Šis tekstas yra skirtas tik informacijai ir teisin ės galios neturi. Europos S ąjungos institucijos n ėra teisiškai atsakingos už jo 
turinį. Autentiškos atitinkam ų teisės aktų, įskaitant j ų preambules, versijos skelbiamos Europos S ąjungos oficialiajame 
leidinyje ir pateikiamos svetain ėje „EUR-Lex“. Oficial ūs tekstai tiesiogiai prieinami naudojantis šiame dokumente 
pateikiamomis nuorodomis  
►B KOMISIJOS REGLAMENTAS (ES) 2017/1151  
2017 m. birželio 1 d.  
kuriuo papildomas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 715/2007 d ėl variklini ų 
transporto priemoni ų tipo patvirtinimo atsižvelgiant į išmetam ųjų teršalų kiekį iš lengv ųjų 
keleivinių ir komercini ų transporto priemoni ų (Euro 5 ir Euro 6) ir d ėl transporto priemoni ų 
remonto ir prieži ūros informacijos prieigos, iš dalies kei čiama Europos Parlamento ir Tarybos 
direktyva 2007/46/EB, Komisijos reglamentas (EB) Nr. 692/2008 bei Komisijos reglamentas (ES) 
Nr. 1230/2012 ir kuriuo panaikinamas Komisijos reglamentas (EB) Nr. 692/2008  
(Tekstas svarbus EEE)  
(OL L 175, 2017 7 7, p. 1)  
iš dalies kei čiamas:  
Oficialusis leidinys  
Nr. puslapis  data  
►M1 2017 m. birželio 7 d. Komisijos reglamentas (ES) 2017/1154  L 175  708  2017 7 7  
►M2 2017 m. liepos 13 d. Komisijos reglamentas (ES) 2017/1347  L 192  1  2017 7 24  
pataisytas:  
►C1 Klaid ų ištaisymas, OL L 256, 2017 10 4, p. 11 (2017/1154)  
►C2 Klaid ų ištaisymas, OL L 56, 2018 2 28, p. 66 (2017/1151)  02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 1
02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 2  
KOMISIJOS REGLAMENTAS (ES) 2017/1151  
2017 m. birželio 1 d.  
kuriuo papildomas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas 
(EB) Nr. 715/2007 d ėl variklini ų transporto priemoni ų tipo 
patvirtinimo atsižvelgiant į išmetam ųjų teršalų kiekį iš lengv ųjų 
keleivinių ir komercini ų transporto priemoni ų (Euro 5 ir Euro 6) 
ir dėl transporto priemoni ų remonto ir prieži ūros informacijos 
prieigos, iš dalies kei čiama Europos Parlamento ir Tarybos 
direktyva 2007/46/EB, Komisijos reglamentas (EB) Nr. 692/2008 
bei Komisijos reglamentas (ES) Nr. 1230/2012 ir kuriuo 
panaikinamas Komisijos reglamentas (EB) Nr. 692/2008  
(Tekstas svarbus EEE)  
1 straipsnis  
Dalykas  
Šiame reglamente nustatomos Reglamento (EB) Nr. 715/2007 įgyven­
dinimo taisykl ės. 
2 straipsnis  
Apibrėžtys 
Šiame reglamente vartojam ų terminų apibrėžtys:  
1. Transporto priemon ės tipas pagal išmetam ųjų teršalų kiekį bei 
transporto priemon ės remonto ir prieži ūros informacij ą – grupė 
transporto priemoni ų, kurios:  
a) nesiskiria „interpoliacijos šeimos“ kriterijumi, apibr ėžtu XXI 
priedo 5.6 punkte;  
b) priskiriamos vienam „CO  2 interpoliacijos intervalui“, 
apibrėžtam XXI priedo 6 papildomo priedo 1.2.3.2 punkte;  
c) nesiskiria jokiomis nemaž ą įtaką variklio išmetal ų kiekiui 
turinčiomis šiomis, taip pat kitomis neišvardytomis, savyb ėmis: 
— taršos kontrol ės įtaisų tipai ir išd ėstymo seka (pvz., trieigis 
katalizatorius, oksidacinis katalizatorius, mažo NOx kiekio 
gaudyklė, selektyvioji katalizin ė redukcija, mažo NOx 
kiekio katalizatorius, kiet ųjų dalelių gaudykl ė arba jų 
derinys viename agregate),  
— išmetam ųjų dujų recirkuliacija (yra / n ėra, vidaus / išor ės, 
aušinama / neaušinama, žemo / aukšto sl ėgio). 
2. Transporto priemon ės EB tipo patvirtinimas pagal išmetam ųjų 
teršalų kiekį ir transporto priemon ės remonto bei prieži ūros infor­
maciją – transporto priemoni ų, priskiriam ų transporto priemon ės 
tipui, atsižvelgiant į išmetamuosius teršalus ir transporto prie ­
monės remonto bei prieži ūros informacijos prieig ą, EB tipo patvir ­
tinimas pagal variklio išmetal ų kiekį, karterio išmetal ų kiekį, 
degalų garavimo išlak ų kiekį, degalų sąnaudas ir transporto prie ­
monės OBD sistemos bei remonto bei prieži ūros informacijos 
prieigą. ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 3  
3. Odometras – prietaisas, rodantis vairuotojui bendr ą, nuo transporto 
priemonės pagaminimo nuvažiuot ą atstumą. 
▼B 
4. Pagalbin ė variklio paleidimo priemon ė – kaitinamosios žvak ės, 
įpurškimo takto keitikliai ir kiti įtaisai, padedantys paleisti varikl į 
neriebinant oro ir (arba) variklio degal ų mišinio.  
5. Variklio darbinis t ūris – vienas iš ši ų dalykų: 
a) jei tai st ūmoklinis vidaus degimo variklis – vis ų variklio 
cilindrų vardinis darbinis t ūris; 
b) jei tai rotorinis (Vankelio) variklis – dvigubas variklio cilindr ų 
vardinis darbinis t ūris. 
