1994R1091 — LT — 01.11.1999 — 004.001

Šis dokumentas yra skirtas tik informacijai, ir institucijos nėra teisiškai atsakingos už jo turinį

iš dalies keičiamas:









▼B

KOMISIJOS REGLAMENTAS (EB) Nr. 1091/94

1994 m. balandžio 29 d.

nustatantis tam tikras išsamias Tarybos reglamento (EEB) Nr. 3528/86 dėl Bendrijos miškų apsaugos nuo oro taršos įgyvendinimo taisykles







EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA, atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį, atsižvelgdama į 1986 m. lapkričio 17 d. Tarybos reglamentą (EEB) Nr. 3528/86 dėl Bendrijos miškų apsaugos nuo oro taršos ( 1 ) su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EEB) Nr. 2157/92 ( 2 ), ypač į jo 3 straipsnį, atsižvelgdama į pirmosios ministrų konferencijos dėl Europos miškų apsaugos Rezoliuciją Nr. 1 ( 3 ) ir paskesnes priemones, kadangi pagal Reglamento (EEB) Nr. 3528/86 2 straipsnio 1 dalies 3 ir 4 įtraukas Bendrijos sistemos tikslas – padėti valstybėms narėms: — vykdyti intensyvią, nuoseklią miškų ekosistemos kontrolę, — sukurti arba išplėsti koordinuotu ir harmoningu būdu pastovių apskaitos barelių tinklą, reikalingą šiam intensyviam ir nuolatiniam stebėjimui vykdyti; kadangi pagal Reglamento (EEB) Nr. 3528/86 2 straipsnio 2 dalį valstybės narės turi siųsti Komisijai duomenis, surinktus naudojant šį apskaitos barelių tinklą intensyviai ir nuolatinei inventorizacijai vykdyti; kadangi šis apskaitos barelių tinklas įrengiamas, kad būtų gauti išsamūs duomenys apie Bendrijos miškų ekosistemų raidą; kadangi šis būdas leidžia nustatyti sąsajas tarp aplinkos veiksnių pokyčių, ypač sąveiką tarp oro taršos ir miškų ekosistemų reakcijos į taršą; kadangi tokiu būdu gavus duomenis galima geriau paaiškinti iš sisteminio apskaitos barelių tinklo gautus duomenis, kaip apibrėžta Komisijos reglamente (EEB) Nr. 1696/87 ( 4 ) su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EEB) Nr. 836/94 ( 5 ); kadangi paraiškose pagalbai gauti, įteikiamose pagal Reglamentą (EEB) Nr. 3528/86, skirtai 2 straipsnio 1 dalyje nurodytai intensyviai ir nuolatinei inventorizacijai vykdyti, turėtų būti pateikiama visa informacija, reikalinga šių priemonių tikrinimui atlikti, atsižvelgiant į minėto reglamento tikslus ir kriterijus; kadangi ši informacija turėtų būti pateikta standartizuota forma, kad būtų lengviau patikrinti ir palyginti paraiškas; kadangi šiame reglamente numatytos priemonės atitinka Nuolatinio miškų komiteto nuomonę, PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:







1 straipsnis

1. Valstybės narės turi įrengti pastovių apskaitos barelių tinklą. Iki 1994 m. birželio 30 d. užbaigiama apskaitos barelių atranka ir virš 50 % apskaitos barelių įrengiami pagal bendruosius metodus, skirtus pastovių apskaitos barelių tinklui, kurisskirtasintensyviam ir nuolatiniam monitoringui, vykdyti (žr. I priedą). Paskutiniai apskaitos bareliai įrengiami iki 1995 m. birželio 30 d. Valstybės narės iki 1994 m. gruodžio 15 d. pateikia Komisijai atrinktų apskaitos barelių atrankos kriterijų apžvalgą ir išsamų jų sąrašą kartu su pagrindine informacija apie vietovę (ilguma, platuma, aukštis virš jūros lygio) ir rūšis, taip pat standartizuotą formą su bendra informacija apie apskaitos barelį kiekvienam įrengtam apskaitos bareliui, kaip apibrėžta VIIa priede.

▼M3

2. Pastoviuose apskaitos bareliuose turi būti atliekama intensyvi ir nuolatinė miškų ekosistemos kontrolė. Ją sudaro nuolatinis medžio lajos būklės aprašas, dirvos ir lapijos būklės aprašas, bei prieaugio pokyčių, nusėdimo laipsnio ir meteorologinių duomenų matavimas, dirvožemio tirpalų mėginių ėmimas bei analizė ir žemės paviršiaus augalijos vertinimas taikant objektyvius atrankos metodus ir analizę pagal nustatytus metodus.

▼M2

3. Valstybės narės iki kiekvienų metų pabaigos pagal standartinę formą Komisijai siunčia visus kiekviename pastoviame apskaitos barelyje gautus duomenis, nustatytus per praėjusius metus, kaip apibrėžta VIIa priede, kartu prie duomenų pridėdamos ataskaitą, kaip apibrėžta VIIb priede. Be to, Komisijai kasmet iki gruodžio 31 d. siunčiama metinė ataskaita apie nacionaliniu lygiu gautų rezultatų vertinimus ir aiškinimus, kaip apibrėžta VIIb priede.

▼M3

4. Su šio straipsnio nuostatomis susijusi techninė informacija yra pateikta III–XI prieduose.

▼M4 —————

▼B

3 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja trečią dieną po jo paskelbimo Europos Bendrijų oficialiajame leidinyje.

Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

▼M3









I PRIEDAS

PASTOVIŲ APSKAITOS BARELIŲ TINKLO, SKIRTO INTENSYVIAM, NUOLATINIAM MONITORINGUI VYKDYTI, BENDRIEJI SUDARYMO METODAI

(Reglamento (EEB) Nr. 3528/86 2 straipsnio 1 dalis ir jo pakeitimai)

I. Bendrosios pastabos

Reglamento (EEB) Nr. 3528/86 2 straipsnio 1 dalyje ir jo pakeitimuose minimos sistemos tikslas – Bendrijos valstybėse narėse sudaryti pastovių apskaitos barelių tinklą bei intensyvaus ir nuolatinės apskaitos pagalba rinkti duomenis.

Šios sistemos tikslai:

— vykdyti intensyvų ir nuolatinį miškų ekosistemų monitoringą, susijusį su oro taršos daroma žala ir kitais miškų būklę įtakojančiais veiksniais,

— gerinti priežastinių ryšių tarp miškų ekosistemos ir ją įtakojančių veiksnių supratimą, ypač oro taršos, vienoje vietoje koncentruojant įvairius matavimus ir miškų ekosistemų bei jų sudėtinių dalių monitoringą,

— gauti svarbią informaciją apie Bendrijos daugelio miškų ekosistemų raidą.

II. Pastovių apskaitos barelių tinklo sudarymas

II.1. Apskaitos barelių atranka

Valstybės narės iki 1994 m. birželio 30 d. savo šalyje atsirinko pakankamą kiekį pastovių apskaitos barelių. Nuo tada kai kurios valstybės narės pabaigė vykdyti savo papildomų apskaitos barelių nacionalinę intensyvaus monitoringo programą. Teoriškai didžiausias šių apskaitos barelių kiekis kiekvienai valstybei narei neturėtų viršyti 15 apskaitos barelių, tačiau valstybėms narėms leidžiama pasirinkti daugiau apskaitos barelių su sąlyga, kad jų skaičius neviršys 20 % nacionalinių apskaitos barelių skaičiaus Bendrijos 16 x 16 km tinklelyje (Reglamentas EEB Nr. 1696/87).

Už šių apskaitos barelių atranką atsako valstybės narės, nors šiai atrankai turėtų būti taikomi šie kriterijai:

— apskaitos bareliai turėtų būti parinkti tokiose vietose, kad juose būtų atitinkamos šalies svarbesnės miškų augalų rūšys ir plačiau paplitę augimo sąlygos,

— mažiausias apskaitos barelio dydis – 0,25 hektaro, matuojant horizontalioje plokštumoje,

— kad būtų sumažinta aplink apskaitos barelį esančiose zonose vykdomos veiklos įtaka, jį turi juosti buferinė zona. Faktinis zonos plotis priklauso nuo miško tipo ir amžiaus. Jeigu apskaitos barelio plote ir jo apylinkėse augantys medžiai yra vienodo aukščio ir amžiaus, buferinės zonos plotis siekia 5 ar 10 m. Jeigu miško zoną, kurioje yra apskaitos barelis, sudaro mišrūs skirtingų rūšių arba amžiaus medynai, buferinė zona padidinama iki penkių kartų negu potencialiai didžiausias plotelyje esančio miško aukštis,

— kadangi apskaitos barelyje bus vykdomas ilgalaikis monitoringas, būtina aiškiai pažymėti jo kampus ir (arba) ribas, ir kad kiekvienas apskaitos medis apskaitos barelyje būtų pažymėtas ilgai išliekančiu ženklu,

— apskaitos bareliai turi būti lengvai pasiekiami bet kuriuo metu, ir neturėtų būti jokių apribojimų į juos patekti ir paimti mėginius,

— apskaitos barelio, jo buferinės zonos ir aplinkinio miško valdymas turi būti vienodas (pvz., turėtų būti galima palyginti valdymo veiksmus), o monitoringo vykdymo keliami trukdymai turėtų būti kiek galima sumažinti,

— turėtų būti vengiama tiesioginės taršos iš žinomų vietinių šaltinių. Apskaitos bareliai neturėtų būti labai arti fermų, arti pagrindinių kelių ar netoliese nuo taršą skleidžiančių pramonės objektų,

— apskaitos barelyje ar šalia jo turėtų būti pakankamas kiekis medžių mėginiams imti,

— apskaitos bareliai ir buferinė zona turėtų būti kiek įmanoma vienodesni, pavyzdžiui, pagal rūšis ar rūšių mišinį, amžių, dirvą ir nuolydį,

— apskaitos bareliai turėtų būti pakankamai toli nuo miško pakraščio.

Rekomenduojama atrinkti tuos apskaitos barelius, kurių monitoringas pastaruosius metus buvo atliekamas pagal Reglamentą (EEB) Nr. 3528/86 arba kitas programas. Jeigu turi būti atrenkami papildomi apskaitos bareliai, rekomenduojama, kad tie apskaitos bareliai būtų identiški Bendrijos 16 x 16 km tinklelyje esantiems apskaitos bareliams, ir kad jie būtų tokiose vietose, kad galima būtų panaudoti informaciją iš kitų šaltinių (pvz., meteorologijos stočių).

II.2. Apskaitos barelio įrengimas ir dokumentai

1994 m. valstybės narės pateikė Komisijai kiekvieno apskaitos barelio bendruosius duomenis ir išsamų apibūdinimą.

Į išsamų apskaitos barelio apibūdinimą įeina: tiksli apskaitos barelio vieta, planas, kuriame pažymėti nuolatiniai apskaitos barelio kampai ir (arba) ribos, medžių skaičius apskaitos barelyje ir visi kiti atitinkami pastovūs elementai, esantys apskaitos barelyje ar šalia jo (pvz., privažiavimo kelias, upės). Ateityje šiame žemėlapyje taip pat turi būti nurodytos tikslios atrankos vietos (pvz., dirvožemio įgriovos).

II.3. Dalinio apskaitos barelio apibrėžimas

Iš esmės visi visame apskaitos barelyje augantys medžiai turi būti įtraukti į medžių vertinimo mėginį (pvz., viršūnės aprašą, prieaugio įvertinimą). Tuo atveju, kai apskaitos barelyje auga daug medžių (t. y. tankūs medynai), gali būti apibrėžta, kur bus dalinio apskaitos barelio vieta šioms kontrolėms vykdyti. Dalinio apskaitos barelio dydis apskaitos barelio įrengimo metu turėtų būti pakankamai didelis, kad būtų galima gauti patikimus šios kontrolės įvertinimus ne mažiau kaip 20 metų, dar geriau – visą medynų gyvavimo laiką. Per šį laikotarpį daliniame apskaitos barelyje turėtų būti ne mažiau kaip 20 medžių.

II.4. Bendroji informacija apie kiekvieną apskaitos barelį







Įrengimas Pirmosios kontrolės — Apibūdinimo kodas Šalis Stebimo apskaitos barelio numeris Faktinė ilguma ir platuma — Vietos duomenys Aukštis Orientacija Bendras apskaitos barelio dydis Medžių skaičius apskaitos barelyje Dalinis apskaitos barelis (jeigu toks yra) Galimybė pagrindinėms rūšims apsirūpinti vandeniu Humuso tipas Dirvos vienetas (įvertinimas) — Duomenys apie medynus Vidutinis viršaujančio ardo amžius Pagrindinės medžių rūšys Išeiga (įvertinimas) — Kiti pastebėjimai Ankstesni duomenys apie apskaitos barelį Netoliese esanti kita monitoringo stotis

Kai siekiant baigti vykdyti nacionalinę intensyvaus monitoringo programą, įrengiami papildomi apskaitos bareliai, valstybės narės iki tų pačių metų, kuriais buvo pakartotinai įrengiami bareliai, pabaigos pateikia Komisijai apie kiekvieną įrengtą apskaitos barelį informaciją, surinktą įrengimo metu, panaudodamos duomenų laikmeną (žr. VIIa priedo 1a formą) ir ataskaitas (žr. VIIa priedo 1b formą). Per daugelį monitoringo vykdymo metų surinkta svarbi informacija turi būti pateikiama kasmet, naudojant 1a ir 1b formas (VII priedas). Kita informacija pateikiama iš karto atlikus pirmą svarbią kontrolę ir prireikus atnaujinama.

III. Pažeist ų apskaitos barelių pakeitimas

III.1. Bendrosios pastabos

Už intensyvaus monitoringo apskaitos barelių atranką atsakingos valstybės narės. Šiame priede yra nustatyta daug šios atrankos kriterijų. Daugelis valstybių narių sukūrė savo nacionalinių miškų ekosistemų monitoringo strategiją, kuria siekiama stebėti svarbesniąsias medžių rūšis ir augimo sąlygas.

Nors apskaitos barelius reikėjo atsirinkti taip, kad juose būtų galima vykdyti ilgalaikį monitoringą, šie apskaitos bareliai dėl gaisro ir pan. visuomet gali būti suniokoti pirma laiko. Kai kuriais atvejais prieš tai, kol išnyksta visi apskaitos barelio medžiai, dar galima paimti paskutinius mėginius. Kitas žingsnis – pagal atrankos kriterijus peržiūrėti strategiją ir nuspręsti, kokie kriterijai turėtų būti taikomi naujojo apskaitos barelio atrankai.

III.2. Apskaitos barelio uždarymas

Turėtų būti pasinaudojama proga atlikti paskutiniuosius matavimus/vertinimus. Jei įmanoma, iki (visiško) apskaitos barelio sunykimo gali būti imami apskaitos medžių (pažeisti) mėginiai. Iškirtus medžius, gali būti išmatuojamas tikslus medžio ilgis, paimami kamieno skerspjūvio ir tikslūs lapijos mėginiai.

III.3. Strategija

Daugelio valstybių narių monitoringo strategija apima miško vietovės, miško ekosistemos, rūšių aspektus, taip pat dažnai įtraukiami dirvožemio, meteorologiniai ir nusėdimo lygių aspektai. Kai apskaitos barelį reikia keisti, turėtų būti pasinaudojama šia proga patikrinti, ar pirminė strategija yra vis dar galiojanti, ir kaip geriausiai galėtų būti užpildytos spragos. Šiame kontekste turėtų būti įvertinama tai, kad greta pirminių kontrolių (medžio lajos būklės, dirvožemio, lapijos bei prieaugio) pastaraisiais metais į programą įtrauktos papildomos kontrolės (nusėdimo, meteorologinės, dirvožemio tirpalo mėginių, žemės paviršiaus augalijos, nuotolinio valdymo ( 6 ). Todėl planuojant keisti apskaitos barelius, rekomenduojama atsižvelgti į intensyvios monitoringo programos pokyčius.

