalystė 1 062 ES 3 387 BLSK 3 387







Rūšis: Megrimai Lepidorhombus spp. Zona: VII zona (LEZ/07.) Belgija 494 Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSKTaikomas šio reglamento 13 straipsnis. Ispanija 5 490 Prancūzija 6 663 Airija 3 029 Jungtinė Karalystė 2 624 ES 18 300 BLSK 18 300







Rūšis: Megrimai Lepidorhombus spp. Zona: VIIIa, VIIIb, VIIId ir VIIIe zonos (LEZ/8ABDE.) Ispanija 999 Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK Prancūzija 807 ES 1 806 BLSK 1 806







Rūšis: Megrimai Lepidorhombus spp. Zona: VIIIc, IX ir X zonos, CECAF 34.1.1 rajono ES vandenys (LEZ/8C3411) Ispanija 1 010 Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK Prancūzija 50 Portugalija 34 ES 1 094 BLSK 1 094







Rūšis: Paprastoji gelsvapelekė plekšnė ir Europinė upinė plekšnė Limanda limanda ir Platichthys flesus Zona: IIa ir IV zonų ES vandenys (D/F/2AC4-C) Belgija 503 Mokslinėmis rekomendacijomis nepagrįstas BLSK Danija 1 888 Vokietija 2 832 Prancūzija 196 Nyderlandai 11 421 Švedija 6 Jungtinė Karalystė 1 588 ES 18 434 BLSK 18 434







Rūšis: Velniažuvinės Lophiidae Zona: IIa ir IV zonų ES vandenys (ANF/2AC4-C) Belgija 341 (1) Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK Danija 752 (1) Vokietija 367 (1) Prancūzija 70 (1) Nyderlandai 258 (1) Švedija 9 (1) Jungtinė Karalystė 7 846 (1) ES 9 643 (1) BLSK 9 643 (1) Iš kurių ne daugiau kaip 5 % gali būti sužvejota: VI zonoje; Vb zonos ES ir tarptautiniuose vandenyse; XII ir XIV zonų tarptautiniuose vandenyse (ANF/*56-14).







Rūšis: Velniažuvinės Lophiidae Zona: IV zonos Norvegijos vandenys (ANF/04-N.) Belgija 45 Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSKReglamento (EB) Nr. 847/96 3 straipsnis netaikomas.Reglamento (EB) Nr. 847/96 4 straipsnis netaikomas. Danija 1 152 Vokietija 18 Nyderlandai 16 Jungtinė Karalystė 269 ES 1 500 BLSK Netaikoma







Rūšis: Velniažuvinės Lophiidae Zona: VI zona, Vb zonos ES ir tarptautiniuose vandenyse; XII ir XIV zonų tarptautiniai vandenys ►C1 (ANF/56–14) ◄ Belgija 196 Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK Vokietija 224 Ispanija 210 Prancūzija 2 412 Airija 546 Nyderlandai 189 Jungtinė Karalystė 1 679 ES 5 456 BLSK 5 456







Rūšis: Velniažuvinės Lophiidae Zona: VII zona (ANF/07.) Belgija 2 984 (1) Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSKTaikomas šio reglamento 13 straipsnis. Vokietija 333 (1) Ispanija 1 186 (1) Prancūzija 19 149 (1) Airija 2 447 (1) Nyderlandai 386 (1) Jungtinė Karalystė 5 807 (1) ES 32 292 (1) BLSK 32 292 (1) (1) Iš kurių ne daugiau kaip 5 % gali būti sužvejojama VIIIa, VIIIb, VIIId ir VIIIe zonose (ANF/*8ABDE).







Rūšis: Velniažuvinės Lophiidae Zona: VIIIa, VIIIb, VIIId ir VIIIe zonos (ANF/8ABDE.) Ispanija 1 318 Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK Prancūzija 7 335 ES 8 653 BLSK 8 653







Rūšis: Velniažuvinės Lophiidae Zona: VIIIc, IX ir X zonos, CECAF 34.1.1 rajono ES vandenys (ANF/8C3411) Ispanija 1 310 Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK Prancūzija 1 Portugalija 260 ES 1 571 BLSK 1 571







Rūšis: Juodadėmė menkė Melanogrammus aeglefinus Zona: IIIa zona; 22–32 pakvadračių ES vandenys (HAD/3A/BCD) Belgija 10 Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSKReglamento (EB) Nr. 847/96 3 straipsnis netaikomas.Reglamento (EB) Nr. 847/96 4 straipsnis netaikomas. Danija 1 688 Vokietija 107 Nyderlandai 2 Švedija 200 ES 2 007 BLSK 2 095