6. Periodiškai regeneruojama sistema – išmetam ųjų teršalų kontrolės 
įtaisas (pvz., katalizinis keitiklis, kiet ųjų dalelių gaudyklė), kuriam 
būtinas periodiško regeneravimo procesas, transporto priemonei 
įprastomis eksploatavimo s ąlygomis nuvažiavus mažiau kaip 
4 000 km.  
7. Originalus pakaitinis taršos kontrol ės įtaisas – šio reglamento I 
priedo 4 pried ėlyje nurodyt ų tipų taršos kontrol ės įtaisas arba 
taršos kontrol ės įtaisų agregatas, kur į transporto priemon ės tipo 
patvirtinimo tur ėtojas pateikia rinkai kaip atskir ą techninį agregatą. 
8. Taršos kontrol ės įtaiso tipas – kataliziniai keitikliai ir kiet ųjų 
dalelių gaudykl ės, kurios nesiskiria tokiais esminiais aspektais 
kaip:  
a) substrat ų kiekiu, strukt ūra ir medžiaga;  
b) kiekvieno substrato veikimo pob ūdžiu;  
c) tūriu, priekin ės dalies plotu ir pagrindo ilgio santykiu;  
d) katalitin ės medžiagos kiekiu;  
e) santykin ė katalitinės medžiagos dalimi;  
f) korių tankiu;  
g) matmenimis ir forma;  
h) šilumine apsauga.  
9. Vieneriop ų degalų transporto priemon ė – transporto priemon ė, 
suprojektuota važiuoti pirmiausia naudojant vienos r ūšies degalus.  
10. Vieneriop ų degalų dujinė transporto priemon ė – vienos r ūšies 
degalus naudojanti transporto priemon ė, pirmiausia varoma 
SND, GD / biometanu arba vandeniliu, bet galinti tur ėti ir benzino 
sistemą, skirtą naudoti tik avariniais atvejais arba transporto prie ­
monės, kurios benzino bake telpa ne daugiau kaip 15 litr ų 
benzino, varikliui paleisti.  
11. Dvejop ų degalų transporto priemon ė – transporto priemon ė, turinti 
dvi atskiras degal ų laikymo sistemas, galinti laikinai važiuoti 
varoma vienos r ūšies degalais, laikinai – kitos r ūšies degalais, 
bet suprojektuota vienu metu naudoti tik vienos r ūšies degalus.  ▼M2
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 4  
12. Dvejop ų degalų dujinė transporto priemon ė – dviejų rūšių degalus 
naudojanti transporto priemon ė, galinti važiuoti varoma benzinu ir 
vienais iš ši ų degalų: SND, GD / biometanu arba vandeniliu.  
13. Mišri ų degalų transporto priemon ė – vieną degalų laikymo sistem ą 
turinti transporto priemon ė, galinti važiuoti varoma įvairiais dviej ų 
arba daugiau r ūšių degalų mišiniais.  
14. Benzinu ir etanoliu varoma transporto priemon ė – mišrių degalų 
transporto priemon ė, galinti važiuoti varoma benzinu arba benzino 
ir etanolio mišiniu (E85), kuriame etanolis sudaro iki 85 proc.  
15. Mišrius degalus naudojanti biodyzelinu varoma transporto prie ­
monė – mišrius degalus naudojanti transporto priemon ė, galinti 
važiuoti varoma mineraliniu dyzelinu arba mineralinio dyzelino 
ir biodyzelino mišiniu.  
16. Hibridin ė elektrinė transporto priemon ė (HEV) – hibridin ė trans­
porto priemon ė, kurioje vienas iš varomosios energijos keitikli ų 
yra elektros mašina.  
17. Tinkamai priži ūrima ir naudojama bandomoji transporto prie- 
monė – transporto priemon ė, atitinkanti atrinktos transporto prie ­
monės kriterijus, išd ėstytus JT taisykl ės Nr. 83 (  1 ) 3 pried ėlio 2 
dalyje.  
18. Išmetam ųjų teršalų kontrolės sistema – OBD sistemos atžvilgiu, 
tai elektroninis variklio valdiklis ir visos su išmetam ųjų teršalų 
kiekiu susijusios sudedamosios dalys duj ų išmetimo arba gara ­
vimo sistemoje, tam valdikliui teikian čios įvesties duomenis arba 
iš jo gaunan čios išvesties duomenis.  
19. Trikčių indikatorius (MI) – regimasis arba girdimasis indikatorius, 
kuris transporto priemon ės vairuotojui aiškiai signalizuoja, kad 
sutriko kurios nors su teršal ų išmetimu susijusios sudedamosios 
dalies, sujungtos su OBD sistema, arba pa čios OBD sistemos 
veikimas.  
20. Triktis – su teršal ų išmetimu susijusios sudedamosios dalies arba 
sistemos gedimas, d ėl kurio išmetam ųjų teršalų kiekis viršija XI 
priedo 2.3 punkte nurodytas ribas, arba OBD sistemos neatitiktis 
pagrindiniams XI priede nustatytiems steb ėsenos reikalavimams.  
21. Antrinis oras – siurbliu, oro vožtuvu ar kitomis priemon ėmis į 
dujų išmetimo sistem ą leidžiamas oras, kad geriau vykt ų išmeta­
mųjų dujų sraute esan čių HC ir CO oksidacija.  
22. Važiavimo ciklas – OBD sistemos atžvilgiu, tai reiškia variklio 
paleidimą, važiavimo režim ą, kai nustatoma triktis, jeigu ji b ūtų, ir 
variklio išjungim ą. 
23. Informacijos prieiga – galimyb ė gauti visus transporto priemon ės 
OBD sistemos ir transporto priemon ės remonto bei prieži ūros 
duomenis, reikalingus transporto priemon ės patikrai, gedimams 
nustatyti, techninei prieži ūrai arba remontui.  ▼B 
( 1 ) Jungtini ų Tautų Europos ekonomikos komisijos (JT EEK) taisykl ė Nr. 83 
„Suvienodintos transporto priemoni ų patvirtinimo nuostatos, atsižvelgiant į 
teršalų išmetim ą pagal variklini ų degalų reikalavimus“ [2015/1038] 
(OL L 172, 2015 7 3, p. 1).
