02014R0508 — LT — 07.10.2017 — 001.001

Šis tekstas yra skirtas tik informacijai ir teisinės galios neturi. Europos Sąjungos institucijos nėra teisiškai atsakingos už jo turinį. Autentiškos atitinkamų teisės aktų, įskaitant jų preambules, versijos skelbiamos Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje ir pateikiamos svetainėje „EUR-Lex“. Oficialūs tekstai tiesiogiai prieinami naudojantis šiame dokumente pateikiamomis nuorodomis

iš dalies keičiamas:





pataisytas:









▼B

EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTAS (ES) Nr. 508/2014

2014 m. gegužės 15 d.

dėl Europos jūrų reikalų ir žuvininkystės fondo ir kuriuo panaikinami Tarybos reglamentai (EB) Nr. 2328/2003, (EB) Nr. 861/2006, (EB) Nr. 1198/2006 bei (EB) Nr. 791/2007 ir Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas Nr. 1255/2011







I

ANTRAŠTINĖ

DALIS DALYKAS, TAIKYMO SRITIS IR TERMINŲ APIBRĖŽTYS

1 straipsnis

Dalykas

Šiuo reglamentu nustatomos Sąjungos finansinės priemonės, skirtos įgyvendinti:

a) bendrą žuvininkystės politiką (BŽP);

b) atitinkamas su jūrų teise susijusias priemones;

c) tvarų žvejybos ir akvakultūros regionų ir žvejybos vidaus vandenyse plėtojimą; ir

d) integruotą jūrų politiką (IJP).

2 straipsnis

Geografinė taikymo sritis

Šis reglamentas taikomas Sąjungos teritorijoje vykdomiems veiksmams, jeigu šiame reglamente nenurodyta kitaip.

3 straipsnis

Terminų apibrėžtys

1. Šiame reglamente, nedarant poveikio šio straipsnio 2 daliai, vartojamų terminų apibrėžtys nustatytos Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 4 straipsnyje, Reglamento (ES) Nr. 1379/2013 5 straipsnyje, Reglamento (EB) Nr. 1224/2009 4 straipsnyje ir Reglamento (ES) Nr. 1303/2013 2 straipsnyje.

2. Šiame reglamente vartojamų terminų apibrėžtys:

1. bendra keitimosi informacija aplinka (BKIA) – decentralizuotos struktūros sistemų tinklas, sukurtas naudotojams keistis informacija siekiant pagerinti informuotumą apie veiklos jūroje padėtį;

2. tarpsektoriniai veiksmai – tos iniciatyvos, kurios abipusiai naudingos įvairiems sektoriams ir (arba) sektorių politikai, kaip nurodyta SESV, ir kurių negalima iki galo įgyvendinti atitinkamose politikos srityse vykdomomis priemonėmis;

3. elektroninio duomenų registravimo ir perdavimo sistema (ERS) – sistema, skirta duomenims registruoti ir perduoti elektroninėmis priemonėmis, kaip nurodyta Reglamente (EB) Nr. 1224/2009;

4. Europos jūrų stebėjimo ir duomenų tinklas – tinklas, sujungiantis atitinkamas nacionalines jūrų stebėjimo ir duomenų programas į bendrą ir prieinamą europinį informacijos šaltinį;

5. žvejybos ir akvakultūros regionas – regionas su jūros, upės ar ežero pakrante, įskaitant tvenkinius ar upės baseiną, kuriame daug darbuotojų dirba žvejybos arba akvakultūros sektoriuje, kuris yra funkciniu požiūriu geografiškai, ekonomiškai ir socialiai susijęs ir kuris valstybės narės yra skirtas šiam tikslui;

6. žvejys – asmuo, kuris užsiima verslinės žvejybos veikla, kurią pripažįsta valstybė narė;

7. žvejyba vidaus vandenyse – žvejybos veikla versliniais tikslais vidaus vandenyse, vykdoma laivais arba kitais įrenginiais, įskaitant žvejybai ant ledo naudojamus įrenginius;

8. integruotas pakrantės zonos tvarkymas – strategijos ir priemonės, kaip nustatyta Europos Parlamento ir Tarybos rekomendacijoje 2002/413/EB ( 1 );

9. integruotas jūrų valdymas – visų Sąjungos lygio sektorių politikos priemonių, darančių poveikį vandenynams, jūroms ir pakrančių regionams, koordinuotas valdymas;

10. integruota jūrų politika (IJP) – Sąjungos politika, kurios tikslas yra skatinti koordinuotą ir nuoseklų sprendimų priėmimą siekiant maksimaliai užtikrinti valstybių narių, visų pirma Sąjungos pakrančių, salų bei atokiausių regionų, taip pat jūrų sektorių tvarų plėtojimą, ekonomikos augimą ir socialinę sanglaudą vykdant nuoseklią su jūromis susijusią politiką ir pasitelkiant atitinkamą tarptautinį bendradarbiavimą;

11. integruotas jūrų stebėjimas (IJS) – Sąjungos iniciatyva, kuria siekiama padidinti Europos jūrų stebėjimo veiklos veiksmingumą ir rezultatyvumą keičiantis informacija ir bendradarbiaujant tarp sektorių ir valstybių;

12. jūrų teritorijų planavimas – procesas, kurį vykdydamos atitinkamos valstybės narės valdžios institucijos analizuoja ir organizuoja žmogaus veiklą jūrų regionuose, kad būtų pasiekti ekologiniai, ekonominiai ir socialiniai tikslai;

13. priemonė – veiksmų grupė;

14. mažos apimties priekrantės žvejyba – žvejyba, vykdoma žvejybos laivais, kurių bendras ilgis mažesnis nei 12 metrų ir kurie nenaudoja velkamųjų žvejybos įrankių, išvardytų Komisijos reglamento (EB) Nr. 26/2004 ( 2 ) I priedo 3 lentelėje;

15. tik vidaus vandenyse plaukiojantys laivai – verslinei žvejybai vidaus vandenyse naudojami laivai, neįtraukti į Sąjungos žvejybos laivyno registrą.







II

ANTRAŠTINĖ

DALIS BENDROJI SISTEMA







I

SKYRIUS

Europos jūrų reikalų ir žuvininkystės fondo įsteigimas ir jo tikslai

4 straipsnis

Įsteigimas

Šiuo reglamentu įsteigiamas Europos jūrų reikalų ir žuvininkystės fondas (EJRŽF).

5 straipsnis

Tikslai

EJRŽF padeda siekti šių tikslų:

a) skatinti konkurencingą, aplinkosaugos požiūriu tvarią, ekonomiškai gyvybingą ir socialiai atsakingą žvejybą ir akvakultūrą;

b) skatinti BŽP įgyvendinimą;

c) skatinti subalansuotą ir integracinį žvejybos ir akvakultūros regionų teritorinį plėtojimą;

d) skatinti Sąjungos IJP plėtojimą ir įgyvendinimą, papildant sanglaudos politiką ir BŽP.

Siekiant tų tikslų nedidinami žvejybos pajėgumai.

6 straipsnis

Sąjungos prioritetai

EJRŽF prisidedama prie strategijos „Europa 2020“ ir BŽP įgyvendinimo. Juo laikomasi šių tvaraus žvejybos ir akvakultūros ir susijusios veiklos plėtojimo Sąjungos prioritetų, kuriais atspindimi atitinkami Reglamento (ES) Nr. 1303/2013 teminiai tikslai:

1. Aplinkosaugos požiūriu tvarios, efektyviai išteklius naudojančios, inovacinės, konkurencingos ir žiniomis grindžiamos žvejybos skatinimas, siekiant šių konkrečių tikslų:

a) žvejybos poveikio jūrų aplinkai mažinimo, be kita ko, kiek įmanoma vengiant nepageidaujamo laimikio ir mažinant jo kiekį;

b) vandens biologinės įvairovės ir ekosistemų apsaugos ir atkūrimo;

c) pusiausvyros tarp žvejybos pajėgumų ir turimų žvejybos galimybių užtikrinimo;

d) žvejybos įmonių, įskaitant mažos apimties priekrantės žvejybos laivyną, konkurencingumo bei gyvybingumo didinimo ir saugos bei darbo sąlygų gerinimo;

e) paramos teikimo technologinės plėtros, inovacijų, įskaitant energijos vartojimo efektyvumo didinimą, ir žinių perdavimo gerinimui;

f) profesinio mokymo, naujų profesinių gebėjimų ir mokymosi visą gyvenimą plėtojimo.

2. Aplinkosaugos požiūriu tvarios, efektyviai išteklius naudojančios, inovacinės, konkurencingos ir žiniomis grindžiamos akvakultūros skatinimas, siekiant šių konkrečių tikslų:

a) paramos technologinės plėtros, inovacijų ir žinių perdavimo gerinimui teikimo;

b) akvakultūros įmonių, visų pirma MVĮ, konkurencingumo bei gyvybingumo didinimo, įskaitant saugos ir darbo sąlygų gerinimą;

c) vandens biologinės įvairovės apsaugos ir atkūrimo ir su akvakultūra susijusių ekosistemų stiprinimo, taip pat efektyviai išteklius naudojančios akvakultūros skatinimo;

d) akvakultūros, kuria užtikrinama aukšto lygio aplinkosauga ir gyvūnų sveikata bei jų gerovė ir visuomenės sveikata bei sauga, skatinimo;

e) profesinio mokymo, naujų profesinių gebėjimų ir mokymosi visą gyvenimą plėtojimo.

3. BŽP įgyvendinimo skatinimas, siekiant šių konkrečių tikslų:

a) mokslinių žinių gilinimo bei teikimo ir duomenų rinkimo bei tvarkymo gerinimo;

b) paramos teikimo stebėsenos, kontrolės ir vykdymo užtikrinimo priemonėms, stiprinant institucinius gebėjimus ir viešojo administravimo veiksmingumą, nedidinant administracinės naštos.

4. Užimtumo ir teritorinės sanglaudos didinimas, įgyvendinant šį konkretų tikslą: ekonomikos augimo, socialinės įtraukties ir darbo vietų kūrimo skatinimo ir įsidarbinimo galimybių bei darbo jėgos judumo rėmimo pakrančių ir sausumos bendruomenėse, priklausomose nuo žvejybos ir akvakultūros, įskaitant veiklos įvairinimą žuvininkystės sektoriuje ir kituose jūrų ekonomikos sektoriuose.

5. Prekybos ir perdirbimo skatinimas siekiant šių konkrečių tikslų:

a) žvejybos ir akvakultūros produktų rinkos organizavimo gerinimo;

b) investicijų į perdirbimo ir prekybos sektorius skatinimo.

6. IJP įgyvendinimo skatinimas.







II

SKYRIUS

Pasidalijamasis ir tiesioginis valdymas

7 straipsnis

Pasidalijamasis ir tiesioginis valdymas

1. V antraštinėje dalyje nurodytas priemones finansuoja EJRŽF, laikantis Sąjungos ir valstybių narių pasidalijamojo valdymo principo ir Reglamente (ES) Nr. 1303/2013 nustatytų bendrų taisyklių.

2. VI antraštinėje dalyje nurodytas priemones finansuoja EJRŽF, laikantis tiesioginio valdymo principo.







III

SKYRIUS

Bendrieji pagal pasidalijamojo valdymo principą teikiamos pagalbos principai

8 straipsnis

Valstybės pagalba

1. Nedarant poveikio šio straipsnio 2 daliai, pagalbai, kurią valstybės narės teikia žvejybos ir akvakultūros sektoriaus įmonėms, taikomi SESV 107, 108 ir 109 straipsniai.

2. Tačiau SESV 107, 108 ir 109 straipsniai netaikomi valstybių narių pagal šį reglamentą ir laikantis jo nuostatų atliekamiems mokėjimams, kuriems taikomas SESV 42 straipsnis.

3. Visos nacionalinės nuostatos, kuriomis nustatomas viešasis finansavimas, kuriuo siekiama daugiau nei šio reglamento nuostatos dėl 2 dalyje nurodytų mokėjimų, traktuojamos kaip viena visuma, remiantis 1 dalimi.

4. Komisija, remdamasi SESV 108 straipsniu, gali leisti teikti veiklos pagalbą atokiausiuose regionuose, nurodytuose SESV 349 straipsnyje, žvejybos ir akvakultūros produktų gamybos, perdirbimo ir prekybos sektoriuose tik SESV I priede išvardytiems žvejybos ir akvakultūros produktams, kuriems taikomi Sutarties 107, 108 ir 109 straipsniai, siekiant sumažinti tokiems regionams būdingas kliūtis, atsirandančias dėl jų izoliuotumo, padėties salose ir labai didelio atokumo.

9 straipsnis

Konkrečios ex ante sąlygos

Europos jūrų reikalų ir žuvininkystės fondui taikomos konkrečios ex ante sąlygos, nurodytos IV priede.







IV

SKYRIUS

Paraiškų priimtinumas ir netinkami finansuoti veiksmai

10 straipsnis

Paraiškų priimtinumas

1. Veiklos vykdytojo pateikta paraiška dėl EJRŽF paramos laikoma nepriimtina nurodytu laikotarpiu, kuris nustatytas pagal šio straipsnio 4 dalį, jei kompetentinga valdžios institucija nustatė, kad atitinkamas veiklos vykdytojas:

a) padarė sunkų pažeidimą, kaip nurodyta Tarybos reglamento (EB) Nr. 1005/2008 ( 3 ) 42 straipsnyje arba Reglamento (EB) Nr. 1224/2009 90 straipsnio 1 dalyje;

b) yra susijęs su Reglamento (EB) Nr. 1005/2008 40 straipsnio 3 dalyje nustatytame Sąjungos NNN žvejybą vykdančių laivų sąraše nurodytų žvejybos laivų arba laivų, plaukiojančių su nebendradarbiaujančiomis trečiosiomis šalimis pripažintų šalių, kaip išdėstyta to reglamento 33 straipsnyje, vėliavomis, eksploatavimu, valdymu arba nuosavybe;

c) padarė sunkų BŽP taisyklių pažeidimą, kuris nurodytas kituose Europos Parlamento ir Tarybos priimtuose teisės aktuose; ar

d) padarė bet kurią iš Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2008/99/EB ( 4 ) 3 ir 4 straipsniuose nurodytų nusikalstamų veikų, kai teikiama paraiška paramai pagal šio reglamento V antraštinės dalies II skyrių.

2. Paramos gavėjas po paraiškos pateikimo turi toliau atitikti 1 dalies a–d punktuose nurodytas sąlygas per visą veiksmo įgyvendinimo laikotarpį bei per penkerių metų laikotarpį po galutinio mokėjimo.

3. Nustatytą laikotarpį, nustatytą pagal šio straipsnio 4 dalį, nepriimama veiklos vykdytojo teikiama paraiška, jei valstybės narės kompetentinga valdžios institucija nustatė, kad tas veiklos vykdytojas įvykdė su Europos žuvininkystės fondu (EŽF) arba EJRŽF susijusį sukčiavimą, kaip apibrėžta Europos Bendrijų finansinių interesų apsaugos konvencijos ( 5 ) 1 straipsnyje,.

4. Komisijai suteikiami įgaliojimai laikantis 126 straipsnio priimti deleguotuosius aktus, kuriais:

a) nustatomas šio straipsnio 1 ir 3 dalyse nurodytas laikotarpis, kuris turi būti proporcingas rimto pažeidimo, nusikalstamos veikos ar sukčiavimo pobūdžiui, sunkumui, trukmei ir pasikartojimui, ir trunka mažiausiai vienus metus;

b) nustatomos atitinkamos šio straipsnio 1 ir 3 dalyse nurodyto laikotarpio pradžios ir pabaigos datos.