Rūšis: Juodadėmė menkė Melanogrammus aeglefinus Zona: IV zona, IIa zonos ES vandenys (HAD/2AC4.) Belgija 196 Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK Danija 1 349 Vokietija 858 Prancūzija 1 496 Nyderlandai 147 Švedija 136 Jungtinė Karalystė 22 250 ES 26 432 Norvegija 7 625 BLSK 34 057 Specialioji sąlyga: Laikantis pirmiau minėtų kvotų, ne didesnį nei nurodytąjį toliau kiekį galima sužvejoti šioje zonoje:



IV zonos Norvegijos vandenys (HAD/*04N-) ES 19 662







Rūšis: Juodadėmė menkė Melanogrammus aeglefinus Zona: Norvegijos vandenys į šiaurę nuo 62° šiaurės platumos (HAD/04-N.) Švedija 707 (1) Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSKReglamento (EB) Nr. 847/96 3 straipsnis netaikomas.Reglamento (EB) Nr. 847/96 4 straipsnis netaikomas. ES 707 BLSK Netaikoma (1) Atlantinių menkių, sidabrinių polakų bei paprastųjų merlangų ir ledjūrio menkių priegauda turi būti įskaičiuojama į šių rūšių kvotas.







Rūšis: Juodadėmė menkė Melanogrammus aeglefinus Zona: VIb, XII ir XIV zonų ES ir tarptautiniai vandenys (HAD/6B1214) Belgija 8 Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK Vokietija 10 Prancūzija 413 Airija 295 Jungtinė Karalystė 3 022 ES 3 748 BLSK 3 748







Rūšis: Juodadėmė menkė Melanogrammus aeglefinus Zona: Vb ir VIa zonų ES ir tarptautiniai vandenys (HAD/5BC6A.) Belgija 2 Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK Vokietija 3 Prancūzija 111 Airija 328 Jungtinė Karalystė 1 561 ES 2 005 BLSK 2 005







Rūšis: Juodadėmė menkė Melanogrammus aeglefinus Zona: VIIb-k, VIII, IX ir X zonos, CECAF 34.1.1 rajono ES vandenys (HAD/7X7A34) Belgija 148 Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSKTaikomas šio reglamento 13 straipsnis. Prancūzija 8 877 Airija 2 959 Jungtinė Karalystė 1 332 ES 13 316 BLSK 13 316







Rūšis: Juodadėmė menkė Melanogrammus aeglefinus Zona: VIIa zona (HAD/07A.) Belgija 21 Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK Prancūzija 95 Airija 570 Jungtinė Karalystė 631 ES 1 317 BLSK 1 317







Rūšis: Paprastasis merlangas Merlangius merlangus Zona: IIIa zona (WHG/03A.) Danija 929 Mokslinėmis rekomendacijomis nepagrįstas BLSKReglamento (EB) Nr. 847/96 4 straipsnis netaikomas. Nyderlandai 3 Švedija 99 ES 1 031 BLSK 1 050







Rūšis: Paprastasis merlangas Merlangius merlangus Zona: IV zona, IIa zonos ES vandenys (WHG/2AC4.) Belgija 286 Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSKReglamento (EB) Nr. 847/96 3 straipsnis netaikomas.Reglamento (EB) Nr. 847/96 4 straipsnis netaikomas. Danija 1 236 Vokietija 321 Prancūzija 1 857 Nyderlandai 714 Švedija 2 Jungtinė Karalystė 8 933 ES 13 349 Norvegija 1 483 (1) BLSK 14 832 (1) Gali būti sužvejota ES vandenyse. Pagal šią kvotą sužvejotų žuvų kiekis turi būti išskaičiuotas iš BLSK Norvegijos dalies. Specialioji sąlyga: Laikantis pirmiau minėtų kvotų, ne didesnį nei nurodytąjį toliau kiekį galima sužvejoti šioje zonoje:



IV zonos Norvegijos vandenys (WHG/*04N-) ES 9 044







Rūšis: Paprastasis merlangas Merlangius merlangus Zona: VI zona, Vb zonos ES ir tarptautiniuose vandenyse; XII ir XIV zonų tarptautiniai vandenys ►C1 (WHG/56–14) ◄ Vokietija 2 Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK Prancūzija 39 Airija 97 Jungtinė Karalystė 185 ES 323 BLSK 323







Rūšis: Paprastasis merlangas Merlangius merlangus Zona: VIIa zona (WHG/07A.) Belgija 0 Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK Prancūzija 4 Airija 68 Nyderlandai 0 Jungtinė Karalystė 46 ES 118 BLSK 118







