Jis toliau atlieka vieną iš svarbiausių vaidmenų organizacijoje, pasirengusioje daryti prieš visuomenę nukreiptus žmogaus teisių pažeidimus, be kita ko, skatinti agresiją prieš moteris dėl jų aprangos pasirinkimo.

Buvęs Imam Hossein kadetų koledžo vadovas (nuo 2018 m. iki 2020 m. birželio mėn.). Buvęs Basij vado pavaduotojas (2009–2018 m.), Islamo revoliucijos gvardijos Seyyed al-Shohada korpuso Teherano provincijoje vadas (iki 2010 m. vasario mėn.). Seyyed al-Shohada korpusas atsako už saugumą Teherano provincijoje, jis atliko vieną iš svarbiausių vaidmenų per žiaurias represijas prieš protestuotojus 2009 m.

Islamo revoliucijos gvardijos generolas, Sarollah bazėje atlieka vieną iš svarbiausių vaidmenų. Jis pasirašė Sveikatos ministerijai 2009 m. birželio 26 d. nusiųstą laišką, kuriuo uždraudžiama teikti dokumentus ar medicininius duomenis visiems per įvykius po rinkimų sužeistiems ar į ligoninę paguldytiems asmenims.

Imam Hossein universiteto (Guardians of the Revolution) dėstytojas. Buvęs Kariuomenės vadovybės ir generalinio štabo koledžo (DAFOOS) vadovas. Buvęs Islamo revoliucijos gvardijos Seyyed al-Shohada korpuso Teherano provincijoje vadas. Seyyed al-Shohada korpusas atliko vieną iš svarbiausių vaidmenų organizuojant represijas protestų metu 2009 m.

Islamo revoliucijos gvardijos koordinatoriaus pavaduotojas. Buvęs Islamo revoliucijos gvardijos vado pavaduotojas, atsakingas už kultūros ir socialinius reikalus. Buvęs Basij vadas (2009–2016 m.). Naqdi buvo atsakingas už Basij prievartos veiksmus 2009 m. pabaigoje, įskaitant smurtinį atsaką į Ašūros dienos protestus 2009 m. gruodžio mėn., kurių metu žuvo iki 15 asmenų ir buvo areštuota šimtai protesto dalyvių, arba prie jų prisidėjo. Iki paskyrimo Basij vadu 2009 m. spalio mėn. M.-R. Naqdi vadovavo Basij žvalgybos padaliniui, kuris buvo atsakingas už asmenų, areštuotų per susidorojimą po rinkimų, kvotą.

Aukščiausiojo Teismo teisėjas nuo 2020 m. lapkričio mėn. Buvęs Teherano revoliucinio teismo (28 poskyrio) vadovas. Taip pat laikomas atsakingu už bahajų bendruomenės narių nuteisimo atvejus. Nagrinėjo porinkimines bylas. Jis skyrė ilgalaikio įkalinimo bausmes per neteisingą socialiniams ir politiniams aktyvistams ir žurnalistams iškeltų bylų nagrinėjimą ir kelias mirties bausmes protestų dalyviams ir socialiniams bei politiniams aktyvistams.

Vyriausiasis teisėjas nuo 2021 m. liepos mėn. Tikslingumo tarybos narys. Irano generalinis prokuroras nuo 2009 m. rugsėjo mėn. iki 2014 m. Buvęs teismų sistemos vadovo pavaduotojas (nuo 2014 m. iki 2021 m. liepos mėn.) ir atstovas spaudai (2010–2019 m.). Žvalgybos ministras nuo 2005 m. iki 2009 m. Jam einant žvalgybos ministro pareigas 2009 m. rinkimų metu, jo vadovaujami žvalgybos agentai buvo atsakingi už šimtų aktyvistų, žurnalistų, disidentų ir reformistinių pažiūrų politikų sulaikymą bei kankinimą ir melagingų prisipažinimų išgavimą darant spaudimą. Be to, politiniai veikėjai buvo verčiami melagingai prisipažinti vykdant nepakeliamą tardymą, kurio metu buvo kankinama, naudojama prievarta, šantažas ir grasinama jų šeimų nariams.

2014 m. lapkričio mėn. Irano valdžios institucijos oficialiai pripažino jo vaidmenį, susijusį su sulaikytųjų mirtimi. 2015 m. rugpjūčio 19 d. Irano teismas jį išteisino – kaltinimai buvo susiję su trijų jaunuolių kankinimu ir mirtimi Kahrizak (Karizako) įkalinimo įstaigoje 2009 m. 2017 m. jam buvo skirta laisvės atėmimo bausmė, o 2019 m. rugsėjo mėn. jis buvo paleistas į laisvę. 2021 m. rugpjūčio mėn. Irano Aukščiausiasis Teismas paskelbė Said Mortazavi visiškai remiantį sprendimą, kuriuo šiam asmeniui skirta ankstesnė dvejų metų trukmės laisvės atėmimo bausmė buvo panaikinta.