Tačiau bendru atveju patartina, kad naujieji apskaitos bareliai būtų tame pačiame rajone, o juose vyrautų tas pats dirvožemio tipas, nusėdimo lygis ir medžių rūšys kaip ir sunykusiuose apskaitos bareliuose.

III.4. Pakartotinis apskaitos barelio įrengimas

Atsirenkant naujus apskaitos barelius taikomi tokie patys kriterijai kaip ir sunykusiems apskaitos bareliams. Įrengus naujus apskaitos barelius, kai kurios greitai pakartotinai nevykdomos kontrolės turėtų būti atliekamos kuo greičiau (t. y. dirvožemio ir nuotolinio valdymo). Kadangi medžio lajos būklės ir lapijos kontrolės atliekamos kartą per metus arba kas dveji metai, iš karto įrengus apskaitos barelį, nebūtina papildomai vykdyti šios rūšies kontrolę. Kai kita eilinė prieaugio kontrolė yra numatyta vėliau negu po trejų metų nuo apskaitos barelio įrengimo, prieaugio matavimai turėtų būti atliekami iš karto įrengus apskaitos barelį.

III.5. Specialūs atmintini punktai

Iš naujo įrengtiems apskaitos bareliams suteikiamas naujas numeris. Valstybės narės kito įprastinio duomenų perdavimo metu Komisijai kartu pateikia ir informaciją apie apskaitos barelio pakeitimo priežastis, paskutiniųjų atliktų stebėjimų/matavimų rezultatus ir naujiems apskaitos bareliams taikytus atrankos kriterijus.









II PRIEDAS

PARAIŠKOS BENDRIJOS PAGALBAI GAUTI, ATSIŽVELGIANT Į REGLAMENTO (EEB) Nr. 3528/86 2 STRAIPSNYJE IR JO PAKEITIMUOSE NUMATYTAS VYKDYTI PRIEMONES

Paraiškos pagalbai gauti turi būti pateikiamos pagal Komisijos reglamento (EEB) Nr. 526/87 ( 7 ) A priedą kartu su toliau išvardytos informacijos santrauka ir užpildyta lentele, pateikta šiame priede kaip 2a forma.

Visoms pagal 2 straipsnį numatytoms įgyvendinti priemonėms turi būti pateikiama informacija šiais klausimais:

1. Trumpas priemonių apibūdinimas

2. Pareiškėjas Ryšys tarp pareiškėjo ir priemonių.

3. Už priemonių vykdymą atsakinga tarnyba Pagrindinių tarnybos veiklos sričių tikslas ir taikymo sritis.

4. Išsamus priemonių apibūdinimas, kai: a) priemonės susijusios su pastovių apskaitos barelių, skirtų intensyviam ir nuolatiniam stebėjimui vykdyti, tinklo sukūrimu ar išplėtimu: 1) esamos padėties apibūdinimas; 2) susijusio regiono (-ų) geografinė padėtis ir vieta (ir kartografinis dokumentas); 3) pastovių apskaitos barelių skaičius; b) priemonės, susijusios su lajos būklės pastoviuose apskaitos bareliuose aprašo sudarymu ir vykdymu: 1) esamos padėties apibūdinimas; 2) apskaitos barelių, kurie turi būti įtraukti į lajos būklės aprašą, skaičius (2a forma); 3) išsamus apskaitos barelyje naudojamos atrankos tvarkos aprašymas (medžių skaičius, ženklai ir pan.); 4) numatytų priemonių vykdymo grafiko parodymai (2b forma); c) priemonės, susijusios su pastovių apskaitos barelių dirvos būklės aprašo sudarymu ir vykdymu: 1) esamos padėties apibūdinimas; 2) pastovių apskaitos barelių, kurie turi būti įtraukti į dirvos būklės aprašą, skaičius (2a forma); 3) išsamus apskaitos barelyje naudojamos atrankos tvarkos aprašymas (atskirų mėginių skaičius, dirvos profilio apibūdinimas ir pan.); 4) išsamus parametrų, kurie turi būti nustatyti, aprašymas ir taikytinų analizės metodų kartu su aiškiu kalibravimo, pataisymų ir (arba) pakartotinių apskaičiavimų, reikalingų, kad rezultatai būtų suderinami su rezultatais, analizuotais taikant patvirtintus metodus, apibūdinimas; 5) numatytų priemonių vykdymo grafiko parodymai (2b forma); d) priemonės, susijusios su pastovių apskaitos barelių lapijos būklės aprašo sudarymu ir vykdymu: 1) esamos padėties apibūdinimas; 2) pastovių apskaitos barelių, kurie turi būti įtraukti į lapijos būklės aprašą, skaičius (2a forma); 3) išsamus apskaitos barelyje naudojamos atrankos tvarkos aprašymas (atskirų mėginių skaičius, apibūdinimas ir pan.); 4) išsamus parametrų, kurie turi būti nustatyti, aprašymas ir taikytinų analizės metodų kartu su aiškiu kalibravimo, pataisymų ir (arba) pakartotinių apskaičiavimų, reikalingų, kad rezultatai būtų suderinami, apibūdinimas; 5) numatytų priemonių vykdymo grafiko parodymai (2b forma); e) priemonės, susijusios su pastoviuose apskaitos barelio prieaugio pokyčių matavimų įrengimu ir vykdymu: 1) esamos padėties apibūdinimas; 2) pastovių apskaitos barelių, kurie turi būti įtraukti į prieaugio matavimų aprašą, skaičius (2a forma); 3) išsamus apskaitos barelyje atliekamų matavimų vykdymo aprašymas (matavimų skaičius, apibūdinimas ir pan.); 4) išsamus parametrų, kurie turi būti nustatyti, aprašymas ir taikytinų analizės metodų kartu su aiškiu kalibravimo, pataisymų ir (arba) pakartotinių apskaičiavimų, reikalingų, kad rezultatai būtų suderinami su rezultatais, analizuotais taikant patvirtintus metodus, apibūdinimas; 5) numatytų priemonių vykdymo grafiko parodymai (2b forma); f) priemonės, susijusios su nuolatinio stebėjimo apskaitos barelio nusėdimo greičio matavimų įrengimu ir vykdymu: 1) esamos padėties apibūdinimas; 2) pastovių apskaitos barelių, kurie turi būti įtraukti į nusėdimo matavimų aprašą, skaičius (2a forma); 3) išsamus apskaitos barelyje atliekamų matavimų vykdymo aprašymas (matavimų skaičius, apibūdinimas ir pan.); 4) išsamus parametrų, kurie turi būti nustatyti, aprašymas ir taikytinų analizės metodų kartu su aiškiu kalibravimo, pataisymų ir (arba) pakartotinių apskaičiavimų, reikalingų, kad rezultatai būtų suderinami su rezultatais, analizuotais taikant patvirtintus metodus, apibūdinimas; 5) numatytų priemonių vykdymo grafiko parodymai (2b forma); g) priemonės, susijusios su nuolatinio stebėjimo apskaitos barelio meteorologinių matavimų įrengimu ir vykdymu: 1) esamos padėties apibūdinimas; 2) pastovių apskaitos barelių, kurie turi būti įtraukti į meteorologinių matavimų aprašą, skaičius (2a forma); 3) išsamus apskaitos barelyje atliekamų matavimų vykdymo aprašymas (matavimų skaičius, apibūdinimas ir pan.); 4) išsamus parametrų, kurie turi būti nustatyti, aprašymas ir taikytinų analizės metodų kartu su aiškiu kalibravimo, pataisymų ir (arba) pakartotinių apskaičiavimų, reikalingų, kad rezultatai būtų suderinami su rezultatais, analizuotais taikant patvirtintus metodus, apibūdinimas; 5) numatytų priemonių vykdymo grafiko parodymai (2b forma); h) priemonės, susijusios su pastovaus apskaitos barelio dirvožemio tirpalo matavimų įrengimu ir vykdymu 1) esamos padėties apibūdinimas; 2) pastovių apskaitos barelių, kurie turi būti įtraukti į dirvožemio tirpalo matavimų aprašą, skaičius (2a forma); 3) išsamus apskaitos barelyje atliekamų matavimų vykdymo aprašymas (matavimų skaičius, apibūdinimas ir pan.); 4) išsamus parametrų, kurie turi būti nustatyti, aprašymas ir taikytinų analizės metodų kartu su aiškiu kalibravimo, pataisymų ir (arba) pakartotinių apskaičiavimų, reikalingų, kad rezultatai būtų suderinami su rezultatais, analizuotais taikant patvirtintus metodus, apibūdinimas; 5) numatytų priemonių vykdymo grafiko parodymai (2b forma); i) priemonės, susijusios su pastovaus apskaitos barelio žemės paviršiaus augalijos vertinimų įrengimu ir vykdymu: 1) esamos padėties apibūdinimas; 2) pastovių apskaitos barelių, kurie turi būti įtraukti į žemės paviršiaus augalijos vertinimų aprašą, skaičius (2a forma); 3) išsamus apskaitos barelyje imamų mėginių aprašymas (mėginių skaičius, apibūdinimas ir pan.); 4) išsamus parametrų, kurie turi būti nustatyti, aprašymas ir taikytinų analizės metodų kartu su aiškiu kalibravimo, pataisymų ir (arba) pakartotinių apskaičiavimų, reikalingų, kad rezultatai būtų suderinami su rezultatais, analizuotais taikant patvirtintus metodus, apibūdinimas; 5) numatytų priemonių vykdymo grafiko parodymai (2b forma).

5. 4 punkto a–i papunkčiuose nurodytų priemonių vykdymo išlaidos (2a forma) 1. Tinklo įrengimo arba išplėtimo išlaidos (4a) 1.1. Išlaidos vienam apskaitos bareliui 1.2. Visos išlaidos 1.3. Bendrijos pagalba, kuriai gauti buvo pateikta paraiška 2. Kiekvienos kontrolės vietos įrengimui, stebėjimui arba atrankai skirtos išlaidos (4b–4i) 2.1. Išlaidos vienam apskaitos bareliui 2.2. Visos išlaidos 2.3. Bendrijos pagalba, kuriai gauti buvo pateikta paraiška 3. Kiekvienos kontrolės vietos analizei ir įvertinimui skirtos išlaidos (4b–4i) 3.1. Išlaidos vienam apskaitos bareliui 3.2. Visos išlaidos 3.3. Bendrijos pagalba, kuriai gauti buvo pateikta paraiška 4. Visos projekto išlaidos (išlaidų suma: 1.2 (sukūrimas), 2.2 (stebėjimai ir (arba) atranka) bei 3.2 (analizė ir vertinimas). 5. Visa Bendrijos pagalba, kuriai gauti buvo pateikta paraiška (išlaidų suma: 1.3 (sukūrimas), 2.3 (stebėjimai ir (arba) apskaita) bei 3.3 (analizė ir vertinimas).

6. Užpildyti 2a ir 2b formas

▼B









III PRIEDAS

LAJŲ BŪKLĖS PASTOVIUOSE APSKAITOS BARELIUOSE MONITORINGO BENDRIEJI METODAI

I. Bendrosios pastabos

Monitoringas turi būti vykdomas visuose pastoviuose apskaitos bareliuose ir turi būti pakartojamas kasmet.

II. Monitoringo vykdymo metodai

II.1 Apskaitos medžių atranka

Paprastai monitoringas atliekamas visame apskaitos barelyje visiems medžiams vilkams, viršaujantiems ir vidutinio ir silpnesnio augimo medžiams (1-3 Krafto klasės). Tais atvejais, kai apskaitos barelyje daug medžių (pvz., tankūs medynai), lajai įvertinti reikalingas apskaitos medžių skaičius galėtų būti sumažintas naudojant dalinį apskaitos barelį (žr. I priedo II dalies 3 punktą). Dalinio apskaitos barelio atveju monitoringas turi būti atliekamas visiems tame daliniame apskaitos barelyje medžiams vilkams, viršaujantiems ir vidutinio ir silpnesnio augimo medžiams (1-3 Krafto klasės). Tam tikrais atvejais gali būti leista naudoti kitokią, bet objektyvią ir nešališką sistemą atskaitinių medžių skaičiui sumažinti arba tam skaičiui parinkti. Kasmet taikomi tie patys metodai ir kiekvienos inventorizacijos metu įvertinama mažiausiai 20 medžių.

II.2. Vertinimo data

Monitoringas turi būti vykdomas laikotarpyje tarp naujų spyglių ir lapų susidarymo pabaigos ir prieš rudeninę lapų dechromaciją.

▼M2

II.3. Bendroji papildoma informacija

Surenkama tokia informacija apie apskaitos barelį ir medį:

— apskaitos barelio numeris,

— atidengimas,

— medžio numeris,

— informacija apie išimamos iš miško medienos dalį ir medžių atkritimą,

— medžio rūšis,

— augimo ir vystymosi klasė,

— lajos užstelbimas,

— matomumas,

ir vertinimo data.

▼B

II.4. Apskaitos medžių vertinimas

1. Vizualus defoliacijos įvertinimas Medžio defoliacija vertinama 5 % intervalais lyginant su vietos sąlygomis augančiu, pilną lapiją turinčiu medžiu. Medžių klasifikavimas pagal defoliacijos laipsnius turi būti atliekamas stebėjimo metu ir registruojamas 5 % intervalais. Medis, kurio defoliacijos laipsnis 95–100 %, bet dar tebėra gyvas, gauna 99 balus. 100 balų rezervuojami žuvusiems medžiams.

2. Vizualus dechromacijos įvertinimas Medžių klasifikavimas pagal dechromacijos laipsnius atliekamas užbaigus stebėjimą. Dechromacijos laipsniai apibrėžiami taip:



Klasė Dechromacija Spalvos netekusių lapų procentinis santykis 0 Nėra arba nežymi 0–10 1 Silpna dechromacija 11–25 2 Vidutinė dechromacija 26–60 3 Stipri dechromacija >60 4 Žuvę medžiai

3. Papildomi parametrai Toliau išvardyti papildomi parametrai: — lengvai nustatomos padarytos pažeidimo priežastys (vabzdžiai, grybai, abiotiniai veiksniai…), — pažeidimo tipo nustatymas, — medžio stebėjimai apskaitos barelyje.

▼M2

II.5. Metodai

Vadove apie medžių būklės vizualinį įvertinimą intensyvaus monitoringo apskaitos bareliuose (Europos miškų monitoringo programa) yra pateikta išsami papildoma informacija apie medžių atranką ir vertinimo būdą. Be to, šiame vadove pateikta techninė informacija apie papildomus vertintinus parametrus, taip pat apie šių parametrų pateikimo tvarką. Patariama laikytis šiame vadove išdėstytos techninės informacijos ir Komisijai pasirinktinai pateikti rekomenduojamų parametrų vertinimo rezultatus remiantis šiame vadove esančia atitinkama informacija.

▼M1

►M2 II.6. ◄ Duomenų perdavimas

Valstybės narės Komisijai šią informaciją apie kiekvieną apskaitos barelį siunčia pagal standartinę formą (žr. VII priedo 3a ir 3b formas).

▼B









IV PRIEDAS

DIRVOŽEMIO MONITORINGO PASTOVIUOSE APSKAITOS BARELIUOSE BENDRIEJI METODAI

1. Bendrosios pastabos

Monitoringas turi būti vykdomas visuose pastoviuose apskaitos bareliuose laikotarpyje nuo 1994 iki 1996 m. Duomenys apie dirvožemio būklę, kurie surinkti ir analizuoti iki 1994 m., bet anksčiau kaip iki 1991 m. sausio 1 d., taip pat galėtų būti naudojami, jeigu buvo taikomi toliau apibūdinti metodai. Monitoringas bus kartojamas kiekviename atskirame apskaitos barelyje kas 10 metų. Šis priedas pagrįstas rezultatais, kuriuos gavo UN-ECE/ICP dirvožemio specialistų grupė, atlikdama oro taršos poveikio miškams vertinimą ir monitoringą (ICP miškai). Nuoroda pateikiama į šių specialistų parengtą vadovą (1992 m.). Praėjus dviem mėginių ėmimo periodams, turi būti patikslinti dirvožemio mėginių, kurie bus analizuojami ateityje, parametrai.