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 5  
24. Trūkumas – OBD sistemos atžvilgiu, tai reiškia, kad ne daugiau 
kaip dviej ų stebimų atskirų sudedam ųjų dalių ar sistem ų laikinos 
arba nuolatin ės veikimo charakteristikos blogina OBD sistemos 
atliekamą tų sudedam ųjų dalių ar sistem ų stebėseną arba sudeda ­
mosios dalys neatitinka vis ų kitų išsamių OBD sistemai taikom ų 
reikalavim ų. 
25. Nusid ėvėjęs pakaitinis taršos kontrol ės įtaisas – taršos kontrol ės 
įtaisas, apibr ėžtas Reglamento (EB) Nr. 715/2007 3 straipsnio 11 
dalyje, kurio nusid ėvėjimas dėl ilgo naudojimo arba dirbtinis 
nudėvėjimas yra tokio laipsnio, kad šis įtaisas atitinka JT EEK 
taisyklės Nr. 83 XI priedo 1 pried ėlio 1 dalyje nustatytus reikala ­
vimus.  
26. Transporto priemon ės OBD sistemos informacija – informacija, 
susijusi su transporto priemon ėje įrengta vis ų transporto priemon ės 
elektronini ų sistemų diagnostikos sistema.  
27. Reagentas – bet koks produktas, išskyrus degalus, laikomas trans ­
porto priemon ėje ir pagal išmetam ųjų dujinių teršalų kontrolės 
sistemos signal ą tiekiamas papildomo išmetam ųjų teršalų apdoro­
jimo sistemai.  
28. Parengtos naudoti transporto priemon ės masė – transporto prie ­
monės, kurios degal ų bakas (-ai) pripildytas (-i) bent iki 90 
proc. jo (j ų) talpos, su standartine įranga, įrengta pagal gamintojo 
specifikacijas, mas ė, įskaitant vairuotojo, degal ų bei skysčių masę, 
ir kėbulo, kabinos, jungiamojo įtaiso, atsarginio rato (- ų) ir įrankių 
masė, jei tokia įranga sumontuota.  
29. Uždegimo pertr ūkis – degimo stoka kibirkštinio uždegimo variklio 
cilindre d ėl to, kad n ėra kibirkšties, d ėl netinkamo degal ų doza­
vimo, mažo sl ėgio arba d ėl kokios nors kitos priežasties.  
30. Šaltojo užvedimo sistema arba įtaisas – sistema, kuri laikinai 
pariebina variklio oro ir degal ų mišinį, kad būtų lengviau paleisti 
variklį. 
31. Galios mažinimo operacija arba įrenginys – variklio galios tie- 
kimas transporto priemon ėje įrengtiems pagalbiniams įtaisams.  
▼M1 
32. Smulkusis gamintojas – gamintojas, kurio metin ė pasaulin ės 
gamybos apimtis per metus, einan čius prieš metus, kuriais sutei ­
kiamas tipo patvirtinimas, yra mažesn ė kaip 10 000 vienet ų ir: 
a) jis nepriklauso susijusi ų gamintoj ų grupei; arba  
b) jis yra susijusi ų gamintoj ų, kurių metinė pasaulin ės gamybos 
apimtis per metus, einan čius prieš metus, kuriais suteikiamas 
tipo patvirtinimas, yra mažesn ė kaip 10 000 vienet ų, grupės 
dalis; arba  
c) jis priklauso susijusi ų gamintoj ų grupei, ta čiau naudojasi savo 
gamybos įrenginiais ir projektavimo centru.  ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 6  
32a. Nuosavi gamybos įrenginiai – gamintojo naudojama gamybos ar 
surinkimo įranga, kuria gaminamos ar surenkamos to gamintojo 
naujos transporto priemon ės, įskaitant, jei taikoma, eksportui 
skirtas transporto priemones.  
32b. Nuosavas projektavimo centras – padalinys, kuriame atliekami visi 
transporto priemoni ų projektavimo bei k ūrimo darbai ir kur į kont­
roliuoja ir naudoja gamintojas.  
32c. Labai smulk ūs gamintojai – smulkusis gamintojas, kaip apibr ėžta 
32 punkte, kurio transporto priemoni ų per metus, einan čius prieš 
tuos metus, kuriais suteikiamas tipo patvirtinimas, Bendrijoje 
įregistruojama mažiau nei 1 000.  
▼M2 __________  
▼B 
34. Tik elektra varoma transporto priemon ė (PEV) – transporto prie ­
monė, kurioje sumontuota j ėgos pavara, apimanti tik elektros 
mašinas, naudojamas kaip varomosios energijos keitikliai, ir įkrau­
namąsias elektros energijos kaupimo sistemas, naudojamas kaip 
varomosios energijos kaupimo sistemos.  
35. Kuro elementas – energijos keitiklis, chemin ę energiją (įėjimo 
galią) paverčiantis elektros energija (iš ėjimo galia) arba atvirkš čiai. 
36. Kuro elementu varoma transporto priemon ė – transporto prie ­
monė, kurioje sumontuota j ėgos pavara, apimanti tik kuro 
elementą (-us) ir elektros mašin ą (-as), naudojamus kaip varomo ­
sios energijos keitikliai.  
37. Naudingoji galia – bandym ų stende sumontuoto alk ūninio veleno 
arba jam lygiaver čio įtaiso gale perduodama galia, etalonin ėmis 
atmosferos s ąlygomis nustatoma pagal XX pried ą (variklio 
naudingosios galios, naudingosios galios ir elektrini ų jėgos pavar ų 
didžiausios 30 minu čių galios matavimai), esant atitinkamam 
variklio su pagalbiniais prietaisais s ūkių dažniui.  
38. Vardin ė variklio galia (P  rated ) – didžiausia variklio galia (kW), 
kaip reikalaujama pagal šio reglamento XX priedo nuostatas.  