MORTAZAVI Said (dar žinomas kaip MORTAZAVI Saeed)

Nuo 2020 m. birželio mėn. – Teismų veiklos priežiūros ir rezultatų inspekcijos generalinis direktorius. Buvęs Qom (Komo) generalinis prokuroras (2008–2017 m.) ir buvęs Kalėjimų generalinio direktorato vadovas. Jis buvo atsakingas už dešimčių pažeidėjų savavališką sulaikymą Kome ir blogą elgesį su jais. Prisidėjo prie sunkaus teisės į tinkamą procesą pažeidimo ir prie neproporcingo bei vis dažnesnio mirties bausmės taikymo, taip pat prie to, kad 2009–2010 m. labai padaugėjo įvykdytų mirties bausmės nuosprendžių.

Isfahano vyriausiasis teisėjas. Buvęs Isfahano generalinis prokuroras. Buvęs Teisingumo ministerijos biuro Yazd (Jazde) vadovas. Buvęs Isfahano prokuroro pavaduotojas. Prisidėjo prie teismo procesų, kuriuose kaltinamiesiems buvo neleista pasinaudoti teise į teisingą bylos nagrinėjimą, pvz., 2010 m. kovo mėn. vykusio Abdollah Fathi teismo proceso metu M. R. Habibi neatsižvelgė į jo teisę būti išklausytam ir į jo psichikos sveikatos problemas, o 2011 m. gegužės mėn. Abdollah Fathi buvo įvykdyta mirties bausmė. Todėl jis prisidėjo prie sunkaus teisės į teisingą bylos nagrinėjimą pažeidimo, taip pat prie to, kad 2011 m. labai padaugėjo įvykdytų mirties bausmės nuosprendžių.

Islamo revoliucijos gvardijos vado pavaduotojas, atsakingas už politinius reikalus. Daug kartų kėsinosi suvaržyti žodžio ir kalbėjimo laisvę darydamas viešus pareiškimus, kuriais rėmė protesto dalyvių ir disidentų sulaikymus ir bausmes. Jis yra vienas iš pirmųjų aukšto rango pareigūnų, kurie 2009 m. reikalavo suimti Moussavi, Karroubi ir Khatami. Rėmė metodų, kuriais pažeidžiama teisė į teisingą bylos nagrinėjimą, be kita ko, viešų prisipažinimų, naudojimą, ir prieš teismo procesą viešino kvotų turinį. Iš įrodymų taip pat matyti, kad jis toleravo smurto naudojimą prieš protestų dalyvius, ir, labai tikėtina, kad, būdamas tikruoju Islamo revoliucijos gvardijos nariu, žinojo, kad naudojami žiaurūs tardymo metodai siekiant išgauti prisipažinimą.

Paydari Front (Islamo stabilumo fronto (Front of Islamic Stability)) Generalinio sekretoriaus pavaduotojas. Buvusio prezidento Mahmoud Ahmadinejad patarėjas, buvęs Tikslingumo tarybos narys ir buvęs Atkaklumo fronto vado pavaduotojas. 2009–2011 m. gerovės ir socialinės apsaugos ministras. Iki 2009 m. rugpjūčio mėn. – vidaus reikalų ministras. Būdamas vidaus reikalų ministru, S. Mahsouli vadovavo visoms policijos pajėgoms, Vidaus reikalų ministerijos saugumo agentams ir civiliais drabužiais apsirengusiems agentams. Jo vadovaujamos pajėgos buvo atsakingos už Teherano universiteto bendrabučių užpuolimą 2009 m. birželio 14 d. ir studentų kankinimą ministerijos rūsyje (liūdnai pagarsėjusiame rūsio 4 aukšte). Kiti protestuotojai patyrė didelį smurtą Kahrizak (Karizako) sulaikymo įstaigoje, kuriai vadovavo S. Mahsouli vadovaujamos policijos pajėgos.

Teisingumo ministerijos vadovo pavaduotojas Khorasan Razavi (Razavi Chorasano) provincijoje. Buvęs Kermanshah (Kermanšacho) prokuroras. Jis prisidėjo prie daugelio mirties bausmės skyrimo atvejų, be kita ko, palaikė kaltinimą nagrinėjant septynių kalinių bylas; jie buvo nuteisti už prekybą narkotikais ir tą pačią dieną (2010 m. sausio 3 d.) pakarti Kermanšacho centriniame kalėjime.