5. Valstybės narės reikalauja, kad veiklos vykdytojai, teikiantys su EJRŽF susijusią paraišką, pateiktų vadovaujančiajai institucijai pasirašytą pažymą, kuria patvirtina, kad jie laikosi šio straipsnio 1 dalyje nurodytų kriterijų ir jie nėra įvykdę su EŽF arba EJRŽF susijusio sukčiavimo, kaip nurodyta šio straipsnio 3 dalyje. Prieš patvirtindamos veiksmą, valstybės narės patikrina tos pažymos teisingumą, remdamosi turimais nacionalinio pažeidimų registro duomenimis, kaip nurodyta Reglamento (EB) Nr. 1224/2009 93 straipsnyje, arba kitais turimais duomenimis.

Pirmos pastraipos taikymo tikslais valstybė narė kitos valstybės narės prašymu teikia savo nacionaliniame pažeidimų registre turimą informaciją, nurodyta Reglamento (EB) Nr. 1224/2009 93 straipsnyje.

11 straipsnis

Netinkami finansuoti veiksmai

Netinkami finansuoti EJRŽF lėšomis veiksmai yra:

a) veiksmai, kuriais didinamas laivo žvejybos pajėgumas, arba įranga, kuria didinamas laivo gebėjimas rasti žuvis;

b) naujų žvejybos laivų statymas arba žvejybos laivų įvežimas;

c) laikinas ar visam laikui žvejybos veiklos nutraukimas, nebent šiame reglamente numatyta kitaip;

d) žvalgomoji žvejyba;

e) įmonės nuosavybės teisių perleidimas;

f) tiesioginis išteklių atkūrimas, išskyrus atvejus, kai tai Sąjungos teisės akte aiškiai numatyta kaip išsaugojimo priemonė arba kai tai daroma eksperimentinio išteklių atkūrimo tikslais.







III

ANTRAŠTINĖ

DALIS FINANSINĖ PROGRAMA

12 straipsnis

Biudžeto vykdymas

1. Sąjungos biudžetas, skirtas EJRŽF pagal šio reglamento V antraštinę dalį, vykdomas pagal pasidalijamojo valdymo sistemą, kaip nustatyta Reglamento (ES) Nr. 1303/2013 4 straipsnyje.

2. Sąjungos biudžetą, skirtą EJRŽF pagal šio reglamento VI antraštinę dalį, tiesiogiai vykdo Komisija pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 ( 6 ) 58 straipsnio 1 dalies a punktą.

3. Komisija panaikina visus arba dalį su tiesioginiu valdymu susijusių biudžetinių įsipareigojimų laikydamasi Reglamento (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 ir, kai tinkama, šio reglamento 123 straipsnio.

4. Pagal Reglamento (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 30 ir 53 straipsnius taikomas patikimo finansų valdymo principas.

13 straipsnis

Pasidalijamojo valdymo biudžeto ištekliai

1. 2014–2020 m. EJRŽF įsipareigojimams, susijusiems su pasidalijamuoju valdymu, skiriami ištekliai – 5 749 331 600 EUR dabartinėmis kainomis, atsižvelgiant į II priede nustatytą metinį paskirstymą.

▼C1

2. Iš 1 dalyje nurodytų biudžeto išteklių 4 340 800 000 EUR skiriama tvariam žvejybos, akvakultūros bei žuvininkystės ir akvakultūros regionų plėtojimui, su prekyba ir perdirbimu susijusioms priemonėms ir techninei paramai valstybių narių iniciatyva pagal V antraštinės dalies I, II, III, IV ir VII skyrius, išskyrus 67 straipsnį.

▼B

3. Iš 1 dalyje nurodytų biudžeto išteklių 580 000 000 EUR skiriama 76 straipsnyje nurodytoms kontrolės ir vykdymo užtikrinimo priemonėms.

4. Iš 1 dalyje nurodytų biudžeto išteklių 520 000 000 EUR skiriama 77 straipsnyje nurodytoms duomenų rinkimo priemonėms.

5. Iš 1 dalyje nurodytų biudžeto išteklių 192 500 000 EUR skiriama kompensacijai atokiausiems regionams pagal V antraštinės dalies V skyrių. Ta kompensacija per metus neturi viršyti:

a) Azorų saloms ir Madeirai – 6 450 000 EUR;

b) Kanarų saloms – 8 700 000 EUR;

c) Prancūzijos atokiausiems regionams, nurodytiems SESV 349 straipsnyje – 12 350 000 EUR.

6. Iš 1 dalyje nurodytų biudžeto išteklių 44 976 000 EUR skiriama 67 straipsnyje nurodytai paramai sandėliavimui.

7. Iš 1 dalyje nurodytų biudžeto išteklių 71 055 600 EUR skiriama V antraštinės dalies VIII skyriuje nurodytoms IJP priemonėms.

8. Valstybės narės turi galimybę tarpusavyje perskirstant naudoti pagal 3 ir 4 dalis turimus išteklius.

14 straipsnis

Tiesioginio valdymo biudžeto ištekliai

1. 2014–2020 m. EJRŽF įsipareigojimams, susijusiems su tiesioginio valdymo priemonėmis, kaip nurodyta VI antraštinės dalies I–III skyriuose, skiriami ištekliai – 647 275 400 EUR esamomis kainomis.

2. VI antraštinės dalies II ir II skyrių tikslais orientacinis lėšų paskirstymas tikslams, nustatytiems 82 ir 85 straipsniuose, yra nustatytas III priede.

3. Nuo 2 dalyje nurodytų orientacinių procentinių dalių Komisija kiekvienu atveju gali nukrypti ne daugiau nei 5 % finansinio paketo vertės suma.

4. Komisijai pagal 126 straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais pritaikomos III priede nustatytos procentinės dalys.

15 straipsnis

Laikotarpio vidurio peržiūra

Komisija atlieka VI antraštinės dalies I ir II skyrių įgyvendinimo, įskaitant poreikį pritaikyti III priede nustatytą orientacinį lėšų paskirstymą, peržiūrą ir ne vėliau kaip 2017 m. birželio 30 d. pateikia Europos Parlamentui ir Tarybai gautų rezultatų ir kokybinių bei kiekybinių EJRŽF aspektų tarpinio vertinimo ataskaitą.

16 straipsnis

Finansinis paskirstymas pasidalijamajam valdymui

1. 13 straipsnio 2–7 dalyse nurodyti ir II priedo lentelėje išdėstyti 2014–2020 m. laikotarpio valstybių narių įsipareigojimams įgyvendinti skiriami ištekliai nustatomi remiantis šiais objektyviais kriterijais:

a) jeigu taikoma V antraštinė dalis, išskyrus 76 ir 77 straipsnius:

i) užimtumo lygis žvejybos ir jūrų bei gėlų vandenų akvakultūros sektoriuose, įskaitant užimtumą susijusiuose perdirbimo sektoriuose;

ii) gamybos lygis žvejybos ir jūrų bei gėlų vandenų akvakultūros sektoriuose, įskaitant susijusį perdirbimą, ir

iii) mažos apimties priekrantės žvejybai naudojamų laivų dalis visame žvejybos laivyne;

b) jeigu taikomi 76 ir 77 straipsniai:

i) atitinkamos valstybės narės kontrolės užduočių apimtis, atsižvelgiant į nacionalinio žvejybos laivyno dydį ir kontroliuotino jūros ploto dydį, iškraunamą žvejybos produktų kiekį ir importo iš trečiųjų šalių vertę;

ii) turimi kontrolės ištekliai, palyginti su valstybės narės kontrolės užduočių apimtimi, turimas priemones nustatant atsižvelgiant į jūroje atliekamų kontrolės veiksmų skaičių ir iškraunamų žvejybos produktų patikrų skaičių;

iii) atitinkamos valstybės narės duomenų rinkimo užduočių apimtis, atsižvelgiant į nacionalinio žvejybos laivyno dydį, iškraunamą žvejybos produktų kiekį ir akvakultūros produkcijos kiekį, mokslinės stebėsenos veiklos jūroje mastą ir tyrimų, kuriuose dalyvauja ta valstybė narė, skaičių; ir

iv) turimi duomenų rinkimo ištekliai, palyginti su valstybės narės duomenų rinkimo užduočių apimtimi, turimas priemones nustatant atsižvelgiant į žmogiškuosius išteklius bei technines priemones, kurių reikia norint įvykdyti nacionalinę duomenų rinkimo atrankos programą.

c) visų priemonių atveju remiamasi ankstesniais lėšų asignavimais pagal Reglamentą (EB) Nr. 1198/2006 ir ankstesniu panaudojimu pagal Reglamentą (EB) Nr. 861/2006.

2. Komisija priima įgyvendinimo aktus, kuriais nustato bendrų išteklių metinį paskirstymą valstybėms narėms.







IV

ANTRAŠTINĖ

DALIS PROGRAMAVIMAS







I

SKYRIUS

Pagal pasidalijamojo valdymo principą finansuojamų priemonių programavimas

17 straipsnis

Veiksmų programų rengimas

1. Kiekviena valstybė narė parengia EJRŽF bendrai finansuojamų Sąjungos prioritetų, nustatytų 6 straipsnyje, įgyvendinimo bendrą veiksmų programą.

2. Valstybė narė parengia veiksmų programą glaudžiai bendradarbiaudama su Reglamento (ES) Nr. 1303/2013 5 straipsnyje nurodytais partneriais.

3. Kiek tai susiję su 18 straipsnio 1 dalies n punkte nurodyta veiksmų programos dalimi, Komisija ne vėliau kaip 2014 m. gegužės 31 d. priima įgyvendinimo aktus, kuriais nustato faktinius Sąjungos prioritetus, susijusius su vykdymo užtikrinimo ir kontrolės politika. Tie įgyvendinimo aktai priimami laikantis 127 straipsnio 2 dalyje nurodytos patariamosios procedūros.

18 straipsnis

Veiksmų programos turinys

1. Be Reglamento (ES) Nr. 1303/2013 27 straipsnyje nurodytų elementų, į veiksmų programą įtraukiama:

a) padėties analizė stiprybių, silpnybių, galimybių ir grėsmių požiūriu ir nustatyti poreikiai, kurie turi būti patenkinti geografinėje teritorijoje, kurioje taikoma programa, įskaitant, atitinkamais atvejais, jūrų baseinus.

Analizės struktūra nustatoma atsižvelgiant į šio reglamento 6 straipsnyje nustatytus atitinkamus Sąjungos prioritetus ir, atitinkamais atvejais, ji turi būti suderinta su Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 34 straipsnyje nurodytu akvakultūros daugiamečiu nacionaliniu strateginiu planu ir padaryta pažanga siekiant užtikrinti gerą aplinkos būklę plėtojant ir įgyvendinant Direktyvos 2008/56/EB 5 straipsnyje nurodytą jūrų strategiją. Konkretūs su darbo vietomis, aplinkosauga, klimato kaitos švelninimu bei prisitaikymu prie jos ir inovacijų skatinimu susiję poreikiai įvertinami atsižvelgiant į Sąjungos prioritetus, siekiant nustatyti tinkamiausias priemones kiekvieno su atitinkamomis sritimis susijusio prioriteto lygiu;

b) strategijos, kaip apibrėžta Reglamento (ES) Nr. 1303/2013 27 straipsnyje, aprašas, kuriame įrodoma, kad:

i) kiekvienam į programą įtrauktam Sąjungos prioritetui yra nustatyti tinkami tikslai, remiantis šio reglamento109 straipsnyje nurodytais bendraisiais rodikliais;

ii) atitinkamos priemonės atrenkamos logiškai pagal kiekvieną programoje pasirinktą Sąjungos prioritetą, atsižvelgiant į ex ante vertinimo ir šios dalies a punkte nurodytos analizės išvadas. Žvejybos veiklos nutraukimo visam laikui priemonių pagal šio reglamento 34 straipsnį atveju strategijos apraše turi būti nurodyti su žvejybos pajėgumų mažinimu susiję tikslai ir priemonės, kurių turi būti imtasi pagal Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 22 straipsnį. Taip pat nurodomas kompensacijos, kuri turi būti skiriama pagal šio reglamento 33 ir 34 straipsnius, apskaičiavimo metodas;

iii) finansinių išteklių paskirstymas į programą įtrauktiems Sąjungos prioritetams yra pagrįstas ir pakankamas nustatytiems tikslams pasiekti;

c) atitinkamais atvejais, konkretūs „Natura 2000“ teritorijų, kaip nustatyta Tarybos direktyva 92/43/EEB ( 7 ), poreikiai ir programos indėlis kuriant darnų žuvų išteklių atkūrimo teritorijų tinklą, kaip nustatyta Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 8 straipsnyje;

d) šio reglamento 9 straipsnyje ir IV priede nurodytų konkrečių ex ante sąlygų ir, jeigu reikia, Reglamento (ES) Nr. 1303/2013 19 straipsnio 2 dalyje nurodytų veiksmų įvertinimas;

e) veiklos rezultatų plano, kaip apibrėžta Reglamento (ES) Nr. 1303/2013 22 straipsnyje ir II priede, aprašas;

f) pagal Sąjungos prioritetus sugrupuotų atrinktų priemonių sąrašas;

g) nustatant žuvininkystės ir akvakultūros regionus pagal V antraštinės dalies III skyrių taikomų kriterijų sąrašas;

h) V antraštinės dalies III skyriuje numatytų bendruomenių inicijuotos vietos plėtros strategijų atrankos kriterijų sąrašas;

i) valstybėse narėse, kuriose daugiau kaip 1 000 laivų gali būti laikomi mažos apimties priekrantės žvejybos laivais – mažos apimties priekrantės žvejybos plėtojimo, konkurencingumo ir tvarumo veiksmų planas;

j) vertinimo reikalavimai ir vertinimo planas, nurodytas Reglamento (ES) Nr. 1303/2013 56 straipsnyje, ir veiksmai, kurių reikia imtis, kad būtų galima patenkinti nustatytus poreikius;

k) finansavimo planas, kuris turi būti parengtas atsižvelgiant į Reglamento (ES) Nr. 1303/2013 20 straipsnį ir laikantis šio reglamento 16 straipsnio 2 dalyje nurodyto Komisijos įgyvendinimo akto, kuriame pateikiama:

i) lentelė, kurioje nustatomas bendras planuojamas EJRŽF įnašas kiekvienais metais;

ii) lentelė, kurioje nustatomi naudotini EJRŽF ištekliai ir bendro finansavimo procentinis dydis pagal šio reglamento 6 straipsnyje nustatytus Sąjungos prioritetus ir techninei paramai; nukrypstant nuo šio reglamento 94 straipsnio 2 dalyje nustatytos bendrosios taisyklės, toje lentelėje, jei taikytina, atskirai nurodomi EJRŽF ištekliai ir bendro finansavimo procentiniai dydžiai, kurie, taikomi paramai, nurodytai šio reglamento 33, 34 straipsniuose, 41 straipsnio 2 dalyje, 67 ir 70 straipsniuose, 76 straipsnio 2 dalies a–d ir f–l punktuose, 76 straipsnio 2 dalies e punkte ir 77 straipsnyje;

l) informacija apie papildomumą ir koordinavimą su BSP fondais ir kitomis atitinkamomis Sąjungos ir nacionalinėmis finansavimo priemonėmis;

m) pasirengimo įgyvendinti veiksmų programą priemonės, įskaitant:

i) Reglamento (ES) Nr. 1303/2013 123 straipsnyje nurodytų institucijų identifikuojamąją informaciją ir informavimo tikslais pateikiamą glaustą valdymo ir kontrolės sistemos aprašą;

ii) žuvininkystės vietos veiklos grupių (ŽRVVG), vadovaujančiosios institucijos arba paskirtosios įstaigos atitinkamų funkcijų vykdant visas su bendruomenės inicijuotos plėtros strategija susijusias įgyvendinimo užduotis aprašą;

iii) stebėsenos ir vertinimo procedūrų aprašą ir Stebėsenos komiteto, nurodyto Reglamento (ES) Nr. 1303/2013 48 straipsnyje, bendrą sudėtį;

iv) nuostatas, kuriomis užtikrinama, kad apie programą būtų informuojama pagal šio reglamento 119 straipsnį;

n) partnerių, nurodytų Reglamento (ES) Nr. 1303/2013 5 straipsnyje, sąrašas ir konsultacijų su tais partneriais rezultatai;

o) siekiant geresnio atitikties užtikrinimo taikant 6 straipsnio 3 punkto b punkte nurodytą kontrolę ir laikantis faktinių Komisijos patvirtintų prioritetų pagal 17 straipsnio 3 dalį:

i) įstaigų, kurios įgyvendina kontrolės, tikrinimo ir vykdymo užtikrinimo sistemą, sąrašas ir glaustas jų žmogiškųjų bei finansinių išteklių, skirtų žuvininkystės kontrolei, tikrinimui ir vykdymo užtikrinimui, sąrašas, pagrindinė jų turima žuvininkystės kontrolei, tikrinimui ir vykdymo užtikrinimui skirta įranga, visų pirma laivų, orlaivių ir sraigtasparnių skaičius;

ii) kontrolės priemonių, įgyvendintinų naudojant bendruosius rodiklius, kurie turi būti nustatyti pagal 109 straipsnį, bendrieji tikslai;

iii) konkretūs tikslai, kurie turi būti pasiekti atsižvelgiant į 6 straipsnyje nustatytus Sąjungos prioritetus ir išsamus suskirstymas pagal kategorijas per visą programavimo laikotarpį;

p) duomenų, skirtų tvariam žuvininkystės valdymui, kaip nurodyta 6 straipsnio 3 punkto a punkte, rinkimo tikslu ir laikantis daugiametės Sąjungos programos, nurodytos Reglamento (EB) Nr. 199/2008 3 straipsnyje:

i) duomenų rinkimo veiklos aprašas, atsižvelgiant į Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 25 straipsnio 1 dalį;

ii) duomenų saugojimo metodų, duomenų tvarkymo ir duomenų naudojimo aprašas;

iii) gebėjimo užtikrinti patikimą finansinį ir administracinį surinktų duomenų valdymą aprašas.