II. Monitoringo vykdymo metodika

II.1. Mėginio vietos parinkimas

Dirvožemio mėginiai turės statistiškai atspindėti apskaitos barelio būklę. Dirvožemio mėginiai renkami iš profilinės duobės ir (arba) imami iš gręžinio. Turėtų būti stengiamasi nepakenkti apskaitos medžių šaknų.

II.2. Bendro pobūdžio informacija

Turi būti renkama tokia bendroji informacija:

— apskaitos barelio numeris,

— mėginių ėmimo ir analizės data.

II.3. Pedologinis ir fizinis apskaitos barelio apibūdinimas

Turi būti atliekamas pedologinis kiekvieno modelinio apskaitos barelio apibūdinimas. Dirvožemio profilio apibūdinimą patartina atlikti pagal FAO rekomendacijas buferinei zonai (FAO rekomendacijos dirvožemiui apibūdinti, trečiasis (papildytas) leidimas, Roma 1990). Turi būti stengiamasi dirvožemio profilio (-ių) apibūdinimą (-us) atlikti toje vietoje, kuri atitinka faktinę apskaitos barelio vietą. Rekomenduojama sausos masės tankį nustatyti nepaliestame dirvožemyje, kad būtų galima apskaičiuoti visą maistmedžiagių kiekį. Jeigu sausos masės tankis nenustatytas, turi būti atliekamas pagrįstas šio parametro įvertinimas. Privaloma nustatyti dirvožemio granulometriją. Dalelių dydžio frakcijos yra tokios: < 2 m, 2-63 m, 63-2000 m (FAO). Jeigu dumblo ir smėlio frakcijoms atskirti naudojama 50 m riba, turi būti perskaičiuojama į 63 m ribą.

II.4. Mėginių ėmimo metodas

Dirvožemio mėginiai turi būti imami pagal gylį arba pagal horizontus. Kiekvienam sluoksniui arba horizontui, iš kurio imami mėginiai, imamas ne mažiau kaip vienas arba keletas atitinkamų kombinuotų mėginių; turi būti pranešama apie kombinuotiems mėginiams paimtų mėginių skaičių ir mėginių ėmimo data.

Mėginiai iš organinių sluoksnių (O- ir H-) ( 8 ) yra imami atskirai. Tais atvejais, kai mėginiai imami iš fiksuoto gylio, turi būti naudojami šie sluoksniai:

— 0–10 cm (siūloma atskirai imti mėginius 0–5 ir 5–10),

— 10–20 cm,

— 20–40 cm,

— 40–80 cm.

II.5. Gabenimas, laikymas ir paruošimas

Mėginiai turi būti gabenami ir laikomi taip, kad juose įvyktų kiek įmanoma mažiau cheminių pokyčių. Turi būti pranešama apie tokio gabenimo ir laikymo (taip pat laukimo laiką) tvarką. Atitinkamais atvejais turi būti pateikiama išsami informacija apie su šia veiksmų tvarka susijusias problemas ir nukrypimus nuo jos. Dalį mėginių patartina laikyti dirvožemio mėginių banke, kad ateityje juos būtų galima palyginti su kitais mėginiais (pvz., po 10 metų). Prieš atliekant analizę mėginiai turi būti paruošiami. Dideli intarpai (> 2 mm) turi būti pašalinti, mėginiai turi būti išdžiovinti (aukščiausia temperatūra — 40 oC), sumalami arba išsijojami.

II.6. Analizės metodai

ICP miškų dirvožemio specialistų parengtame „Miškų dirvožemio mėginių ėmimo ir analizės metodų vadove“ apibūdinti patvirtinti įvairių dirvožemio parametrų analizės metodai. Siūloma taikyti patvirtintus metodus. Tuo atveju, kai taikomi kiti (nacionaliniai) metodai, turi būti pateikiama išsami ataskaita apie analizės metu gautų duomenų suderinamumą kartu pateikiant tos analizės duomenis. Miškų dirvožemio būklės monitoringas parodys skirtumus tarp privalomų ir neprivalomų parametrų (žr. sąrašą).

Privalomi ir neprivalomi parametrai bei atitinkami patvirtinti jų analizės metodai:







Parametras Vienetai H/O Min Patvirtinti metodai Pastabos PH (CaCl2) Privalomas Privalomas Labex 8703–01–1–1 ir ISO/TC190/SC3/GT8 Anglis organinė (C-org) (g/kg) Privalomas Privalomas Sausas deginimas Azotas (N) (g/kg) Privalomas Privalomas Sausas deginimas Fosforas (P) (mg/kg) Privalomas Neprivalomas Ekstrahentas:karališkasis vanduo Kalis (K) (mg/kg) Privalomas Neprivalomas Ekstrahentas:karališkasis vanduo Kalcis (Ca) (mg/kg) Privalomas Neprivalomas Ekstrahentas:karališkasis vanduo Magnis (Mg) (mg/kg) Privalomas Neprivalomas Ekstrahentas:karališkasis vanduo Organinis sluoksnis (Orgsl) (kg/m2) Privalomas Tūris (cilindrinis) sausas svoris Kalcio karbonatas (CaCO3) (g/kg) Neprivalomas Privalomas AFNOR X 31-105 Jei (CaCl2) pH > 6 Mainų rūgštingumas (Ac-Exc) (cmol /kg) Neprivalomas Privalomas Titravimas Baziniai mainų katijonai (BCE) (cmol /kg) Neprivalomas Privalomas Ekstrahentas: BaCl2 Mainų rūgštiniai katijonai (AEC) (cmol /kg) Neprivalomas Privalomas Ekstrahentas: BaCl2 Katijonų mainų talpa (CEC) (cmol /kg) Neprivalomas Privalomas Bascomb Pasotinimas bazėmis (BaseSat) (%) Neprivalomas Privalomas Labex I.8703–26–1–1 Natris (Na) (mg/kg) Neprivalomas Neprivalomas Ekstrahentas:karališkasis vanduo Aliuminis (Al) (mg/kg) Neprivalomas Neprivalomas Ekstrahentas:karališkasis vanduo Geležis (Fe) (mg/kg) Neprivalomas Neprivalomas Ekstrahentas:karališkasis vanduo Chromas (Cr) (mg/kg) Neprivalomas Neprivalomas Ekstrahentas:karališkasis vanduo Nikelis (Ni) (mg/kg) Neprivalomas Neprivalomas Ekstrahentas:karališkasis vanduo Manganas (Mn) (mg/kg) Neprivalomas Neprivalomas Ekstrahentas:karališkasis vanduo Cinkas (Zn) (mg/kg) Neprivalomas Neprivalomas Ekstrahentas:karališkasis vanduo Varis (Cu) (mg/kg) Neprivalomas Neprivalomas Ekstrahentas:karališkasis vanduo Švinas (Pb) (mg/kg) Neprivalomas Neprivalomas Ekstrahentas:karališkasis vanduo Kadmis (Cd) (mg/kg) Neprivalomas Neprivalomas Ekstrahentas:karališkasis vanduo Gyvsidabris (Hg) (mg/kg) Neprivalomas Neprivalomas Ekstrahentas:karališkasis vanduo Siera (S) (mg/kg) Neprivalomas Neprivalomas Ekstrahentas:karališkasis vanduo pH (H2O) Neprivalomas Neprivalomas pH-elektrodas Dirvožemio laidumas elektrai (EC) (mS/m) Neprivalomas Neprivalomas EC-matuoklis

Valstybės narės laisvai pasirenka galimybę analizuoti daugiau, visus arba tik dalį neprivalomų parametrų.

II.7. Duomenų perdavimas

Valstybės narės informaciją apie kiekvieną apskaitos barelį perduoda Komisijai standartizuota forma (žr. VII priedo 4a, 4b ir 4c formą).









V PRIEDAS

LAPIJOS MONITORINGO PASTOVIUOSE APSKAITOS BARELIUOSE BENDRIEJI METODAI

I. Bendrosios pastabos

Monitoringas turi būti vykdomas visuose pastoviuose apskaitos bareliuose. Pirmoji įprastinė inventorizacija turi būti užbaigta iki 1996 m. vasaros. Nors lapijos monitoringą rekomenduojama vykdyti per nurodytą 1995 m. vasaros ir 1995–1996 m. žiemos laiką, galėtų būti leista monitoringą atlikti per dvejus metus. Pakartotinas monitoringas vykdomas kiekviename atskirame apskaitos barelyje kas dveji metai. Toliau pateikta techninė informacija yra pagrįsta ICP miškų lapijos specialistų grupės gautais rezultatais. Nuoroda pateikta į šios specialistų grupės parengtą vadovą (1993 m.).

II. Monitoringo vykdymo metodika

II.1. Apskaitos data

Lapuočių (taip pat maumedžių): apskaita turi būti vykdoma, kai pilnai susiformuoja nauji lapai ir iki tol, kai rudenį lapai pradeda geltonuoti ir senti. Amžinai žaliuojančios rūšys: apskaita turi būti vykdoma ramybės laikotarpiu. Prašoma, kad valstybės narės kiekvienam regionui ir kiekvieno lygumose ir kalnuose esančio regiono viduje apibrėžtų įvairioms rūšims labiausiai tinkamą apskaitos ir analizės laiką, bei matavimus vykdytu šiuo laikotarpiu.

II.2. Medžių atranka

Kas antri metai apskaitomi ne mažiau kaip penki kiekvienos apskaitos barelyje esančios pagrindinės medžių rūšies medžiai.

Apskaitai reikalingas medžių skaičius yra atrenkamas taip, kad:

— tai būtų kiti, lajo įvertinimui nenaudoti medžiai, kad vykdant tolesnes apskaitas nebūtų prarasta lapija,

— tuo atveju, kai atliekant medžių gyvybingumo vertinimą yra apsiribojama medžiais, esančiais daliniame apskaitos barelyje, lapų mėginiams imti skirti medžiai atrenkami iš likusios viso apskaitos barelio dalies. Jeigu dalinis apskaitos barelis nenaudojama, medžiai mėginiams atrenkami iš buferinėje zonoje esančių medžių. Tokiu atveju buferinėje zonoje mėginių ėmimui atrinktiems medžiams suteikiamas specialus numeris (žr. VII priedą),

— medžiai priklausytų medžiams vilkams ir viršaujantiems medžiams (susivėrę medynai) arba vidutinis medžių aukštis būtų ± 20 % (nesusivėrę medynai),

— medžiai būtų netoli tų vietų, kur imami dirvožemio mėginiai analizei; tačiau, imant dirvožemio mėginius, turi būti stengiamasi nepakenkti pagrindinėms modelinių medžių šaknims,

— medžiai atitiktų vidutinį defoliacijos lygį apskaitos barelyje (± 5 % vidutinio lapijos praradimo),

— medžiai atitiktų sanitarinę apskaitos barelio būklę.

Tas pats medis gali būti apskaitomas daugelį metų; medžiai turi būti sunumeruoti. Medžių rūšys, kurių laja per vienerius metus susidaro maža ir turi labai mažai spyglių (arba lapų), leidžiama (bet nerekomenduojama) kaitalioti dvi penkių medžių grupes, reikalui esant, būtina stengtis nepakenkti apskaitos medžiams. Kiekviena grupė turi atitikti pirmiau nurodytas sąlygas.

Bendrijoje turi būti apskaitomi tik pagrindinių rūšių medžiai (žr. VII priedo 15 punktą).

Lapijos mėginiams imti naudoti medžiai yra vertinami pagal lajos būklę (žr. III priedą), naudojant esamus arba specialiai paskirtus numerius.

II.3. Bendro pobūdžio informacija

Surenkama tokia informacija:

— apskaitos barelio numeris,

— mėginių ėmimo ir analizės data,

— medžių rūšys.

II.4. Lapų ir spyglių kiekio atrinkimas ir jų kiekis

Apskaitos barelyje medžių negalima kirsti, tai gali turėti įtakos lapų arba spyglių apskaitos metodui. Svarbu, kad mėginiams paimti lapai arba spygliai būtų augę atviroje šviesoje. Paprastai kalbant, maistmedžiagių kiekiui nustatyti patogiausia imti einamųjų metų spyglius arba lapus, bet tam tikriems elementams būtų įdomu palyginti elementų koncentraciją senesniuose spygliuose su einamųjų metų spygliais.

Mėginiams imami lapai arba spygliai turi būti paimti iš viršutinio lajos trečdalio, bet ne iš paties pirmojo spygliuočių menturio; medynuose, kuriuose skirtingus menturius lengva identifikuoti, patartina mėginius imti iš tarp septintojo ir penkioliktojo menturio.

Lapuočiams mėginiai imami iš einamųjų metų lapų arba spyglių.

Visžalėms medžių rūšims rekomenduojama mėginius imti iš einamųjų metų spyglių arba lapų ir antrųjų metų spyglių arba lapų (einamųjų metų + 1).

Visoms medžių rūšims imant pavyzdžius yra būtina atkreipti dėmesį, kad mėginiams imami lapai arba spygliai būtų suaugę, ypač toms rūšims, kurios užaugino ūglius kelis kartus per metus (pvz., Pinus Halepensis, Pseudotsuga menziesii, Eucalyptus sp. Quercus sp. Larix sp. ir Cedrus sp. mėginiai imami nuo praeitų metų šakelių).

Apskritai, mėginai turi būti imami taip, kad apskaitos medžių grupės būtų reprezentuojamos visomis kryptimis. Prireikus leidžiama imti pavyzdžius skirtingose lajos pusėse nuo kiekvieno apskaitomos grupės medžio. Tam tikrose augavietėse, kuriose akivaizdi vietovės orientacijos įtaka (pvz., statūs šlaitai arba stiprus vyraujantis vėjas) mėginiai imami iš tik vienos lajos pusės, kuri visada turi būti ta pati. Tokiais atvejais mėginių ėmimo kryptį būtina patvirtinti dokumentais).

Pagrindinių elementų ir Fe, Mn, Zn, Cu analizei rekomenduojama imti 30 g šviežių spyglių arba lapų kiekvienai apskaitomai amžiaus klasei.

Kiekviena šalis gali pati nuspręsti mėginiams imti didesnį lapų kiekį, priklausomai nuo to, koks kiekis reikalingas pagal naudojamus analizės metodus arba jei reikalinga mėginius konservuoti būsimoms reikmėms.

II.5. Mėginių ėmimo būdai

Kadangi medžių negalima kirsti, priimtinas bet kuris tinkamas mėginių ėmimo būdas, atsižvelgiant į medžių rūšį, aukštį ir pan., jeigu mėginys neužteršiamas, apskaitos medis nėra smarkiai sužalojamas arba tai nekelia pavojaus mėginius imančiai grupei.

II.6. Mėginių išankstinis apdorojimas prieš juos siunčiant į laboratorijas analizei atlikti

Imami ne mažiau kaip penkių kiekvienos tame apskaitos barelyje esančios pagrindinės medžių rūšies mėginiai; šie penki mėginiai yra atskirai laikomi maišuose; analizei imamas sudėtinis mėginys yra padaromas sumaišant vienodus kiekvieno penkių mėginių kiekius (tuo atveju, kai šie penki medžiai analizuojami atskirai, vidutinė vertė apskaičiuojama kiekvienam elementui).

Lapuočiams patartina lapus atkirti nuo šakelių (ir netgi tam tikroms rūšims mažus lapelius atskirti nuo pagrindinio lapkočio), bet tai nebūtina spygliuočių spygliams. Einamųjų metų ūgliai bei antrųjų metų ūgliai atskiriami ir laikomi atskiruose maišuose. Rekomenduojama naudoti subadytus labai tankius polietileninius maišus. Jeigu įmanoma, mėginiai išdžiovinami švariame kambaryje ir laikomi subadytuose polietileniniuose maišuose vėsioje vietoje.