39. Didžiausioji 30 minu čių galia – didžiausia naudingoji elektrini ų 
jėgos pavar ų galia nuolatin ės srovės įtampos s ąlygomis, kaip 
nustatyta JT EEK taisykl ės Nr. 85 5.3.2 punkte (  1 ). 
40. Šaltasis paleidimas vykdant OBD – kontrolini ų įtaisų eksploata ­
cinių savybių stebėjimą reiškia, kad, paleidus varikl į, variklio 
aušalo temperat ūra arba lygiavert ė temperat ūra yra ne aukštesn ė 
kaip 35 °C ir ne daugiau kaip 7 °C didesn ė už aplinkos tempe ­
ratūrą, jeigu taikoma.  ▼M1 
( 1 ) Jungtini ų Tautų Europos ekonomikos komisijos (JT EEK) taisykl ė Nr. 85. M 
ir N kategorij ų motorini ų transporto priemoni ų vidaus degimo varikli ų arba 
elektrinių galios pavar ų patvirtinimo pagal naudingosios galios ir elektrini ų 
galios pavar ų didžiausios 30 minu čių galios matavim ą suvienodintos 
nuostatos (OL L 323, 2014 11 7, p. 52).
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 7  
41. Įprastinėmis važiavimo s ąlygomis išmetam ų teršalų kiekis 
(RDE) – įprastomis transporto priemon ės eksploatavimo s ąly­
gomis išmetamas teršal ų kiekis.  
42. Nešiojamoji išmetam ųjų teršalų matavimo sistema (PEMS) – IIIA 
priedo 1 pried ėlyje nustatytus reikalavimus atitinkanti nešiojamoji 
išmetamųjų teršalų kiekio matavimo sistema.  
43. Pagrindin ė išmetamųjų teršalų kontrolės strategija (BECS) – išme ­
tamųjų teršalų kontrolės strategija, veikianti esant tam tikram 
variklio sukimo momento ir s ūkių dažnio intervalui, jei ne įjungta 
papildoma išmetam ųjų teršalų kontrolės strategija.  
44. Papildoma išmetam ųjų teršalų kontrolės strategija (AECS) – išme ­
tamųjų teršalų kontrolės strategija, įsijungianti ir pakei čianti arba 
pakoreguojanti pagrindin ę teršalų išmetimo strategij ą tam tikru 
tikslu, reaguodama į tam tikr ą aplinkos ir (arba) eksploatavimo 
sąlygų visumą ir veikianti tik tol, kol yra tos s ąlygos.  
45. Degal ų laikymo sistema – degalams laikyti naudojama įranga, 
sudaryta iš degal ų bako, degal ų pripildymo angos, šios angos 
dangtelio ir degal ų siurblio.  
46. Pralaidumo faktorius (PF) – išmetam ų angliavandenili ų kiekis, 
rodantis laikymo sistemos pralaidum ą. 
▼M2 
47. Vienasluoksn ė talpykla – degal ų bakas, pagamintas iš vieno 
medžiagos sluoksnio, išskyrus metalin į baką, bet įskaitant fluo ­
rintas ir (arba) sulfonintas medžiagas.  
48. Daugiasluoksn ė talpykla – degal ų bakas, pagamintas iš ne mažiau 
kaip dviej ų skirtingų medžiag ų sluoksni ų, iš kurių vienas yra 
nepralaidus angliavandeniliams.  
49. Inercin ės apkrovos kategorija – bandomos transporto priemon ės 
masės kategorija, atitinkanti lygiavert ę inercinę apkrovą, kaip 
nustatyta JT EEK taisykl ės Nr. 83 4a priedo lentel ėje A4a/3, kai 
bandomoji mas ė yra lygi etaloninei masei.  
▼B 
3 straipsnis  
Tipo patvirtinimo reikalavimai  
1. Siekdamas gauti EB tipo patvirtinim ą, atsižvelgiant į išmetam ųjų 
teršalų kiekį ir transporto priemon ės remonto bei prieži ūros informacij ą, 
gamintojas turi įrodyti, kad tada, kai transporto priemon ės yra bandomos 
taikant IIIA–VIII, XI, XIV, XVI, XX ir XXI prieduose nustatytas 
bandymo proced ūras, jos atitinka šio reglamento reikalavimus. Be to, 
gamintojas turi užtikrinti, kad etaloniniai degalai atitikt ų IX priede 
nustatytas specifikacijas.  
2. Su transporto priemon ėmis turi b ūti atlikti I priedo I.2.4 lentel ėje 
nurodyti bandymai.  ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 8  
3. Užuot taik ę II, V–VIII, XI, XVI ir XXI prieduose nustatytus 
reikalavimus, smulkieji gamintojai gali paprašyti suteikti EB tipo patvir ­
tinimą pagal I priedo 2.1 punkte išvardytus teis ės aktus tre čiosios šalies 
institucijos patvirtintam transporto priemon ės tipui.  
Tačiau norint pagal šios straipsnio dalies nuostatas gauti EB tipo patvir ­
tinimą, atsižvelgiant į išmetam ųjų teršalų kiekį ir transporto priemon ės 
remonto bei prieži ūros informacij ą, reikalaujama atlikti transporto prie ­
monės tinkamumo eksploatuoti keliuose patikrai atlikti b ūtinus išmeta ­
mųjų teršalų kiekio bandymus, nustatytus IV priede, bei XXI priede 
nustatytus degal ų sąnaudų ir išmetamo CO  2 kiekio bandymus ir paisyti 
XIV priede nustatyt ų transporto priemon ės OBD sistemos ir transporto 
priemonės remonto bei prieži ūros informacijos prieigos reikalavim ų. 
Patvirtinimo institucija praneša Komisijai apie kiekvieno tipo patvirti ­
nimo pagal šios straipsnio dalies nuostatas suteikimo aplinkybes.  
4. I priedo 2.2 ir 2.3 dalyse nustatyti specialieji degal ų bakų pildymo 
angų ir elektronin ės sistemos saugos reikalavimai.  