Rūšis: Paprastasis merlangas Merlangius merlangus Zona: VIIb, VIIc, VIId, VIIe, VIIf, VIIg, VIIh, VIIj ir VIIk zonos (WHG/7X7A-C) Belgija 158 Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSKTaikomas šio reglamento 13 straipsnis. Prancūzija 9 726 Airija 4 865 Nyderlandai 79 Jungtinė Karalystė 1 740 ES 16 568 BLSK 16 568







Rūšis: Paprastasis merlangas Merlangius merlangus Zona: VIII zona (WHG/08.) Ispanija 1 270 Mokslinėmis rekomendacijomis nepagrįstas BLSK Prancūzija 1 905 ES 3 175 BLSK 3 175







Rūšis: Paprastasis merlangas Merlangius merlangus Zona: IX ir X zonos, CECAF 34.1.1 rajono ES vandenys (WHG/9/3411) Portugalija Bus nustatyta (1) Mokslinėmis rekomendacijomis nepagrįstas BLSK ES Bus nustatyta (2) BLSK Bus nustatyta (2) (1) Taikomas šio reglamento 6 straipsnis. (2) Tas pats kiekis, kaip nustatytasis pagal 1 išnašą.







Rūšis: Paprastasis merlangas ir sidabrinis polakas Merlangius merlangus ir Pollachius pollachius Zona: Norvegijos vandenys į šiaurę nuo 62° šiaurės platumos (W/P/04-N.) Švedija 190 (1) Mokslinėmis rekomendacijomis nepagrįstas BLSK.Reglamento (EB) Nr. 847/96 3 straipsnis netaikomas.Reglamento (EB) Nr. 847/96 4 straipsnis netaikomas. ES 190 BLSK Netaikoma (1) Atlantinių menkių, juodadėmių menkių ir ledjūrio menkių priegauda turi būti įskaičiuojama į šių rūšių kvotas.







Rūšis: Europinė paprastoji jūrinė lydeka Merluccius merluccius Zona: IIIa zona; 22–32 pakvadračių ES vandenys (HKE/3A/BCD) Danija 1 531 Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK Švedija 130 ES 1 661 BLSK 1 661 (1) (1) Neviršijant viso europinių paprastųjų jūrinių lydekų šiaurinių išteklių 55 105 tonų BLSK.







Rūšis: Europinė paprastoji jūrinė lydeka Merluccius merluccius Zona: IIa ir IV zonų ES vandenys (HKE/2AC4-C) Belgija 28 Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK Danija 1 119 Vokietija 128 Prancūzija 248 Nyderlandai 64 Jungtinė Karalystė 348 ES 1 935 BLSK 1 935 (1) (1) Neviršijant viso europinių paprastųjų jūrinių lydekų šiaurinių išteklių 55 105 tonų BLSK.







Rūšis: Europinė paprastoji jūrinė lydeka Merluccius merluccius Zona: VI ir VII zonos, Vb zonos ES ir tarptautiniuose vandenyse; XII ir XIV zonų tarptautiniai vandenys (HKE/571214) Belgija 284 (1) Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSKTaikomas šio reglamento 13 straipsnis. Ispanija 9 109 Prancūzija 14 067 (1) Airija 1 704 Nyderlandai 183 (1) Jungtinė Karalystė 5 553 (1) ES 30 900 BLSK 30 900 (2) (1) Šią kvotą galima perkelti į IIa ir IV zonų ES vandenis. Tačiau apie tokį perkėlimą turi būti iš anksto pranešta Komisijai. (2) Neviršijant viso europinių paprastųjų jūrinių lydekų šiaurinių išteklių 55 105 tonų BLSK. Specialioji sąlyga: Laikantis pirmiau minėtų kvotų, ne didesnį nei nurodytąjį toliau kiekį galima sužvejoti šioje zonose:



VIIIa, VIIIb, VIIId ir VIIIe zonos (HKE/*8ABDE) Belgija 37 Ispanija 1 469 Prancūzija 1 469 Airija 184 Nyderlandai 18 Jungtinė Karalystė 827 ES 4 004







Rūšis: Europinė paprastoji jūrinė lydeka Merluccius merluccius Zona: VIIIa, VIIIb, VIIId ir VIIIe zonos (HKE/8ABDE.) Belgija 9 (1) Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK Ispanija 6 341 Prancūzija 14 241 Nyderlandai 18 (1) ES 20 609 BLSK 20 609 (2) (1) Šią kvotą galima perkelti į IIa ir IV zonų ES vandenis. Tačiau apie tokį perkėlimą turi būti iš anksto pranešta Komisijai. (2) Neviršijant viso europinių paprastųjų jūrinių lydekų šiaurinių išteklių 55 105 tonų BLSK. Specialioji sąlyga: Laikantis pirmiau minėtų kvotų, ne didesnį nei nurodytąjį toliau kiekį galima sužvejoti šiose zonose:



