2.3.2.

Pavojingų vietų apsauga 2.3.2.1. Siekis į viršų Jeigu žmogus stovi tiesiai, viršutinė saugumo prošvaisa yra 2 500 mm (žr. 1 paveikslą). 1 paveikslas 2.3.2.2. Siekis į apačią, iš viršaus Saugumo prošvaisa, siekiant per aptvaro viršų, yra: A = Nuo žemės paviršiaus iki pavojingos vietos; B = Aptvaro arba apsauginio įtaiso aukštis; C = Horizontalus atstumas tarp pavojingos vietos ir aptvaro (žr. 2 paveikslą). 2 paveikslas Siekiant į apačią ir iš viršaus, turi būti išlaikyti 1 lentelėje nurodyti saugūs atstumai.



1 Lentelė (mm) Pavojingos vietos atstumas a nuo žemės Aukštis b tarp aptvaro ir apsauginio įtaiso 2 400 2 200 2 000 1 800 1 600 1 400 1 200 1 000 Horizontalus atstumas c nuo pavojingos vietos 2 400 — 100 100 100 100 100 100 100 2 200 — 250 350 400 500 500 600 600 2 000 — — 350 500 600 700 900 1 100 1 800 — — — 600 900 900 1 000 1 100 1 600 — — — 500 900 900 1 000 1 300 1 400 — — — 100 800 900 1 000 1 300 1 200 — — — — 500 900 1 000 1 400 1 000 — — — — 300 900 1 000 1 400 800 — — — — — 600 900 1 300 600 — — — — — — 500 1 200 400 — — — — — — 300 1 200 200 — — — — — — 200 1 100 2.3.2.3. Siekis aplink Kad tam tikra žmogaus kūno dalis pavojingos vietos nepasiektų, turi būti išlaikyta toliau pateiktoje 2 lentelėje nurodyta mažiausia saugumo prošvaisa. Išlaikant saugumo prošvaisą daroma prielaida, kad pagrindinis kūno sąnarys, apie kurį kalbama, stipriai prispaudžiamas prie apsauginio įtaiso krašto. Saugumo prošvaisa laikoma neišlaikyta tol, kol neįsitikinama, jog žmogaus kūno dalis nebegali pasislinkti ar prasiskverbti dar toliau į priekį. 2 Lentelė



Žmogaus kūno dalis Saugus atstumas Paveikslas Ranka nuo pirmojo sąnario iki pirštų galo ≥ 120 Ranka nuo riešo iki piršto galo ≥ 230



Žmogaus kūno dalis Saugus atstumas Paveikslas Ranka nuo alkūnės iki piršto galo ≥ 550 Ranka nuo peties alkūnės iki pirštų galo ≥ 850 2.3.2.4. Siekis ir įsiskverbimas per kiaurymes Jeigu per kiaurymes arba per angas galima įsiskverbti iki pavojingų dalių, turi būti išlaikytas 3 ir 4 lentelėse nustatytas saugus atstumas. Dalys, kurios juda viena kitos atžvilgiu, arba judamos dalys greta nejudamų dalių nelaikomos rizikos veiksniais, jeigu tarp jų yra ne didesnis kaip 8 mm atstumas.



3 Lentelė Piršto galas Pirštas Plaštaka iki nykščio galo Ranka iki pažasties — 4 < a ≤ 8 8 < a ≤ 12 12 < a ≤ 20 20 < a ≤ 30 30 < a ≤ 135 maximum > 135 b ≥ 15 b ≥ 80 b ≥ 120 b ≥ 200 b ≥ 850 —



4 Lentelė Piršto galas Pirštas Plaštaka iki tarpupirščio ties nykščiu Ranka iki pažasties — 4 < a ≤ 8 8 < a ≤ 12 12 < a ≤ 25 25 < a ≤ 40 40 < a ≤ 250 maximum 250 b ≥ 15 b ≥ 80 b ≥ 120 b ≥ 200 b ≥ 850 — 2.3.2.5. Saugus atstumas suspaudimo vietose Suspaudimo vieta nurodytoms kūno dalims nelaikoma pavojinga, jeigu saugūs atstumai yra ne mažesni už 5 lentelėje pateiktuosius ir jeigu yra užtikrinta, kad gretima, didesnė kūno dalis nebus suspausta.