Prieš siunčiant mėginius analizei į laboratoriją reikia labai aiškiai pažymėti kiekvieną mėginį (medynas, apskaitos barelio numeris, medžio rūšis, spyglių amžius ir pan.). Šie identifikavimo ženklai turi būti maišo išorėje (rašomi tiesiai ant maišo nenuplaunamu rašalu arba ant maišo prisegant etiketę). Taip pat rekomenduojama šiuos identifikavimo ženklus nenuplaunamu rašalu užrašyti ant popierinės etiketės ir patalpinti maišo viduje. Etiketė turėtų būti sulankstyta, kad būtų išvengta lapų arba spyglių taršos, jiems susilietus su rašalu.

II.7. Apdirbimas prieš analizę

Intensyviai ir nuolatinei pastovių apskaitos barelių ir tų metų ūglių kontrolei vykdyti rekomenduojama nustatyti 100 lapų arba 1 000 spyglių masę, taip pat ir ūglių masę.

Lapų lapkočius atskirti nebūtina, bet sudėtinių lapų atvejais patartina mažuosius lapelius atskirti nuo lapkočio, jeigu tai nebuvo padaryta miške. Kad būtų išvengta taršos, neturi būti naudojamos pudruotos plastikinės pirštinės.

Nėra būtina nuolatos plauti mėginius, bet tai patartina daryti tam tikriems regionams, kuriuose labai didelė tarša arba kurie yra arti jūros. Šie mėginiai turi būti plaunami vandeniu be priedų.

Džiovinimas krosnyje vykdomas prie temperatūros ne aukštesnės kaip 80 o C, ne trumpiau kaip 24 valandas. Spygliai turi būti atskiriami nuo šakelių laikantis tų pačių atsargumo priemonių kaip ir nuo pagrindinio lapkočio atskiriant smulkius lapelius.

Sausi mėginiai sumalami, kad būtų gauti kiek įmanoma vienarūšiai smulkūs milteliai. Visuomet, priklausomai nuo medžio rūšies, lieka šiek tiek plaušų; tai nesukelia didelių nepatogumų, jeigu jos mažos ir jeigu milteliai, prieš imant mėginius analizei, yra gerai išmaišyti. Nustatant Mn, Fe, Cu, Cd, Al ir Pb, turi būti užtikrinta, kad mėginiai malūnėlyje nebus užteršti. Malūnėlį galima patikrinti sumalant pluoštinę celiuliozę ir ją išanalizuojant, ar joje nebuvo šių elementų prieš ją malant ir po malimo.

II.8. Cheminė analizė

Nustatoma tik suminė elementų koncentracija.

ICP miškų lapijos specialistų grupės parengtame „Lapų ir spyglių mėginių ėmimo metodų ir analizės vadove“ apibūdinti indikatoriniai įvairių lapijos parametrų analizės metodai.

Kiekviena šalis gali naudoti nacionalinius metodus. Bet sumines elementų koncentracijas, gautas taikant nacionalinius metodus, būtina palyginti su metodais, kurie patvirtinti remiantis etaloniniais standartiniais mėginiais. Lapijos aprašyme bus išskiriami privalomi ir neprivalomi parametrai (žr. toliau pateiktą sąrašą).

Parametrai







Privalomi parametrai Neprivalomi parametrai Azotas (N) Siera (S) Fosforas (P) Kalcis (Ca) Magnis (Mg) Kalis (K) Natris (Na) Cinkas (Zn) Manganas (Mn) Geležis (Fe) Varis (Cu) Švinas (Pb) Aliuminis (Al) Boras (B)

Valstybės narės gali laisvai pasirinkti, ar analizuoti daugiau, visus ar tik dalį neprivalomų parametrų.

II.9. Duomenų perdavimas

Valstybės narės Komisijai šią informaciją apie kiekvieną apskaitos barelį pateikia standartizuota forma (žr. VII priedo 5a, 5b ir 5c forma).









VI PRIEDAS

PRIEAUGIO POKYČIŲ MATAVIMŲ PASTOVIUOSE APSKAITOS BARELIUOSE BENDRIEJI METODAI

1. Bendrosios pastabos

Pirmieji matavimai pastoviuose apskaitos bareliuose turi būti atliekami nuo 1994 m. iki 1996 m.

Augimo matavimai dalijami į dvi dalis:

— medžių parametrų periodiniai matavimai,

— medžio metinių rievių analizė pagal prieaugio griežinėlį ir kamieno skerspjūvio (neprivaloma).

Periodiniai matavimai kartojami kiekviename atskirame apskaitos barelyje nuo 1999 m. iki 2000 m. ramybės metu ir po to kartojami kas penkeri metai. Medžio prieaugio griežinėlį ir kamieno skerspjūvio mėginių ėmimą ir analizę geriau atlikti apskaitos barelio įrengimo metu arba iš karto po jo.

Toliau pateikta techninė informacija yra pagrįsta ICP miškų prieaugio specialistų grupės gautais rezultatais. Nuoroda pateikiama į šių specialistų parengtą vadovą.

Čia aprašytos metodikos netinka makijos tipo medynams ir panašios vegetacijos rūšims.

II. Monitoringo vykdymo metodika

II.1. Matavimų laikas

Matavimai turėtų būti atliekami ramybės metu.

II.2. Apskaitos medžių atranka

Paprastai medžių stebėjimas vykdomas visiems visame apskaitos barelyje augantiems medžiams. Tais atvejais, kai apskaitos barelyje auga labai daug medžių (pvz., tankūs medynai), medžių vertinimui turi būti naudojamos apibrėžtos dalinio apskaitos barelio (pvz., vainiko vertinimas ir prieaugis). Šiuo atveju medžių stebėjimas turi būti atliekamas daliniame apskaitos barelyje augantiems medžiams. Dalinio apskaitos barelio dydis inventorizacijos vykdymo metu turėtų būti toks, kad būtų gautas patikimas medyno prieaugio įvertinimas per visą matavimų laiką. Turi būti nustatytas ir pateiktas tikslus apskaitos aikštelės dydis.

II.3. Metodai

Periodiniai matavimai

Visi apskaitos barelyje (daliniame apskaitos barelyje) esantys medžiai matuojami kas penkeri metai.

Medžio rievių analizė (prieaugio griežinėlis ir kamieno skerspjūvis)

Kadangi prieaugio gręžinėlių mėginių ėmimas galėtų turėti įtakos kitiems matavimams, šie gręžinėliai yra imami iš tų medžių, kurie auga už apskaitos barelio ribų. Kadangi medžius kamieno griežinėlių mėginiams imti reikia nukirsti, atrinktieji medžiai turi būti tokiu atstumu nuo apskaitos barelio, kad jų pašalinimas neturėtų jokios įtakos tiems apskaitos barelyje augantiems medžiams, kuriems atliekamas stebėjimas. Tuo pačiu metu apskaitos medžiai turi atstovauti apskaitos barelyje augančius medžius. Jeigu įmanoma, maksimaliai panaudojami medžiai, nukirsti įprasto ūkininkavimo miške metu.

II.4. Bendro pobūdžio informacija

Surenkama tokia informacija:

— apskaitos barelio numeris,

— mėginių ėmimo ir analizės data,

— medžio numeris.

II.5. Matuotini parametrai







Privalomi parametrai Neprivalomi parametrai Periodiniai matavimai Medžių rūšis Skersmuo krūtinės aukštyje (DBH) Informacija apie ūkines priemones Žievė Medžio aukštis Lajos aukštis Lajos plotis Tūrio įvertinimas Medžio rievės analizė Rievės plotis Medžio skersmens po žieve pokytis kas penkeri metai Skerspločio ir tūrio įvertinimas

Valstybės narės gali laisvai pasirinkti, ar analizuoti daugiau neprivalomų parametrų arba jų dalį.

Valstybės narės gali naudoti savo nacionalinę sistemą ir metodus. Siūlomi metodai ir matavimų eiga yra apibūdinti ICP miškų prieaugio specialistų grupės parengtame „Prieaugio vadove“.

II.6. Duomenų perdavimas

Valstybės narės šią informaciją apie kiekvieną apskaitos barelį Komisijai pateikia standartizuota forma (žr. VII priedo 6a, 6b, 6c ir 6d forma).









VII PRIEDAS

BENDROSIOS PASTOVIUOSE APSKAITOS BARELIUOSE VYKDOMOS INVENTORIZACIJOS METU GAUTŲ DUOMENŲ PATEIKIMO TAISYKLĖS IR JŲ INTERPRETACIJA

1. Bendrosios pastabos

Pastovių apskaitos barelių tinklo tikslas — gauti išsamius duomenis apie Bendrijos miškų ekosistemų raidą ir stengtis atskleisti aplinkos veiksnių, pasikeitimų koreliacinius ryšius, ypač oro taršos ir miškų ekosistemų atsaką į taršą.

Šį tikslą galima pasiekti tik įvertinus apskaitos barelyje gautus duomenis. Duomenų, gautų skirtinguose pastoviuose apskaitos bareliuose, regionuose arba Bendrijoje, palyginimas turės būti atliekamas labai atidžiai. Rekomenduojama kiekvienos inventorizacijos metu gautus patikrintus duomenis (arba užbaigtą dalį) perduoti Komisijai, kai tik šie duomenys gaunami, naudojant šio priedo standartizuotas formas.

Valstybės narės perduoda Komisijai duomenis, surinktus skirtingų inventorizacijų metu vykdytų kiekviename pastoviame apskaitos barelyje 1991-1996 m., kartu su kiekviename apskaitos barelyje gautų duomenų išaiškinimu. Iki 1996 m. gruodžio 31 d. visi duomenys su kiekvienos šalies išaiškinimais pateikiami standartizuota forma Komisijai tolesniam vertinimui.

Patikinti inventorizacijų duomenys, po 1996 m. bus pateikiami Komisijai visiškai užbaigus inventorizaciją, kas penkeri metai nurodant galutinį baigimo terminą (pvz., 2001 m., 2006 m. gruodžio 31 d. ir t.t.).

Šiame priede pateikta išsami informacija apie monitoringo metu gautų duomenų pateikimo ir jų aiškinimo tvarką.

II. Bendra techninė informacija apie duomenų pateikimą

II.1 Reikalavimai techninei įrangai

Duomenims perduoti buvo pasirinktas 3,5″ diskelis (DSDD arba HD). Šis diskelis tapo pasauliniu standartu, jis pigus ir patvarus. Turi būti naudojami geros kokybės diskeliai.

II.2. Reikalavimai programinei įrangai

Diskeliai turi būti suformatuoti atitinkamu tankiu (DSDD = mažas tankis ir HD = didelis tankis), naudojant 2.1 arba aukštesnį diskinę operacinę sistemą (DOS) arba didesnę, bei turėtų būti 100 % suderinama su IBM standartu. Visa diskelyje esanti medžiaga turi būti pateikiama amerikietiškuoju standartiniu informacijos mainų kodu (ASCII).

II.3. Duomenų laikmenos

Kiekviename diskelyje (arba diskelių rinkinyje) turi būti apskaitos barelių ir duomenų laikmenos; laikmenos su apibendrinta informacija apie apskaitos barelius (apskaitos barelių laikmena (-os) ir laikmena (-os) su kiekvienos inventorizacijos metu gautais duomenimis (duomenų laikmenos). VIIa priede yra pateikta išsami informacija apie šių laikmenų pavadinimus ir turinį.

II.4. Diskelio pavyzdys

Paprašius gali būti pateikiamas diskelis su laikmenos struktūros ir turinio pavyzdžiu.









VIIa PRIEDAS

PASTOVAUS STEBĖJIMO BARELIO IR JO DUOMENŲ PATEIKIMAS SKAITMENINE FORMA

Kasmetinės inventorizacijos laikmenos pavadinimų apžvalga

Pateiktuose prieduose yra išsamiai apibūdinti inventorizacijos metodai. Atlikus vertinimą, paėmus mėginius arba atlikus analizę, atlikus patikrą ir įvertinimą, Komisijai turi būti pateikiami duomenys standartizuota forma. Šiame priede apibrėžta standartizuota kiekvieno vertinimo forma.

Kiekvieno vertinimo patikrinti duomenys turi būti pateikiami vienoje arba keliose standartinės formos laikmenose.







Vertinimas Priedas Dažnumas Bylos (-ų) pavadinimas Apskaitos barelių Įrengimas I Vieną kartą XXGENER. PLT Lajos vertinimas III Kasmet XX1995. PLT, XX1995. TRE Dirvožemio inventorizacija IV Kas penkeri arba kas dešimt metų XX1995. PLS, XX1995. SOM, XX1995. SOO Lapijos inventorizacija V Kas dveji metai XX1995. PLF, XX1995. FOM, XX1995. FOO Prieaugis VI Kas penkeri metai XX1995. PLI, XX1995. IPM, XX1995. IRA, XX1995. IEV ▼M1 Iškritos VIII Nuolatos XX1995.PLD, XX1995.DEM, XX1995.DEO, XX1995.DEA Meteorologija IX Nuolatos XX1995.PLM, XX1995.MEM, XX1995.MEC, 8d forma, XX1995.MEO ir XX1995.MED ▼M2 Dirvožemio tirpalas X Nuolatos XX1996.PSS, XX1996.SSM, XX1996.SSO ▼M3 Žemės paviršiaus augalija XI Penkis kartus kasmet XX1996.PLV, XX1996.VEM

▼M3

Kiekvienos laikmenos pavadinimą sudaro dvi šalies kodo raidės (pavadinimų sąraše atitinka XX), po to eina vertinimo atlikimo metai (pavyzdyje – 1996) arba GENER, jeigu informacija pateikiama vieną kartą, taškas (.) ir toliau trijų raidžių kodas. Šį apskaitos barelio laikmenų trijų raidžių kodą sudaro raidės PL ir atitinkamai pirmoji atlikto soil (dirvožemis), foliage (lapija), increment (prieaugis), deposition (nusėdimas), meteorology (meteorologija), soil solution (dirvožemio tirpalas) ar ground vegetation (žemės paviršiaus augalija) įvertinimo raidė (-ės). Trijų raidžių duomenų laikmenų kodą sudaro dvi (arba viena) soil (dirvožemis), foliage (lapija), increment (prieaugis), deposition (nusėdimas), meteorology (meteorologija), soil solution (dirvožemio tirpalas) ar ground vegetation (žemės paviršiaus augalija) raidė (-ės), bei viena (arba dvi) raidė (-ės), nurodančios mandatory (privaloma), optional (neprivaloma) arba skirtingas prieaugio įvertinimo, nusėdimo vertinimo (ore) dalis.

▼B

1a forma

XXGENER. PLT

Laikmenos turinys kartu su informacija apie apskaitos barelį, kuri turi būti užpildyta įvedimo metu (žr. I priedą)

1b forma

▼B

4a forma

XX1933. PLS

Sumažintos apskaitos barelio laikmenos su informacija apie apskaitos barelį kartu su miško dirvožemio monitoringu turinys (žr. IV priedą)

4b forma

XX1993. SOM

Laikmenos su informacija apie dirvožemio analizę turinys (privalomas)

4c forma

XX1993. SOO

Laikmenos su informacija apie dirvožemio analizę turinys (neprivaloma)

5a forma

XX1993. PLF

Sumažinto apskaitos barelio laikmenos, kuri naudotina kartu su cheminių medžiagų kiekio spygliuose ir lapuose apskaita, turinys

▼B

5c forma

XX1993. FOO

Laikmenos su informacija apie lapijos analizę turinys (neprivaloma)

6a forma

XX1993. PLI

Prieaugiui naudotinos sumažintos apskaitos barelio laikmenos sudėtis (VI priedas)

6b forma

XX1993. IPM

Laikmenos su prieaugio informacija sudėtis — periodiniai matavimai

6c forma

XX1993. IRA

Laikmenos su prieaugio informacija sudėtis — metinės rievės analizė ir kamieno skerspjūvio analizė (neprivaloma)

6d forma

XX1993. IEV

Įvertintų duomenų apie prieaugį sudėtis (neprivaloma)

▼M1

7a forma

XX1995.PLD

Sumažinta apskaitos barelio laikmena, naudotina su kritulių matavimais

7b forma

XX1995.DEM

Duomenų laikmena su kritulių matavimais (privalomi parametrai)

7c forma

XX1995.DEO

Duomenų laikmena su kritulių matavimais (rekomenduojama)

7d forma

XX1995.DEA

Duomenų laikmena su oro koncentracijos matavimais (rekomenduojama)

▼M3 —————

▼B

KODŲ SĄRAŠAS PASTOVIŲ APSKAITOS BARELIŲ KONTROLĖS DUOMENIMS, KURIE TURI BŪTI PATEIKIAMI KOMISIJAI

Toliau pateiktas instrukcijas ir kodus valstybės narės turi naudoti bendrų stebėjimų formoms užpildyti

Informacija apie apskaitos barelį

1) Šalis

01 : Prancūzija

02 : BelgiëBelgique

03 : Nyderlandai

04 : Vokietija

05 : Italija

06 : Jungtinė Karalystė

07 : Airija

08 : Danija

09 : Graikija

10 : Portugalija

11 : Ispanija

12 : Liuksemburgas

▼M2

13 : Švedija

14 : Austrija

15 : Suomija

▼B

2) Apskaitos barelio numeris

Apskaitos barelio numeris atitinka unikalųjį numerį, atrankos arba įrengimo metu suteiktą pastoviam apskaitos bareliui.