VI ir VII zonos, Vb zonos ES ir tarptautiniuose vandenyse; XII ir XIV zonų tarptautiniai vandenys (HKE/*57-14) Belgija 2 Ispanija 1 837 Prancūzija 3 305 Nyderlandai 6 ES 5 150







Rūšis: Europinė paprastoji jūrinė lydeka Merluccius merluccius Zona: VIIIc, IX ir X zonos, CECAF 34.1.1 rajono ES vandenys (HKE/8C3411) Ispanija 6 844 Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK Prancūzija 657 Portugalija 3 194 ES 10 695 BLSK 10 695







Rūšis: Šiaurinis žydrasis merlangas Micromesistius poutassou Zona: II ir IV zonų Norvegijos vandenys ►C1 (WHB/24-N.) ◄ Danija 0 Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSKReglamento (EB) Nr. 847/96 3 straipsnis netaikomas.Reglamento (EB) Nr. 847/96 4 straipsnis netaikomas. Jungtinė Karalystė 0 ES 0 BLSK 0

▼M2







Rūšis: Šiaurinis žydrasis merlangas Micromesistius poutassou Zona: I, II, III, IV, V, VI, VII, VIIIa, VIIIb, VIIId, VIIIe, XII ir XIV zonų ES ir tarptautiniai vandenys (WHB/1X14) Danija 1 533 (1) Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK Vokietija 596 (1) Ispanija 1 300 (1) (2) Prancūzija 1 067 (1) Airija 1 187 (1) Nyderlandai 1 869 (1) Portugalijaija 121 (1) (2) Švedija 379 (1) Jungtinė Karalystė 1 990 (1) ES 10 042 (1) BLSK 40 100 (1) Iš kurių ne daugiau kaip 68 % gali būti sužvejojama Norvegijos ekonominėje zonoje arba žvejybos zonoje aplink Jano Majeno salą (WHB/*NZJM1). (2) Šią kvotą galima perkelti į VIIIc, IX ir X zonas bei į CECAF 34.1.1 rajono ES vandenis. Apie tokį perkėlimą turi būti iš anksto pranešta Komisijai.

▼B







Rūšis: Šiaurinis žydrasis merlangas Micromesistius poutassou Zona: VIIIc, IX ir X zonos, CECAF 34.1.1 rajono ES vandenys (WHB/8C3411) Ispanija 824 Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK Portugalija 206 ES 1 030 (1) BLSK 40 100 (1) Iš kurių ne daugiau kaip 68 % gali būti sužvejojama Norvegijos išskirtinėje ekonominėje zonoje arba žvejybos zonoje aplink Jano Majeno salą (WHB/*NZJM2).







Rūšis: Šiaurinis žydrasis merlangas Micromesistius poutassou Zona: II, IVa, V, VI zonų į šiaurę nuo 56° 30 šiaurės platumos ir VII zonos į vakarus nuo 12° vakarų ilgumos ES vandenys (WHB/24A567) Norvegija 6 461 (1) (2) Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSKReglamento (EB) Nr. 847/96 3 straipsnis netaikomas.Reglamento (EB) Nr. 847/96 4 straipsnis netaikomas. BLSK 40 100 (1) Įskaičiuojama į Norvegijai leidžiamą sužvejoti žuvų kiekį, nustatytą pagal pakrantės valstybių susitarimą. (2) IV zonoje sužvejotų žuvų kiekis negali viršyti 1 615 tonų, t. y. 25 % Norvegijai nustatyto kiekio.







Rūšis: Europinė mažažiotė plekšnė ir raudonoji plekšnė Microstomus kitt ir Glyptocephalus cynoglossus Zona: IIa ir IV zonų ES vandenys (L/W/2AC4-C) Belgija 346 Mokslinėmis rekomendacijomis nepagrįstas BLSK Danija 953 Vokietija 122 Prancūzija 261 Nyderlandai 793 Švedija 11 Jungtinė Karalystė 3 905 ES 6 391 BLSK 6 391