5 Lentelė Galūnė Kūnas Koja Pėda Ranka Plaštaka, pirmasis sąnarys Pirštas Saugūs atstumai 500 180 120 100 25 Iliustracijos 2.3.2.6. Valdymo įtaisai Prošvaisa tarp dviejų paminų ir tarpas tarp angų, pro kurias yra prakišti valdymo įtaisai, nelaikomi suspaudimo arba nupjovimo vietomis. 2.3.2.7. Galinė tritaškė pakabinimo sistema 2.3.2.7.1. Už plokštumos, kertančios tritaškės pakabinimo sistemos pakėlimo traukių švytavimo taškų vidurinę plokštumą, turi būti išlaikyta ne mažesnė kaip 25 mm saugumo prošvaisa tarp judančių dalių visų taškų arba tarp pakėlimo įtaiso eigos, tačiau ši sąlyga nekeliama viršutinei ir apatinei padėtims 0,1 n, kartu išlaikant 25 mm atstumą arba ne mažesnį kaip 30° kampą tarp kerpamųjų dalių, kurių kampo dydis keičiamas (žr. 3 paveikslą). Eiga n′, viršutiniame ir apatiniame gale sumažinta dydžiu 0,1 n, nustatoma taip (žr. 4 paveikslą). Kai apatines traukles tiesiogiai įjungia pakėlimo mechanizmas, atskaitos plokštumą apibrėžia tų trauklių vidurinė skersinė vertikalioji plokštuma. 3 paveikslas Sutartiniai ženklai: A = pakėlimo svirtis B = apatinė trauklė C = pakėlimo trauklė D = traktoriaus važiuoklė E = plokštuma, kertanti pakėlimo trauklių kaiščių ašis F = laisvosios erdvės riba 4 paveikslas 2.3.2.7.2. Hidraulinio kėlimo įtaiso eigos n apatinės trauklės sujungimo taško apatinę padėtį A pagal 1994 m. gruodžio mėn. 730 ISO standarto 1 dalį riboja matmuo „14“, o viršutinę padėtį B apriboja didžiausia hidraulinė eiga. Eiga n′ atitinka į viršų ir į apačią dydžiu 0,1 n sumažintą eigą n ir yra lygi vertikaliam atstumui tarp A′ ir B′. 2.3.2.7.3. Be to, per visą eigos n′ ilgį tarp kėlimo trauklių ir gretimų dalių turi būti išlaikyta ne mažesnė kaip 25 mm saugumo prošvaisa. 2.3.2.7.4. Jeigu tritaškės pakabinimo sistemoje naudojami sukabinimo įtaisai, kurių konstrukcija yra tokia, kad tarp traktoriaus ir traukiamo padargo gali nebūti operatoriaus (pvz., greitaveikio užkabo atveju), 2.3.2.7.3 punkto nuostatos negalioja. 2.3.2.7.5. Naudojimo instrukcijoje turėtų būti konkretūs nurodymai dėl pavojingų vietų, esančių priešais plokštumą, apibrėžtą 2.3.2.7.1 punkto pirmame sakinyje. 2.3.2.8. Priekinė tritaškė pakabinimo sistema 2.3.2.8.1. Kiekviename kėlimo įtaiso eigos n taške, tačiau ne viršutiniam ir apatiniam taškui 0,1 n, tarp judančių dalių turi būti išlaikyta ne mažesnė kaip 25 mm saugumo prošvaisa ir ne mažesnis kaip 30° kampas arba 25 mm saugumo prošvaisa, jeigu kampas keičiamas kerpamomis dalimis. Eiga n′, viršutiniame ir apatiniame gale sumažinta dydžiu 0,1, apibrėžiama taip (žr. 4 paveikslą). 2.3.2.8.2. Hidraulinio kėlimo įtaiso eigos n apatinės trauklės sujungimo taško apatinę padėtį A pagal 1998 m. kovo mėn. standarto ISO 8759 2 dalį riboja matmuo „14“, o viršutinę padėtį B riboja didžiausia hidraulinė eiga. Eiga n′ atitinka į viršų ir į apačią dydžiu 0,1 n sumažintą eigą n ir yra lygi vertikaliam atstumui tarp A′ ir B′. 