5. Gamintojas imasi technini ų priemoni ų, kad užtikrint ų, jog pagal š į 
reglament ą būtų veiksmingai ribojamas per vis ą įprastą transporto prie ­
monės eksploatavimo įprastomis s ąlygomis laikotarp į pro išmetimo 
vamzdį išmetam ų teršalų ir degalų garų kiekis.  
Šiomis priemon ėmis taip pat turi b ūti užtikrintas pirmin ę paskirtį atitin­
kantis lanks čiųjų vamzdži ų, jų sandūrų ir jungčių, naudojam ų išmeta­
mųjų teršalų kontrolės sistemose, saugumas.  
6. Gamintojas užtikrina, kad išmetam ųjų teršalų kiekio bandymo 
rezultatai neviršyt ų ribinių verčių, taikomų šiame reglamente nurody ­
tomis bandym ų sąlygomis.  
7. Kai atliekamas XXI priede nustatytas 1 tipo bandymas, per SND 
arba GD / biometanu varom ų transporto priemoni ų 1 tipo bandym ą 
SND arba GD / biometano sud ėtis keičiama taip, kaip nustatyta XII 
priede. Benzinu ir SND arba GD / biometanu varomos transporto prie ­
monės bandomos naudojant abiej ų rūšių degalus, o kai atliekami 
bandymai su SND arba GD / biometanu j ų sudėtis keičiama taip, kaip 
nustatyta XII priede.  
Nepaisant pirmiau nurodytuose punktuose nustatyt ų reikalavim ų, trans­
porto priemon ės, kurios gali b ūti varomos tiek benzinu, tiek dujiniais 
degalais, per I tipo bandym ą laikomos tik dujiniais degalais varomomis 
transporto priemon ėmis, jei benzino tiekimo sistema yra įrengta tik 
avariniais tikslais arba tik varikliui užvesti, o benzino bako talpa ne 
didesnė kaip 15 litr ų. 
8. Atliekant IV priedo 1 pried ėlyje nustatyt ą 2 tipo bandym ą, 
didžiausias leidžiamas anglies monoksido kiekis išmetamosiose dujose, 
varikliui veikiant įprastu sukimosi dažniu tuš čiąja eiga, turi b ūti toks, 
kokį nurodė transporto gamintojas. Ta čiau tūrio procentais išreikštas 
didžiausias leidžiamas anglies monoksido kiekis neturi viršyti 0,3 proc.  ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 9  
Kai variklis veikia tuš čiąja eiga dideliu s ūkių dažniu, ne mažesniu kaip 
2 000 min  -1 , o lambda vert ė yra 1 ± 0,03 arba atitinka gamintojo speci ­
fikacijas, t ūrio procentais išreikštas anglies monoksido kiekis išmetamo ­
siose dujose neturi viršyti 0,2 proc.  
9. Gamintojas turi užtikrinti, kad atliekant V priede nustatyt ą 3 tipo 
bandymą, per variklio ventiliacijos sistem ą į atmosfer ą nepatekt ų 
karterio išmetam ųjų dujų. 
10. VIII priede nustatyti 6 tipo bandymai, kuri ų metu matuojamas 
išmetamųjų teršalų kiekis esant žemai temperat ūrai, netaikomi dyzelinu 
varomoms transporto priemon ėms. 
Tačiau, pateikdami tipo patvirtinimo paraišk ą, gamintojai turi pateikti 
patvirtinimo institucijai informacij ą, įrodančią, kad esant –7 °C tempe ­
ratūrai, kaip nurodyta 6 tipo bandymo aprašyme, nuo šaltojo variklio 
paleidimo pra ėjus ne daugiau kaip 400 sekundži ų NO  x papildomo apdo ­
rojimo įtaisas įkaista iki veiksmingam veikimui užtikrinti pakankamos 
temperatūros. 
Be to, gamintojas patvirtinimo institucijai pateikia informacij ą apie 
išmetamųjų dujų recirkuliacijos (toliau – EGR) sistemos veikimo stra ­
tegiją, įskaitant informacij ą apie šios sistemos veikim ą esant žemai 
temperatūrai. 
Pateikiant ši ą informacij ą, taip pat aprašomas bet koks galimas poveikis 
teršalų išmetimui.  
Patvirtinimo institucija nesuteikia tipo patvirtinimo, jei pateiktos infor ­
macijos nepakanka įrodyti, kad papildomo apdorojimo įtaisas per nusta ­
tytą laiką iš tikrųjų įkaista iki veiksmingam veikimui užtikrinti pakan ­
kamos temperat ūros. 
Komisijai paprašius, patvirtinimo institucija pateikia informacij ą apie 
NO  x papildomo apdorojimo įtaisų ir EGR sistemos veikim ą esant 
žemai temperat ūrai. 
11. Gamintojas užtikrina, kad vis ą įprastą naudojimo laik ą pagal 
Reglament ą (EB) Nr. 715/2007 patvirtinto tipo transporto priemon ės 
išmetamų teršalų kiekis, nustatytas pagal IIIA pried ą, ir pagal min ėtą 
priedą atliekant RDE bandym ą išmetam ų teršalų kiekis neviršyt ų tame 
priede nustatyt ų verčių. 
Tipo patvirtinim ą pagal Reglament ą (EB) Nr. 715/2007 leidžiama 
suteikti tik tuo atveju, jeigu, remiantis IIIA priedo 7 pried ėliu, transporto 
priemonė priklauso patvirtintai PEMS bandymo grupei.  
▼M1 
IIIA priedo reikalavimai netaikomi smulki ųjų gamintoj ų, kurių pagamin ­
toms transporto priemon ėms tipo patvirtinimas suteiktas pagal Regla ­
mentą (EB) Nr. 715/2007, pagamint ų transporto priemoni ų išmetam ų 
teršalų kiekiui.  