▼M2







Rūšis: Melsvoji molva Molva dypterygia Zona: Vb, VI, VII zonų ES ir tarptautiniai vandenys (BLI/5B67-) (3) Vokietija 20 Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSKTaikomas šio reglamento 13 straipsnis. Estija 3 Ispanija 62 Prancūzija 1 422 Airija 5 Lietuva 1 Lenkija 1 Jungtinė Karalystė 362 Kitos 5 (1) ES 1 717 Norvegija 150 (2) BLSK 2 032 (1) Tik priegauda. Pagal šią kvotą specializuotoji žvejyba neleidžiama. (2) Turi būti sužvejota IIa, IV, Vb, VI ir VII zonų ES vandenyse. (3) Taikomos specialios taisyklės pagal Reglamento (EB) Nr. 1288/2009 (4) 1 straipsnį ir Reglamento (EB) Nr. 43/2009 (5)III priedo 7 punktą. (4) 2009 m. lapkričio 27 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1288/2009 dėl pereinamojo laikotarpio techninių priemonių nustatymo 2010 m. sausio 1 d.–2011 m. birželio 30 d. laikotarpiui (OL L 347, 2009 12 24, p. 6). (5) 2009 m. sausio 16 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 43/2009, kuriuo 2009 metams nustatomos tam tikrų žuvų išteklių ir žuvų išteklių grupių žvejybos galimybės ir susijusios sąlygos, taikomos Bendrijos vandenyse ir Bendrijos laivams vandenyse, kuriuose reikalaujama nustatyti žvejybos apribojimus (OL L 22, 2009 1 26, p. 1).

▼B







Rūšis: Melsvoji molva Molva dypterygia Zona: XII zonos tarptautiniai vandenys (BLI/12INT-) (1) Estija 2 Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK Ispanija 778 Prancūzija 19 Lietuva 7 Jungtinė Karalystė 7 Kitos 2 (1) ES 815 BLSK 815 (1) Tik priegauda. Pagal šią kvotą specializuotoji žvejyba neleidžiama.







Rūšis: Paprastoji molva Molva molva Zona: I ir II zonų ES ir tarptautiniai vandenys (LIN/1/2.) Danija 8 Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK Vokietija 8 Prancūzija 8 Jungtinė Karalystė 8 Kitos 4 (1) ES 36 BLSK 36 (1) Tik priegauda. Pagal šią kvotą specializuotoji žvejyba neleidžiama.







Rūšis: Paprastoji molva Molva molva Zona: IIIa zona; ►C1 IIIbcd zonos ES vandenys ◄ (LIN/3A/BCD) Belgija 7 (1) Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK Danija 51 Vokietija 7 (1) Švedija 20 Jungtinė Karalystė 7 (1) ES 92 BLSK 92 (1) ►C1 ◄







Rūšis: Paprastoji molva Molva molva Zona: IV zonos ES vandenys ►C1 (LIN/04–C.) ◄ Belgija 16 Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK Danija 243 Vokietija 150 Prancūzija 135 Nyderlandai 5 Švedija 10 Jungtinė Karalystė 1 869 ES 2 428 BLSK 2 428







Rūšis: Paprastoji molva Molva molva Zona: V zonos ES ir tarptautiniai vandenys (LIN/05.) Belgija 9 Mokslinėmis rekomendacijomis nepagrįstas BLSK Danija 6 Vokietija 6 Prancūzija 6 Jungtinė Karalystė 6 ES 33 BLSK 33

▼M2







Rūšis: Paprastoji molva Molva molva Zona: VI, VII, VIII, IX, X, XII ir XIV zonų ES ir tarptautiniai vandenys (LIN/6X14.) Belgija 30 Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSKTaikomas šio reglamento 13 straipsnis. Danija 5 Vokietija 109 Ispanija 2 211 Prancūzija 2 357 Airija 591 Portugalijaija 5 Jungtinė Karalystė 2 716 ES 8 024 Norvegija 6 140 (1) (2) BLSK 14 164 (1) Iš kurių Vb, VI ir VII zonose kiekvienam laivui bet kada leidžiama sužvejoti 25 % atsitiktinį kitų rūšių žuvų kiekį. Tačiau šį procentinį dydį pirmąsias 24 valandas nuo žvejybos tam tikrame žvejybos rajone pradžios galima viršyti. Bendras atsitiktinis sužvejotas kitų rūšių žuvų kiekis VI ir VII zonose neturi viršyti 3 000 tonų. (2) Įskaitant paprastąsias brosmes. Norvegijai skirtos 6 140 tonų paprastųjų molvų ir 2 923 tonų paprastųjų brosmių kvotos, iš kurių ne daugiau nei 2 000 tonų galima iškeisti ir pagal kurias Vb, VI ir VII zonose galima žvejoti tik ūdomis.