p punkte nurodyta veiksmų programos dalis papildoma vadovaujantis šio reglamento 21 straipsniu.

2. Į veiksmų programą įtraukiami supaprastintų išlaidų, nurodytų Reglamento (ES) Nr. 1303/2013 67 straipsnio 1 dalies b, c ir d punktuose, papildomų išlaidų arba negautų pajamų apskaičiavimo pagal šio reglamento 96 straipsnį metodai ir kompensacijos apskaičiavimo pagal atitinkamus kiekvienai šio reglamento 40 straipsnio 1 dalyje, 53, 54, ir 55 straipsniuose, 56 straipsnio 1 dalies f punkte ir 67 straipsnyje išdėstytai veiklos rūšiai nustatytus kriterijus metodas. Atitinkamais atvejais taip pat įtraukiama informacija apie išankstinius mokėjimus ŽRVVG pagal šio reglamento 62 straipsnį.

3. Komisija priima įgyvendinimo aktus, kuriais nustato šio straipsnio 1 ir 2 dalyse aprašytų elementų pateikimo taisykles. Tie įgyvendinimo aktai priimami laikantis 127 straipsnio 3 dalyje nurodytos nagrinėjimo procedūros.

19 straipsnis

Veiksmų programos patvirtinimas

1. Laikydamasi Reglamento (ES) Nr. 1303/2013 29 straipsnio, Komisija priima įgyvendinimo aktus, kuriais patvirtina veiksmų programą.

2. Šio straipsnio 1 dalyje nurodytų įgyvendinimo aktų priėmimo tikslu Komisija išnagrinėja, ar tikėtina, kad 18 straipsnio 1 dalies b punkto ii papunktyje nurodytomis priemonėmis būtų veiksmingai sumažintas nustatytas perteklinis pajėgumas.

20 straipsnis

Veiksmų programos keitimas

1. Komisija priima įgyvendinimo aktus, kuriais patvirtina bet kuriuos veiksmų programos dalinius pakeitimus.

2. Siekiant prisitaikyti prie kintančių kontrolės poreikių, Komisija gali kas dvejus metus priimti įgyvendinimo aktus, kuriuose išsamiai nurodomi visi su 17 straipsnio 3 dalyje nurodyta vykdymo užtikrinimo ir kontrolės politika susijusių Sąjungos prioritetų pokyčiai ir atitinkami tinkami finansuoti veiksmai, kuriems turėtų būti teikiama pirmenybė. Tie įgyvendinimo aktai priimami laikantis 127 straipsnio 2 dalyje nurodytos patariamosios procedūros.

3. Atsižvelgdamos į naujus prioritetus, nustatytus šio straipsnio 2 dalyje nurodytuose įgyvendinimo aktuose, valstybės narės gali pateikti savo veiksmų programos dalinius pakeitimus. Laikantis proporcingumo principo, tokiems veiksmų programų daliniams pakeitimams taikoma pagal 22 straipsnio 2 dalį priimtina supaprastinta procedūra.

21 straipsnis

Duomenų rinkimo darbo planai

1. Taikant šio reglamento 18 straipsnio 1 dalies p punktą valstybės narės ne vėliau kaip metų, einančių prieš metus, nuo kurių turi būti pradėtas taikyti darbo planas, spalio 31 d. pagal Reglamento (EB) Nr. 199/2008 4 straipsnio 4 dalį elektroniniu būdu pateikia Komisijai duomenų rinkimo darbo planus, išskyrus atvejus, kai tebetaikomas galiojantis planas – tokiu atveju jos apie tai praneša Komisijai. Tų planų turinys turi būti suderinamas su to reglamento 4 straipsnio 2 dalimi.

2. Komisija ne vėliau kaip metų, einančių prieš metus, nuo kurių turi būti pradėtas taikyti darbo planas, gruodžio 31 d. priima įgyvendinimo aktus, kuriais patvirtina darbo planus, nurodytus 1 dalyje.

22 straipsnis

Taisyklės dėl procedūrų ir tvarkaraščių

1. Komisija gali priimti įgyvendinimo aktus, kuriais nustato taisykles dėl procedūrų, formato ir tvarkaraščių, skirtas:

a) veiksmų programoms patvirtinti;

b) pasiūlymams dėl veiksmų programų pakeitimų, įskaitant jų įsigaliojimą ir teikimo dažnumą programavimo laikotarpiu, teikti ir patvirtinti;

c) pasiūlymams dėl 20 straipsnio 3 dalyje nurodytų pakeitimų teikti ir patvirtinti;

d) duomenų rinkimo darbų planams teikti.

Tie įgyvendinimo aktai priimami laikantis 127 straipsnio 3 dalyje nurodytos nagrinėjimo procedūros.

2. Procedūros ir tvarkaraščiai supaprastinami, jeigu:

a) veiksmų programų pakeitimai yra susiję su lėšų perkėlimu tarp Sąjungos prioritetų, jeigu perkeltos lėšos neviršija 10 % Sąjungos prioritetui skirtos sumos;

b) veiksmų programų pakeitimai yra susiję su priemonių arba atitinkamų veiksmų rūšių ir susijusios informacijos bei rodiklių nustatymu arba panaikinimu;

c) veiksmų programų pakeitimai yra susiję su priemonių aprašų pakeitimais, įskaitant tinkamumo finansuoti sąlygų pakeitimus;

▼C1

d) tai susiję su 20 straipsnio 3 dalyje nurodytais pakeitimais, taip pat tolesniais 18 straipsnio 1 dalies o punkte nurodytos veiksmų programos dalies pakeitimais.

▼B

3. 2 dalis netaikoma 33 ir 34 straipsniuose bei 41 straipsnio 2 dalyje nurodytoms priemonėms.







II

SKYRIUS

Pagal tiesioginio valdymo principą finansuojamų priemonių programavimas

23 straipsnis

Metinė darbo programa

1. Siekiant įgyvendinti VI antraštinę dalį, Komisija priima įgyvendinimo aktus, kuriais nustato metines darbo programas atsižvelgdama į atitinkamuose skyriuose nustatytus tikslus. VI antraštinės dalies I ir II skyrių atveju tie įgyvendinimo aktai priimami laikantis 127 straipsnio 3 dalyje nurodytos nagrinėjimo procedūros.

2. Metinėje darbo programoje pateikiama:

a) finansuotinos veiklos aprašas ir tikslai, kurių siekiama kiekvienos veiklos atveju, kurie turi atitikti 82 ir 85 straipsniuose nustatytus tikslus. Joje taip pat nurodoma kiekvienai veiklai skirta suma, pateikiamas orientacinis įgyvendinimo tvarkaraštis bei informacija apie jos vykdymą;

b) dotacijų ir susijusių priemonių atveju – pagrindiniai vertinimo kriterijai, kurie nustatomi užtikrinant kuo geresnį tikslų, kurių siekiama veiksmų programa, įgyvendinimą, ir didžiausias galimas bendro finansavimo procentinis dydis;







V

ANTRAŠTINĖ

DALIS PAGAL PASIDALIJAMOJO VALDYMO PRINCIPĄ FINANSUOJAMOS PRIEMONĖS







I

SKYRIUS

Tvarus žuvininkystės plėtojimas

24 straipsnis

Konkretūs tikslai

Teikiant paramą pagal šį skyrių prisidedama prie konkrečių tikslų įgyvendinimo pagal 6 straipsnio 1 punkte nustatytą Sąjungos prioritetą.

25 straipsnis

Bendrosios sąlygos

1. Pagal šį skyrių paramą gavęs žvejybos laivo savininkas neperleidžia to laivo už Sąjungos ribų bent penkerius metus nuo tos paramos faktinio išmokėjimo paramos gavėjui dienos. Jei tuo laikotarpiu laivas yra perleidžiamas, veiksmo atžvilgiu nepagrįstai išmokėtą sumą valstybė narė susigrąžina proporcingai laikotarpiui, kuriuo nebuvo laikomasi šios dalies pirmame sakinyje nurodytos sąlygos.

2. Veiklos išlaidos nelaikomos tinkamomis finansuoti, jei šiame skyriuje aiškiai nenustatyta kitaip.

3. Bendras EJRŽF finansinis įnašas 33 ir 34 straipsniuose nurodytoms priemonėms ir 41 straipsnyje nurodytam pagrindinių arba pagalbinių variklių keitimui arba modernizavimui negali viršyti didesnės iš šių dviejų ribinių verčių:

a) 6 000 000 EUR; arba

b) 15 % Sąjungos finansinės paramos, kurią valstybė narė skiria Sąjungos prioritetams, išdėstytiems 6 straipsnio 1, 2 ir 5 punktuose.

4. Bendras EJRŽF finansinis įnašas 29 straipsnio 4 dalyje nurodytoms priemonėms negali viršyti 5 % valstybei narei skirtos Sąjungos finansinės paramos.

5. Parama, kuri laivų savininkams buvo skirta pagal 33 straipsnį, išskaitoma iš paramos, pagal 34 straipsnį skiriamos laivų savininkams už tą patį laivą.

26 straipsnis

Inovacijos

►C1 1. Siekdamas paskatinti inovacijas žuvininkystės sektoriuje, EJRŽF gali remti veiksmus, kuriais siekiama ◄ vystyti arba diegti naujus arba iš esmės patobulintus produktus ir įrangą, naujus arba patobulintus procesus ir metodus ir naujas arba patobulintas valdymo ir organizavimo sistemas, be kita ko, perdirbimo ir rinkodaros lygiu.

2. Pagal šį straipsnį finansuojamus veiksmus vykdo valstybės narės arba Sąjungos pripažinta mokslo arba technikos įstaiga arba tokie veiksmai vykdomi su ja bendradarbiaujant. Ta mokslo arba technikos įstaiga patvirtina tokių veiksmų rezultatus.

3. Pagal šį straipsnį finansuojamų veiksmų rezultatus valstybė narė tinkamai paviešina pagal 119 straipsnį.

27 straipsnis

Konsultavimo paslaugos

1. Siekdamas gerinti bendrus veiklos vykdytojų veiklos rezultatus bei konkurencingumą ir skatinti tausią žuvininkystę, EJRŽF gali remti:

▼C1

a) galimybių studijas ir konsultavimo paslaugas, kuriomis vertinamas veiksmų, kuriems gali būti teikiama šiame skyriuje nustatyta parama, ekonominis perspektyvumas;

▼B

b) specialistų konsultacijų aplinkos tvarumo klausimais teikimą, daugiausia dėmesio skiriant galimybėms apriboti ir, jei įmanoma, panaikinti žvejybos veiklos neigiamą poveikį jūrų, sausumos ir gėlo vandens ekosistemoms;

c) specialistų konsultacijų verslo ir rinkodaros strategijų klausimais teikimą.

2. 1 dalyje nurodytas galimybių studijas, konsultavimo paslaugas ir konsultacijas rengia mokslo, akademinės, profesinės ar technikos įstaigos arba konsultacijas ekonomikos klausimais teikiantys subjektai, turintys reikiamą kompetenciją.

3. 1 dalyje nuodyta parama teikiama veiklos vykdytojams, žvejų organizacijoms, įskaitant gamintojų organizacijas ar viešosios teisės subjektus.

4. Tais atvejais, kai 1 dalyje nurodyta parama neviršija 4 000 EUR sumos, paramos gavėjas gali būti atrinktas pagreitinta tvarka.

28 straipsnis

Mokslininkų ir žvejų partnerystės

1. Siekdamas paskatinti mokslininkų ir žvejų keitimąsi žiniomis, EJRŽF gali remti:

a) vienos ar daugiau nepriklausomų mokslo įstaigų ir žvejų arba vienos ar daugiau žvejų organizacijų tinklų kūrimą, partnerystės susitarimus ar asociacijas, kuriose gali dalyvauti technikos įstaigos;

b) veiklą, vykdomą a punkte nurodytuose tinkluose, pagal partnerystės susitarimus ar asociacijose.

2. 1 dalies b punkte nurodyta veikla gali apimti duomenų rinkimo ir tvarkymo veiklą, tyrimus, bandomuosius projektus, žinių ir mokslinių tyrimų rezultatų platinimą, seminarus ir geriausią praktiką.

3. 1 dalyje nurodyta parama gali būti teikiama viešosios teisės subjektams, žvejams, žvejų organizacijoms, ŽRVVG ir nevyriausybinėms organizacijoms.

29 straipsnis

Žmogiškojo kapitalo, darbo vietų kūrimo ir socialinio dialogo rėmimas

1. Siekdamas remti žmogiškąjį kapitalą, darbo vietų kūrimą ir socialinį dialogą, EJRŽF gali remti:

a) profesinį mokymą, mokymąsi visą gyvenimą, bendrus projektus, ekonominio, techninio, reguliuojamojo ar mokslinio pobūdžio žinių ir inovacinės praktikos pavyzdžių platinimą, naujų profesinių gebėjimų įgijimą, visų pirma, kai tai susiję su tvariu jūrų ekosistemų valdymu, higiena, sveikata, sauga, jūrų sektoriaus veiklos rūšimis, inovacijomis ir verslumu;

b) suinteresuotųjų subjektų, be kita ko, organizacijų, propaguojančių lygias vyrų ir moterų galimybes, propaguojančių moterų vaidmenį žvejų bendruomenėse ir skatinančių mažos apimties priekrantės žvejyboje ar žvejyboje nuo kranto dalyvaujančias grupes, kurioms nepakankamai atstovaujama, bendradarbiavimą tinkluose ir keitimąsi patirtimi bei geriausios praktikos pavyzdžiais;

c) socialinį dialogą Sąjungos, nacionaliniu, regioniniu arba vietos lygiu, įtraukiant žvejus, socialinius partnerius ir kitus atitinkamus suinteresuotuosius subjektus.