▼B 
4 straipsnis  
Tipo patvirtinimo, atsižvelgiant į OBD sistem ą, reikalavimai  
1. Gamintojas užtikrina, kad visose transporto priemon ėse būtų 
įrengta OBD sistema.  ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 10  
2. OBD sistema turi b ūti suprojektuota, pagaminta ir transporto prie ­
monėje įrengta taip, kad per vis ą transporto priemon ės eksploatavimo 
laikotarpį leistų nustatyti nusid ėvėjimo arba veikimo trik čių pobūdį. 
3. Įprastomis s ąlygomis eksploatuojama OBD sistema turi atitikti šio 
reglamento reikalavimus.  
4. Bandant OBD sistem ą su sugedusia sudedam ąja dalimi, kaip 
nustatyta XI priedo 1 pried ėlyje, turi įsijungti šios sistemos veikimo 
trikčių indikatorius.  
Atliekant š į bandymą, OBD sistemos veikimo trik čių indikatorius taip 
pat gali įsijungti, kai išmetam ųjų teršalų kiekis yra mažesnis už OBD 
sistemos ribines vertes, nurodytas XI priedo 2.3 punkte.  
5. Gamintojas privalo užtikrinti, kad OBD sistema visomis pagr įstai 
numatomomis važiavimo s ąlygomis atitikt ų eksploatacini ų savybių 
reikalavimus, nustatytus šio reglamento XI priedo 1 pried ėlio 3 dalyje.  
6. Gamintojas turi užtikrinti, kad nacionalin ės institucijos ir neprik ­
lausomi ekonomin ės veiklos vykdytojai gal ėtų lengvai gauti nekoduotus 
duomenis apie eksploatacines savybes, įrašytus transporto priemon ės 
OBD sistemoje ir jos pateikiamus pagal JT EEK taisykl ės Nr. 83 XI 
priedo 1 pried ėlio 7.6 punkto nuostatas.  
5 straipsnis  
Paraiška patvirtinti transporto priemon ės EB tip ą, atsižvelgiant į 
išmetamųjų teršalų kiekį ir transporto priemon ės remonto bei 
priežiūros informacijos prieig ą 
1. Gamintojas pateikia patvirtinimo institucijai paraišk ą patvirtinti 
transporto priemon ės EB tipą, atsižvelgiant į išmetam ųjų teršalų kiekį 
ir transporto priemon ės remonto bei prieži ūros informacijos prieig ą. 
2. Šio straipsnio 1 dalyje nurodyta paraiška rengiama pagal I priedo 3 
priedėlyje nustatyt ą informacinio dokumento pavyzd į 
3. Be to, gamintojas pateikia ši ą informacij ą: 
a) jei tai yra kibirkštinio uždegimo varikl į turinčios transporto prie ­
monės – gamintojo deklaracij ą dėl variklio uždegimo pertr ūkių, dėl 
kurių išmetam ųjų teršalų kiekis viršys šios taisykl ės XI priedo 2.3 
punkte nustatytas ribines vertes, mažiausio procentinio dydžio, 
apskaičiuoto pagal bendr ą variklio uždegimo takt ų skaičių, jeigu 
šis uždegimo pertr ūkių procentinis dydis nekito nuo 1 tipo bandymo, 
pasirinkto įrodinėjimo tikslais pagal šio reglamento XI pried ą, 
pradžios arba variklio uždegimo pertr ūkių, dėl kurių išmetam ųjų 
dujų katalizatorius ar katalizatoriai gal ėtų perkaisti dar prieš padarant 
nepataisomos žalos, mažiausio procentinio dydžio, apskai čiuoto 
pagal bendr ą variklio uždegimo takt ų skaičių; 
b) išsami ą rašytinę informacij ą apie OBD sistemos veikimo charakteris ­
tikas, įskaitant vis ų svarbių transporto priemon ės išmetam ųjų teršalų 
kontrolės sistemos dali ų, kurių veikimą stebi OBD sistema, s ąrašą; 
c) OBD sistemos naudojamo veikimo trik čių indikatoriaus, kuriuo 
transporto priemon ės vairuotojui pranešama apie gedim ą, aprašą; ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 11  
d) gamintojo deklaracij ą, kad OBD sistema atitinka XI priedo 1 prie ­
dėlio 7 dalies nuostatas d ėl eksploatacini ų savybių, esant pagr įstai 
numatomoms vairavimo s ąlygoms;  
e) planą, kuriame aprašomi išsam ūs techniniai kiekvieno kontrolinio 
įtaiso, turin čio atitikti JT EEK taisykl ės Nr. 83 XI priedo 1 pried ėlio 
7.2 ir 7.3 punktuose nustatytus reikalavimus, skaitiklio ir vardiklio 
didinimo, įskaitant draudim ą keisti skaitikli ų, vardikli ų ir bendrojo 
vardiklio vertes JT EEK taisykl ės Nr. 83 XI priedo 1 pried ėlio 7.7 
punkte nurodytomis s ąlygomis, kriterijai ir motyvai;  
f) aprašą nuostatų, kurių imtasi išmetam ųjų teršalų kontrolės kompiu ­
teriui apsaugoti, kad jo rodmenys neb ūtų klastojami ir kad neb ūtų 
galima padaryti šio kompiuterio pakeitim ų, taip pat odometrui apsau ­
goti, įskaitant ridos ver čių įrašymą, taikant XI ir XVI pried ų reika­
lavimus;  
g) jeigu taikoma, išsamius transporto priemoni ų šeimos duomenis, kaip 
nurodyta JT EEK taisykl ės Nr. 83 11 priedo 2 pried ėlyje; 
h) jeigu taikoma, kit ų tipo patvirtinim ų kopijas su atitinkamais duome ­
nimis, kad b ūtų galima išpl ėsti patvirtint ą tipą ir nustatyti nusid ėvė­
jimo koeficientus.  
4. Taikydamas 3 dalies d punkt ą, gamintojas naudoja gamintojui 
skirto OBD sistemos eksploatacini ų savybių reikalavim ų atitikties serti ­
fikato pavyzd į, pateiktą I priedo 7 pried ėlyje. 