3) Stebėjimų data, įvertinimo data, analizės data

Datos įrašomos tokia tvarka: diena, mėnuo ir metai:







Diena Mėnuo Metai 08 09 94

4) Platumos/ilgumos koordinatės

Įrašomi visi šeši apskaitos barelio centrą žymintys platumos ir ilgumos skaičiai.

Pvz.:







+/– Laipsniai Minutės Sekundės — platuma + 5 0 1 0 2 7 — ilguma – 0 1 1 5 3 2

Pirmas skiltis naudojamas nurodyti + arba – koordinates.

5) Galimybė pagrindinėms medžių rūšims apsirūpinti vandeniu (įvertinimas)

1 : nepakankama

2 : pakankama

3 : pernelyg didelė

6) Humuso tipas

1 : Mull

2 : Moder

3 : Mor

4 : Anmor

5 : Durpė

6 : Kitos

7 : Raw (Roh)

7) Aukštis virš jūros lygio

1 : ≤ 50 m

2 : 51 — 100 m

3 : 101 — 150 m

4 : 151 — 200 m

5 : 201 — 250 m

6 : 251 — 300 m

7 : 301 — 350 m

8 : 351 — 400 m

9 : 401 — 450 m

10 : 451 — 500 m

11 : 501 — 550 m

12 : 551 — 600 m

13 : 601 — 650 m

14 : 651 — 700 m

15 : 701 — 750 m

16 : 751 — 800 m

17 : 801 — 850 m

18 : 851 — 900 m

19 : 901 — 950 m

20 : 951 —1 000 m

21 : 1 001 —1 050 m

22 : 1 051 —1 100 m

23 : 1 101 —1 150 m

24 : 1 151 —1 200 m

25 : 1 201 —1 250 m

26 : 1 251 —1 300 m

27 : 1 301 —1 350 m

28 : 1 351 —1 400 m

29 : 1 401 —1 450 m

30 : 1 451 —1 500 m

31 : 1 501 —1 550 m

32 : 1 551 —1 600 m

33 : 1 601 —1 650 m

34 : 1 651 —1 700 m

35 : 1 701 —1 750 m

36 : 1 751 —1 800 m

37 : 1 801 —1 850 m

38 : 1 851 —1 900 m

39 : 1 901 —1 950 m

40 : 1 951 —2 000 m

41 : 2 001 —2 050 m

42 : 2 051 —2 100 m

43 : 2 101 —2 150 m

44 : 2 151 —2 200 m

45 : 2 201 —2 250 m

46 : 2 251 —2 300 m

47 : 2 301 —2 350 m

48 : 2 351 —2 400 m

49 : 2 401 —2 450 m

50 : 2 451 —2 500 m

51 : >2 500 m

8) Ekspozicija

1 : N — šiaurės

2 : NE — šiaurės rytų

3 : E — rytų

4 : SE — pietryčių

5 : S — pietų

6 : SW — pietvakarių

7 : W — vakarų

8 : NW — šiaurės vakarų

9 : nėra polinkio

9) Vyraujančio ardo vidutinis amžius (metais)

1 : ≤ 20

2 : 21— 40

3 : 41— 60

4 : 61— 80

5 : 81 — 100

6 : 101 — 120

7 : > 20

8 : Įvairiaamžiai medynai

10) Dirvožemio tipologiniai vienetai

Fluvisols

101 Eutric Fluvisols

102 Calcaric Fluvisols

103 Dystric Fluvisols

104 Mollic Fluvisols

105 Umbric Fluvisols

106 Thionic Fluvisols

107 Salic Fluvisols

Gleysols

108 Eutric Gleysols

109 Calcic Gleysols

110 Dystric Gleysols

111 Andic Gleysols

112 Mollic Gleysols

113 Umbric Gleysols

114 Thionic Gleysols

115 Gelic Gleysols

Regosols

116 Eutric Regosols

117 Calcaric Regosols

118 Gypsic Regosols

119 Dystric Regosols

120 Umbric Regosols

121 Gelic Regosols

Leptosols

122 Eutric Leptosols

123 Dystric Leptosols

124 Rendzic Leptosols

125 Mollic Leptosols

126 Umbric Leptosols

127 Lithic Leptosols

128 Gelic Leptosols

Arenosols

129 Haplic Arenosols

130 Cambic Arenosols

131 Luvic Arenosols

132 Ferralic Arenosols

133 Albic Arenosols

134 Calcaric Arenosols

135 Gleyic Arenosols

Andosols

136 Haplic Andosols

137 Mollic Andosols

138 Umbric Andosols

139 Vitric Andosols

140 Gleyic Andosols

141 Gelic Andosols

Vertisols

142 Eutric Vertisols

143 Dystric Vertisols

144 Calcic Vertisols

145 Gypsic Vertisols

Cambisols

146 Eutric Cambisols

147 Dystric Cambisols

148 Humic Cambisols

149 Calcaric Cambisols

150 Chromic Cambisols

151 Vertic Cambisols

152 Ferralic Cambisols

153 Gleyic Cambisols

154 Gelic Cambisols

Calcisols

155 Haplic Calcisols

156 Luvic Calcisols

157 Petric Calcisols

Gypsisols

158 Haplic Gypsisols

159 Calcic Gypsisols

160 Luvic Gypsisols

161 Petric Gypsisols

Solonetz

162 Haplic Solonetz

163 Mollic Solonetz

164 Calcic Solonetz

165 Gypsic Solonetz

166 Stagnic Solonetz

167 Gleyic Solonetz

Solonchaks

168 Haplic Solonchaks

169 Mollic Solonchaks

170 Calcic Solonchaks

171 Gypsic Solonchaks

172 Sodic Solonchaks

173 Gleyic Solonchaks

174 Gelic Solonchaks

Kastanozems

175 Haplic Kastanozems

176 Luvic Kastanozems

177 Calcic Kastanozems

178 Gypsic Kastanozems

Chernozems

179 Haplic Chernozems

180 Calcic Chernozems

181 Luvic Chernozems

182 Glossic Chernozems

183 Gleyic Chernozems

Phaeozems

184 Haplic Phaeozems

185 Calcaric Phaeozems

186 Luvic Phaeozems

187 Stagnic Phaeozems

188 Gleyic Phaeozems

Greyzems

189 Haplic Greyzems

190 Gleyic Greyzems

Luvisols

191 Haplic Luvisols

192 Ferric Luvisols

193 Chromic Luvisols

194 Calcic Luvisols

195 Vertic Luvisols

196 Albic Luvisols

197 Stagnic Luvisols

198 Gleyic Luvisols

Lixisols

199 Haplic Lixisols

200 Ferric Lixisols

201 Plinthic Lixisols

202 Albic Lixisols

203 Stagnic Lixisols

204 Gleyic Lixisols

Planosols

205 Eutric Planosols

206 Dystric Planosols

207 Mollic Planosols

208 Umbric Planosols

209 Gelic Planosols

Podzoluvisols

210 Eutric Podzoluvisols

211 Dystric Podzoluvisols

212 Stagnic Podzoluvisols

213 Gleyic Podzoluvisols

214 Gelic Podzoluvisols

Podzols

215 Haplic Podzols

216 Cambic Podzols

217 Ferric Podzols

218 Carbic Podzols

219 Gleyic Podzols

220 Gelic Podzols

Acrisols

221 Haplic Acrisols

222 Ferric Acrisols

223 Humic Acrisols

224 Plinthic Acrisols

225 Gleyic Acrisols

Alisols

226 Haplic Alisols

227 Ferric Alisols

228 Humic Alisols

229 Plinthic Alisols

230 Stagnic Alisols

231 Gleyic Alisols

Nitisols

232 Haplic Nitisols

233 Rhodic Nitisols

234 Humic Nitisols

Ferralsols

235 Haplic Ferralsols

236 Xanthic Ferralsols

237 Rhodic Ferralsols

238 Humic Ferralsols

239 Geric Ferralsols

240 Plinthic Ferralsols

Plinthosols

241 Eutric Plinthosols

242 Dystric Plinthosols

243 Humic Plinthosols

244 Albic Plinthosols

Histosols

245 Folic Histosols

246 Terric Histosols

247 Fibric Histosols

248 Thionic Histosols

249 Gelic Histosols

Anthrosols

250 Aric Anthrosols

251 Fimic Anthrosols

252 Cumulic Anthrosols

253 Urbic Anthrosols

11) Viso apskaitos barelio dydis, dalinio apskaitos barelio dydis

Viso apskaitos barelio arba dalinio apskaitos barelio dydis turi būti nustatytas 0,0001 ha tikslumu.

12) Medžių skaičius visame apskaitos barelyje

Visi medžiai visame apskaitos bareliai. Skaičiuojami visi medžiai nuo 5 cm skersmens krūtinės aukštyje ir didesni.

13) Našumo įvertinimas

Našumo įvertinimą sudaro gryno ir santykinio našumo įvertinimas. Grynasis našumo įvertinimas – tai įvertintas vidutinis našumas per visą medyno gyvavimo laiką. Santykinis našumas parodo, ar grynasis medyno našumo įvertinimas yra mažas, normalus arba didelis. Naudotini šie kodai:







Grynojo našumo kodas Santykinio našumo kodas 0 = 0,0 — 2,5 m3 vienam hektarui per metus 1 = 2,5 — 7,5 m3 vienam hektarui per metus 2 = 7,5 — 12,5 m3 vienam hektarui per metus 3 = 12,5 — 17,5 m3 vienam hektarui per metus 4 = 17,5 — 22,5 m3 vienam hektarui per metus 5 = > 22,5 m3 vienam hektarui per metus 1 = mažas 2 = normalus 3 = didelis

99) Kiti pastebėjimai

Šioje vietoje pateikiama atitinkama informacija apie apskaitos barelį.

Informacija apie medžius

naudotina įvertinant lają.

14) Apskaitos medžio numeris

Medžio numeris — tai apskaitos barelio įrengimo metu medžiui paskirtas numeris.

15) Rūšys (iš Flora Europea)

Lapuočiai (* = lapijos inventorizacijai sudaryti naudotinos medžių rūšys)

001 : Acer campestre *

002 : Acer monspessulanum *

003 : Acer opalus

004 : Acer platanoides

005 : Acer pseudoplatanus *

006 : Alnus cordata *

007 : Alnus glutinosa *

008 : Alnus incana

009 : Alnus viridis

010 : Betula pendula *

011 : Betula pubescens *

012 : Buxus sempervirens

013 : Carpinus betulus *

014 : Carpinus orientalis

015 : Castanea sativa (C. vesca) *

016 : Corylus avellana *

017 : Eucalyptus sp. *

018 : Fagus moesiaca *

019 : Fagus orientalis

020 : Fagus sylvatica *

021 : Fraxinus angustifolia spp. oxycarpa (F. oxyphylla) *

022 : Fraxinus excelsior *

023 : Fraxius ornus *

024 : Ilex aquifolium

025 : Juglans nigra

026 : Juglans regia

027 : Malus domestica

028 : Olea europaea *

029 : Ostrya carpinifolia *

030 : Platanus orientalis

031 : Populus alba

032 : Populus canescens

033 : Populus hybrides *

034 : Populus nigra *

035 : Populus tremula *

036 : Prunus avium *

037 : Prunus dulcis (Amygdalus communis)

038 : Prunus padus

039 : Prunus serotina

040 : Pyrus communis

041 : Quercus cerris *

042 : Quercus coccifera (Q. calliprinos) *

043 : Quercus faginea *

044 : Quercus frainetto (Q. conferta) *

045 : Quercus fruticosa (Q. lusitanica)

046 : Quercus ilex *

047 : Quercus macrolepis (Q. aegilops)

048 : Quercus petraea *

049 : Quercus pubescens *

050 : Quercus pyrenaica (Q. toza) *

051 : Quercus robur (Q. peduculata) *

052 : Quercus rotundifolia *

053 : Quercus rubra *

054 : Quercus suber *

055 : Quercus trojana

056 : Robinia pseudoacacia *

057 : Salix alba

058 : Salix caprea

059 : Salix cinerea

060 : Salix eleagnos

061 : Salix fragilis

062 : Salix sp.

063 : Sorbus aria

064 : Sorbus aucuparia

065 : Sorbus domestica

066 : Sorbus torminalis

067 : Tamarix africana

068 : Tilia cordata

069 : Tilia platyphyllos

070 : Ulmus glabra (U. scabra, U. montana)

071 : Ulmus laevis (U. effusa)

072 : Ulmus minor (U. campestris, U. carpinifolia)

073 : Arbutus unedo

074 : Arbutus andrachne

075 : Ceratonia siliqua

076 : Cercis siliquastrum

077 : Erica arborea

078 : Erica scoparia

079 : Erica manipuliflora

080 : Laurus nobilis

081 : Myrtus communis

082 : Phillyrea latifolia

083 : Phillyrea angustifolia

084 : Pistacia lentiscus

085 : Pistacia terebinthus

086 : Rhamnus oleoides

087 : Rhamnus alaternus

099 : Kiti lapuočiai

Spygliuočiai (* = lapijos inventorizacijai sudaryti naudotinos medžių rūšys)

100 : Abies alba *

101 : Abies borisii-regis *

102 : Abies cephalonica *

103 : Abies grandis

104 : Abies nordmanniana

105 : Abies pinsapo

106 : Abies procera

107 : Cedrus atlantica

108 : Cedrus deodara

109 : Cupressus lusitanica

110 : Cupressus sempervirens

111 : Juniperus communis

112 : Juniperus oxycedrus *

113 : Juniperus phoenicea

114 : Juniperus sabina

115 : Juniperus thurifera *

116 : Larix decidua *

117 : Larix kaempferi (L. leptolepis)

118 : Picea abies (P. excelsa) *

119 : Picea omorika

120 : Picea sitchensis *

121 : Pinus brutia *

122 : Pinus canariensis

123 : Pinus cembra

124 : Pinus contorta *

125 : Pinus halepensis *

126 : Pinus heldreichii

127 : Pinus leucodermis

128 : Pinus mugo (P. montana)

129 : Pinus nigra *

130 : Pinus pinaster *

131 : Pinus pinea *

132 : Pinus radiata (P. insignis) *

133 : Pinus strobus

134 : Pinus sylvestris *

135 : Pinus uncinata *

136 : Pseudotsuga menziesii *

137 : Taxus baccata

138 : Thuya sp.

139 : Tsuga sp.

199 : Kiti spygliuočiai

16) Defoliacija

Defoliacijos intensyvumas kiekvienam apskaitos medžiui yra išreiškiamas procentais (5 % intervalais) palyginant su visus lapus turinčiu medžiu. Naudojamas faktinis procentinis santykis.

0 = 0 %

5 = 1– 5 %

10 = 6–10 %

15 = 11–15 %

ir t. t.