Policijos VI skyriaus, tyrimų departamento vadovas. Buvęs Irano policijos žvalgybos tarnybos vadovas. Buvęs Irano policijos kompiuterinių nusikaltimų skyriaus vadovas. Jis buvo atsakingas už tūkstančius tyrimų ir kaltinimų reformistams ir politiniams oponentams dėl naudojimosi internetu. Taigi, jis buvo atsakingas už šiurkščius žmogaus teisių pažeidimus vykdant represijas prieš asmenis, atvirai ginančius savo teisėtas teises, įskaitant saviraiškos laisvę, 2009 m. vykusio žaliojo judėjimo metu ir po to.

Buvęs Teherano benzino ir transporto komisijos vadovas. 2009 m. vykdytų represijų metu buvo Teherano generalinio prokuroro pavaduotojas kalėjimų reikalams. Eidamas Teherano generalinio prokuroro pavaduotojo kalėjimų reikalams pareigas jis buvo tiesiogiai atsakingas už daugelį orderių nekaltiems taikiems protesto dalyviams ir aktyvistams suimti išdavimą. Iš daugelio žmogaus teisių gynėjų pranešimų matyti, kad beveik visi sulaikytieji įvairios trukmės laikotarpius jo nurodymu buvo laikomi be teisės susirašinėti, negalėdami susisiekti su savo advokatais ar šeimos nariais ir nepareiškiant jiems kaltinimų, dažnai tokiomis sąlygomis, kurios prilygintinos prievartiniam dingimui. Jų šeimoms dažnai nebūdavo pranešama apie sulaikymą. Šiuo metu jis dirba advokatu.

Imam Khomeini paramos fondo pirmininkas (nuo 2019 m. liepos mėn.). Buvęs Imam Reza šventyklos (angl. Imam Reza shrine) prižiūrėtojo pavaduotojas. Buvęs Specialiojo dvasinio tribunolo pareigūnas. Buvęs teisingumo ministras (2009–2013 m.). Jam būnant teisingumo ministru sąlygos Irano kalėjimuose gerokai pablogėjo ir nebeatitiko pripažintų tarptautinių standartų, taip pat paplito blogas elgesys su kaliniais. Be to, jis atliko itin svarbų vaidmenį bauginant ir persekiojant Irano diasporą, nes paskelbė apie specialaus teismo, kuriam pavesta nagrinėti už šalies ribų gyvenančių iraniečių bylas, sukūrimą. Jo vadovavimo metu taip pat smarkiai padidėjo mirties bausmės įvykdymo atvejų skaičius Irane, įskaitant Vyriausybės nepaskelbtus slaptus mirties bausmės vykdymo atvejus ir mirties bausmės vykdymą už su narkotikais susijusius nusikaltimus.

HOSSEINI Dr Mohammad (dar žinomas kaip HOSSEYNI Dr Seyyed Mohammad; Seyed, Sayyed and Sayyid)

Nuo 2018 m. gruodžio 29 d. – Tikslingumo tarybos vadovas. Buvęs Gvardijos tarybos narys (iki 2021 m. rugsėjo mėn.). Buvęs teismų sistemos vadovas (2009–2019 m.). Teismų sistemos vadovas turi patvirtinti ir pasirašyti visas qisas (atpildo bausmes), hodoud (bausmes už nusikaltimus Dievui) ir ta’zirat (bausmes už nusikaltimus valstybei). Tai, be kita ko, apima nuosprendžius, kuriais skiriama mirties bausmė, plakimas ir galūnių amputavimas. Eidamas šias pareigas, jis asmeniškai pasirašė daug mirties bausmės nuosprendžių, prieštaraujančių tarptautiniams standartams, įskaitant nuosprendžius dėl užmėtymo akmenimis, dėl egzekucijų pakariant, dėl egzekucijų nepilnamečiams ir dėl viešų egzekucijų, pvz., pakariant kalinius ant tiltų tūkstantinių minių akivaizdoje. Todėl jis prisidėjo prie daugybės egzekucijų. Jis taip pat leido vykdyti fizines bausmes, pvz., amputuoti nuteistųjų galūnes ir lašinti rūgštį į akis. Nuo tada, kad Sadeq Larijani pradėjo eiti pareigas, labai išaugo politinių kalinių, žmogaus teisių gynėjų ir mažumoms priklausančių asmenų savavališkų sulaikymų atvejų skaičius. Sadeq Larijani taip pat yra atsakingas už sistemingus teisės į teisingą bylos nagrinėjimą pažeidimus Irano teisminiame procese.

Teisingumo ministerijos Teherane Teisės reikalų inspekcijos ir Viešosios inspekcijos vadovo pavaduotojas. Buvęs Karaj (Karadžo) prokuroras. Atsakingas už šiurkščius žmogaus teisių pažeidimus, be kita ko, palaikė kaltinimą teismo procesuose, kuriuose buvo paskirta mirties bausmė. Jo buvimo prokuroru laikotarpiu Karadžo regione įvykdyta daug mirties bausmės nuosprendžių.