5. Patvirtinim ą suteikianti patvirtinimo institucija, patvirtinimo insti ­
tucijoms arba Komisijai paprašius, pateikia 3 dalies e punkte nurodyt ą 
informacij ą. 
6. Patvirtinimo institucijos nepatvirtina transporto priemon ės, jeigu 
pagal 3 dalies d ir e punktus gamintojo pateikta informacija neatitinka 
XI priedo 1 pried ėlio 3 dalies reikalavim ų. 
JT EEK taisykl ės Nr. 83 XI priedo 1 pried ėlio 7.2, 7.3 ir 7.7 punktai 
taikomi visomis pagr įstai numatomomis vairavimo s ąlygomis.  
Vertindamos, kaip laikomasi šiuose punktuose nustatyt ų reikalavim ų, 
patvirtinimo institucijos atsižvelgia į technologij ų lygį. 
7. Taikant 3 dalies f punkt ą, nuostatos, kuri ų imtasi išmetam ųjų 
teršalų kontrolės kompiuteriui apsaugoti, kad jo rodmenys neb ūtų klas­
tojami ir kad neb ūtų galima padaryti šio kompiuterio pakeitim ų, turi 
apimti atnaujinimo galimyb ę, taikant gamintojo patvirtint ą program ą 
arba kalibravim ą. 
8. Gamintojas už tipo patvirtinimo bandymus atsakingai techninei 
tarnybai, atliksian čiai I priedo I.2.4 lentel ėje aprašytus bandymus, 
pateikia tam tikro tipo, kur į siekiama patvirtinti, pavyzdin ę transporto 
priemonę. ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 12  
9. Paraiškos patvirtinti vieneriop ų degalų, dvejopų degalų ir mišrių 
degalų transporto priemoni ų tipus turi atitikti I priedo 1.1 ir 1.2 punk ­
tuose nustatytus papildomus reikalavimus.  
10. Dėl sistemos, sudedamosios dalies ar atskiro techninio agregato 
pakeitimų, padarytų po tipo patvirtinimo, tipo patvirtinimo galiojimas 
savaime nenutr ūksta, jeigu ši ų sistemų, sudedam ųjų dalių ar atskir ų 
techninių agregatų originalios savyb ės nepakei čiamos tiek, kad nuken ­
tėtų variklio arba išmetam ųjų teršalų kontrolės sistemos veiksmingumas.  
▼M1 
11. Kad patvirtinimo institucijos gal ėtų įvertinti, ar AECS tinkamai 
įgyvendinama, atsižvelgiant į Reglamento (EB) Nr. 715/2007 5 
straipsnio 2 dalyje nustatyt ą draudimą naudoti išderinimo įtaisus, gamin ­
tojas taip pat pateikia šio reglamento I priedo 3a pried ėlyje apibūdintą 
išplėstą dokument ų rinkinį. 
11 dalyje nurodytas išpl ėstas dokument ų rinkinys turi likti griežtai 
konfidencialus. Patvirtinimo institucija suteikia dokument ų rinkiniui 
identifikavimo numer į ir nurodo dat ą, taip pat saugo j į bent dešimt 
metų po to, kai suteikiamas tipo patvirtinimas. Išpl ėstas dokument ų 
rinkinys perduodamas Komisijai, jeigu ji to paprašo.  
__________  
▼B 
6 straipsnis  
Administracin ės nuostatos d ėl transporto priemon ės EB tipo 
patvirtinimo, atsižvelgiant į išmetam ųjų teršalų kiekį ir transporto 
priemonės remonto bei prieži ūros informacijos prieig ą 
1. Jei laikomasi vis ų susijusių reikalavim ų, patvirtinimo institucija 
išduoda EB tipo patvirtinim ą ir pagal Direktyvos 2007/46/EB VII priede 
nustatytą numeravimo sistem ą suteikia tipo patvirtinimo numer į. 
Nepažeidžiant Direktyvos 2007/46/EB VII priedo nuostat ų, tipo patvir ­
tinimo numerio tre čiasis segmentas sudaromas pagal šio reglamento I 
priedo 6 pried ėlį. 
Patvirtinimo institucija nepriskiria to paties numerio kitam transporto 
priemonės tipui.  
2. Nukrypstant nuo 1 dalies, gamintojui paprašius, transporto prie ­
monė su įrengta OBD sistema gali b ūti priimta tipo patvirtinimui, atsiž ­
velgiant į išmetam ųjų teršalų kiekį ir transporto priemoni ų remonto bei 
priežiūros informacijos prieig ą, net jei sistema turi vien ą ar daugiau 
trūkumų ir jei dėl to paisoma ne vis ų XI priedo speciali ųjų reikalavim ų, 
bet laikomasi to priedo 3 dalyje nustatyt ų specialiųjų administracini ų 
nuostatų. 
Patvirtinimo institucija apie savo sprendim ą suteikti š į tipo patvirtinim ą, 
laikydamasi Direktyvos 2007/46/EB 8 straipsnyje nustatyt ų reikalavim ų, 
praneša visoms kit ų valstybių narių patvirtinimo institucijoms.  ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 13  
3. Suteikdama EB tipo patvirtinim ą pagal šio straipsnio 1 dal į, patvir­
tinimo institucija išduoda I priedo 4 pried ėlyje nustatyto pavyzdžio EB 
tipo patvirtinimo sertifikat ą. 
7 straipsnis  
Tipo patvirtinim ų pakeitimai  
Pagal Reglament ą (EB) Nr. 715/2007 suteikt ų tipo patvirtinim ų pakei­
timams taikomi Direktyvos 2007/46/EB 13, 14 ir 16 straipsniai.  
Gamintojui paprašius, I priedo 3 dalies nuostatos taikomos tik to paties 
tipo transporto priemon ėms, nereikalaujant atlikti papildom ų bandymų. 
8 straipsnis  
Gamybos atitiktis  
1. Gamybos atitikties užtikrinimo priemon ės taikomos pagal Direk ­
tyvos 2007/46/EB 12 straipsnio nuostatas.  