17) Dechromacijos kodai

0 : dechromacijos nėra (0–10 %)

1 : nedidelė dechromacija (11–25 %)

2 : vidutinė dechromacija (26–60 %)

3 : stipri dechromacija (> 60 %)

4 : žuvęs

18) Lengvai nustatomos padarytos pažeidimo priežastys

Atitinkamame skiltyje (-yse) dedamas ženklas (1).

T1 = medžiojamieji žvėrys bei ganymas

T2 = pernelyg didelis vabzdžių kiekis arba jų buvimo žymės

T3 = grybai

T4 = abiotiniai veiksniai (vėjas, sniegas, šaltis, sausra, …)

T5 = tiesioginė žmogaus veikla

T6 = gaisras

T7 = žinomas vietinis arba regioninis teršalas

T8 = kitos

19) Padarytos pažeidimo tipo identifikavimas

Jeigu įmanoma, turėtų būti pridedamas pažeidimo, kuri padarė, pvz., vabzdžiai, identifikavimas: rūšis arba grupė (pvz., žievgraužiai).

20) Kiti pastebėjimai dėl medžių būklės

Visi galintys būti svarbūs papildomi pastebėjimai yra aiškiai pažymimi formoje (pvz., galimi įtakojantys veiksniai (neseniai buvusi sausra, kritinės temperatūros); kitokie pažeidimai/stagnacijos požymiai).

Kodai naudotini dirvožemio būklės apraše

21) Gylio lygio kodas

O = organinis sluoksnis (žr. II.4 papunkčio apibrėžimo išnašą)

H = organinis sluoksnis (žr. II.4 papunkčio apibrėžimo išnašą)

M05 = mineralinis dirvožemis nuo 0 iki 5 cm (neprivalomas)

M51 = mineralinis dirvožemis nuo 5 iki 10 cm (neprivalomas)

M01 = mineralinis dirvožemis nuo 0 iki 10 cm (privalomas)

M12 = mineralinis dirvožemis nuo 10 iki 20 cm (privalomas)

M24 = mineralinis dirvožemis nuo 20 iki 40 cm (privalomas)

M48 = mineralinis dirvožemis nuo 40 iki 80 cm (privalomas)

22) Mėginių analizės metodo kodas

Kiekvienam parametrui, nustatytam viename ar daugiau dirvožemio mėginiuose, vienas iš toliau nurodytų kodų yra įtrauktas į pirmą duomenų eilutę ir naudojamas mėginio rūšiai nurodyti pagal mėginio kodą:

0 = nukrypimų nuo patvirtinto metodo nėra

1 = parametrai nustatyti pakaitiniu metodu (informacija turi būti įtraukta į dirvožemio būklės ataskaitos priedą) arba pirmas mėginys

2 = 8 kodai, naudotini vėliau imamiems mėginiams

9 = parametrai nustatyti perskaičiuojant duomenis, gautus taikant skirtingą metodą (informacija turi būti įtraukta į dirvožemio būklės ataskaitos priedą)

Kodai naudotina lapijos apraše

23) Mėginio kodas

Mėginio kodą lapijos monitoringui sudaro medžio rūšies kodas (žr. 15 paaiškinimą), po jo seka lapų arba spyglių kodas einamiesiems metams (=0) arba einamiesiems metams + 1 (1), pvz., praėjusių metų (1) Picea abies spyglių mėginio kodas bus toks: 118,1.

24) Apskaitos medžio numeriai

Kai kurių apskaitų (lapijos, prieaugio) atveju turi būti naudojami medžiai, augantys už normalaus apskaitos barelio ar dalinėo apskaitos barelio ribų. Šiems medžiams turi būti naudojami specialūs numeriai. Šių medžių numeriai prasideda raide (F – foliage – lapija, R – ring –medžio rievės analizė pagal našumo gręžinius, D – kamieno skerspjūvių analizė), po kurių seka eilės numeris (pvz., F001). Numeriai turi būti pateikiami ataskaitoje.

25) 100 lapų arba 1 000 spyglių masė

Nustatoma 100 lapų arba 1 000 spyglių (išdžiovintų džiovinimo krosnyje) masė gramais.

▼M3 —————

▼B

27) Skersmuo krūtinės aukštyje (DBH)

Skersmuo krūtinės aukštyje (1,30 m) su žieve 0,1 centimetro tikslumu.

Jeigu naudojama skersmens matavimo ruletė, bus reikalinga tik viena vertė. Naudojant žergles, nustatomas didžiausias ir mažiausias skersmuo (su žieve) ir pateikiamas ataskaitoje (1 skersmuo ir 2 skersmuo).

28) Žievė

Žievės storis 1,30 m aukštyje nurodomas centimetrais su vienu ženklu po kablelio.

29) Medžio aukštis

Medžio aukštis nurodomas metrais, suapvalinant 0,5 m tikslumu.

30) Medžio tūris

Remiantis išmatuotu skersmeniu (-imis) ir aukščiu, medžio tūris gali būti apskaičiuotas naudojant vietinius formrodžius arba galiojančias tūrio lenteles. Medžio tūris nurodomas kubiniais metrais (m3) su trimis skaičiais po kablelio.

31) Lajos ilgis

Lajos ilgis, suapvalinamas 0,5 m tikslumu, apskaičiuojamas nuo stiebo viršūnės iki žemiausios gyvos apatinės šakos, išskyrus vilkūglius.

32) Lajos plotis

Vidutinis lajos plotis apskaičiuojamas pagal ne mažiau kaip keturių lajų spindulių vidurkį, padaugintą iš 2 ir suapvalintą iki 0,5 m.

33) Skersmuo be žievės

Faktinis skersmuo be žievės apskaičiuojamas iš skersmens su žieve atimant žievės storį iš abiejų pusių. Medžio skersmuo su žieve prieš penkerius metus apskaičiuojamas iš faktinio skersmens be žievės atimant medžio penkerių metų prieaugį iš abiejų pusių. Skersmuo be žievės nurodomas 0,1 centimetro tikslumu.

34) Skerspločių suma apskaitos barelyje

Faktinė apskaitos barelio skerspločių suma apskaičiuojama kaip bendras visų apskaitos barelyje esančių medžių skerspločių suma. Skerspločių suma prieš penkerius metus apskaičiuojamas remiantis apskaičiuotu skersmeniu be žievės prieš penkerius metus visiems medžiams apskaitos barelyje. Apskaitos barelio skerspločių suma nurodoma 0,1 m2.

35) Tūris apkaitos barelyje

Faktinis apskaitos barelio tūris apskaičiuojamas kaip bendras visų apskaitos barelyje esančių medžių tūris. Tūris apskaitos barelyje prieš penkerius metus apskaičiuojamas remiantis apskaičiuotu skersmeniu be žievės prieš penkerius metus visiems apskaitos barelyje esantiems medžiams. Tūris apskaitos barelyje išreiškiamas 0,1 m3 tikslumu.

36) Retinimai

Jeigu buvo retinama penkerių metų laikotarpyje tarp dviejų apskaitų, kai buvo nustatomas skersmuo, apskaitos barelio medžių skerspločių suma ir tūris, tai turi būti pažymima (Taip – 1, Ne – 0). Papildomoje dalyje retinimas turi būti kiek galima išsamiau apibūdinamas (taip pat retinimo metodas, tikslūs retinimo metai, retinimo intensyvumas, išreikštas medžių skaičiumi, skerspločių suma/ha, tūris/ha).

99) Kiti pastebėjimai

Čia turi būti pateikiama svarbi informacija ir paaiškinta atitinkamoje vertinimo ataskaitoje (žr. VIIb priedą).

▼M1

Informacija apie iškritų monitoringą

37) Rinktuvo kodas

Iškritų rinktuvams naudojami šie kodai:

1 : polajiniai krituliai

2 : bendrosios iškritos

3 : tik šlapios iškritos

4 : krituliai, nutekėję nuo medžio kamieno ir šakų

5 : tirštas rūkas

6 : šerkšnas

7 : oro koncentracija

9 : kiti

Išsami informacija apie naudotą įrangą pateikiama dokumento su papildoma informacija priede.

37a) Mėginio kiekis

Visas surinktas mėginio (-ių) kiekis padalijamas iš kolektorių kritulių surinkimo ploto ir ataskaitoje nurodomas milimetrais.

38) Apskaitos laikotarpio pradžios ir pabaigos datos

Kiekvieno apskaitos laikotarpio pradžios ir pabaigos datos nurodomos formose naudojant tą pačią formą kaip stebėjimų, vertinimo ir analizės datos (žr. 3 punktą).

Apskaitos laikotarpį sudaro vienas arba keli matavimų laikotarpiai. Matavimų laikotarpių trukmė per vieną apskaitos laikotarpį turėtų būti vienoda. Mažiausia matavimų laikotarpio trukmė – viena savaitė, ilgiausia – vienas mėnuo.

Jeigu per metus reikalingi skirtingi matavimų laikotarpiai (pvz., vasarą kas savaitę, žiemą kas mėnesį), nustatomi du skirtingi apskaitos laikotarpiai, o duomenys ataskaitoje pateikiami pagal atskiras formas.

39) Matavimų laikotarpių skaičius

Kiekvieno apskaitos laikotarpio matavimų laikotarpio numeris nurodomas formose.

40) Laikotarpis

Nurodomas matavimų laikotarpio, kurio metu buvo imamas mėginys, numeris. Kiekvienais metais (sausio 1 d. arba gretimą jai dieną) pradedamas naujas matavimų laikotarpių ciklas. Jei kelių matavimo laikotarpių mėginiai yra prieš analizę sumaišomi, dokumento su papildoma informacija priede smulkiai ir tiksliai aprašomas toks sumaišymas. Pirmo matavimų laikotarpio numeris naudojamas nurodyti analizės laikotarpį (pvz., kai mėginiai, paimti 9, 10, 11 ir 12 laikotarpio metu, yra sumaišomi į vieną mėginį analizei atlikti, šiam mėginiui suteikiamas 9 laikotarpio numeris).

Informacija apie meteorologinį monitoringą

▼M3

41) Apskaitos barelio, prietaiso kodas

Visiems prietaisams, kurie įrengiami apskaitos barelyje arba greta jo, suteikiamas apskaitos barelio/prietaiso kodas. Šį kodą sudaro apskaitos barelio numeris (ne daugiau keturi skaitmenys) ir kiekvieno prietaiso eilės numeris (iki 99). Kai prietaisai pakeičiami arba pridedami, taikomi nauji kodai (pvz., penktajam prietaisui 1234 apskaitos barelyje suteikiamas kodas 1234.05).

42) Vieta

Prietaiso buvimo vieta nurodoma:

S : prietaisas yra apskaitos barelio vietoje, t. y. apskaitos barelio buferinėje zonoje. Jis galio būti įrengtas po kupolu, virš kupolo ar miško dirvožemyje

F : prietaisas yra (gretimoje) atviroje vietovėje miško teritorijoje

W : prietaisas yra meteorologinėje stotyje (paprastai ne miško teritorijoje)

O : prietaisas yra kitur

43) Kintamasis

Kintamojo, kuris matuojamas prietaisu, žymėjimas

AT = oro temperatūra (air temperature)

PR = krituliai (precipitation)

RH = santykinis drėgnumas (relative humidity)

WS = vėjo greitis (wind speed)

WD = vėjo kryptis (wind direction)

SR = saulės radiacija (solar radiation)

UR = Ultravioletinių spindulių radiacija (UVb radiation)

TF = polajiniai krituliai (throughfall)

SF = krituliai, kurie pasiekia žemę nutekėję nuo medžio kamieno ir šakų (stemflow)

ST = dirvožemio temperatūra (soil temperature)

MP = dirvožemio terpės potencialas (matric potential in the soil)

WC = vandens kiekis dirvožemyje (water content in the soil)

XX = gali būti naudojami kiti papildomų parametrų kodai, bet jie turi būti nurodyti su duomenimis pateikiamoje ataskaitoje.

44) Informacija apie prietaisus

Vertikali padėtis

Vertikali prietaisų padėtis (aukštis arba gylis) nurodoma metrais su pliuso (= aukštis virš žemės) arba minuso ženklu (gylis po žeme), naudojant dviejų skaitmenų ir dviejų skaičių po kablelio formatą.

Prietaiso kodas

Naudojami tokie atrankos prietaisų ir duomenų įrašymo metodo kodai:

10 : rankinis matavimas ir registravimas popieriuje,

20 : mechaninis registravimas (rankinis matavimas ir registravimas popieriuje),

30 : tiesioginis registravimas popieriuje,

40 : automatinis skaitmeninis registravimas,

50 : skaitmeninis registravimas (su integruotu duomenų registravimo įrenginiu).

Smulkesnė informacija apie įrangą nurodoma su duomenimis pateikiamoje ataskaitoje.

Skanavimo intervalas (tiktai automatiniams prietaisams)

Intervalas tarp dviejų iš eilės atliekamų vertinimų nurodomas sekundėmis.

Duomenų įrašymo intervalas (tiktai automatiniams prietaisams)

Intervalas tarp dviejų iš eilės vykstančių duomenų įrašymo momentų nurodomas minutėmis.

45) Parametrai, kurie bus nustatomi vykdant meteorologinį monitoringą

Krituliai ir polajiniai krituliai

Nurodoma kiekvienos dienos kritulių kiekio suma, naudojant ne daugiau kaip keturių skaitmenų ir vieno skaičiaus po kablelio formatą.

Temperatūra (oro ir dirvožemio)

Temperatūra nurodoma Celsijaus laipsniais, naudojant tokį formatą: plius/minus ir du skaitmenys bei vienas skaitmuo po kablelio. Turi būti pateikiamas dienos vidurkis, žemiausia dienos temperatūra ir aukščiausia dienos temperatūra.

Santykinis drėgnumas

Nurodomas santykinio drėgnumo dienos vidurkis, aukščiausia ir žemiausia dienos vertė, naudojant dviejų skaitmenų ir vieno skaitmens po kablelio formatą.

Vėjo greitis

Nurodomas vėjo greičio dienos vidurkis, aukščiausia ir žemiausia dienos vertės, naudojant dviejų skaitmenų ir vieno skaitmens po kablelio formatą.

Vėjo kryptis

Nurodoma dienos metu vyraujančio vėjo kryptis. Vėjo krypčių kompasas padalinamas į aštuonias 45 laipsnių padalas, pradedant nuo 22,5 laipsnių (ŠR (=45°), R (=90°), PR (=135°)… Š (=0°)). Pranešamas dažniausiai vyraujančios vėjo krypties vidutinis dydis.

Saulės radiacija ir ultravioletinių spindulių radiacija

Nurodoma saulės radiacijos ir ultravioletinių spindulių radiacijos vidutinė kiekvienos dienos vertė, naudojant ne daugiau kaip keturių skaitmenų ir vieno skaitmens po kablelio formatą.

Krituliai, kurie pasiekia žemę nutekėję nuo medžio kamieno ir šakų

Krituliai, kurie pasiekia žemę nutekėję nuo medžio kamieno ir šakų, apskaičiuojami mm kritulių; nurodoma jų suma kiekvieną dieną, naudojant ne daugiau kaip keturių skaitmenų ir vieno skaitmens po kablelio formatą.

Dirvožemio terpės potencialas

Dirvožemio terpės potencialas nurodomas hPa pateikiant dienos vidurkį, aukščiausią ir žemiausią dienos vertę, naudojant ne daugiau kaip keturių skaitmenų ir vieno skaitmens po kablelio formatą.

Vandens kiekis dirvožemyje

Vandens kiekis dirvožemyje nurodomas tūrio % pateikiant dienos vidurkį, aukščiausią ir žemiausią dienos vertę, naudojant ne daugiau kaip keturių skaitmenų, iš kurių vienas po kablelio, formatą.

46) Užbaigtumas

Užbaigtumo rodiklis parodo, kaip atliekamos skanavimo ir įrašymo procedūros, ir yra išreiškiamas procentais, naudojant ne daugiau kaip trijų skaitmenų formatą (100 % = užbaigta).