▼B







Rūšis: Paprastoji molva Molva molva Zona: IV zonos Norvegijos vandenys (LIN/04-N.) Belgija 6 Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSKReglamento (EB) Nr. 847/96 3 straipsnis netaikomas.Reglamento (EB) Nr. 847/96 4 straipsnis netaikomas. Danija 747 Vokietija 21 Prancūzija 8 Nyderlandai 1 Jungtinė Karalystė 67 ES 850 BLSK Netaikoma







Rūšis: Norveginis omaras Nephrops norvegicus Zona: IIIa zona; 22–32 pakvadračių ES vandenys (NEP/3A/BCD) Danija 3 800 Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK Vokietija 11 Švedija 1 359 ES 5 170 BLSK 5 170







Rūšis: Norveginis omaras Nephrops norvegicus Zona: IIa ir IV zonų ES vandenys (NEP/2AC4-C) Belgija 1 227 Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK Danija 1 227 Vokietija 18 Prancūzija 36 Nyderlandai 631 Jungtinė Karalystė 20 315 ES 23 454 BLSK 23 454







Rūšis: Norveginis omaras Nephrops norvegicus Zona: IV zonos Norvegijos vandenys (NEP/04-N.) Danija 1 135 Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSKReglamento (EB) Nr. 847/96 3 straipsnis netaikomas.Reglamento (EB) Nr. 847/96 4 straipsnis netaikomas. Vokietija 1 Jungtinė Karalystė 64 ES 1 200 BLSK Netaikoma







Rūšis: Norveginis omaras Nephrops norvegicus Zona: VI zona, Vb zonos ES ir tarptautiniai vandenys (NEP/5BC6.) Ispanija 28 Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK Prancūzija 111 Airija 185 Jungtinė Karalystė 13 357 ES 13 681 BLSK 13 681

▼M5







Rūšis: Norveginis omaras Nephrops norvegicus Zona: VII parajonis (NEP/07.) Ispanija 1 306 (1) Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSKTaikomas šio reglamento 13 straipsnis Prancūzija 5 291 (1) Airija 8 025 (1) Jungtinė Karalystė 7 137 (1) ES 21 759 (1) BLSK 21 759 (1) ( 1 ) Iš kurių ne daugiau kaip toliau nurodytos kvotos gali būti sužvejota VII parajonyje (Porcupine pakrantė – 16 padalinys) (NEP/*07U16):



Ispanija 377 Prancūzija 241 Airija 454 Jungtinė Karalystė 188 ES 1 260

▼B







Rūšis: Norveginis omaras Nephrops norvegicus Zona: VIIIa, VIIIb, VIIId ir VIIIe zonos (NEP/8ABDE.) Ispanija 234 Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK Prancūzija 3 665 ES 3 899 BLSK 3 899







Rūšis: Norveginis omaras Nephrops norvegicus Zona: VIIIc zona (NEP/08C.) Ispanija 87 Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK Prancūzija 4 ES 91 BLSK 91







Rūšis: Norveginis omaras Nephrops norvegicus Zona: IX ir X zonos, CECAF 34.1.1 rajono ES vandenys (NEP/9/3411) Ispanija 76 Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK Portugalija 227 ES 303 BLSK 303







Rūšis: Šiaurinė paprastoji krevetė Pandalus borealis Zona: IIIa zona (PRA/03A.) Danija 2 891 Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSKReglamento (EB) Nr. 847/96 3 straipsnis netaikomas.Reglamento (EB) Nr. 847/96 4 straipsnis netaikomas. Švedija 1 557 ES 4 448 BLSK 8 330







Rūšis: Šiaurinė paprastoji krevetė Pandalus borealis Zona: IIa ir IV zonų ES vandenys (PRA/2AC4-C) Danija 2 673 Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK Nyderlandai 25 Švedija 108 Jungtinė Karalystė 792 ES 3 598 BLSK 3 598







Rūšis: Šiaurinė paprastoji krevetė Pandalus borealis Zona: Norvegijos vandenys į šiaurę nuo 62° šiaurės platumos (PRA/04-N.) Danija 357 Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSKReglamento (EB) Nr. 847/96 3 straipsnis netaikomas.Reglamento (EB) Nr. 847/96 4 straipsnis netaikomas. Švedija 123 (1) ES 480 BLSK Netaikoma (1) Atlantinių menkių, juodadėmių menkių, sidabrinių polakų, paprastųjų merlangų ir ledjūrio menkių priegauda turi būti įskaičiuojama į šių rūšių kvotas.







Rūšis: Plonaūsės krevetės Penaeus spp. Zona: Prancūzijos Gvianos vandenys (PEN/FGU.) Prancūzija Bus nustatyta (1) (2) Mokslinėmis rekomendacijomis nepagrįstas BLSK ES Bus nustatyta (2) (3) BLSK Bus nustatyta (2) (3) (1) Taikomas šio reglamento 6 straipsnis. (2) Žvejoti krevetes Penaeus subtilis ir Penaeus brasiliensis draudžiama vandenyse, kurių gylis yra mažesnis nei 30 m. (3) Tas pats kiekis, kaip nustatytasis pagal 1 išnašą.