Karadžo provincijos, Alborzo regiono prokuroro pavaduotojas (2010–2016 m.) Atsakingas už sunkius žmogaus teisių pažeidimus, be kita ko, susijęs su mirties bausmės įvykdymu nepilnamečiui.

Nuo 2011 m. Gynybos ministerijos žvalgybos vadas; 2009 m. lapkričio mėn. – 2011 m. kovo mėn.: Islamo revoliucijos gvardijos žvalgybos vadas; 2008 m. kovo mėn. – 2009 m. lapkričio mėn.: Islamo revoliucijos gvardijos žvalgybos vado pavaduotojas; 2006 m. balandžio mėn. – 2008 m. kovo mėn.: Islamo revoliucijos gvardijos apsaugos ir žvalgybos vadas. Dalyvavo slopinant žodžio laisvę, be kita ko, susijęs su asmenimis, atsakingais už tinklaraštininkų / žurnalistų suėmimus 2004 m.; taip pat pranešama, kad dalyvavo malšinant 2009 m. protestus po rinkimų.

Nuo 2012 m. Teisėjų drausminio teismo patarėjas. „Nusikalstamo interneto turinio nustatymo komiteto“ – įstaigos, atsakingos už interneto svetainių ir socialinės žiniasklaidos cenzūrą, narys. Buvęs specialios persekiojimo už elektroninius nusikaltimus tarnybos vadovas (2007–2012 m.). Buvo atsakingas už žodžio laisvės slopinimą, be kita ko, suimant ir kalinant tinklaraštininkus bei žurnalistus ir vykdant jų baudžiamąjį persekiojimą. Su sulaikytais elektroniniais nusikaltimais įtariamais asmenimis buvo blogai elgiamasi ir jiems nebuvo užtikrintas teisingas teismo procesas.

Teherano kalėjimų sveikatos, korekcijos ir švietimo sistemos direktoriaus pavaduotojas. Buvęs Evino kalėjimo vadovas (2012–2015 m.). Jo vadovavimo laikotarpiu sąlygos kalėjime pablogėjo ir buvo pranešama apie suintensyvėjusį netinkamą elgesį su kaliniais. 2012 m. spalio mėn. devynios kalinės paskelbė bado streiką protestuodamos dėl to, kad kalėjimo prižiūrėtojai pažeidžia jų teises ir su jomis žiauriai elgiasi.

Teherano revoliucinio teismo (54 poskyrio) ir Ahvazo revoliucinio teismo (4 poskyrio) teisėjas; skyrė mirties bausmę keturiems politiniams kaliniams arabams: Taha Heidarian, Abbas Heidarian, Abd al-Rahman Heidarian (trys broliai) ir Ali Sharifi. Jie buvo sulaikyti, kankinami ir pakarti be tinkamo proceso. Šie atvejai ir tinkamo proceso nebuvimas buvo paminėti 2012 m. rugsėjo 13 d. JT specialiojo pranešėjo žmogaus teisių Irane klausimais pranešime ir 2012 m. rugpjūčio 22 d. JT Generalinio Sekretoriaus pranešime dėl Irano.

Ahvazo revoliucinio teismo (2 poskyris) teisėjas, 2012 m. kovo 17 d. paskyręs mirties bausmes penkiems ahvaziečiams arabams (Mohammad Ali Amouri, Hashem Sha'bani Amouri, Hadi Rashedi, Sayed Jaber Alboshoka, Sayed Mokhtar Alboshoka) už „nacionaliniam saugumui pavojingą veiklą“ ir „priešiškumą Dievui“. 2013 m. sausio 9 d. Irano Aukščiausiasis Teismas bausmes patvirtino. Šie penki asmenys daugiau nei metus buvo sulaikyti nepateikus kaltinimų, kankinami ir nuteisti be tinkamo proceso.

Buvęs Aukščiausiosios kibernetinės erdvės tarybos narys. Buvęs Islamic Republic of Iran Broadcasting (IRIB) pirmininkas (2014–2016 m.). Buvęs IRIB World Service ir Press TV vadovas, atsakingas už visus sprendimus dėl programų sudarymo. Glaudžiai susijęs su valstybės saugumo aparatu. Jam vadovaujant Press TV kartu su IRIB bendradarbiavo su Irano saugumo tarnybomis bei prokurorais ir savaitinės programos Iran Today (Iranas šiandien) metu transliavo prievarta išgautus sulaikytųjų prisipažinimus, įskaitant Irano ir Kanados žurnalisto bei filmų kūrėjo Maziar Bahari prisipažinimą. Nepriklausoma ryšių reguliavimo tarnyba OFCOM 2011 m. Jungtinėje Karalystėje skyrė 100 000 GBP baudą Press TV už M. Bahari prisipažinimo, kuris buvo filmuojamas kalėjime naudojant prievartą prieš M. Bahari, transliavimą. Todėl M. Sarafraz bendradarbiavo pažeidžiant teisę į tinkamą procesą ir teisingą bylos nagrinėjimą.