2. 1 dalyje nurodyta parama taip pat gali būti teikiama savarankiškai dirbančių žvejų sutuoktiniams arba, jeigu jie pripažįstami pagal nacionalinę teisę, ir ta apimtimi, kuria jie pripažįstami, savarankiškai dirbančių žvejų sugyventiniams, laikantis sąlygų, nustatytų Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2010/41/ES ( 8 ) 2 straipsnio b punkte.

3. 1 dalies a punkte nurodyta parama ne ilgesnį nei dvejų metų laikotarpį gali būti teikiama jaunesnių nei 30 metų amžiaus asmenų, kurie atitinkamos valstybės narės yra pripažįstami bedarbiais, (toliau – mokiniai) mokymui. Tokia parama skiriama mokymui tik mažos apimties priekrantės žvejybos laive, kuris priklauso ne jaunesniam nei 50 metų profesionaliam žvejui, įformintam atitinkamos valstybės narės pripažįstama mokinio ir laivo savininko sutartimi, kuris apima tausios žvejybos praktikos bei jūrų biologinių išteklių išsaugojimo, kaip apibrėžta Reglamente (ES) Nr. 1380/2013, kursus. Su mokiniu laive turi būti ne jaunesnis kaip 50 metų profesionalus žvejys.

4. Pagal 3 dalį profesionaliems žvejams parama teikiama mokinių atlyginimui bei susijusioms išlaidoms padengti ir apskaičiuojama pagal Reglamento (ES) Nr. 1303/2013 67 straipsnio 5 dalį, atsižvelgiant į ekonominę padėtį ir pragyvenimo lygį atitinkamoje valstybėje narėje. Ta parama negali viršyti didžiausios 40 000 EUR sumos kiekvienam paramos gavėjui programavimo laikotarpiu.

30 straipsnis

Pajamų įvairinimas ir naujų rūšių pajamos

1. EJRŽF gali remti investicijas, kuriomis prisidedama prie žvejų pajamų įvairinimo plėtojant papildomą veiklą, įskaitant investicijas į laivą, žūklės turizmą, restoranus, žvejybos aplinkosaugos funkcijas ir šviečiamąją su žvejyba susijusią veiklą.

2. 1 dalyje numatyta parama teikiama žvejams, kurie:

a) pateikia verslo planą, skirtą naujai jų veiklai plėtoti;

b) turi reikiamų profesinių gebėjimų, kurie gali būti įgyjami vykdant pagal 29 straipsnio 1 dalies a punktą finansuojamus veiksmus.

3. 1 dalyje numatyta parama teikiama tik jei papildoma veikla yra susijusi su žvejo pagrindine žvejybos veikla.

4. Pagal 1 dalį teikiamos paramos suma negali viršyti 50 % verslo plane kiekvienam veiksmui numatyto biudžeto ir kiekvienam paramos gavėjui taikomos didžiausios 75 000 EUR sumos.

31 straipsnis

Parama veiklą pradedantiems jauniesiems žvejams

1. EJRŽF gali teikti paramą jauniesiems žvejams, skirtą verslo veiklai pradėti.

2. Parama pagal šį straipsnį gali būti skiriama tik įsigyti pirmam žvejybos laivui:

a) kurio bendras ilgis mažesnis nei 24 metrai;

b) kuris pritaikytas jūrinei žvejybai;

c) kurio amžius – nuo 5 iki 30 metų; ir

d) kuris priklauso laivyno segmentui, kurio atveju Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 22 straipsnio 2 dalyje nurodytoje ataskaitoje apie žvejybos pajėgumus nurodyta, kad to segmento pajėgumai subalansuoti su jo turimomis žvejybos galimybėmis.

3. Šiame straipsnyje „jaunasis žvejas“ reiškia fizinį asmenį, kuris pageidauja pirmą kartą įsigyti žvejybos laivą, kuriam paraiškos pateikimo metu yra mažiau nei 40 metų ir kuris bent penkerius metus dirbo žveju arba yra įgijęs lygiavertį profesinį išsilavinimą. Valstybės narės gali nustatyti papildomus objektyvius kriterijus, pagal kuriuos nustatoma, ar jaunasis žvejas atitinka paramos skyrimo pagal šį straipsnį reikalavimus.

4. Parama pagal šį straipsnį negali viršyti 25 % žvejybos laivo įsigijimo išlaidų ir bet kuriuo atveju negali viršyti 75 000 EUR vienam jaunajam žvejui.

32 straipsnis

Sveikata ir sauga

1. Siekdamas pagerinti žvejų higieną, sveikatą, saugą ir darbo sąlygas, EJRŽF gali remti investicijas į laivą arba į atskirą įrangą, jeigu tomis investicijomis užtikrinama daugiau, nei reikalaujama pagal Sąjungos ar nacionalinės teisės aktus.

2. Parama pagal šį straipsnį teikiama žvejams arba žvejybos laivų savininkams.

3. Jeigu veiksmą sudaro investicijos į laivą, parama tam pačiam žvejybos laivui teikiama ne daugiau kaip kartą per programavimo laikotarpį tos pačios rūšies investicijoms. Jeigu veiksmą sudaro investicijos į atskirą įrangą, parama tam pačiam paramos gavėjui teikiama ne daugiau kaip kartą per programavimo laikotarpį tos pačios rūšies įrangai.

4. Komisijai pagal 126 straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais nustatomos šio straipsnio 1 dalyje nurodytos tinkamos finansuoti veiksmų rūšys.

33 straipsnis

Laikinas žvejybos veiklos nutraukimas

1. EJRŽF gali remti laikino žvejybos veiklos nutraukimo priemones šiais atvejais:

a) kai įgyvendinamos Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 12 ir 13 straipsniuose nurodytos atitinkamai Komisijos priemonės arba valstybių narių neatidėliotinos priemonės arba to reglamento 7 straipsnyje nurodytos išsaugojimo priemonės, įskaitant išteklių atsinaujinimo laikotarpius;

b) kai neatnaujinami tausios žuvininkystės partnerystės susitarimai arba jų protokolai;

c) kai laikinas nutraukimas yra numatytas valdymo plane, priimtame pagal Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1967/2006 ( 9 ), arba daugiamečiame plane, priimtame pagal Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 9 ir 10 straipsnius, kai, remiantis mokslinėmis rekomendacijomis, reikia mažinti žvejybos pastangas siekiant tikslų, nurodytų to Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 2 straipsnio 2 dalyje ir 2 straipsnio 5 dalies a punkte.

2. 1 dalyje nurodyta parama gali būti skirta ne ilgesnį kaip šešių mėnesių laikotarpį vienam laivui 2014–2020 m. laikotarpiu.

3. 1 dalyje nurodyta parama skiriama tik:

a) Sąjungos žvejybos laivų savininkams, kurių laivai įregistruoti kaip naudojami ir kuriais per paskutinius dvejus kalendorinius metus iki paraiškos paramai gauti pateikimo dienos ne mažiau kaip 120 dienų vykdyta žvejybos veikla jūroje; arba

b) žvejams, kurie per paskutinius dvejus kalendorinius metus iki paraiškos paramai gauti pateikimo dienos ne mažiau kaip 120 dienų dirbo jūroje Sąjungos žvejybos laive, kurio veikla laikinai nutraukiama.

4. Žvejybos laivas ar atitinkami žvejai faktiškai sustabdo visą žvejybos veiklą. Kompetentinga valdžios institucija įsitikina, kad atitinkamas žvejybos laivas laikotarpiu, kuriuo laikinai nutraukta veikla, nevykdo jokios žvejybos veiklos.

34 straipsnis

Žvejybos veiklos nutraukimas visam laikui

1. EJRŽF gali remti žvejybos veiklos nutraukimo visam laikui priemones, tik jei tai vyksta išmontuojant žvejybos laivus, ir su sąlyga, kad:

a) tai įtraukta į veiksmų programą, kaip nustatyta 18 straipsnyje; ir

b) veiklos nutraukimas visam laikui kaip priemonė yra numatytas Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 22 straipsnio 4 dalyje nurodytame veiksmų plane, kuriame konstatuota, kad laivyno segmento pajėgumai nėra veiksmingai subalansuoti su to segmento turimomis žvejybos galimybėmis.

2. Parama pagal 1 dalį teikiama:

a) Sąjungos žvejybos laivų savininkams, kurių laivai įregistruoti kaip naudojami ir kuriais per paskutinius dvejus kalendorinius metus iki paraiškos paramai gauti pateikimo dienos ne mažiau kaip 90 dienų per metus vykdyta žvejybos veikla jūroje; arba

b) žvejams, kurie per paskutinius dvejus kalendorinius metus iki paraiškos paramai gauti pateikimo dienos ne mažiau kaip 90 dienų per metus dirbo jūroje Sąjungos žvejybos laive, kurio veikla nutraukiama visam laikui.

3. Atitinkami žvejai faktiškai nutraukia visą žvejybos veiklą. Paramos gavėjas kompetentingai valdžios institucijai pateikia įrodymus, kad jis faktiškai nutraukė žvejybos veiklą. Tuo atveju, jei praėjus mažiau kaip dvejų metų laikotarpiui nuo paraiškos paramai gauti pateikimo dienos žvejys atnaujina žvejybos veiklą, kompensacija grąžinama pro rata temporis pagrindu.

4. Parama pagal šį straipsnį gali būti skiriama iki 2017 m. gruodžio 31 d.

5. Parama pagal šį straipsnį išmokama tik po to, kai iš Sąjungos žvejybos laivyno registro visam laikui pašalinti lygiaverčiai pajėgumai, o žvejybos licencijos ir leidimai taip pat visam laikui panaikinti. Paramos gavėjui draudžiama registruoti naują žvejybos laivą penkerius metus po tokios paramos gavimo. Sumažėjus pajėgumams dėl žvejybos veiklos nutraukimo visam laikui, kuriam teikiama viešoji pagalba, atitinkamai visam laikui sumažinama Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 II priede nustatyta viršutinė žvejybos pajėgumų riba.

6. Nukrypstant nuo 1 dalies, parama gali būti teikiama žvejybos veiklos nutraukimui visam laikui laivų neišmontuojant, su sąlyga, kad jie pritaikomi kitai veiklai nei verslinė žvejyba.

Be to, siekiant išsaugoti jūrinės kultūros paveldą, parama gali būti teikiama žvejybos veiklos nutraukimui visam laikui neišmontuojant tradicinių medinių laivų atveju, jei tokie laivai išlaiko paveldo funkciją sausumoje.

35 straipsnis

Pavojingų meteorologinių reiškinių ir ekologinių avarijų atvejams skirti savitarpio pagalbos fondai

1. EJRŽF gali prisidėti prie savitarpio pagalbos fondų, iš kurių mokamos kompensacijos žvejams, patyrusiems ekonominių nuostolių dėl pavojingų meteorologinių reiškinių, ekologinės avarijos ir žvejų ar žvejybos laivų avarijų jūroje jiems vykdant žvejybos veiklą atveju gelbėjimo išlaidų.

2. 1 dalies tikslais terminas „savitarpio pagalbos fondas“ – tai valstybės narės pagal jos nacionalinę teisę akredituota įnašus mokančių žvejų draudimo sistema, iš kurios mokamos kompensacinės išmokos įnašus mokantiems žvejams, patyrusiems ekonominių nuostolių dėl 1 dalyje išvardytų reiškinių.

3. Valstybės narės užtikrina, kad dėl paramos pagal šį straipsnį ir kitų Sąjungos ar nacionalinių priemonių arba privačių draudimo sistemų derinimo žalos atlyginimas neviršytų pačios žalos.

4. Kad atitiktų paramos teikimo pagal šį straipsnį reikalavimus, atitinkamas savitarpio pagalbos fondas turi:

a) būti pagal nacionalinę teisę akredituotas valstybės narės kompetentingos valdžios institucijos;

b) laikytis skaidrios įmokų į fondą ir išmokų iš jo politikos; ir

c) turėti aiškias taisykles dėl atsakomybės už susidariusias skolas.

5. Valstybės narės nustato savitarpio pagalbos fondų sukūrimo ir valdymo taisykles, visų pirma dėl kompensacinių išmokų žvejams krizės atveju skyrimo ir reikalavimų tokioms kompensacijoms gauti atitikties įvykus 1 dalyje nurodytiems pavojingiems meteorologiniams reiškiniams, ekologinėms avarijoms ar avarijoms jūroje, taip pat dėl tų taisyklių laikymosi administravimo bei stebėsenos. Valstybės narės užtikrina, kad fondo taisyklėse būtų numatytos sankcijos, taikytinos žvejo aplaidumo atvejais.

6. 1 dalyje nurodytų pavojingų meteorologinių reiškinių, ekologinių avarijų ar avarijų jūroje atvejai turi būti oficialiai tokiais pripažinti atitinkamos valstybės narės kompetentingos valdžios institucijos.

7. 1 dalyje nurodyti finansiniai įnašai turi būti susiję tik su sumomis, kurios iš tarpusavio pagalbos fondų išmokėtos kaip finansinės kompensacijos žvejams. Tarpusavio pagalbos fondų įsteigimo administracinės išlaidos nelaikomos tinkamomis finansuoti. Valstybės narės gali riboti tinkamas finansuoti išlaidas taikydamos viršutines ribas kiekvienam savitarpio pagalbos fondui.

8. 1 dalyje nurodyti finansiniai įnašai teikiami tik tiems dėl pavojingų meteorologinių reiškinių, ekologinių avarijų ar avarijų jūroje patirtiems nuostoliams padengti, kurie sudaro daugiau kaip 30 % atitinkamos įmonės metinės apyvartos, apskaičiuotos remiantis vidutine įmonės apyvarta per trejus ankstesnius kalendorinius metus.

9. Pradiniam akciniam kapitalui EJRŽF lėšos neteikiamos.

10. Kai valstybės narės nusprendžia riboti tinkamas finansuoti išlaidas taikydamos viršutines ribas, jos pateikia informaciją apie tas ribas ir jų pagrindimą savo veiksmų programose.

36 straipsnis

Parama žvejybos galimybių paskirstymo sistemoms

1. Siekiant, kad žvejybos veikla būtų pritaikyta prie žvejybos galimybių, EJRŽF gali remti žvejybos galimybių paskirstymo sistemų kūrimą, plėtojimą, stebėseną, vertinimą ir valdymą.

2. Parama pagal šį straipsnį teikiama viešosioms valdžios institucijoms, juridiniams arba fiziniams asmenims arba valstybės narės pripažintoms žvejų organizacijoms, įskaitant pripažintas gamintojų organizacijas, dalyvaujančias bendrai valdant 1 dalyje nurodytas sistemas.

37 straipsnis

Parama išsaugojimo priemonių rengimui ir įgyvendinimui ir regioniniam bendradarbiavimui

1. Siekdamas užtikrinti veiksmingą pagal Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 7, 8 ir 11 straipsnius taikomų išsaugojimo priemonių rengimą ir įgyvendinimą ir regioninį bendradarbiavimą pagal to reglamento 18 straipsnį, EJRŽF gali remti:

a) techninių ir administravimo priemonių, būtinų išsaugojimo priemonių ir regionavimo rengimui bei įgyvendinimui, rengimą, plėtojimą ir stebėseną;

b) suinteresuotųjų subjektų dalyvavimą ir valstybių narių bendradarbiavimą rengiant ir įgyvendinant išsaugojimo priemones ir regionavimą.