▼M3 —————

▼M2

Informacija apie dirvožemio tirpalo monitoringą

51) Rinktuvo numeris

Rinktuvai apskaitos barelyje numeruojami pastoviais numeriais (1–99).

52) Rinktuvo kodas

Dirvožemio tirpalo rinktuvui naudotini šie kodai:

1 : Vakuuminis lizimetras

2 : Nulinio vakuumo lizimetras

3 : Centrifugavimas

4 : Ištrauka

53) Mėginių ėmimo gylis

Mėginių ėmimo gylis metrais nuo žemės paviršiaus (pvz., – 0,40)

Informacija apie medžių būklės vertinimą

54) Atidengimas

1 Ypatingos ekspozicijos nėra (apskaitos barelis yra didelio miško plote, be išreikšto reljefo arba jis išreikštas nežymiai)

2 Ribotas atidengimas (apskaitos bareliai yra netoli miško pakraščio, ant šlaito ir pan.)

3 Ypatingai atviri apskaitos bareliai (kalnų viršūnėse ir pan.)

55) Išimama iš miško medienos dalis ir medžių atkritimas

Medis nukirstas ir išvežtas, paliktas tik jo kelmas

11 planuotas panaudojimas, pvz., retinimas

12 panaudojimas dėl biotinių priežasčių, pvz., pažeisti vabzdžių

13 panaudojimas dėl abiotinių priežasčių, pvz., vėjo išversti medžiai

18 nežinoma dingimo priežastis

Medis vis dar gyvas stovi, bet jo būklės parametrai nebevertinami

21 pakrypęs į šoną arba pakibęs medis

22 nulaužta didelė dalis lajos (per 50 % vainiko) arba nulaužtas kamienas

23 medis nebepriklauso 1, 2 ar 3 Krafto klasei (netaikytina pirmą kartą steigiant apskaitos barelį)

29 kitos priežastys (apibrėžti)

Stovintis žuvęs medis

31 biotinės priežastys, pvz., apniktas žievgraužio

32 abiotinės priežastys, pvz., sausra, žaibas

38 nežinoma žūties priežastis

Išvirtę medžiai (gyvi arba žuvę)

41 abiotinės priežastys, pvz., audra

42 biotinės priežastys, pvz., bebrai

48 nežinoma priežastis

Pastabos:

— 22 klasė taikytina tik toms šalims, kuriose neregistruojami medžiai, jei jų lajos pažeista daugiau nei 50 proc.

— 23 klasė taikytina tik tose šalyse, kuriose apskaita apribota 1, 2 ir 3 Krafto klasėmis.

56) Augimo ir vystymosi klasė

1 medžiai vilkai (įskaitant atskirai augančius medžius) – medžiai, kurių viršutinė lajos dalis iškilusi virš bendro medyno lajų lygio

2 viršaujantys medžiai – medžiai, kurių lajos sudaro bendrą medyno lajų lygį

3 vidutinio ir silpnesnio augimo medžiai – medžiai, nusidriekę į bendrą medyno lajų lygį ir gaunantys šiek tiek šviesos iš viršaus, bet žemesni nei 1 ar 2 punkte nurodytieji

4 nustelbti medžiai – medžiai, kurių lajos yra žemiau bendro medyno lajų lygio, negaunantys tiesioginės šviesos iš viršaus

57) Lajos užstelbimas

1 laja labai paveikta (užstelbta arba suspausta) iš vienos pusės

2 laja labai paveikta (užstelbta arba suspausta) iš dviejų pusių

3 laja labai paveikta (užstelbta arba suspausta) iš trijų pusių

4 laja labai paveikta (užstelbta arba suspausta) iš keturių pusių

5 atvira laja arba nėra jokių stelbimo požymių

6 nustelbti medžiai

58) Matomumas

1 matoma visa laja

2 matoma tik dalis lajos

3 laja matoma tik esant apšvietimui iš nugaros (pvz., tik kontūras)

4 laja nematoma

▼M3

Informacija, susijusi su žemės paviršiaus augalijos vertinimu

61) Apskaitos barelio/kontrolės numeris

Kiekvieną kartą (dieną) ar kiekvienu atveju (šiapus ir anapus aptvaro), kai tam tikrame apskaitos barelyje atliekamas žemės paviršiaus augalijos vertinimas, suteikiamas kontrolės numeris. Sujungiant apskaitos barelio ir kontrolės numerius sukuriamas unikalus apskaitos barelio/kontrolės numeris.

62) Aptvėrimas

Kadangi augalija šiapus ir anapus užtvaro gali labai skirtis, buvo nuspręsta, kad iš esmės žemės paviršiaus augalija visada kontroliuojama anapus aptvaro. Kai vykdoma šiapus aptvaro esančios augalijos kontrolė, apie tai turėtų būti pranešta kaip apie atskirą kontrolę bei nurodytas kodas:

1 = taip, kontrolė vykdoma šiapus aptvaro,

2 = ne, kontrolė vykdyta anapus aptvertos teritorijos.

63) Bendras plotas, iš kurio imami mėginiai

Bendras plotas, iš kurio imami mėginiai, nurodomas kvadratiniais metrais ne daugiau kaip keturiais skaitmenimis. Su duomenimis pateikiamoje ataskaitoje (DAR-Q) nurodoma tiksli informacija apie kartotinių skaičių, žemės paviršiaus augalijos plotelių vietą/išdėstymą ir šių apskaitos barelių dydį.

64) Sluoksnių aukštis ir paplitimas







Aukštis metrais Paplitimas % Visas žemės paviršiaus augalijos sluoksnis × Krūmų sluoksnis × × Žolynų sluoksnis × × Samanų sluoksnis × × = turi būti nurodyta.

Vidutinis sluoksnių aukštis nurodomas metrais vienu skaitmeniu ir dviem skaitmenimis po kablelio. Numatomas paplitimas nurodomas % viso ploto, kuriame buvo imti mėginiai.

65) Sluoksniai







1 = laisvasis sluoksnis 2 = krūmų sluoksnis 3 = žolynų sluoksnis 4 = samanų sluoksnis. turi būti apibrėžti DAR-Q

66) Rūšies kodas

Turi būti taikomas rūšies kodas, susidedantis iš trijų grupių – šeimos, genties ir rūšies – skaitmeninių kodų, atskirtų taškais (.). Daugelį kodų sudaro trijų skaitmenų numeriai. Tačiau viena gentis turi trijų skaitmenų kodą su raidėmis „bis“. Rūšies kodas gali būti prailginamas viena raide nurodant atmainą. Visą sąrašą sudaro daugiau negu 11 000 rūšių. Šiuo Komisijos skaitmenine forma pateiktu visu sąrašu galės naudotis Nacionaliniai koordinaciniai centrai (NKC).

Tais atvejais, kai Flora Europaea sąrašas nėra pilnas, NKC gali parengti specialų nacionaliniu mastu svarbių rūšių sąrašą. Šiuos nacionalinius rūšių kodus sudarys naujas kodo numeris (šeimos, genties ir rūšies), sykiu su šalies kodu (2 raidėmis), atskirtomis taškais (.). NKC tvarko išsamų visų kodų sąrašą, kuriame nurodyta ir atitinkama smulki informacija apie rūšį (pilnas pavadinimas, populiarus pavadinimas, ir t. t.) ir įtraukia šį sąrašą į ataskaitas, pateikiamas su duomenimis.

67) Augalų rūšių paplitimas

Šalims paliekama laisvė nustatant augalų rūšių gausą/paplitimą. Šis paplitimas išreiškiamas procentais naudojant ne daugiau kaip penkis skaitmenis, iš kurių du po kablelio (999,99). Su duomenimis pateikiamose ataskaitose nurodomi išsamūs vertinimo metodai, taip pat ir procentų apskaičiavimas.

▼M2









VII B PRIEDAS

IŠSAMI INFORMACIJA, KAIP PATEIKTI PAPILDOMĄ INFORMACIJĄ APIE TAIKYTUS MONITORINGO METODUS IR NACIONALINIU LYGIU GAUTUS VERTINIMO/AIŠKINIMO REZULTATUS

I. Bendrosios pastabos

Kartu su duomenimis apie miškų ekosistemų intensyvų monitoringą valstybės narės parengia ir pateikia Komisijai dokumentą su papildoma informacija apie taikytus monitoringo metodus (prie dokumentų pridedama ataskaita, PDPA) ir metinę ataskaitą apie nacionaliniu lygiu gautų rezultatų aiškinime/vertinime padarytą pažangą (metinė pažangos ataskaita).

PDPA sudaro dvi dalys: viena dalis, apibūdinanti atrankos schemai faktiškai taikytus metodus, naudotus įrenginius, vertinimą, analizę ir pan. (informacija pateikta II.1 punkte), kita dalis apie išimtis ir trikdymus, su kuriais buvo susidurta (informacija pateikta II.2 punkte ).

Valstybės narės kasmet, pradedant 1997 m., pateikia Komisijai ataskaitą apie nacionaliniu lygiu gautų rezultatų aiškinime/vertinime padarytą pažangą. Šią ataskaitą sudaro:

— informacija apie paties Nacionalinio informacijos centro (National Focal Centre, NFC) pasiekimus,

— (patikslintas) nacionalinės vertinimo strategijos apibūdinimas,

— nacionaliniu lygiu gautų rezultatų santrauka ir

— informacija apie NFC ar kitų susijusių institucijų paskelbtus nacionalinius arba tarptautinius šios srities leidinius.

Rekomendacijos dėl nacionalinių rezultatų aiškinimo ir vertinimo pateiktos III punkte.

II. Prie duomenų pridedama ataskaita

II.1 PDPA dalis, apibūdinanti faktiškai taikytus metodus ir t. t.

Šioje PDPA dalyje apibūdinami atrankos schemai faktiškai taikyti metodai, naudoti įrenginiai, vertinimas, analizė ir pan. Pateikiama tokia išsami informacija:

Inventorizacija/Atrankos metodai

Miškų ekosistemų intensyvaus monitoringo metu vykdant stebėjimus daugeliu atvejų suteikiama didelė laisvė pasirinkti įrenginius, mėginių ėmimo gylį, grafikus ir periodiškumą. Nurodoma išsami informacija apie stebėjimų metu arba imant mėginius faktiškai naudotus įrenginius, faktinį gylį, grafikus ir periodiškumą. Kai tik paimami mėginiai, yra pateikiama išsami informacija apie šį mėginių ėmimą, įskaitant jų laikymą ir gabenimą.

Trumpai apibūdinami atlikti kontroliniai matavimai.

Rezultatų analizės ir apskaičiavimo metodai

Atsižvelgiant į mėginių analizės duomenis, nurodomi mėginių paruošimo ypatumai ir analizės metu taikyti metodai. Daugumai stebėjimų rekomenduojami tam tikri mėginių paruošimo ir analizės metodai. Jeigu buvo taikyti kitokie nei rekomenduotieji metodai, pateikiama tiksli informacija apie šiuos metodus, įskaitant galimybes (pakartotinai) apskaičiuoti gautus duomenis. Trumpai apibūdinami visi atlikti kontroliniai matavimai (metinių rievių tyrimo vykdymas ir pan.).

Kaip pagrindas metodams apibūdinti, duomenų vertinimui bendrai apibūdinti gali būti naudojamos PDPA anketos, sudarytos Europos Komisijos Miškų intensyvaus monitoringo koordinavimo instituto, glaudžiai bendradarbiaujant su Europos miškų monitoringo programos specialistų grupės pirmininku. Informacija, pateikiama pagal PDPA anketas, bus vertinga daugelį metų, kol nebus pakeisti taikyti metodai.

Ypatingas dėmesys skiriamas stebint ir dokumentuojant monitoringui, gabenimui ir analizei taikytų metodų pasikeitimus. Išsamiai apibūdinami regioniniai skirtumai (pvz., analizei naudotos skirtingos laboratorijos).

II.2 PDPA dalis, kurioje nagrinėjami išimtiniai atvejai ir nukrypimai, su kuriais buvo susidurta (metinė PDPA)

Kartu su bendra informacija apie metodus, apibūdintus naudojant PDPA anketą, aprašomos tam tikros problemos, išimtiniai atvejai, nukrypimai ir kasmet pateikiamų duomenų patikrinimo problemos.

Išimtiniai atvejai ir nukrypimai

Pranešama apie ypatingus atvejus ir svarbius nukrypimus nuo įprastos tvarkos. Be mėginių ėmimui, analizei ir pan. taikytų metodų apibūdinimo, kaip pateikta PDPA anketose, reikalinga tinkamai dokumentais pagrįsti išimtinius atvejus ir nukrypimus. Tai bus pagrindžiama dokumentais metinėje PDPA ataskaitoje ir pateikiama Komisijai kartu su duomenimis.

Duomenų patikra ir jų tvarkymas

Nurodoma duomenų kokybės kontrolei taikyta tvarka, įskaitant duomenų atmetimo ribas (patikimumo tikrinimai), taip pat tvarka, taikyta nacionalinių duomenų suderinamumui patikrinti.

Jeigu duomenyse yra spragų, tam tikrais atvejais vertinimuose galima naudotis iš kitų šaltinių gautais rezultatais. Šie įvertinti duomenys yra nurodomi, o naudotos prielaidos kruopščiai pagrindžiamos dokumentais.

III. Metinė ataskaita apie pažangą, padarytą atliekant nacionaliniu lygiu gautų rezultatų aiškinimą/vertinimą

Šioje ataskaitoje pateikiama informacija apie pažangą, padarytą atliekant nacionaliniu lygiu gautų rezultatų aiškinimą/vertinimą. Atliekant nacionaliniu lygiu gautų rezultatų aiškinimą/vertinimą, pateikiama tokia informacija:

Bendroji informacija

Valstybės narės monitoringo duomenų vertinimą ir aiškinimą atlieka nacionaliniu lygiu.

Valstybės narės gali laisvai pasirinkti, kurį vertinimą ir aiškinimą atlikti nacionaliniu lygiu, ir apie tai pranešti Komisijai. Tačiau šiam vertinimui pateikiami šie pasiūlymai:

Vienos inventorizacijos vertinimas ir aiškinimas

Kai tik galima pasinaudoti ankstesnių inventorizacijų rezultatais, turėtų būti mėginama nustatyti tendenciją. Vienos inventorizacijos metu gauti rezultatai turėtų būti pakartotinai peržiūrimi ir palyginami su kitų (panašių) inventorizacijų, atliktų (tame pačiame) regione/šalyje, rezultatais. Turi būti nurodomi skirtumai ir panašumai, o tam tikrais atvejais skirtumai turėtų būti įvertinami. Taip pat svarbūs iš kitų šaltinių gauti duomenys, kurie galėtų paaiškinti tam tikrus ryšius tarp parametrų, įtrauktinų į šį vertinimą.

Kompleksinis vertinimas ir aiškinimas

Baigus skirtingas inventorizacijas, atsiranda galimybė atlikti kompleksinį įvertinimą. NFC surenkami visų inventorizacijų rezultatai ir vertinimo ataskaitos. NFC suderina skirtingų inventorizacijų metu gautų rezultatų įvertinimą ir aiškinimą nacionaliniu lygiu.

Vertinimas ir aiškinimas pagal išorinius duomenis

Turimi kompleksinio vertinimo ir aiškinimo rezultatai turėtų būti pakartotinai patikrinami ir palyginami su iš kitų šaltinių gautais rezultatais. Turėtų būti nurodomi skirtumai ir panašumai, o jei įmanoma, ir paaiškinami.

IV. PDPA ir ataskaitos apie pažangą, padarytą aiškinant/vertinant duomenis nacionaliniu lygiu, įteikimo terminai

IV.1 PDPA pateikimo terminai

PDPA anketos užpildomos ir pateikiamos Komisijai kartu su pirmaisiais duomenimis. Jeigu pakeičiami taikomi metodai, pateikiama informacija apie šiuos pasikeitimus. Ta PDPA dalis, kurioje apibūdinti pastebėti nukrypimai ir išimtiniai atvejai, Komisijai pateikiama kartu su kasmet pristatomais duomenimis.