Tuo metu, kai ėjo Mazandarano provincijos prokuroro paeigas, A. Jafari rekomendavo skirti mirties bausmę tose bylose, kuriose jis palaikė kaltinimą; atitinkamai buvo skirta daug mirties bausmių, įskaitant viešas egzekucijas aplinkybėmis, kuriomis mirties bausmės skyrimas prieštarauja tarptautinei žmogaus teisių teisei, be kita ko, todėl, kad jos yra neproporcingos ir pernelyg griežtos. A. Jafari taip pat buvo atsakingas už neteisėtus bahajų sulaikymus ir sulaikytų bahajų teisių pažeidimus nuo pirminio sulaikymo iki laikymo vienutėse Žvalgybos kalinimo centre.

Gholamreza Soleimani yra organizacijos „Basij“ vadas. Organizacija „Basij“ panaudojo mirtiną jėgą malšindama 2019 m. lapkričio mėn. protestus Irane, dėl to daugelyje šalies miestų žuvo ir buvo sužeisti neginkluoti protestuotojai ir kiti civiliai gyventojai. Kaip organizacijos „Basij“ vadas Gholamreza Soleimani yra atsakingas už smurtinį protestų malšinimą ir šiurkščius žmogaus teisių pažeidimus Irane.

Nuo 2019 m. balandžio mėn. Hossein Salami yra Islamo revoliucijos gvardijos, į kurią įeina „Basij“ milicija, vyriausiasis vadas ir Nacionalinės saugumo tarybos narys. Islamo revoliucijos gvardijos reguliariosios pajėgos ir „Basij“ milicija panaudojo mirtiną jėgą malšindamos 2019 m. lapkričio mėn. protestus Irane, dėl to daugelyje šalies miestų žuvo ir buvo sužeisti neginkluoti protestuotojai ir kiti civiliai gyventojai. Kaip Nacionalinės saugumo tarybos narys Hossein Salami dalyvavo sesijose, kuriose buvo priimti įsakymai panaudoti mirtiną jėgą malšinant 2019 m. lapkričio mėn. protestus. Todėl Hossein Salami yra atsakingas už šiurkščius žmogaus teisių pažeidimus Irane.

Hassan Karami yra Irano policijos pajėgų specialiųjų padalinių vadas. Specialieji padaliniai panaudojo mirtiną jėgą malšindami 2019 m. lapkričio mėn. protestus Irane, dėl to daugelyje šalies miestų žuvo ir buvo sužeisti neginkluoti protestuotojai ir kiti civiliai gyventojai. Kaip specialiųjų padalinių, atsakingų už neginkluotų protestuotojų ir kitų civilių gyventojų mirtį ir sužeidimus, vadas Hassan Karami yra atsakingas už šiurkščius žmogaus teisių pažeidimus Irane.

Nuo 2010 m. kovo mėn. Mohammad Pakpour yra Islamo revoliucijos gvardijos sausumos pajėgų vyriausiasis vadas. Islamo revoliucijos gvardijos sausumos pajėgos panaudojo mirtiną jėgą malšindamos 2019 m. lapkričio mėn. protestus Irane, dėl to daugelyje šalies miestų žuvo ir buvo sužeisti neginkluoti protestuotojai ir kiti civiliai gyventojai. Kaip Islamo revoliucijos gvardijos sausumos pajėgų, kurios panaudojo mirtiną jėgą prieš neginkluotus protestuotojus ir kitus civilius gyventojus, vyriausiasis vadas Mohammad Pakpour yra atsakingas už šiurkščius žmogaus teisių pažeidimus Irane.

Nuo 2015 m. kovo mėn. Hossein Ashtari yra Irano policijos pajėgų vyriausiasis vadas, jis taip pat yra Nacionalinės saugumo tarybos narys. Į policijos pajėgas įeina padaliniai „Emdad“ ir specialieji padaliniai. Irano paprastosios policijos pajėgos, padaliniai „Emdad“ ir specialieji padaliniai panaudojo mirtiną jėgą malšindami 2019 m. lapkričio mėn. protestus Irane, dėl to daugelyje šalies miestų žuvo ir buvo sužeisti neginkluoti protestuotojai ir kiti civiliai gyventojai. Kaip Nacionalinės saugumo tarybos narys Hossein Ashtari dalyvavo sesijose, kuriose buvo priimti įsakymai panaudoti mirtiną jėgą malšinant 2019 m. lapkričio mėn. protestus. Todėl Hossein Ashtari yra atsakingas už šiurkščius žmogaus teisių pažeidimus Irane.