2.3.2.8.3. Kai priekinės tritaškės pakabinimo sistemos apatinėms trauklėms naudojami sukabinimo įtaisai (pvz., greitaveikio užkabo atveju), kurių konstrukcija tokia, kad agregavimo metu tarp traktoriaus ir prikabinamo padargo gali nebūti operatoriaus, 2.3.2.8.1 punkte nustatyti reikalavimai negalioja, jeigu aplink taškus, kur apatinės trauklės prikabintos prie traktoriaus, yra 250 mm spindulio atstumas. Tačiau ne mažesnė kaip 25 mm saugumo prošvaisa nuo gretimų dalių apibrėžtoje eigoje n′, šiaip ar taip, turi būti išlaikyta apie koto/cilindro eigos išorinį paviršių. 2.3.2.9. Vairuotojo sėdynė ir vairavimo erdvė Kai vairuotojas sėdi sėdynėje, visos nupjovimo vietos turi būti nepasiekiamos vairuotojo rankomis ir kojomis. Šis reikalavimas laikomas patenkintu, jeigu pildomos šios sąlygos: 2.3.2.9.1. Vairuotojo sėdynė yra viduriniame išilginės ir vertikalios pastūmų reguliavimo taške. Vairuotojo pasiekiamumo erdvė yra padalyta į A ir B zonas. Šių zonų centrinis sferinis taškas yra 60 mm prieš ir 580 mm virš sėdynės kontrolinio taško (žr. 5 paveikslą). A zona – tai 550 mm skersmens sfera, o B zona yra tarp pirmiau minėtos sferos ir 1 000 mm skersmens sferos. 5 paveikslas 2.3.2.9.2. A zonoje išlaikomas 120 mm, o B zonoje – 25 mm saugus atstumas aplink suspaudimo ir nupjovimo vietas, o tarp nupjovimo dalių, kuriomis keičiamas kampas, išlaikomas ne mažesnis kaip 30° kampas. 2.3.2.9.3. A zonoje turi būti atsižvelgiama tik į tas suspaudimo ir nupjovimo vietas, kuriose pavojų sukelia išoriniu energijos šaltiniu varomos dalys. 2.3.2.9.4. Jeigu vieta laikoma pavojinga dėl to, kad prie sėdynės yra konstrukcijos dalys, tarp sėdynės ir šių dalių išlaikomas bent 25 mm saugus atstumas. Vieta tarp sėdynės atkaltės ir greta esančių konstrukcijos dalių nelaikoma pavojinga, jeigu pirmiau minėtos konstrukcijos dalys yra aptakios, o sėdynės atkaltė – iš visų pusių suapvalinta ir neturi aštrių briaunų. 2.3.2.10. Keleivio sėdynė (jeigu yra) 2.3.2.10.1. Jeigu dalys gali kelti pavojų kojoms, turi būti numatyti saugos įtaisai 800 mm spindulio pusrutulyje, pradedant nuo sėdynės pagrindo priekinio krašto ir į apačią. 2.3.2.10.2. Kaip aprašyta 2.3.2.9 punkte (žr. 6 paveikslą), pavojingos vietos A ir B zonose turi būti apsaugotos sferos viduje, kurio centras yra 670 mm virš keleivio sėdynės priekinio krašto vidurio. 6 paveikslas 2.3.2.11. ▼M2 Siauros tarpvėžės traktoriai ir T4.3 kategorijos traktoriai. 2.3.2.11.1. Jeigu tai yra siauros tarpvėžės traktoriai, kaip apibrėžta Tarybos direktyvos 87/402/EEB ( 10 ) 1 straipsnio antroje įtraukoje, ir T4.3 kategorijos traktoriai, kaip apibrėžta Direktyvos 2003/37/EB II priedo B skyriaus 1 priedėlio 1 dalyje, 2.3.2.9 punkto reikalavimai netaikomi sričiai, esančiai po 45° kampu į galą pasvirusia ir judėjimo krypčiai statmena plokštuma, kuri eina per tašką, esantį 230 mm atstumu už sėdynės kontrolinio taško (žr. 7 pav.). Jeigu šioje zonoje yra bent viena pavojinga vieta, prie traktoriaus turi būti pritvirtinti atitinkami įspėjimai. ▼B 7 paveikslas 2.3.2.11.2. Tarybos direktyvos 80/720/EEB ( 11 ) I priedo II.1 ir II.2 skirsnių nuostatos taikomos vairuotojo vietos prieigos priemonėms. 2.3.2.11.3. Direktyvos 80/720/EEB I priedo 1.6 punkto nuostatos taikomos valdymo įtaisams. 