2. EJRŽF gali pagal 1 dalį remti tiesioginį išteklių atkūrimą tik tais atvejais, kai jis Sąjungos teisės akte numatytas kaip išsaugojimo priemonė.

38 straipsnis

Žvejybos poveikio jūrų aplinkai mažinimas ir žvejybos pritaikymas siekiant apsaugoti rūšis

1. Siekdamas mažinti žvejybos poveikį jūrų aplinkai, remti išmetimo į jūrą laipsnišką panaikinimą ir sudaryti palankesnes sąlygas perėjimui prie tausaus gyvųjų jūrų biologinių išteklių naudojimo pagal Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 2 straipsnio 2 dalį, EJRŽF gali remti investicijas į:

a) įrangą, kuria gerinamas žvejybos įrankių selektyvumas dydžio arba rūšių atžvilgiu;

b) laivą arba įrangą, kuriais siekiama panaikinti išmetimą į jūrą išvengiant nepageidaujamos verslinių išteklių priegaudos ir ją mažinant arba tvarkant nepageidaujamą priegaudą, kuri turi būti iškraunama pagal Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 15 straipsnį;

c) įrangą, kuria ribojamas ir, jei įmanoma, panaikinamas fizinis ir biologinis žvejybos poveikis ekosistemai arba jūros dugnui;

d) įrangą, kuria apsaugoma, kad į žvejybos įrankius ir sužvejojamą laimikį nepatektų žinduoliai ir paukščiai, kurie yra saugomi pagal Tarybos direktyvą 92/43/EEB arba Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2009/147/EB ( 10 ), jei nuo to nenukenčia žvejybos įrankių selektyvumas ir jei imtasi visų tinkamų priemonių, kad būtų išvengta fizinės žalos plėšrūnams.

2. Nukrypstant nuo 11 straipsnio a punkto, 1 dalyje nurodyta parama atokiausiuose regionuose gali būti teikiama inkarinėms plūdriosioms priemonėms pelaginėms žuvims žvejoti tik tuomet, jei tokiomis priemonėmis prisidedama prie tausios ir selektyvios žvejybos.

3. Parama tos pačios rūšies įrangai tame pačiame Sąjungos žvejybos laive teikiama ne dažniau kaip kartą per programavimo laikotarpį.

4. Parama teikiama tik tuo atveju, jei 1 dalyje minėtais žvejybos įrankiais arba kita įranga akivaizdžiai geriau vykdoma dydžio atranka arba daromas akivaizdžiai mažesnis poveikis ekosistemai ir netikslinėms rūšims, palyginti su standartiniais žvejybos įrankiais arba kita įranga, kurie yra leidžiami pagal Sąjungos teisę arba atitinkamą nacionalinę teisę regionavimo srityje, kaip numatyta Reglamente (ES) Nr. 1380/2013.

5. Parama teikiama:

a) Sąjungos žvejybos laivų savininkams, kurių laivai įregistruoti kaip naudojami ir kurie per dvejus kalendorinius metus iki paraiškos paramai gauti pateikimo dienos ne mažiau kaip 60 dienų vykdė žvejybos veiklą jūroje;

b) žvejams, kurie turi keistiną žvejybos įrankį ir kurie per dvejus kalendorinius metus iki paraiškos paramai gauti pateikimo dienos Sąjungos žvejybos laive dirbo ne mažiau kaip 60 dienų;

c) valstybės narės pripažintoms žvejų organizacijoms.

39 straipsnis

Su jūrų biologinių išteklių išsaugojimu susijusios inovacijos

1. Siekdamas prisidėti prie laipsniško išmetimo į jūrą bei priegaudos panaikinimo, sudaryti palankesnes sąlygas perėjimui prie gyvųjų jūrų biologinių išteklių naudojimo pagal Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 2 straipsnio 2 dalį ir sumažinti žvejybos poveikį jūrų aplinkai ir poveikį saugomiems plėšrūnams, EJRŽF gali remti veiksmus, kuriais siekiama plėtoti arba diegti žvejybos veiklos poveikio aplinkai mažinimui skirtas naujas technikos arba organizacines žinias, įskaitant tobulesnius žvejybos būdus ir žvejybos įrankių selektyvumą, arba užtikrinti tausesnį jūrų biologinių išteklių valdymą ir sambūvį su saugomais plėšrūnais.

2. Pagal šį straipsnį finansuojamus veiksmus vykdo valstybės narės pripažinta mokslo arba technikos įstaiga, kuri patvirtina tokių veiksmų rezultatus, arba tokie veiksmai vykdomi su ja bendradarbiaujant.

3. Pagal šį straipsnį finansuojamų veiksmų rezultatus valstybė narė tinkamai paviešina pagal 119 straipsnį.

4. Pagal šį straipsnį finansuojamuose projektuose dalyvaujančių žvejybos laivų skaičius neturi viršyti 5 % nacionalinį laivyną sudarančių laivų skaičiaus arba jų bendroji talpa neturi viršyti 5 % nacionalinio laivyno bendrosios talpos, apskaičiuotų paraiškos pateikimo metu. Gavusi valstybės narės prašymą, tinkamai pagrįstomis aplinkybėmis ir remdamasi Žuvininkystės mokslo, technikos ir ekonomikos komiteto (ŽMTEK), įsteigto Komisijos sprendimu 2005/629/EB ( 11 ), rekomendacija Komisija gali patvirtinti projektus, kurie viršija šioje dalyje nustatytą ribą.

5. Veiksmai, kurie nelaikomi žvejyba mokslo tikslais pagal Reglamento (EB) Nr. 1224/2009 33 straipsnį ir kuriuos sudaro naujų žvejybos įrankių arba metodų bandymas, vykdomi laikantis atitinkamai valstybei narei nustatytų žvejybos galimybių apribojimų.

6. Grynosios pajamos, gautos žvejybos laivui dalyvaujant veiksme, atimamos iš tinkamų finansuoti to veiksmo išlaidų laikantis Reglamento (ES) Nr. 1303/2013 65 straipsnio 8 dalies.

7. 6 dalies tikslais terminas „grynosios pajamos“ reiškia žvejų pajamos iš pirmo žuvų ar vėžiagyvių, kurie sužvejoti naujų techninių ar organizacinių žinių taikymo pradžios ir bandymo metu, pardavimo, atėmus pardavimo išlaidas, pavyzdžiui, aukciono mokesčius.

40 straipsnis

Jūrų biologinės įvairovės ir ekosistemų apsauga bei atkūrimas ir kompensavimo tvarka vykdant tausios žvejybos veiklą

1. Siekdamas apsaugoti ir atkurti jūrų biologinę įvairovę ir ekosistemas vykdant tausią žvejybos veiklą, atitinkamais atvejais, dalyvaujant žvejams, EJRŽF gali remti tokius veiksmus:

a) žvejų atliekamą atliekų rinkimą iš jūros, pavyzdžiui, pamestų žvejybos įrankių ir į jūrą išmestų šiukšlių pašalinimą;

b) stacionarių arba kilnojamų įrenginių jūrų gyvūnijai ir augalijai apsaugoti ir praturtinti statymą, įrengimą arba modernizavimą, įskaitant jų mokslinį parengimą ir įvertinimą;

c) pastangas, kuriomis siekiama padėti geriau valdyti arba išsaugoti jūrų biologinius išteklius;

▼C1

d) apsaugos ir valdymo planų, skirtų su žuvininkyste susijusiai veiklai „Natura 2000“ teritorijose ir Direktyvoje 2008/56/EB nurodytoms erdvės apsaugos priemonėms ir kitose ypatingose buveinėse, parengiamąjį darbą, įskaitant studijas, parengimą, stebėseną ir atnaujinimą;

▼B

e) „Natura 2000“ teritorijų valdymą, atkūrimą ir stebėseną pagal Direktyvas 92/43/EEB ir 2009/147/EB, atsižvelgiant į prioritetinių veiksmų programas, nustatytas pagal Direktyvą 92/43/EEB;

f) saugomų jūrų teritorijų valdymą, atkūrimą ir stebėseną siekiant įgyvendinti erdvės apsaugos priemones, nurodytas Direktyvos 2008/56/EB 13 straipsnio 4 dalyje;

g) priemones sąmoningumui aplinkosaugos srityje ugdyti, kuriomis žvejai įtraukiami į jūrų biologinės įvairovės apsaugą ir atkūrimą;

h) laimikiui padarytos žalos, patirtos dėl žinduolių ir paukščių, kurie saugomi pagal direktyvas 92/43/EEB ir 2009/147/EB, kompensavimo sistemas;

i) dalyvavimą kituose veiksmuose, kuriais siekiama išlaikyti ir praturtinti biologinę įvairovę bei ekosistemų funkcijas, pavyzdžiui, tam tikrų jūrų ir pakrančių buveinių atkūrimą remiant tvarius žuvų išteklius, įskaitant jų mokslinį parengimą ir įvertinimą;

2. Parama pagal 1 dalies h punktą teikiama, jei tokias sistemas oficialiai pripažįsta valstybių narių kompetentingos valdžios institucijos. Valstybės narės taip pat turėtų užtikrinti, kad dėl Sąjungos, nacionalinių ir privačių kompensavimo sistemų derinimo žalos kompensacija neviršytų pačios žalos.

3. Šiame straipsnyje nurodytus veiksmus gali vykdyti mokslo ar technikos viešosios teisės subjektai, patariamosios tarybos, žvejai, valstybės narės pripažintos žvejų organizacijos arba nevyriausybinės organizacijos, bendradarbiaujančios su žvejų organizacijomis arba ŽRVVG.

4. Komisijai pagal 126 straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais nustatomos pagal šio straipsnio 1 dalį tinkamos finansuoti išlaidos.

41 straipsnis

Energijos vartojimo efektyvumas ir klimato kaitos švelninimas

1. Siekdamas švelninti klimato kaitos poveikį ir didinti žvejybos laivų energijos vartojimo efektyvumą, ERŽJF gali remti:

a) investicijas į įrangą arba laivą, kurių tikslas – mažinti teršalų arba šiltnamio efektą sukeliančių dujų išmetimą ir didinti žvejybos laivų energijos vartojimo efektyvumą. Investicijos į žvejybos įrankius taip pat laikomos tinkamomis finansuoti, jei nuo to nenukenčia tų žvejybos įrankių selektyvumas;

b) energijos vartojimo efektyvumo patikrinimus ir sistemas;

c) tyrimus, kuriais vertinamas alternatyvių varomųjų sistemų ir alternatyvaus korpuso dizaino poveikis žvejybos laivų energijos vartojimo efektyvumui.

2. Parama pagrindinių arba pagalbinių variklių keitimui arba modernizavimui gali būti skiriama tik:

a) laivams, kurių bendras ilgis neviršija 12 metrų, jeigu naujas ar modernizuotas variklis nėra didesnės galios kW kaip esamas variklis;

b) laivams, kurių bendras ilgis yra nuo 12 iki 18 metrų, jeigu naujo ar modernizuoto variklio galia kW yra bent 20 % mažesnė už esamo variklio galią;

c) laivams, kurių bendras ilgis yra nuo 18 iki 24 metrų, jeigu naujo ar modernizuoto variklio galia kW yra bent 30 % mažesnė už esamo variklio galią.

3. Parama pagal 2 dalį pagrindinių arba pagalbinių variklių keitimui arba modernizavimui gali būti skiriama tik laivams, kurie priklauso laivyno segmentui, kurio atveju Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 22 straipsnio 2 dalyje nurodytoje ataskaitoje apie pajėgumus nurodyta, kad to segmento pajėgumai subalansuoti su jo turimomis žvejybos galimybėmis.

4. Parama pagal šio straipsnio 2 dalį skiriama tik pagrindinių arba pagalbinių variklių, kurie oficialiai sertifikuoti pagal Reglamento (EB) Nr. 1224/2009 40 straipsnio 2 dalį, keitimui arba modernizavimui. Ji išmokama tik po to, kai reikiamas pajėgumų sumažinimas kW yra visam laikui pašalintas iš Sąjungos žvejybos laivynų registro.

5. Žvejybos laivų, kuriems netaikomas varikio galios sertifikavimo reikalavimas, atveju, parama pagal šio straipsnio 1 ir 2 dalis teikiama tik pagrindinių arba pagalbinių variklių, kurių atžvilgiu variklio galios atitiktis patikrinta pagal Reglamento (EB) Nr. 1224/2009 41 straipsnį ir kurie fiziškai patikrinti siekiant užtikrinti, kad varikio galia neviršytų žvejybos licencijose nurodytos galios, keitimui arba modernizavimui.

6. 2 dalies b ir c punktuose nurodytą variklio galios sumažinimą gali pasiekti tuose punktuose nurodytų kiekvienos kategorijos laivų grupė.

7. Nedarant poveikio 25 straipsnio 3 daliai, EJRŽF parama pagal šio straipsnio 2 dalį neviršija didesnės iš šių dviejų ribinių verčių:

a) 1 500 000 EUR; arba

b) 3 % Sąjungos finansinės paramos, kurią valstybė narė skiria Sąjungos prioritetams, išvardytiems 6 straipsnio 1, 2 ir 5 punktuose.

8. Mažos apimties priekrantės žvejybos sektoriaus veiklos vykdytojų pateiktoms paraiškoms teikiama pirmenybė iki 60 % visos paramos, kuri 2 dalyje nurodytam pagrindinių ar pagalbinių variklių keitimui arba modernizavimui skiriama per visą programavimo laikotarpį.

9. Parama pagal 1 ir 2 dalis teikiama tik žvejybos laivų savininkams, ir tam pačiam žvejybos laivui tos pačios rūšies investicijoms teikiama ne dažniau kaip kartą per programavimo laikotarpį.

10. Komisijai pagal 126 straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais nustatomos tinkamos finansuoti išlaidos pagal šio straipsnio 1 dalies a punktą.

42 straipsnis

Pridėtinė vertė, produktų kokybė ir nepageidaujamos priegaudos panaudojimas

1. Siekdamas pagerinti sugautų žuvų pridėtinę vertę ar kokybę, EJRŽF gali remti:

a) investicijas į žvejybos produktų vertės didinimą, visų pirma suteikiant galimybę žvejams vykdyti savo sužvejoto laimikio perdirbimą, rinkodarą ir tiesioginę prekybą;

b) inovacines investicijas į laivus, kuriomis gerinama žvejybos produktų kokybė.

2. 1 dalies b punkte nurodyta parama teikiama su sąlyga, kad naudojami selektyvūs žvejybos įrankiai nepageidaujamai priegaudai mažinti, ir tik Sąjungos žvejybos laivų savininkams, kurių laivais per dvejus kalendorinius metus iki paraiškos paramai gauti pateikimo dienos ne mažiau kaip 60 dienų buvo vykdoma žvejybos veikla jūroje.

43 straipsnis

Žvejybos uostai, iškrovimo vietos, aukcionams skirtos patalpos ir priedangos

1. Siekdamas gerinti iškraunamų produktų kokybę, kontrolę ir atsekamumą, didinti energijos vartojimo efektyvumą, prisidėti prie aplinkos apsaugos ir gerinti saugą ir darbo sąlygas, EJRŽF gali remti investicijas, kuriomis gerinama žvejybos uostų, aukcionams skirtų patalpų, iškrovimo vietų ir priedangų infrastruktūra, įskaitant investicijas į atliekų ir jūrų šiukšlių surinkimo įrenginius.