Nuo 2019 m. liepos mėn. iki 2020 m. birželio mėn. buvo Evino kalėjimo viršininkas; Gholamreza Ziaei einant pareigas ir taip sunkios sulaikytųjų gyvenimo sąlygos dar labiau pablogėjo. Kalinėms moterims neleidžiama susisiekti telefonu su savo vaikais. Politiniams kaliniams atsakomi kassavaitiniai giminaičių vizitai, kurie dabar leidžiami tik kas du mėnesius. Per 2009 m. protestus G. Ziaei vadovavo Kahrizak (Karizako) įkalinimo įstaigai, kurioje po to kai buvo kankinti, mirė mažiausiai penki sulaikytieji, suimti dėl 2009 m. Teherane įvykusių masinių gatvės protestų. 2017–2019 m., prieš pradėdamas eiti Evino kalėjimo Teherane viršininko pareigas, G. Ziaei buvo kalėjimo „Rajaee Shahr“, esančio Karaj (Karadžas), į vakarus nuo Teherano, viršininkas; šiame kalėjime daugybė politinių kalinių protestavo prieš blogą elgesį ir nežmoniškas gyvenimo sąlygas.

Kaip Shahr-e Qods gubernatorė ir Miesto saugumo tarybos vadovė nuo 2019 m. rugsėjo mėn. iki 2021 m. lapkričio mėn., Leyla Vaseghi įsakė policijai ir kitoms ginkluotosioms pajėgoms 2019 m. lapkričio mėn. protestų metu panaudoti mirtinas priemones; dėl to žuvo ir buvo sužeisti neginkluoti protestuotojai ir kiti civiliai gyventojai. Kaip Shahr-e Qods gubernatorė ir Miesto saugumo tarybos vadovė Leyla Vaseghi yra atsakinga už šiurkščius žmogaus teisių pažeidimus Irane.

2022 m. rugsėjo 13 d. Teherane Moralės policija savavališkai suėmė 22 metų Mahsa Amini, tariamai netinkamai dėvėjusią hidžabą. Vėliau ji buvo nuvežta į Moralės policijos būstinę „švietimo ir orientavimo pamokoms“. Remiantis patikimais pranešimais ir liudininkais, kalinimo vietoje ji buvo žiauriai sumušta ir su ja buvo netinkamai elgiamasi, dėl to 2022 m. rugsėjo 16 d. ji buvo paguldyta į ligoninę ir mirė. Moralės policijos smurtinis elgesys neapsiriboja vien tuo incidentu ir buvo plačiai dokumentuotas.

2022 m. rugsėjo 13 d. Teherane Moralės policija savavališkai suėmė 22 metų Mahsa Amini, tariamai netinkamai dėvėjusią hidžabą. Vėliau ji buvo nuvežta į Moralės policijos būstinę „švietimo ir orientavimo pamokoms“. Remiantis patikimais pranešimais ir liudininkais, kalinimo vietoje ji buvo žiauriai sumušta ir su ja buvo netinkamai elgiamasi, dėl to 2022 m. rugsėjo 16 d. ji buvo paguldyta į ligoninę ir mirė. Moralės policijos smurtinis elgesys neapsiriboja vien šiuo incidentu ir buvo plačiai dokumentuotas.

Eidamas pareigas jis atliko svarbų vaidmenį Irano Vyriausybei priimant sprendimą sistemingai pažeisti iraniečių nuomonės ir saviraiškos laisvę, nustatant prieigos prie interneto apribojimus per protestus, vykusius po to, kai 2022 m. rugsėjo 16 d. mirė 22 metų amžiaus Mahsa Amini.

LEF naudojo masinę brutalią jėgą prieš protestuotojus, be kita ko, protestavusius po Mahsa Amini mirties.

Per 2022 m. rugsėjo mėn. protestų malšinimą jo vadovaujamos pajėgos Kurdistane šaudė į protestuotojus, taip pat nužudė ir sužeidė daug žmonių.

Per demonstracijas po Mahsa Amini mirties 2022 m. rugsėjo mėn. jo vadovaujamos pajėgos Babole (Mazandaranas) šaudė į protestuotojus, juos sužeidė ir nužudė.