Rūšis: Jūrinė plekšnė Pleuronectes platessa Zona: Skagerako sąsiauris (PLE/03AN.) Belgija 48 Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSKReglamento (EB) Nr. 847/96 3 straipsnis netaikomas.Reglamento (EB) Nr. 847/96 4 straipsnis netaikomas. Danija 6 189 Vokietija 32 Nyderlandai 1 190 Švedija 332 ES 7 791 BLSK 7 950







Rūšis: Jūrinė plekšnė Pleuronectes platessa Zona: Kategato sąsiauris (PLE/03AS.) Danija 1 769 Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSKReglamento (EB) Nr. 847/96 3 straipsnis netaikomas.Reglamento (EB) Nr. 847/96 4 straipsnis netaikomas. Vokietija 20 Švedija 199 ES 1 988 BLSK 1 988







Rūšis: Jūrinė plekšnė Pleuronectes platessa Zona: IV zona, IIa zonos ES vandenys, IIIa zonos dalis, nepriklausanti Skagerako ir Kategato sąsiauriams (PLE/2A3AX4) Belgija 4 238 Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSKReglamento (EB) Nr. 847/96 3 straipsnis netaikomas.Reglamento (EB) Nr. 847/96 4 straipsnis netaikomas. Danija 13 772 Vokietija 3 973 Prancūzija 795 Nyderlandai 26 485 Jungtinė Karalystė 19 599 ES 68 862 Norvegija 4 538 BLSK 73 400 Specialioji sąlyga: Laikantis pirmiau minėtų kvotų, ne didesnį nei nurodytąjį toliau kiekį galima sužvejoti šioje zonoje:



IV zonos Norvegijos vandenys (PLE/*04N-) ES 28 527







Rūšis: Jūrinė plekšnė Pleuronectes platessa Zona: VI zona, Vb zonos ES ir tarptautiniuose vandenyse; XII ir XIV zonų tarptautiniai vandenys ►C1 (PLE/56–14) ◄ Prancūzija 10 Mokslinėmis rekomendacijomis nepagrįstas BLSK Airija 275 Jungtinė Karalystė 408 ES 693 BLSK 693







Rūšis: Jūrinė plekšnė Pleuronectes platessa Zona: VIIa zona (PLE/07A.) Belgija 42 Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK Prancūzija 18 Airija 1 063 Nyderlandai 13 Jungtinė Karalystė 491 ES 1 627 BLSK 1 627







Rūšis: Jūrinė plekšnė Pleuronectes platessa Zona: VIIb ir VIIc zonos (PLE/7BC.) Prancūzija 16 Mokslinėmis rekomendacijomis nepagrįstas BLSKTaikomas šio reglamento 13 straipsnis. Airija 62 ES 78 BLSK 78







Rūšis: Jūrinė plekšnė Pleuronectes platessa Zona: VIId ir VIIe zonos (PLE/7DE.) Belgija 763 Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK Prancūzija 2 545 Jungtinė Karalystė 1 357 ES 4 665 BLSK 4 665







Rūšis: Jūrinė plekšnė Pleuronectes platessa Zona: VIIf ir VIIg zonos (PLE/7FG.) Belgija 56 Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK Prancūzija 101 Airija 200 Jungtinė Karalystė 53 ES 410 BLSK 410







Rūšis: Jūrinė plekšnė Pleuronectes platessa Zona: VIIh, VIIj ir VIIk zonos (PLE/7HJK.) Belgija 12 Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSKTaikomas šio reglamento 13 straipsnis. Prancūzija 23 Airija 81 Nyderlandai 46 Jungtinė Karalystė 23 ES 185 BLSK 185







Rūšis: Jūrinė plekšnė Pleuronectes platessa Zona: VIII, IX ir X zonos, CECAF 34.1.1 rajono ES vandenys (PLE/8/3411) Ispanija 66 Mokslinėmis rekomendacijomis nepagrįstas BLSK Prancūzija 263 Portugalija 66 ES 395 BLSK 395







Rūšis: Sidabrinis polakas Pollachius pollachius Zona: VI zona, Vb zonos ES ir tarptautiniai vandenys; XII ir XIV zonų tarptautiniai vandenys ►C1 (POL/56–14) ◄ Ispanija 6 Mokslinėmis rekomendacijomis nepagrįstas BLSK Prancūzija 190 Airija 56 Jungtinė Karalystė 145 ES 397 BLSK 397