2. Siekiant sudaryti palankesnes sąlygas vykdyti įpareigojimą iškrauti visą sužvejotą laimikį pagal Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 15 straipsnį ir Reglamento (ES) Nr. 1379/2013 8 straipsnio 2 dalies b punktą bei suteikti pridėtinės vertės nepakankamai naudojamoms sužvejoto laimikio dalims, EJRŽF gali remti investicijas į žvejybos uostus, aukcionams skirtas patalpas, iškrovimo vietas ir priedangas;

3. Siekdamas gerinti žvejų saugą, EJRŽF gali remti investicijas į priedangų įrengimą arba modernizavimą.

4. Parama neteikiama naujų uostų, naujų iškrovimo vietų arba naujų aukcionams skirtų patalpų statybai.

44 straipsnis

Vidaus vandenų žvejyba ir vidaus vandenų gyvūnija ir augalija

1. Siekdamas mažinti vidaus vandenų žvejybos poveikį aplinkai, didinti energijos vartojimo efektyvumą, gerinti iškraunamų žuvų vertę arba kokybę arba gerinti sveikatą, saugą, darbo sąlygas, žmogiškąjį kapitalą ir mokymą, EJRŽF gali remti tokias investicijas:

a) į žmogiškojo kapitalo, darbo vietų kūrimo ir socialinio dialogo rėmimą, kaip nurodyta 29 straipsnyje, laikantis tame straipsnyje nustatytų sąlygų;

b) į laivą arba atskirą įrangą, kaip nurodyta 32 straipsnyje, laikantis tame straipsnyje nustatytų sąlygų;

c) į įrangą ir tam tikrų rūšių veiksmus, kaip nurodyta 38 ir 39 straipsniuose, laikantis tuose straipsniuose nustatytų sąlygų;

d) į energijos vartojimo efektyvumo didinimą ir klimato kaitos poveikio švelninimą, kaip nurodyta 41 straipsnyje, laikantis tame straipsnyje nustatytų sąlygų;

e) skirtas sugautų žuvų pridėtinei vertei ar kokybei gerinti, kaip nurodyta 42 straipsnyje, laikantis tame straipsnyje nustatytų sąlygų;

f) į žvejybos uostus, priedangas ir iškrovimo vietas, kaip nurodyta 43 straipsnyje, laikantis tame straipsnyje nustatytų sąlygų.

▼C1

2. EJRŽF gali teikti paramą investicijoms, susijusioms su jaunųjų žvejų veiklos pradžia, kaip nurodyta 31 straipsnyje, laikantis tų pačių sąlygų, kurios išdėstytos tame straipsnyje, išskyrus to straipsnio 2 dalies b ir d punktuose nurodytus reikalavimus.

▼B

3. EJRŽF gali remti inovacijų kūrimą ir palankesnių sąlygų joms sudarymą pagal 26 straipsnį, konsultavimo paslaugas pagal 27 straipsnį, taip pat mokslininkų ir žvejų partnerystes pagal 28 straipsnį.

4. Siekdamas skatinti vidaus vandenų žvejų veiklos įvairinimą, EJRŽF gali remti vidaus vandenų žvejybos veiklos įvairinimą vykdant papildomą veiklą, laikantis 30 straipsnio sąlygų.

5. Taikant 1 dalį:

a) 30, 32, 38, 39, 41 ir 42 straipsniuose minimi žvejybos laivai suprantami kaip laivai, eksploatuojami tik vidaus vandenyse;

b) 38 straipsnyje minima jūrų aplinka suprantama kaip aplinka, kurioje eksploatuojamas vidaus vandenų žvejybos laivas.

6. Siekdamas apsaugoti ir praturtinti vandens gyvūniją ir augaliją, EJRŽF gali remti:

a) „Natura 2000“ teritorijų, kurioms daro įtaką žvejybos veikla, valdymą, atkūrimą ir stebėseną, ir vidaus vandenų, įskaitant nerštavietes ir migruojančių rūšių migracijos kelius, atkūrimą laikantis Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2000/60/EB ( 12 ), nedarant poveikio šio reglamento 40 straipsnio 1 dalies e punktui ir, atitinkamais atvejais, dalyvaujant žvejybą vidaus vandenyse vykdantiems žvejams;

b) stacionarių arba kilnojamų įrenginių, skirtų vandens gyvūnijai ir augalijai apsaugoti ir praturtinti, statymą, modernizavimą arba įrengimą, įskaitant jų mokslinį parengimą, stebėseną ir įvertinimą.

7. Valstybės narės užtikrina, kad pagal šį straipsnį paramą gaunantys laivai ir toliau būtų eksploatuojami tik vidaus vandenyse.







II

SKYRIUS

Tvarus akvakultūros plėtojimas

45 straipsnis

Konkretūs tikslai

Teikiant paramą pagal šį skyrių prisidedama prie konkrečių tikslų įgyvendinimo pagal 6 straipsnio 2 punkte nustatytą Sąjungos prioritetą.

46 straipsnis

Bendrosios sąlygos

1. Pagal šį skyrių teikiama parama skirta tik akvakultūros įmonėms, jei šiame reglamente aiškiai nenustatyta kitaip.

2. Taikant šį straipsnį, sektoriuje veiklą pradedantys verslininkai pateikia verslo planą ir, jeigu investicijų suma viršija 50 000 EUR, galimybių studiją, įskaitant veiksmų vertinimą aplinkosaugos atžvilgiu. Parama pagal šį straipsnį teikiama tik tuo atveju, jeigu iš nepriklausomos rinkodaros ataskaitos aiškiai matyti, kad produktas turi geras ilgalaikes rinkos perspektyvas.

3. Jei veiksmus sudaro investavimas į įrangą ar infrastruktūrą, užtikrinančias Sąjungos teisės aktuose nustatytų būsimų aplinkosaugos, žmonių ar gyvūnų sveikatos, higienos ar gyvūnų gerovės reikalavimų laikymąsi, parama gali būti teikiama iki dienos, kurią tokie reikalavimai tampa privalomi įmonėms.

4. Parama neteikiama genetiškai modifikuotų organizmų auginimo veiklai.

5. Parama neteikiama akvakultūros veiklai saugomose jūrų teritorijose, jeigu valstybės narės kompetentinga valdžios institucija, remdamasi poveikio aplinkai įvertinimu, yra nustačiusi, kad veikla darytų didelį neigiamą poveikį aplinkai, kuris negali būti tinkamai sušvelnintas.

47 straipsnis

Inovacijos

1. Siekdamas skatinti inovacijas akvakultūros srityje, EJRŽF gali remti veiksmus, kuriais siekiama:

a) plėtoti technines, mokslines ar organizacines žinias akvakultūros ūkiuose, kuriomis visų pirma mažinamas poveikis aplinkai, priklausomybė nuo žuvų miltų ir taukų, skatinama akvakultūroje tausiai naudoti išteklius, gerinama gyvūnų gerovė arba sudaromos palankesnės sąlygos naujiems tvarios gamybos metodams;

b) kurti ar teikti rinkai naujas akvakultūros rūšis, turinčias gerų rinkos perspektyvų, naujus arba iš esmės patobulintus produktus, naujus ar patobulintus procesus, naujas ar patobulintas valdymo ir organizavimo sistemas;

c) ištirti inovacinių produktų ar procesų technines ar ekonomines galimybes.

2. Veiksmus pagal šį straipsnį vykdo kiekvienos valstybės narės pripažintos viešosios ar privačiosios mokslo ar technikos įstaigos arba šie veiksmai vykdomi su jomis bendradarbiaujant, ir jos patvirtina tokių veiksmų rezultatus.

3. Veiksmų, kuriems vykdyti skiriama parama, rezultatus valstybė narė tinkamai paviešina pagal 119 straipsnį.

48 straipsnis

Produktyvios investicijos į akvakultūrą

1. EJRŽF lėšomis gali būti remiama:

a) produktyvios investicijos į akvakultūrą;

b) akvakultūros produkcijos ir auginamų rūšių įvairinimas;

c) akvakultūros ūkių modernizavimas, įskaitant akvakultūros srities darbuotojų darbo ir saugos sąlygų gerinimą;

d) tobulinimas ir modernizavimas, susijęs su gyvūnų sveikata bei gerove, įskaitant įrangos, skirtos ūkiams apsaugoti nuo laukinių plėšrūnų, pirkimą;

e) investicijos į neigiamo poveikio aplinkai mažinimą arba teigiamo poveikio aplinkai didinimą ir išteklių naudojimo efektyvumo didinimą;

f) investicijos į akvakultūros produktų kokybės gerinimą ar pridėtinės vertės kūrimą;

g) esamų akvakultūros tvenkinių ar lagūnų atkūrimas pašalinant dumblą arba investicijos, skirtos dumblo nusėdimo prevencijai;

h) akvakultūros įmonių pajamų įvairinimas plėtojant papildomą veiklą;

i) investicijos siekiant sudaryti galimybes gerokai sumažinti akvakultūros įmonių poveikį vandens naudojimui ir kokybei, visų pirma mažinant naudojamo vandens ar cheminių medžiagų, antibiotikų ir kitų vaistų kiekį arba gerinant išleidžiamo vandens kokybę, be kita ko, naudojant daugiatrofines akvakultūros sistemas;

j) uždarų akvakultūros sistemų, kai akvakultūros produktai auginami uždarose recirkuliacinėse sistemose, taip užtikrinant kuo mažesnį vandens naudojimą, skatinimas;

k) investicijos į energijos vartojimo efektyvumo didinimą ir į akvakultūros įmonių pertvarkymo, kad būtų naudojami atsinaujinantieji energijos ištekliai, skatinimą.

2. Parama pagal 1 dalies h punktą teikiama tik akvakultūros įmonėms, jei papildoma veikla yra susijusi su pagrindiniu įmonės akvakultūros verslu, įskaitant žūklės turizmą, akvakultūros aplinkosaugos funkcijas arba šviečiamąją su akvakultūra susijusią veiklą.

3. Parama pagal 1 dalį gali būti teikiama gamybos didinimui ir (arba) esamų akvakultūros įmonių modernizavimui arba naujų įmonių kūrimui, jei plėtojimas atitinka akvakultūros plėtojimo daugiametį nacionalinį strateginį planą, nurodytą Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 34 straipsnyje.

49 straipsnis

Valdymo, pagalbos ir konsultavimo paslaugos akvakultūros ūkiams

1. Siekiant pagerinti bendrus akvakultūros ūkių veiklos rezultatus ir konkurencingumą ir sumažinti neigiamą jų vykdomos veiklos poveikį aplinkai, EJRŽF gali remti:

a) valdymo, pagalbos ir konsultavimo paslaugų akvakultūros ūkiams sukūrimą;

b) techninio, mokslinio, teisinio, aplinkosauginio ar ekonominio pobūdžio ūkių konsultavimo paslaugų pirkimą.

2. 1 dalies b punkte nurodytos konsultavimo paslaugos apima:

a) valdymo poreikius, siekiant įgalinti akvakultūros ūkius laikytis Sąjungos ir nacionalinių aplinkosaugos teisės aktų bei jūrų teritorijų planavimo reikalavimų;

▼C1

b) poveikio aplinkai vertinimą, kaip nurodyta Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 2011/92/ES ( 13 ) ir Direktyvoje 92/43/EEB;

▼B

c) valdymo poreikius, siekiant įgalinti akvakultūros ūkius laikytis Sąjungos ir nacionalinės vandens gyvūnų sveikatos ir gerovės arba visuomenės sveikatos teisės aktų;

d) sveikatos ir saugos standartus, pagrįstus Sąjungos ir nacionalinės teisės aktais;

e) rinkodaros ir verslo strategijas.

3. 1 dalies b punkte nurodytas konsultavimo paslaugas teikia mokslo ar technikos įstaigos, taip pat konsultacijas teisės ar ekonomikos klausimais teikiantys subjektai, turintys valstybės narės pripažįstamą reikiamą kompetenciją.

4. Parama pagal 1 dalies a punktą teikiama tik viešosios teisės subjektams ar kitiems subjektams, kuriuos valstybė narė atrenka ūkių konsultavimo paslaugoms teikti. Parama pagal 1 dalies b punktą teikiama tik akvakultūros MVĮ arba akvakultūros organizacijoms, įskaitant akvakultūros gamintojų organizacijas ir akvakultūros gamintojų organizacijų asociacijas.

5. Tais atvejais, kai parama neviršija 4 000 EUR, paramos gavėjas gali būti atrinktas pagreitinta tvarka.

6. Paramos gavėjai neturi gauti paramos daugiau kaip vieną kartą per metus kiekvienai konsultavimo paslaugų kategorijai, nurodytai 2 dalyje.

50 straipsnis

Žmogiškojo kapitalo ir bendradarbiavimo tinkluose skatinimas

1. Siekdamas skatinti žmogiškąjį kapitalą ir bendradarbiavimą tinkluose akvakultūros sektoriuje, EJRŽF gali remti:

a) profesinį mokymą, mokymąsi visą gyvenimą, mokslo bei technikos žinių ir inovacinės praktikos pavyzdžių platinimą, naujų profesinių gebėjimų akvakultūros srityje įgijimą ir akvakultūros veiklos poveikio aplinkai mažinimą;

b) darbo sąlygų gerinimą ir darbo saugos skatinimą;

c) akvakultūros įmonių ar profesinių organizacijų ir kitų suinteresuotųjų subjektų, įskaitant mokslo ir technikos įstaigas arba lygias vyrų ir moterų galimybes propaguojančias įstaigas, bendradarbiavimą tinkluose ir keitimąsi patirtimi bei geriausios praktikos pavyzdžiais.

2. 1 dalies a punkte nurodyta parama neteikiama stambioms akvakultūros įmonėms, išskyrus atvejus, kai jos dalyvauja keičiantis žiniomis su MVĮ.

3. Nukrypstant nuo 46 straipsnio, parama pagal šį straipsnį taip pat teikiama viešosioms arba pusiau viešosioms organizacijoms ir kitoms organizacijoms, kurias pripažįsta valstybė narė.

4. Parama pagal šį straipsnį taip pat teikiama savarankiškai dirbančių akvakultūros augintojų sutuoktiniams arba akvakultūros augintojų gyvenimo partneriams, jeigu jie pripažįstami pagal nacionalinę teisę, ir ta apimtimi, kuria jie pripažįstami, laikantis Direktyvos 2010/41/ES 2 straipsnio b punkte nustatytų sąlygų.

51 straipsnis

Akvakultūros teritorijų galimybių didinimas

1. Siekiant prisidėti prie akvakultūros teritorijų ir infrastruktūros plėtros ir sumažinti neigiamą jose vykdomos veiklos poveikį aplinkai, EJRŽF gali remti:

a) tinkamiausių teritorijų akvakultūrai plėtoti nustatymą bei kartografavimą ir, atitinkamais atvejais, atsižvelgiant į teritorijų planavimo procesus, ir teritorijų, kuriose neturėtų būti užsiimama akvakultūros veikla, nustatymą ir kartografavimą siekiant išsaugoti tokių teritorijų vaidmenį ekosistemų veikimui;

b) paramos priemonių ir infrastruktūros, reikalingų didinti akvakultūros teritorijų galimybes ir mažinti neigiamą akvakultūros poveikį aplinkai, tobulinimą ir plėtojimą, įskaitant investicijas į žemės konsolidaciją, energijos tiekimą ar vandentvarką;

c) veiksmus, kurių kompetentingos valdžios institucijos imasi ir kuriuos įgyvendina pagal Direktyvos 2009/147/EB 9 straipsnio 1 dalį arba Direktyvos 92/43/EEB 16 straipsnio 1 dalį, kad būtų išvengta didelės žalos akvakultūrai.

d) veiksmus, kurių kompetentingos valdžios institucijos imasi ir kuriuos įgyvendina nustačius padidėjusį gaištamumą ar ligas, kaip numatyta Tarybos direktyvos 2006/88/EB ( 14 ) 10 straipsnyje. Tie veiksmai gali apimti veiksmų planų dėl vėžiagyvių, skirtų natūralių vėžiagyvių telkinių ir vandens baseinų apsaugai, atkūrimui ir tvarkymui, įskaitant paramą vėžiagyvių augintojams jiems išlaikant tokius telkinius ir vandens baseinus, priėmimą.