„Basij“ yra liūdnai pagarsėjusios dėl to, kad verbuoja savanorius (daugelis jų – paaugliai), ir dėl atakuojančių pėstininkų bangų per Irano ir Irako karą. Po užginčytų 2009 m. Irano prezidento rinkimų „Basij“ brutaliai užgniaužė protestus ir užpuolė studentų bendrabučius. „Basij“ vykdo dvi misijas: užtikrina gynybinį karinį rengimą, kad režimas būtų apsaugotas nuo invazijos iš užsienio, ir slopina prieš režimą nukreiptą veiklą šalies viduje, imdamosi smurto gatvėse ir bauginimo.

Jam einant šias pareigas, 2021 m. LEF nuslopino provincijoje vykusius protestus dėl vandens trūkumo, o 2022 m. – protestus dėl maisto normavimo. M. Amanollahi vadovaujami LEF padaliniai, malšindami protestus, prieš protestuotojus naudojo kovinę amuniciją ir dėl to žuvo daug žmonių. M. Amanollahi, kaip LEF vadovybės patarėjas, taip pat dalyvavo 2019 m. lapkričio mėn. LEF reaguojant į visoje šalyje vykusius protestus, per kuriuos žuvo šimtai protestuotojų.

Jis viešai pripažino savo ir savo pajėgų dalyvavimą smurtiniuose reagavimo į 2019 m. lapkričio mėn. vykusius protestus veiksmuose, dėl kurių žuvo šimtai protestuotojų. 2022 m. rugsėjo mėn. viduryje prasidėjus protestams dėl Mahsa Amini mirties, pajėgos įvykdė akivaizdžių ir šiurkščių žmogaus teisių pažeidimų, kuriuos liudijančių įrodymų yra užfiksuota, pavyzdžiui, koviniais šaudmenimis be atrankos šaudė į taikius protestuotojus, įskaitant vaikus. Žuvo daugiau kaip 70 protestuotojų, šimtai jų buvo sunkiai sužeisti. K. Heidari kontroliuojamos kariuomenės sausumos pajėgos dalyvavo malšinant tuos protestus ir nužudė bent vieną asmenį. Pats K. Heidari teigė, kad jo pajėgos buvo panaudotos 2022 m. protestams malšinti.

Irano saugumo pajėgos, įskaitant IRGC pajėgas, itin žiauriai susidorojo su 2022 m. protestų banga Sistano ir Beludžistano provincijoje. 2022 m. rugsėjo 30 d. provincijos sostinėje Zahedane įvyko „kruvinasis penktadienis“, kai saugumo pajėgos pradėjo šaudyti, kai penktadienio maldos metu ėmė formuotis protestas. Apskaičiuota, kad buvo nušauta ir nužudyta ne mažiau kaip 70 protestuotojų. Nuo to laiko smurtas prieš vėlesnių protestų dalyvius tęsėsi.

Saugumo pajėgos Sistano ir Beludžistano provincijoje per protestų bangą 2022 m. rudenį naudojo žiaurų smurtą prieš taikius protestuotojus, įskaitant vaikus.

Saugumo pajėgos Sistano ir Beludžistano provincijoje per protestų bangą 2022 m. rudenį naudojo žiaurų smurtą prieš taikius protestuotojus, įskaitant vaikus.

Saugumo pajėgos Sistano ir Beludžistano provincijoje, įskaitant Čabaharą, per protestų bangą 2022 m. rudenį naudojo žiaurų smurtą prieš taikius protestuotojus, įskaitant vaikus.

Saugumo pajėgos Sistano ir Beludžistano provincijoje per protestų bangą 2022 m. rudenį naudojo žiaurų smurtą prieš taikius protestuotojus, įskaitant vaikus.

Irano saugumo pajėgos, įskaitant IRGC pajėgas, itin žiauriai susidorojo su 2022 m. protestų banga Kurdistano provincijoje. Be to, IRGC naudoja Kurdistano provinciją kaip bazę karinėms operacijoms prieš Irako Kurdistaną vykdyti; jas vykdant žuvo daugiau kaip dvylika koviniuose veiksmuose nedalyvaujančių asmenų.

2022 m. rugsėjo mėn. viduryje prasidėjus protestams dėl Mahsa Amini mirties, policijos pajėgos Sanandadže įvykdė akivaizdžių ir šiurkščių žmogaus teisių pažeidimų, kuriuos liudijančių įrodymų yra užfiksuota, pavyzdžiui, koviniais šaudmenimis be atrankos šaudė į taikius protestuotojus, įskaitant vaikus.

A.-R. Moradi yra atsakingas už masinį protestuotojų suėmimą ir įsakė panaudoti mirtinus ginklus prieš neginkluotus protestuotojus per 2019 m. lapkričio mėn. nacionalinio masto protestus Sanandadže, per kuriuos žuvo bent du protestuotojai.