Rūšis: Sidabrinis polakas Pollachius pollachius Zona: VII zona (POL/07.) Belgija 420 Mokslinėmis rekomendacijomis nepagrįstas BLSKTaikomas šio reglamento 13 straipsnis. Ispanija 25 Prancūzija 9 667 Airija 1 030 Jungtinė Karalystė 2 353 ES 13 495 BLSK 13 495







Rūšis: Sidabrinis polakas Pollachius pollachius Zona: VIIIa, VIIIb, VIIId ir VIIIe zonos (POL/8ABDE.) Ispanija 252 Mokslinėmis rekomendacijomis nepagrįstas BLSK Prancūzija 1 230 ES 1 482 BLSK 1 482







Rūšis: Sidabrinis polakas Pollachius pollachius Zona: VIIIc zona (POL/08C.) Ispanija 208 Mokslinėmis rekomendacijomis nepagrįstas BLSK Prancūzija 23 ES 231 BLSK 231







Rūšis: Sidabrinis polakas Pollachius pollachius Zona: IX ir X zonos, CECAF 34.1.1 rajono ES vandenys (POL/9/3411) Ispanija 273 Mokslinėmis rekomendacijomis nepagrįstas BLSK Portugalija 9 ES 282 BLSK 282







Rūšis: Ledjūrio menkė Pollachius virens Zona: IIIa ir IV zonos, IIa, IIIb ir IIIc zonų ES vandenys ir 22–32 pakvadračiai (POK/2A34.) Belgija 32 Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSKReglamento (EB) Nr. 847/96 3 straipsnis netaikomas.Reglamento (EB) Nr. 847/96 4 straipsnis netaikomas. Danija 3 788 Vokietija 9 565 Prancūzija 22 508 Nyderlandai 96 Švedija 520 Jungtinė Karalystė 7 333 ES 43 842 Norvegija 49 476 (1) BLSK 93 318 (1) Galima sužvejoti tik IV zonos ES vandenyse ir IIIa zonoje. Pagal šią kvotą sužvejotų žuvų kiekis turi būti išskaičiuotas iš BLSK Norvegijos dalies.







Rūšis: Ledjūrio menkė Pollachius virens Zona: VI zona, Vb, XII ir XIV zonų ES ir tarptautiniai vandenys ►C1 (POK/56–14) ◄ Vokietija 543 Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK Prancūzija 5 393 Airija 429 Jungtinė Karalystė 3 317 ES 9 682 BLSK 9 682







Rūšis: Ledjūrio menkė Pollachius virens Zona: Norvegijos vandenys į pietus nuo 62° šiaurės platumos (POK/04-N.) Švedija 880 (1) Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK ES 880 BLSK Netaikoma (1) Atlantinių menkių, juodadėmių menkių, sidabrinių polakų ir paprastųjų merlangų priegauda turi būti įskaičiuojama į šių rūšių kvotą.







Rūšis: Ledjūrio menkė Pollachius virens Zona: VII, VIII, IX ir X zonos, CECAF 34.1.1 rajono ES vandenys (POK/7/3411) Belgija 6 Mokslinėmis rekomendacijomis nepagrįstas BLSKTaikomas šio reglamento 13 straipsnis. Prancūzija 1 375 Airija 1 516 Jungtinė Karalystė 446 ES 3 343 BLSK 3 343







Rūšis: Paprastasis otas ir švelnusis rombas Psetta maxima ir Scopthalmus rhombus Zona: IIa ir IV zonų ES vandenys (T/B/2AC4-C) Belgija 340 Mokslinėmis rekomendacijomis nepagrįstas BLSK Danija 727 Vokietija 186 Prancūzija 88 Nyderlandai 2 579 Švedija 5 Jungtinė Karalystė 717 ES 4 642 BLSK 4 642







Rūšis: Rombinės rajos Rajidae Zona: IIa ir IV zonų ES vandenys (SRX/2AC4-C) Belgija 235 (1) (2) (3) Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK Danija 9 (1) (2) (3) Vokietija 12 (1) (2) (3) Prancūzija 37 (1) (2) (3) Nyderlandai 201 (1) (2) (3) Jungtinė Karalystė 903 (1) (2) (3) ES 1 397 (1) (3) BLSK 1 397 (3) (1) Atskirai pranešama apie sužvejotų rajų gegučių (Leucoraja naevus) (RJN/2AC4-C), dygliųjų rajų (Raja clavata) (RJC/2AC4-C), trumpauodegių rajų (Raja brachyura) (RJH/2AC4-C), Montegju šlakuotųjų rajų (Raja montagui) (RJM/2AC4-C) ir žvaigždėtųjų rajų (Amblyraja radiata) (RJR/2AC4-C) kiekį. (2) Priegaudos kvota. Šių rūšių žuvys negali sudaryti daugiau k