2. Paramos pagal šį straipsnį gavėjai gali būti tik viešosios teisės subjektai arba privačios įstaigos, kurioms valstybė narė yra pavedusi 1 dalyje nurodytas užduotis.

52 straipsnis

Naujų akvakultūros augintojų skatinimas užsiimti tausia akvakultūra

1. Siekiant skatinti verslumą akvakultūros sektoriuje, EJRŽF gali remti naujų veiklą pradedančių akvakultūros augintojų tausios akvakultūros įmonių steigimą.

2. Parama pagal 1 dalį akvakultūros augintojams, kurie pradeda veiklą šiame sektoriuje, teikiama, jeigu jie:

a) turi pakankamų profesinių gebėjimų ir kompetencijos;

b) pirmą kartą steigia akvakultūros mikroįmonę arba mažą įmonę kaip jos vadovai; ir

c) pateikia verslo planą, skirtą jų akvakultūros veiklai plėtoti;

3. Kad įgytų reikiamų profesinių gebėjimų, akvakultūros augintojai, kurie pradeda veiklą šiame sektoriuje, gali gauti 50 straipsnio 1 dalies a punkte numatytą paramą.

53 straipsnis

Perėjimas prie aplinkosaugos vadybos ir audito sistemų bei ekologinės akvakultūros

1. Siekiant skatinti ekologinės ir efektyviai energiją naudojančios akvakultūros plėtojimą, EJRŽF gali remti:

a) perėjimą nuo įprastų akvakultūros gamybos metodų prie ekologinės akvakultūros, kaip numatyta Tarybos reglamente (EB) Nr. 834/2007 ( 15 ) ir remiantis Komisijos reglamentu (EB) Nr. 710/2009 ( 16 );

b) dalyvavimą Sąjungos aplinkosaugos vadybos ir audito sistemose (EMAS), įsteigtose pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 761/2001 ( 17 ).

2. Parama teikiama tik gavėjams, kurie įsipareigoja dalyvauti EMAS ne trumpiau kaip trejus metus arba laikytis ekologinės gamybos reikalavimų ne trumpiau kaip penkerius metus.

3. Parama teikiama kompensacijos forma ne ilgiau kaip trejus metus įmonės perėjimo prie ekologinės gamybos laikotarpiu arba rengiantis dalyvauti EMAS. Valstybės narės apskaičiuoja tą kompensaciją remdamosi:

a) negautų pajamų arba papildomų išlaidų, patirtų perėjimo nuo įprastos prie ekologinės gamybos laikotarpiu vykdant veiksmus, tinkamus finansuoti pagal 1 dalies a punktą, suma; arba

b) papildomų išlaidų, susidarančių dėl EMAS taikymo ir pasirengimo dalyvauti joje, vykdant veiksmus, tinkamus finansuoti pagal 1 dalies b punktą, suma.

54 straipsnis

Aplinkosaugos funkcijas atliekanti akvakultūra

1. Siekiant skatinti aplinkosaugos funkcijas atliekančios akvakultūros plėtojimą, EJRŽF gali remti:

a) akvakultūros metodus, kurie suderinti su specialiais aplinkosaugos poreikiais ir kuriems taikomi specialūs tvarkymo reikalavimai dėl „Natura 2000“ teritorijų nustatymo pagal direktyvas 92/43/EEB ir 2009/147/EB;

b) su dalyvavimu užtikrinant vandens gyvūnų išsaugojimą ex situ ir reprodukciją pagal išsaugojimo ir biologinės įvairovės atkūrimo programas, kurias parengė arba prižiūri viešosios valdžios institucijos, tiesiogiai susijusių išlaidų kompensavimą;

c) akvakultūros veiklą, įskaitant aplinkos, biologinės įvairovės išsaugojimą ir gerinimą, taip pat kraštovaizdžio ir tradicinių akvakultūros zonų elementų tvarkymą.

2. Parama pagal 1 dalies a punktą teikiama mokant metinę kompensaciją už patirtas papildomas išlaidas ir (arba) negautas pajamas dėl tvarkymo reikalavimų atitinkamose teritorijose, susijusiose su direktyvų 92/43/EEB ar 2009/147/EB įgyvendinimu.

3. Parama pagal 1 dalies c punktą teikiama tik paramos gavėjams, kurie įsipareigoja ne trumpiau kaip penkerius metus laikytis vandens aplinkosaugos reikalavimų, kurie yra griežtesni nei taikant tik Sąjungos ir nacionalinės teisės aktus. Veiksmo nauda aplinkai įrodoma išankstiniu vertinimu, kurį atlieka valstybės narės paskirtos kompetentingos įstaigos, nebent to veiksmo nauda aplinkai jau pripažinta.

4. Parama pagal 1 dalies c punktą teikiama mokant metinę kompensaciją už patirtas papildomas išlaidas ir (arba) negautas pajamas.

5. Veiksmų, kuriems teikiama parama pagal šį straipsnį, rezultatus valstybė narė tinkamai paviešina pagal 119 straipsnį.

55 straipsnis

Visuomenės sveikatai skirtos priemonės

1. EJRŽF gali remti kompensacijas moliuskų augintojams už išaugintų moliuskų surinkimo sustabdymą, kai toks sustabdymas taikomas išskirtinai visuomenės sveikatos sumetimais.

2. Parama gali būti teikiama tik tuo atveju, jeigu surinkimas dėl moliuskų užteršimo yra sustabdytas dėl toksinus išskiriančio planktono paplitimo arba biotoksinų turinčio planktono buvimo, su sąlyga, kad:

a) užteršimas trunka ilgiau kaip keturis iš eilės einančius mėnesius; arba

b) nuostoliai dėl surinkimo sustabdymo viršija 25 % atitinkamos įmonės metinės apyvartos, apskaičiuotos remiantis vidutine tos įmonės apyvarta per trejus kalendorinius metus, einančius prieš metus, kai buvo sustabdytas moliuskų surinkimas.

Pirmos pastraipos b punkto tikslais, valstybės narės gali nustatyti specialias apskaičiavimo taisykles, taikomas trumpiau nei trejus metus veikiančioms įmonėms.

3. Kompensacija gali būti mokama ne ilgiau kaip 12 mėnesių per visą programos laikotarpį. Deramai pagrįstais atvejais tas laikotarpis gali būti pratęstas vieną kartą daugiausia 12 papildomų mėnesių ne daugiau kaip bendrai iki 24 mėnesių.

56 straipsnis

Gyvūnų sveikatos ir gerovės priemonės

1. Siekiant puoselėti gyvūnų sveikatą ir gerovę akvakultūros įmonėse, inter alia, prevencijos ir biologinio saugumo aspektais, EJRŽF gali remti:

▼C1

a) ligų kontrolės ir likvidavimo išlaidas akvakultūros sektoriuje, pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 652/2014 ( 18 ), įskaitant veiklos išlaidas, būtinas likvidavimo plane nustatytiems įsipareigojimams įvykdyti;

▼B

b) bendros ir konkrečioms gyvūnų rūšims skirtos geriausios praktikos ar elgesio kodeksų dėl biologinio saugumo ar gyvūnų sveikatos ir gyvūnų gerovės poreikių akvakultūros sektoriuje parengimą;

c) iniciatyvas, kuriomis siekiama sumažinti akvakultūros priklausomybę nuo veterinarinių vaistų;

d) veterinarinius arba farmacinius tyrimus ir informacijos platinimą ir keitimąsi ja bei geriausios praktikos pavyzdžiais, susijusiais su veterinarinėmis ligomis akvakultūros sektoriuje. siekiant skatinti tinkamą veterinarinių vaistų naudojimą;

e) valstybių narių pripažintų akvakultūros sektoriaus sanitarinės apsaugos grupių steigimą ir veiksmus;

f) kompensacijas moliuskų augintojams už laikiną jų veiklos sustabdymą dėl išskirtinio masinio gaištamumo, kai gaištamumo lygis viršija 20 % arba kai nuostoliai dėl veiklos sustabdymo viršija 35 % atitinkamos įmonės metinės apyvartos, apskaičiuotos remiantis vidutine tos įmonės apyvarta per trejus kalendorinius metus, einančius prieš metus, kuriais buvo sustabdyta veikla.

2. Parama pagal 1 dalies d punktą neapima veterinarinių vaistų įsigijimo.

3. Apie tyrimų, kurie finansuojami pagal 1 dalies d punktą, rezultatus valstybė narė tinkamai praneša ir juos paviešina pagal 119 straipsnį.

4. Parama gali būti teikiama ir viešosios teisės subjektams.

57 straipsnis

Akvakultūros išteklių draudimas

1. Siekiant apsaugoti akvakultūros gamintojų pajamas, EJRŽF gali prisidėti prie akvakultūros išteklių draudimo, padengdama ekonominius nuostolius dėl bent vieno iš šių įvykių:

a) stichinių nelaimių;

b) pavojingų meteorologinių reiškinių;

c) staigių vandens kokybės ir kiekio pokyčių, už kuriuos veiklos vykdytojas neatsako;

d) ligų, gamybos infrastruktūros gedimo ar sunaikinimo akvakultūros sektoriuje, už kuriuos veiklos vykdytojas neatsako.

2. 1 dalyje nurodytas susiklosčiusias aplinkybes akvakultūros sektoriuje turi oficialiai pripažinti atitinkama valstybė narė.

3. Tam tikrais atvejais valstybės narės gali iš anksto apibrėžti kriterijus, kuriais remiantis laikoma, kad 2 dalyje nurodytas oficialus pripažinimas yra suteiktas.

4. Parama teikiama tik akvakultūros išteklių draudimo sutartims, kurios apima 1 dalyje nurodytus ekonominius nuostolius, viršijančius 30 % akvakultūros augintojo vidutinės metinės apyvartos, apskaičiuotos remiantis akvakultūros augintojo vidutine metine apyvarta per trejus kalendorinius metus, einančius prieš metus, kuriais buvo patirti ekonominiai nuostoliai.







III

SKYRIUS

Tvarus žuvininkystės ir akvakultūros regionų plėtojimas







1

skirsnis

Taikymo sritis ir tikslai

58 straipsnis

Taikymo sritis

EJRŽF remia tvarų žuvininkystės ir akvakultūros regionų plėtojimą pagal bendruomenės inicijuotos vietos plėtros metodą, kaip nustatyta Reglamento (ES) Nr. 1303/2013 32 straipsnyje.

59 straipsnis

Konkretūs tikslai

Teikiant paramą pagal šį skyrių prisidedama prie konkrečių tikslų įgyvendinimo pagal 6 straipsnio 4 punkte nustatytą Sąjungos prioritetą.







2

skirsnis

Bendruomenės inicijuotos vietos plėtros strategijos ir Žuvininkystės vietos veiklos grupės

60 straipsnis

Bendruomenės inicijuotos vietos plėtros strategijos

1. Kad prisidėtų prie 59 straipsnyje nurodytų tikslų įgyvendinimo, bendruomenės inicijuotos vietos plėtros strategijos turi:

a) kuo labiau didinti žvejybos ir akvakultūros sektorių dalyvavimą tvariai plėtojant priekrantės žvejybos bei žvejybos vidaus vandenyse ir akvakultūros regionus;

b) užtikrinti, kad vietos bendruomenės visiškai pasinaudotų jūrų, pakrančių ir vidaus vandenų plėtros siūlomomis galimybėmis ir gautų jų teikiamą naudą, ir visų pirma padėti mažiems ir nykstantiems žvejybos uostams kuo labiau padidinti savo jūrinį potencialą plėtojant įvairią infrastruktūrą.

2. Strategijos turi atitikti atitinkamame regione nustatytas galimybes bei poreikius ir Sąjungos prioritetus, nustatytus 6 straipsnyje. Strategijos gali būti nuo tik žuvininkystei skirtų iki platesnių strategijų, skirtų žuvininkystės regionų įvairinimui. Strategijos turi būti platesnės nei vien veiksmų rinkinys ar sektoriaus priemonių sugretinimas.

61 straipsnis

Žuvininkystės vietos veiklos grupės

1. EJRŽF tikslais Reglamento (ES) Nr. 1303/2013 32 straipsnio 2 dalies b punkte nurodytos vietos veiklos grupės vadinamos Žuvininkystės regiono vietos veiklos grupėmis (ŽRVVG).

2. ŽRVVG siūlo bendruomenės inicijuotą vietos plėtros strategiją, grindžiamą bent šio reglamento 60 straipsnyje nustatytais elementais, ir yra atsakingos už jos įgyvendinimą.

3. ŽRVVG:

a) subalansuotai atstovaudamos pagrindiniams suinteresuotiesiems subjektams, įskaitant privatųjį sektorių, viešąjį sektorių ir pilietinę visuomenę, iš esmės atspindi pagrindinį savo strategijos tikslą ir socialinę bei ekonominę savo regiono sudėtį;

b) užtikrina reikšmingą žvejybos ir (arba) akvakultūros sektorių atstovavimą.

▼C1

4. Jei bendruomenės inicijuotą vietos plėtros strategiją, be EJRŽF, remia kiti fondai, žuvininkystės vietos veiklos grupių įstaiga, atrenkanti EJRŽF remiamus veiksmus, taip pat vykdo 3 dalyje nustatytus reikalavimus.

▼B

5. ŽRVVG taip pat gali atlikti papildomas užduotis, kuriomis viršijamos Reglamento (ES) Nr. 1303/2013 34 straipsnio 3 dalyje nustatytos minimalios užduotys, jei tokias užduotis joms paveda vadovaujančioji institucija.







3

skirsnis

Tinkami finansuoti veiksmai

62 straipsnis

EJRŽF parama bendruomenės inicijuotai vietos plėtrai

1. Šie veiksmai yra tinkami finansuoti pagal šį skirsnį remiantis Reglamento (ES) Nr. 1303/2013 35 straipsniu:

a) parengiamoji parama;

b) bendruomenės inicijuotų vietos plėtros strategijų įgyvendinimas;

c) bendradarbiavimo veikla;

d) einamosios išlaidos ir aktyvus pritaikymas.

2. Vietos veiklos grupės gali paprašyti vadovaujančiosios institucijos sumokėti išankstinį mokėjimą, jei tokia galimybė numatyta veiksmų programoje. Išankstinių mokėjimų suma neviršija 50 % viešosios paramos, susijusios su einamosiomis išlaidomis ir aktyviu pritaikymu, sumos.

63 straipsnis

Bendruomenės inicijuotų vietos plėtros strategijų įgyvendinimas

1. Parama bendruomenės inicijuotoms vietos plėtros strategijoms įgyvendinti gali būti teikiama šiais tikslais:

a) vertei didinti, darbo vietoms kurti, jaunimui pritraukti ir inovacijoms skatinti visuose žvejybos ir akvakultūros produktų tiekimo grandinės etapuose;

b) veiklos įvairinimui verslinės žvejybos ar kituose sektoriuose, mokymuisi visą gyvenimą ir darbo vietų kūrimui žvejybos ir akvakultūros regionuose remti;

c) žvejybos ir akvakultūros regionų aplinkos ištekliams didinti ir juos panaudoti, įskaitant klimato kaitos švelninimo veiksmus;

d) socialinei gerovei ir kultūros paveldui žvejybos ir akvakultūros regionuose, įskaitant žvejybos, akvakultūros ir jūrinės kultūros paveldą, skatinti;

e) žvejybos bendruomenių vaidmeniui vykdant vietos plėtrą stiprinti ir vietos žvejybos ištekliams bei jūrų veiklai valdyti.