2022 m. rugsėjo 13 d. Teherane E. Rafiei ir kiti trys jo grupuotės nariai savavališkai suėmė 22 metų Mahsa Amini, įtariamai netinkamai dėvėjusią hidžabą. Vėliau ji buvo nuvežta į dorovės policijos būstinę „švietimo ir orientavimo pamokai“. Remiantis patikimais pranešimais ir liudininkais, sulaikymo metu ji buvo žiauriai sumušta ir su ja buvo netinkamai elgiamasi, dėl to 2022 m. rugsėjo 16 d. ji buvo paguldyta į ligoninę ir mirė. Dorovės policijos smurtinis elgesys neapsiribojo vien tuo incidentu ir užfiksuota daug tokį elgesį liudijančių įrodymų.

2022 m. rugsėjo 13 d. Teherane A. Khoshnamvand ir kiti trys grupuotės nariai savavališkai suėmė 22 metų Mahsa Amini, įtariamai netinkamai dėvėjusią hidžabą. Vėliau ji buvo nuvežta į dorovės policijos būstinę „švietimo ir orientavimo pamokai“. Remiantis patikimais pranešimais ir liudininkais, sulaikymo metu ji buvo žiauriai sumušta ir su ja buvo netinkamai elgiamasi, dėl to 2022 m. rugsėjo 16 d. ji buvo paguldyta į ligoninę ir mirė. Dorovės policijos smurtinis elgesys neapsiribojo vien tuo incidentu ir užfiksuota daug tokį elgesį liudijančių įrodymų.

2022 m. rugsėjo 13 d. Teherane F. Ghorban-Hosseini ir kiti trys grupuotės nariai savavališkai suėmė 22 metų Mahsa Amini, įtariamai netinkamai dėvėjusią hidžabą. Vėliau ji buvo nuvežta į dorovės policijos būstinę „švietimo ir orientavimo pamokai“. Remiantis patikimais pranešimais ir liudininkais, sulaikymo metu ji buvo žiauriai sumušta ir su ja buvo netinkamai elgiamasi, dėl to 2022 m. rugsėjo 16 d. ji buvo paguldyta į ligoninę ir mirė. Dorovės policijos smurtinis elgesys neapsiribojo vien tuo incidentu ir užfiksuota daug tokį elgesį liudijančių įrodymų.

2022 m. rugsėjo 13 d. Teherane P. Safari ir kiti trys grupuotės nariai savavališkai suėmė 22 metų Mahsa Amini, įtariamai netinkamai dėvėjusią hidžabą. Vėliau ji buvo nuvežta į dorovės policijos būstinę „švietimo ir orientavimo pamokai“. Remiantis patikimais pranešimais ir liudininkais, sulaikymo metu ji buvo žiauriai sumušta ir su ja buvo netinkamai elgiamasi, dėl to 2022 m. rugsėjo 16 d. ji buvo paguldyta į ligoninę ir mirė. Dorovės policijos smurtinis elgesys neapsiribojo vien tuo incidentu ir užfiksuota daug tokį elgesį liudijančių įrodymų.

IRIB griežtai riboja ir trukdo laisvą informacijos sklaidą Irano žmonėms. Be to, IRIB aktyviai dalyvauja organizuojant ir transliuojant priverstinius režimo kritikų „prisipažinimus“, išgautus bauginant ir taikant žiaurią prievartą. Tie „prisipažinimai“ dažnai transliuojami po viešų protestų arba prieš egzekucijas, tokiu būdu siekiant sumažinti visuomenės nepasitenkinimą. Būdamas IRIB direktoriumi, P. Jebelli yra atsakingas už IRIB veiksmus ir žinių turinį.

137.

REZVANI Ali رضوانی علی

Gimimo data: 1984 m. Pilietybė: Irano Lytis: vyras Pareigos: Irano Islamo Respublikos valstybinio transliuotojo (IRIB) reporteris ir žinių laidų politiniais bei saugumo klausimais vedėjas / žinių pranešėjas

Ali Rezvani yra Irano Islamo Respublikos valstybinio transliuotojo (IRIB) reporteris ir kas vakarą 20.30 val. rodomos IRIB žinių laidos vedėjas / žinių pranešėjas. IRIB yra valstybės kontroliuojama Irano žiniasklaidos organizacija, kuriai pavesta skleisti vyriausybės informaciją. IRIB kas vakarą 20.30 val. per 2 kanalą transliuojamos žinios yra pagrindinė šalies naujienų laida, laikoma pirmaeile IRIB platforma, per kurią įgyvendinama saugumo pajėgų, įskaitant Žvalgybos ministeriją (MOIS) ir Islamo revoliucijos gvardiją (IRGC), darbotvarkė. Iš dokumentuotų atvejų matyti, kad per 20.30 val. žinias transliuojami priverstiniai prisipažinimai.