2.3.2.11.4. Prieš atskaitos plokštumą, per paminos (sankabos ir (arba) darbinio stabdžio) vidurį stačiu kampu kertančią išilginę transporto priemonės ašį, labai karštos išmetimo sistemos sudėtinės dalys turi būti apsaugotos, jeigu jos yra viršutinės zonos 300 mm juostoje (700 mm virš žemės) ir apatinės zonos 150 mm juostoje (žr. 8 paveikslą). Iš šonų apsaugotiną zoną apriboja išoriniai traktoriaus ir išmetimo sistemos gabaritai. Po traktoriaus įlipimo pakoja esančios labai karštos išmetimo sistemos sudėtinės dalys turi būti uždengtos per visą vertikalų jų ilgį arba kitaip termiškai apsaugotos. 8 paveikslas 2.3.2.12. Lanksčiųjų hidraulinių žarnų išdėstymas ir ženklinimas 2.3.2.12.1. Lanksčiosios hidraulinės žarnos turi būti išdėstytos taip, kad nebūtų mechaniškai arba termiškai pažeidžiamos. 2.3.2.12.2. Lanksčiosios hidraulinės žarnos turi būti lengvai identifikuojamos ir jose nenutrinamai turi būti nurodyti šie duomenys: — lanksčiųjų žarnų gamintojo ženklas, — pagaminimo data (pagaminimo metai ir mėnuo), — didžiausias leistinas dinaminis veikimo viršslėgis. 2.3.2.12.3. Prie vairuotojo arba keleivio sėdynės esančios lanksčiosios hidraulinės žarnos turi būti išdėstytos arba apsaugotos taip, kad joms trūkus neiškiltų pavojus žmonėms. 2.3.2.13. Vairavimo ir posūkio ašis Viena kitos arba nejudamai pritvirtintų dalių atžvilgiu judančios dalys turi būti apsaugotos, jeigu jos yra 2.3.2.9 ir 2.3.2.10 punktuose apibrėžtose zonose. Kai lankstaus rėmo traktorius valdomas pasukant galinį pusrėmį, iš abiejų traktoriaus šonų tokiu atstumu, kokiu galima pasukti pusrėmį, turi būti nenutrinami ir aiškūs ženklai arba užrašai, nurodantys, kad neleidžiama būti pusrėmio posūkio neapsaugotoje dalyje. Atitinkami nurodymai turi būti pateikti naudojimo vadove. 2.3.2.14. Traktoriaus pavarų velenai Pavarų velenai (pvz., keturių varančiųjų ratų), kurie gali suktis tik traktoriui važiuojant, turi būti apsaugoti, jeigu jie yra 2.3.2.9 ir 2.3.2.10 punktuose apibrėžtoje zonoje. 2.3.2.15. Laisvoji erdvė apie varančiuosius ratus 2.3.2.15.1. Ratų apsaugų laisvoji erdvė turi atitikti šiuos reikalavimus. 2.3.2.15.2. „Laisvoji erdvė“ – tai erdvė, kuri aplink varančiųjų ratų padangas, skaičiuojant nuo gretimų transporto priemonės dalių, turi likti neužpildyta. Varančiųjų ratų laisvoji erdvė, kai sumontuotos didžiausios padangos, turi atitikti 9 paveiksle ir 6 lentelėje nurodytus matmenis. 9 paveikslas



6 Lentelė Standartiniai traktoriai Siauros tarpvėžės traktoriai A H A h mm Mm Mm Mm 40 60 15 30 Laisvoji erdvė, mažesnė už nurodytąją 9 paveiksle ir 6 lentelėje, be 2.3.2.9 ir 2.3.2.10 punktuose apibrėžtos erdvės, gali būti siauros tarpvėžės traktoriuose, jeigu purvasaugiai taip pat naudojami prie ratų prilipusiai žemei nugramdyti. 2.3.2.16. Karšti paviršiai Karšti paviršiai, prie kurių vairuotojas gali prisiliesti normalios eksploatacijos metu, turi būti uždengti arba izoliuoti. Tai taikoma karštiems paviršiams, esantiems prie laiptelių, turėklų, laikiklių ir neatskiriamų traktoriaus dalių, kuriomis naudojamasi įlipant ir išlipant iš traktoriaus ir prie kurių gali būti atsitiktinai prisiliesta. 2.3.2.17. Akumuliatoriaus gnybtų dangtelis Neįžeminti gnybtai turi būti apsaugoti nuo atsitiktinio trumpojo jungimo.