2. Parama, nurodyta 1 dalyje, gali apimti šios antraštinės dalies I, II ir IV skyriuose, išskyrus 66 ir 67 straipsnius, numatytas priemones, jei yra aiškus jų valdymo vietos lygiu pagrindimas. Kai parama teikiama tas priemones atitinkantiems veiksmams, taikomos atitinkamos sąlygos ir įnašo veiksmui normos, nustatytos šios antraštinės dalies I, II ir IV skyriuose.

64 straipsnis

Bendradarbiavimo veikla

1. Reglamento (ES) Nr. 1303/2013 35 straipsnio 1 dalies c punkte nurodyta parama gali būti suteikta:

a) tarpteritorinio arba tarptautinio bendradarbiavimo projektams;

b) parengiamajai techninei paramai tarpteritorinio arba tarptautinio bendradarbiavimo projektams, jei vietos veiklos grupės gali įrodyti, kad rengiasi įgyvendinti projektą.

Šio straipsnio tikslais „tarpteritorinis bendradarbiavimas“ – bendradarbiavimas valstybėje narėje, o „tarptautinis bendradarbiavimas“ – bendradarbiavimas tarp kelių valstybių narių teritorijų arba bendradarbiavimas tarp bent vienos valstybės narės teritorijos ir vienos ar daugiau trečiųjų šalių teritorijų.

2. Šiame straipsnyje, be kitų ŽRVVG, ŽRVVG partneriai EJRŽF gali būti vietos viešojo ir privačiojo sektorių partnerystė, kuri įgyvendina bendruomenės inicijuotą vietos plėtros strategiją Sąjungoje ar už jos ribų.

3. Tais atvejais, kai bendradarbiavimo projektus atrenka ne ŽRVVG, valstybės narės sukuria tinkamą sistemą, siekiant sudaryti palankesnes sąlygas vykdyti bendradarbiavimo projektus. Jos paskelbia nacionalinę ar regioninę administracinę tarptautinių bendradarbiavimo projektų atrankos tvarką ir tinkamų finansuoti išlaidų sąrašą ne vėliau kaip per dvejus metus nuo jų veiksmų programos patvirtinimo dienos.

4. Administraciniai sprendimai dėl bendradarbiavimo projektų priimami ne vėliau kaip per keturis mėnesius nuo projekto pateikimo dienos.

5. Valstybės narės praneša Komisijai apie patvirtintus tarptautinius bendradarbiavimo projektus pagal 110 straipsnį.







IV

SKYRIUS

Su prekyba ir perdirbimu susijusios priemonės

65 straipsnis

Konkretūs tikslai

Teikiant paramą pagal šį skyrių prisidedama prie konkrečių tikslų įgyvendinimo pagal 6 straipsnio 5 punkte nustatytą Sąjungos prioritetą.

66 straipsnis

Gamybos ir prekybos planai

1. EJRŽF remia Reglamento (ES) Nr. 1379/2013 28 straipsnyje nurodytų gamybos ir prekybos planų rengimą ir įgyvendinimą.

2. Su gamybos ir prekybos planais susijusios išlaidos yra tinkamos paramai gauti EJRŽF lėšomis tik kompetentingoms valdžios institucijoms valstybėje narėje patvirtinus Reglamento (ES) Nr. 1379/2013 28 straipsnio 5 dalyje nurodytą metinę ataskaitą.

3. Per metus vienai gamintojų organizacijai suteikta parama pagal šį straipsnį neviršija 3 % tos gamintojų organizacijos per ankstesnius trejus kalendorinius metus rinkai pateiktos produkcijos vidutinės metinės vertės. Naujai pripažintai gamintojų organizacijai ta per metus suteikta parama neviršija 3 % šios organizacijos narių per ankstesnius trejus kalendorinius metus rinkai pateiktos produkcijos vidutinės metinės vertės.

4. Atitinkama valstybė narė gali skirti 50 % finansinės paramos išankstinį mokėjimą patvirtinus gamybos ir prekybos planą pagal Reglamento (ES) Nr. 1379/2013 28 straipsnio 3 dalį.

5. 1 dalyje nurodyta parama teikiama tik gamintojų organizacijoms ir gamintojų organizacijų asociacijoms.

67 straipsnis

Parama sandėliavimui

1. EJRŽF gali remti kompensacijas pripažintoms gamintojų organizacijoms ir gamintojų organizacijų asociacijoms, kurios sandėliuoja Reglamento (ES) Nr. 1379/2013 II priede išvardytus žvejybos produktus, jei tie produktai sandėliuojami pagal to reglamento 30 ir 31 straipsnius, šiomis sąlygomis:

a) parama sandėliavimui neviršija veiksmų, reikalingų atitinkamų produktų stabilizavimui ir sandėliavimui, techninių ir finansinių išlaidų sumos;

b) paramos sandėliavimui lėšomis tinkami finansuoti kiekiai neviršija 15 % atitinkamų produktų metinio kiekio, kurį gamintojų organizacija pateikia prekybai;

c) finansinė parama per metus neviršija gamintojų organizacijos narių 2009–2011 m. laikotarpiu rinkai pateiktos produkcijos 2 % vidutinės metinės vertės.

Pirmos pastraipos c punkto tikslais, kai gamintojų organizacijos narys 2009–2011 m. laikotarpiu rinkai produkcijos nepateikė, atsižvelgiama į to nario pirmųjų trejų gamybos metų rinkai pateiktos produkcijos vidutinę metinę vertę.

2. Ne vėliau kaip 2018 m. gruodžio 31 d. 1 dalyje nurodyta parama baigiasi.

3. 1 dalyje nurodyta parama teikiama tik tuo atveju, jeigu produktai pateikti žmonėms vartoti.

4. Valstybės narės savo teritorijose taikomų techninių ir finansinių išlaidų sumą nustato tokiu būdu:

a) techninės išlaidos kasmet skaičiuojamos remiantis tiesioginėmis išlaidomis, susijusiomis su stabilizavimui ir atitinkamų produktų sandėliavimui reikalingais veiksmais;

b) finansinės išlaidos kasmet skaičiuojamos taikant kiekvienoje valstybėje narėje kasmet nustatomą palūkanų normą;

Šios techninės ir finansinės išlaidos skelbiamos viešai.

5. Valstybės narės atlieka patikras, skirtas užtikrinti, kad gaminiai, kurių sandėliavimui teikiama parama, atitiktų šiame straipsnyje nustatytas sąlygas. Tokių tikrinimų tikslais paramos sandėliavimui gavėjai veda kiekvienos kategorijos produktų, padėtų į sandėlį, o vėliau vėl pateiktų rinkai žmonėms vartoti, atsargų apskaitą.

68 straipsnis

Rinkodaros priemonės

1. EJRŽF gali remti žvejybos ir akvakultūros produktų rinkodaros priemones, kuriomis siekiama:

a) steigti gamintojų organizacijas, gamintojų organizacijų asociacijas ar tarpšakines organizacijas, kurios turi būti pripažįstamos pagal Reglamento (ES) Nr. 1379/2013 II skyriaus II skirsnį;

b) ieškoti naujų rinkų ir gerinti žvejybos ir akvakultūros produktų pateikimo rinkai sąlygas, be kita ko:

i) rinkodaros potencialą turinčių rūšių;

ii) nepageidaujamos priegaudos, iškrautos iš verslinių išteklių pagal technines priemones, Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 15 straipsnį ir Reglamento (ES) Nr. 1379/2013 8 straipsnio 2 dalies b punktą;

iii) žvejybos ir akvakultūros produktų, gautų taikant mažo poveikio aplinkai metodus, arba ekologinės akvakultūros produktų, apibrėžtų Reglamente (EB) Nr. 834/2007;

c) skatinti kokybę ir pridėtinę vertę sudarant palankesnes sąlygas:

i) paraiškų užregistruoti tam tikrą produktą teikimui ir atitinkamų veiklos vykdytojų prisitaikymui prie susijusių atitikties ir sertifikavimo reikalavimų pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1151/2012 ( 19 );

ii) tausios žvejybos ir akvakultūros produktų, įskaitant mažos apimties priekrantės žvejybos būdu sužvejotus produktus, ir aplinkai nežalingų perdirbimo metodų sertifikavimui ir propagavimui;

iii) mažos apimties priekrantės žvejų tiesioginei prekybai ar nuo kranto žvejojančių žvejų tiesioginei prekybai;

iv) produktų pateikimui ir pakavimui;

d) prisidėti prie gamybos ir rinkų skaidrumo ir atlikti rinkos tyrimus bei Sąjungos priklausomybės nuo importo tyrimus;

e) prisidėti prie žvejybos ar akvakultūros produktų atsekamumo ir prireikus sukurti Sąjungos mastu naudojamą ekologinį ženklą, skirtą žvejybos ir akvakultūros produktams, kaip nurodyta Reglamente (ES) Nr. 1379/2013;

f) rengti MVĮ standartines sutartis, atitinkančias Sąjungos teisę;

g) vykdyti regionines, nacionalines ar tarptautines komunikacijos ir reklamines kampanijas siekiant didinti visuomenės informuotumą apie tausius žvejybos ir akvakultūros produktus.

2. 1 dalyje nurodyti veiksmai gali apimti tiekimo grandinės gamybos, perdirbimo ir prekybos veiklą.

1 dalies g punkte nurodyti veiksmai nėra skirti prekių ženklams.

69 straipsnis

Žvejybos ir akvakultūros produktų perdirbimas

1. EJRŽF gali remti investicijas į žvejybos ir akvakultūros produktų perdirbimą:

a) kuriomis prisidedama prie energijos taupymo arba poveikio aplinkai mažinimo, įskaitant atliekų apdorojimą;

b) kuriomis gerinamos saugos, higienos, sveikatos ir darbo sąlygos;

c) kuriomis remiamas sužvejoto verslinių žuvų, kurios negali būti skirtos žmonėms vartoti, laimikio perdirbimas;

d) susijusias su šalutinių produktų, susidarančių dėl pagrindinės perdirbimo veiklos, perdirbimu;

e) susijusias su ekologinės akvakultūros produktų perdirbimu, laikantis Reglamento (EB) Nr. 834/2007 6 ir 7 straipsnių;

f) kurios padeda sukurti naujus ar patobulintus produktus, naujus ar patobulintus procesus arba naujas ar patobulintas valdymo ir organizavimo sistemas.

2. Kalbant apie kitas nei MVĮ įmones, 1 dalyje nurodyta parama teikiama tik finansinėmis priemonėmis, numatytomis Reglamento (ES) Nr. 1303/2013 antros dalies IV antraštinėje dalyje.







V

SKYRIUS

Su žvejybos ir akvakultūros produktais susijusių papildomų išlaidų atokiausiuose regionuose kompensavimas

70 straipsnis

Kompensavimo tvarka

1. EJRŽF gali remti papildomų išlaidų, kurias patiria tam tikrų žvejybos ir akvakultūros produktų žvejyba, auginimu, perdirbimu ir prekyba užsiimantys atokiausių regionų, nurodytų SESV 349 straipsnyje, veiklos vykdytojai.

2. Kiekviena atitinkama valstybė narė 1 dalyje nurodytiems regionams nustato žvejybos ir akvakultūros produktų sąrašą ir tų produktų kiekį, kurie tinkami kompensuoti.

3. Nustatydamos 2 dalyje nurodytą sąrašą ir kiekius valstybės narės atsižvelgia į visus svarbius veiksnius, visų pirma į poreikį užtikrinti, kad kompensacija būtų visapusiškai suderinama su BŽP taisyklėmis.

4. Kompensacija neskiriama šiems žvejybos ir akvakultūros produktams:

a) sužvejotiems trečiųjų šalių laivais, išskyrus žvejybos laivus, plaukiojančius su Venesuelos vėliava ir vykdančius veiklą Sąjungos vandenyse;

b) sužvejotiems Sąjungos žvejybos laivais, kurie nėra registruoti vieno iš 1 dalyje nurodytų regionų uoste;

c) importuotiems iš trečiųjų šalių.

5. 4 dalies b punktas netaikomas, jei atitinkamo atokiausio regiono perdirbimo pramonės esami pajėgumai viršija pagal atitinkamo regiono kompensavimo planą pateiktos žaliavos kiekį.

6. Kompensacija gali būti mokama šiems veiklos vykdytojams:

a) fiziniams ar juridiniams asmenims, kurie naudojasi gamybos priemonėmis žvejybos ar akvakultūros produktams gauti, kad juos pateiktų rinkai;

b) 1 dalyje nurodytų regionų uostuose registruotų ir tuose regionuose veiklą vykdančių laivų savininkams ar veiklos vykdytojams arba tokių savininkų ar veiklos vykdytojų asociacijoms;

c) perdirbimo ir prekybos sektoriaus veiklos vykdytojams arba tokių veiklos vykdytojų asociacijoms.

71 straipsnis

Kompensacijos apskaičiavimas

Kompensacija mokama 70 straipsnio 6 dalyje nurodytiems veiklos vykdytojams, užsiimantiems veikla 70 straipsnio 1 dalyje nurodytuose regionuose, atsižvelgiant į:

a) papildomas su kiekvienu žvejybos ar akvakultūros produktu arba produktų kategorija susijusias išlaidas, patirtas dėl atitinkamiems regionams būdingų sunkumų; ir

b) bet kokios rūšies viešąją intervenciją, turinčią poveikį papildomų išlaidų dydžiui.

72 straipsnis

Kompensavimo planas

1. Atitinkamos valstybės narės pateikia Komisijai kiekvienam 70 straipsnio 1 dalyje nurodytam regionui skirtą kompensavimo planą. Tame plane pateikiamas sąrašas ir žvejybos bei akvakultūros produktų kiekiai bei veiklos vykdytojų rūšys, nurodytos 70 straipsnyje, 71 straipsnyje nurodytas kompensacijos dydis ir 97 straipsnyje nurodyta vadovaujanti institucija. Komisija priima įgyvendinimo aktus, kuriuose nustato savo sprendimą dėl tokių kompensavimo planų patvirtinimo.

2. Valstybės narės gali iš dalies keisti 1 dalyje nurodyto kompensavimo plano turinį. Valstybės narės pateikia tokius dalinius pakeitimus Komisijai. Komisija priima įgyvendinimo aktus, kuriuose nustato savo sprendimą dėl tų dalinių pakeitimų patvirtinimo.

3. Komisijai suteikiami įgaliojimai priimti įgyvendinimo aktus, kuriuose apibrėžiama kompensavimo plano struktūra. Tie įgyvendinimo aktai priimami laikantis 127 straipsnio 3 dalyje nurodytos nagrinėjimo procedūros.

4. Komisijai pagal 126 straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, nustatančius papildomų išlaidų, patirtų dėl atitinkamiems regionams būdingų sunkumų, apskaičiavimo kriterijus.

73 straipsnis

Valstybės pagalba kompensavimo planams įgyvendinti

Valstybės narės gali suteikti papildomą finansavimą 72 straipsnyje nurodytų kompensavimo planų įgyvendinimui. Tokiais atvejais valstybės narės praneša Komisijai apie valstybės pagalbą, kurią Komisija gali patvirtinti pagal šį reglamentą kaip tų planų dalį. Laikoma, kad apie valstybės pagalbą, apie kurią taip pranešta, yra pranešta ir pagal SESV 108 straipsnio 3 dalies pirmą sakinį.







VI

SKYRIUS

BŽP papildančios priemonės pagal pasidalijamojo valdymo principą

74 straipsnis

Geografinė taikymo sritis

Nukrypstant nuo 2 straipsnio, šis skyrius taip pat taikomas ne Sąjungos teritorijoje vykdomiems veiksmams.

75 straipsnis

Konkretūs tikslai

Teikiant paramą pagal šį skyrių prisidedama prie konkrečių tikslų įgyvendinimo pagal 6 straipsnio 3 punkte