IV.2 Ataskaitos apie pažangą, padarytą nacionaliniu lygiu aiškinant/vertinant gautus rezultatus, pateikimo terminai

Ataskaitos apie pažangą, padarytą nacionaliniu lygiu atliktus vertinimus ir aiškinimus, siunčiamos Komisijai kasmet iki gruodžio 31 d.

▼M1









VIII PRIEDAS

BENDRIEJI METODAI, TAIKOMI IŠKRITŲ MATAVIMAMS PASTOVIUOSE APSKAITOS BARELIUOSE

I. Bendrosios pastabos

Atrinktuose pastoviuose apskaitos bareliuose matavimai turi būti atliekami nuolatos. Valstybės narės iškritų monitoringui atrenka ne mažiau kaip 10 % pastovių apskaitos barelių. Polajinių kritulių (po laja), kritulių, nutekėjusių nuo medžio kamieno ir šakų (po laja, bukui), ir tik šlapių iškritų arba bendrųjų iškritų (atviroje miško vietoje) matavimai yra privalomi. Įrangos montavimas privalomiems punktams vykdyti užbaigiamas iki 1995 m. gruodžio mėnesio. Visi kiti matavimai, tokie kaip kritulių, nutekėjusių nuo medžio kamieno ir šakų (kitoms rūšims, ne bukui), tiršto rūko ir oro koncentracijos, yra rekomenduojami.

Iškritų monitoringas bus vykdomas nustatytais laikotarpiais (pvz., kas mėnesį arba kas savaitę). Kad išlaidos cheminei analizei būtų mažesnės, tam tikro skaičiaus paeiliui einančių laikotarpių mėginius galima sumaišyti.

Toliau nurodyta techninė informacija pagrįsta duomenimis, kuriuos gavo Europos miškų monitoringo programos iškritų specialistų grupė. Nuoroda pateikiama į šios specialistų grupės parengtą vadovą, ypač dėl tam tikrų atrankos įrangos, atrankos metodo, kokybės užtikrinimo ir duomenų apdorojimo ypatumų.

II. Monitoringo metodika

II.1. Monitoringas po miško laja

Jeigu įmanoma, matavimo įrenginiai polajiniams krituliams matuoti yra montuojami konkrečiame apskaitos barelyje. Kad nebūtų pažeista šaknų sistema, dalys, kurios turi būti įmontuojamos iškasose (kolektoriai, registravimo prietaisai ir pan.), galėtų būti montuojamos už konkretaus apskaitos barelio ribų, buferinėje zonoje. Bukų medynuose įrenginiai taip pat gali būti montuojami surinkti krituliams, nutekėjusiems nuo medžio kamieno ir šakų. Kadangi šie kolektoriai taip pat galėtų būti laikomi (toje pačioje) iškasoje, rekomenduojama atrinkti medžius už konkretaus apskaitos barelio ribų, pvz., buferinėje zonoje.

Polajinių kritulių ir kritulių, nutekėjusių nuo medžio kamieno ir šakų, matavimai galėtų būti atliekami taip, kad gauti duomenys atitiktų visame apskaitos barelio plote gautus duomenis. Taigi turėtų būti naudojamas pakankamas mėginių skaičius.

II.2. Monitoringas atvirame miško plote

Vietose netoli konkretaus apskaitos barelio (2 km atstumu) įmontuojami kolektoriai tik šlapioms iškritoms ir (arba) bendrosioms iškritoms surinkti. Vieta turėtų būti parinkta taip, kad aplinkui esantys objektai būtų ne arčiau kaip per du jų aukščius.

II.3. Matavimo laikotarpis

Matavimai atliekami kas mėnesį, kas savaitę arba laiko tarpais tarp dviejų, pvz., kas dvi arba tris savaites, iš esmės tai priklauso nuo bendrų oro sąlygų tam tikrame apskaitos barelyje (mėginių talpyklose neturėtų augti dumbliai ir jie negaruotų).

Jeigu per metus būtini skirtingi matavimo laikotarpiai (pvz., kas savaitę vasarą ir kas mėnesį žiemą), nustatomi du skirtingi monitoringo laikotarpiai, o duomenys pateikiami pagal atskiras formas. Per visą monitoringo laikotarpį matavimų laikotarpio trukmė yra pastovi. Tas pats matavimų laikotarpis taikomas monitoringui po laja ir monitoringui atviroje vietoje.

II.4. Atranka, apdorojimas

Mėginiams imti turi būti naudojami švarūs mėginių matuokliai ir talpyklės. Įrenginiams skalauti naudojamas minkštas vanduo. Svarbu, kad talpyklės atrankos metu ir juos gabenant būtų saugomos nuo šviesos ir laikomos vėsioje vietoje. Jeigu oras saulėtas ir šiltas, gali būti pridedama konservantų, kad neaugtų dumbliai. Tokiu atveju turėtų būti naudojami tik tie konservantai, kurie nekenkia visų rūšių tiriamų jonų analizei.

II.5. Išankstinis mėginių apdorojimas, gabenimas ir laikymas

Nustatoma kiekvieno mėginio, paimto iš atskirų polajinių kritulių, kritulių, nutekėjusių nuo medžio kamieno ir šakų, masė arba atviro oro kolektoriaus masė. Mėginius galima analizuoti atskirai arba jie gali būti sumaišyti su mėginiais iš tokio pat tipo lygiagrečiai įmontuoto įrenginio. Polajinių kritulių, kritulių, nutekėjusių nuo medžio kamieno ir šakų, arba oro mėginiai analizuojami atskirai. Kritulių, nutekėjusių nuo medžio kamieno ir šakų, mėginiai gali būti sumaišomi, jei jie yra nuo tos pačios medžio rūšies bei panašaus dydžio ir vyravimo medžių.

Mėginiai, gauti per trumpus laikotarpius, gali būti analizuojami tokie, kokie yra, arba prieš analizę gali būti sumaišomi su kas mėnesį imamais mėginiais. Jeigu mėginiai maišomi, jie turėtų būti sumaišomi proporcingai visai mėginio masei.

Į laboratoriją mėginiai gabenami kuo greičiau (geriau šaltose dėžėse) ir iki analizės laikomi šaltai (4 °C) bei tamsoje.

II.6. Bendra papildoma informacija

Renkama tokia informacija:

— apskaitos barelio numeris,

— rinktuvo kodas,

— apskaitos laikotarpio pradžios data,

— apskaitos laikotarpio pabaigos data,

— (lygių) matavimo laikotarpių skaičius per apskaitos laikotarpį.

Gali būti renkama papildoma rekomenduojama informacija, vertinga aiškinant duomenis, tokius kaip lajos nelygumas, lapų ploto indeksas ir pan.

II.7. Cheminė analizė

Kiekvienam mėginiui nustatomi šie privalomi arba rekomenduojami parametrai:







Parametras Polajiniai krituliai Bendrosios/tik šlapios iškritos Krituliai, nutekėję nuo medžio kamieno ir šakų Tirštas rūkas Oras Bukas Kitos rūšys PH Privaloma Privaloma Privaloma Rekomenduojama Rekomenduojama Laidumas Privaloma Privaloma Privaloma Rekomenduojama Rekomenduojama K Privaloma Privaloma Privaloma Rekomenduojama Rekomenduojama Rekomenduojama Ca Privaloma Privaloma Privaloma Rekomenduojama Rekomenduojama Rekomenduojama Mg Privaloma Privaloma Privaloma Rekomenduojama Rekomenduojama Rekomenduojama Na Privaloma Privaloma Privaloma Rekomenduojama Rekomenduojama Rekomenduojama N-NH4 Privaloma Privaloma Privaloma Rekomenduojama Rekomenduojama Cl Privaloma Privaloma Privaloma Rekomenduojama Rekomenduojama N-NO3 Privaloma Privaloma Privaloma Rekomenduojama Rekomenduojama S-SO4 Privaloma Privaloma Privaloma Rekomenduojama Rekomenduojama Rekomenduojama Šarmingumas Privaloma Privaloma Privaloma Rekomenduojama Rekomenduojama Nbendras Privaloma Rekomenduojama Privaloma Rekomenduojama Rekomenduojama Al3+ Rekomenduojama Rekomenduojama Rekomenduojama Rekomenduojama Rekomenduojama Mn2+ Rekomenduojama Rekomenduojama Rekomenduojama Rekomenduojama Rekomenduojama Fe3+ Rekomenduojama Rekomenduojama Rekomenduojama Rekomenduojama Rekomenduojama PO4 3- Rekomenduojama Rekomenduojama Rekomenduojama Rekomenduojama Rekomenduojama Cu Rekomenduojama Rekomenduojama Rekomenduojama Rekomenduojama Zn Rekomenduojama Rekomenduojama Rekomenduojama Rekomenduojama Rekomenduojama Hg Rekomenduojama Rekomenduojama Rekomenduojama Rekomenduojama Pb Rekomenduojama Rekomenduojama Rekomenduojama Rekomenduojama Rekomenduojama Co Rekomenduojama Rekomenduojama Rekomenduojama Rekomenduojama Mo Rekomenduojama Rekomenduojama Rekomenduojama Rekomenduojama Cd Rekomenduojama Rekomenduojama Rekomenduojama Rekomenduojama Sbendras Rekomenduojama Rekomenduojama Rekomenduojama Rekomenduojama Norg. Rekomenduojama Rekomenduojama Rekomenduojama Rekomenduojama CTOC Rekomenduojama Rekomenduojama Rekomenduojama CDOC Rekomenduojama Rekomenduojama Rekomenduojama Pbendras Rekomenduojama Rekomenduojama Rekomenduojama Rekomenduojama O3 Rekomenduojama SO2 Rekomenduojama SO4 Rekomenduojama NO2 Rekomenduojama NO Rekomenduojama HNO2 Rekomenduojama HNO3 Rekomenduojama NH4NO3 Rekomenduojama NH3 Rekomenduojama V.O.C. Rekomenduojama

II.8. Duomenų perdavimas

Valstybės narės šią informaciją apie kiekvieną apskaitos barelį, kuriame buvo vykdomas iškritų monitoringas, Komisijai siunčia pagal standartinę formą (žr. VII priedo 7a, 7b, 7c ir 7d formas).

▼M3









IX PRIEDAS

METEOROLOGINIŲ MATAVIMŲ PASTOVIUOSE APSKAITOS BARELIUOSE BENDRIEJI METODAI

I. Bendrosios pastabos

Meteorologiniai matavimai turi būti atliekami ne mažiau kaip 10 % pastovių apskaitos barelių. Rekomenduojama stebėti meteorologines sąlygas tuose apskaitos bareliuose, kuriuose stebimas ir nusėdimas. Meteorologinių matavimų įranga baigiama įrengti iki 1999 m. birželio 30 d.

Šis priedas paremtas ad hoc ES/ICP miškų meteorologijos ekspertų grupės techninėmis rekomendacijomis. Daroma nuoroda į šios ekspertų grupės parengtas pagalbines instrukcijas (1996–1997 m.).

II. Aprašo sudarymo metodika

II.1. Atrankos įrangos vieta

Kad būtų atspindėtos specifinės klimatinės miškingos teritorijos sąlygos, matavimai turėtų būti atliekami atitinkamo miško teritorijoje. Bendru atveju matavimai (išskyrus dirvožemio temperatūras, dirvožemio drėgmę ir medynui tenkančius kritulius) gali būti atliekami apskaitos barelyje virš miško medyno kupolo arba atviros vietovės stotyje, esančioje miško teritorijoje, arti (paprastai ne toliau kaip už 2 km) apskaitos barelio medynų. Atstumas nuo matavimo taško atviros vietovės stotyje iki aplinkinių medynų ar kitų objektų turi būti ne mažiau kaip du kartus didesnis negu suaugusio medžio objekto aukštis. Dirvožemio temperatūra, dirvožemio drėgmė ir medynams tenkantys krituliai turi būti matuojami tarp nuolatinio stebėjimo apskaitos barelio medynų.

Kai įmanoma, turėtų būti prijungiama ir nusėdimo matavimo įranga. Kad būtų išvengta žalos šaknims ir dirvos būklei, įranga turėtų būti išdėstoma taip, kad ją būtų galima pasiekti ir prižiūrėti nevaikštant per apskaitos barelį.

II.2. Faktinių meteorologinių sąlygų matavimo apskaitos barelyje arba netoli jo metodai

Oro sąlygos turėtų būti stebimos nuolat, tam greta apskaitos barelio atviroje vietovėje įrengiant meteorologinę stotį arba greta apskaitos barelio, medynuose įrengiant bokštelį. Techninė įranga, davikliai ir jų išdėstymas turi atitikti tarptautinius Pasaulio meteorologijos organizacijos standartus ir turėtų būti suderinta su nacionalinės meteorologinės tarnybos tinklais. Reikia nustatyti tokius kintamus dydžius:







Privalomi Neprivalomi Krituliai Ultravioletinių spindulių radiacija Oro temperatūra Dirvožemio temperatūros Oro drėgmė Dirvožemio drėgmė Vėjo greitis () (terpės potencialas, drėgmė) Vėjo kryptis () Medynui tenkantys krituliai Saulės radiacija () (Polajinių kritulių ir kritulių, kurie pasiekia žemę nutekėję nuo medžio kamieno ir šakų, kiekis) (1) Jei pastoviuose apskaitos bareliuose kyla techninių problemų, vėjo greitis, vėjo kryptis ir saulės radiacija juose gali būti nenustatinėjami.

Rekomenduojama naudoti automatines stotis, fiksuojančias kintamus dydžius maždaug 1 s intervalu, ir kas vieną valandą elektroniškai įrašančias sukauptas vertes, arba jų dalis.

II.3. Informacijos rinkimas, kaupimas, laikymas ir pateikimas

Prieš pateikiant, turi būti surinkti duomenys, atspindintys dienos vertes (jų sumą arba vidurkį, atitinkamai žemiausias ir aukščiausias vertes).

Renkama ir pateikiama tokia informacija apie apskaitos barelį:

— apskaitos barelio Nr.,

— tiksli informacija apie naudotą įrangą,

— plotelių vieta (ilguma, platuma, aukštis) ir įrangos (šiame apskaitos barelyje) vieta,

— matavimų pradžios ir pabaigos datos,

— dažnumas (intervalų skaičius).

Informacija apie kintamus dydžius pateikiama kasdien.







PARAMETRŲ SĄRAŠAS Parametras Vienetas Vidurkis Suma Žemiausia vertė Aukščiausia vertė Pastabos Krituliai (mm) × Bendras kritulių kiekis (įskaitant sniegą ir t. t.) Oro temperatūra (°C) × × × Santykinis drėgnumas (%) × × × Vėjo greitis (m/s) × × Vėjo kryptis (°) × Vyraujanti vėjo kryptis Saulės radiacija (W/m2) × Ultravioletinių spindulių radiacija (W/m2) × Dirvožemio temperatūra (°C) × × × Dirvožemio drėgmė (dirvožemio terpės potencialas, vandens kiekis) (hPa) × × × Medynui tenkantys krituliai (mm) × Kiti Turi būti nurodyta su duomenimis perduodamoje ataskaitoje × = pateikti duomenis.

Kiekviename apskaitos barelyje, kur atliekami matavimai, parengiama gautų matavimų santrauka ir kasmet perduodama Komisijai, naudojant XX1996.PLM, XX1996.MEM ir XX1996.MEO formas (8a, 8b ir 8c formas).

▼M2









X PRIEDAS

BENDRI DIRVOŽEMIO TIRPALO MONITORINGO PASTOVIUOSE APSKAITOS BARELIUOSE METODAI

I. Bendrosios pastabos

Dirvožemio tirpalo monitoringas turi būti vykdomas ne mažiau kaip 10 % pastovių apskaitos barelių. Rekomenduojama dirvožemio tirpalo monitoringą vykdyti apskaitos bareliuose, kuriuose taip pat vykdomas ir kritulių monitoringas. Dirvožemio tirpalo monitoringui skirtų įrenginių montavimas turi būti baigtas iki 1998 m. birželio 30 d.

Šiam