Be to, taikomos šio reglamento I priedo 4 dalies nuostatos ir to priedo 1 
bei 2 pried ėliuose nustatytas atitinkamas statistinis metodas.  
2. Gamybos atitiktis tikrinama remiantis šio reglamento I priedo 4 
priedėlyje nustatytame tipo patvirtinimo sertifikate pateiktu aprašu.  
9 straipsnis  
Eksploatacijos atitiktis  
1. Transporto priemoni ų, kurių tipas patvirtintas pagal š į reglament ą, 
eksploatacijos atitik čiai užtikrinti b ūtinų priemoni ų imamasi laikantis 
Direktyvos 2007/46/EB X priedo ir šio reglamento II priedo nuostat ų. 
2. Turi b ūti taikomos tinkamos eksploatacijos atitikties užtikrinimo 
priemonės, leidžian čios patvirtinti taršos kontrol ės įtaisų veiksmingum ą 
per visą įprastą transporto priemon ės eksploatavimo įprastomis s ąly­
gomis laikotarp į, kaip nurodyta šio reglamento II priede.  
3. Eksploatacijos atitikties užtikrinimo priemoni ų patikra taikoma 
penkerius metus nuo transporto priemon ės pagaminimo arba kol ji nuva ­ 
žiuoja 100 000 km, nelygu, kas įvyksta pirmiau.  
4. Gamintojas n ėra įpareigojamas atlikti eksploatacijos atitikties 
auditą, jei transporto priemoni ų parduota per mažai, kad bandymams 
būtų galima gauti pakankamai pavyzdži ų. Todėl audito nereikalaujama 
atlikti, jei kasmet visoje S ąjungoje parduodama mažiau kaip 5 000 to 
tipo transporto priemoni ų. ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 14  
Tačiau tokio nedidelio skai čiaus transporto priemoni ų gamintojas patvir ­
tinimo institucijai pateikia ataskait ą apie pretenzijas d ėl garantijos ir 
remonto, susijusio su teršal ų išmetimu, ir d ėl OBD sistemos gedim ų, 
kaip nustatyta JT EEK taisykl ės Nr. 83 9.2.3 punkte. Be to, tipo patvir ­
tinimo institucija gali pareikalauti, kad ši ų tipų transporto priemones 
būtų išbandomos pagal JT EEK taisykl ės Nr. 83 3 pried ėlį. 
5. Jeigu patvirtinimo institucijos ne įtikina transporto priemoni ų, kurių 
tipas patvirtintas pagal š į reglament ą, bandym ų, atliktų pagal JT EEK 
taisyklės Nr. 83 4 pried ėlyje nustatytus kriterijus, rezultatai, eksploatuo ­
jamoms transporto priemon ėms, priklausan čioms to paties tipo trans ­
porto priemon ėms, kurioms tikriausiai bus nustatyti tokie patys 
trūkumai, pagal JT EEK taisykl ės Nr. 83 3 pried ėlio 6 dalį pradedamos 
taikyti Direktyvos 2007/46/EB 30 straipsnio 1 dalyje ir X priede nuro ­
dytos taisomosios priemon ės. 
Pagal JT EEK taisykl ės Nr. 83 3 pried ėlio 6.1 punkt ą gamintojo pateikt ą 
taisomųjų priemoni ų planą turi pavirtinti patvirtinimo institucija. Gamin ­
tojas atsako už patvirtinto taisomojo plano įvykdymą. 
Patvirtinimo institucija per 30 dien ų praneša savo sprendim ą visoms 
valstybėms narėms. Valstyb ės narės gali reikalauti, kad toks pats taiso ­
mųjų priemoni ų planas b ūtų taikomas visoms j ų teritorijoje registruo ­
toms to paties tipo transporto priemon ėms. 
6. Patvirtinimo institucija, nusta čiusi, kad transporto priemon ės tipas 
neatitinka taikytin ų JT EEK taisykl ės Nr. 83 3 pried ėlio reikalavim ų, 
pagal Direktyvos 2007/46/EB 30 straipsnio 3 dal į nedelsdama apie tai 
praneša valstybei narei, suteikusiai pirmin į tipo patvirtinim ą. 
Gavusi šį pranešim ą, pirminį patvirtinim ą suteikusioji patvirtinimo insti ­
tucija, vadovaudamasi Direktyvos 2007/46/EB 30 straipsnio 6 dalies 
nuostata, praneša gamintojui, kad transporto priemon ės tipas neatitinka 
šių nuostatų reikalavim ų ir kad gamintojas tur ėtų imtis tam tikr ų prie­
monių. Per du m ėnesius nuo šio pranešimo gavimo dienos gamintojas 
pateikia šiai institucijai tr ūkumams pašalinti skirt ų priemoni ų planą, 
kuris iš esm ės turėtų atitikti JT EEK taisykl ės Nr. 83 3 pried ėlio 
6.1–6.8 punkt ų reikalavimus. Pirmin į patvirtinim ą suteikusi patvirtinimo 
institucija per du m ėnesius susitaria su gamintoju d ėl priemoni ų plano ir 
jo įgyvendinimo. Jeigu pirmin į tipo patvirtinim ą suteikusi patvirtinimo 
institucija nustato, kad susitarti nepavyks, pradedama taikyti proced ūra 
pagal Direktyvos 2007/46/EB 30 straipsnio 3 ir 4 dalis.  
10 straipsnis  
Taršos kontrol ės įtaisai  
1. Gamintojas užtikrina, kad pagal šio reglamento 12 bei 13 straips ­
nius ir XIII pried ą būtų patvirtintas pakaitini ų taršos kontrol ės įtaisų, 
skirtų įtaisyti patvirtinto EB tipo transporto priemon ėse, kurioms 
taikomas Reglamentas (EB) Nr. 715/2007, kaip Direktyvos 
2007/46/EB 10 straipsnio 2 dalyje apibr ėžtų atskirų techninių agregatų, 
EB tipas.  ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 15  
Šiame reglamente taršos kontrol ės įtaisais laikomi kataliziniai keitikliai 
ir kietųjų dalelių gaudyklės. 
Atitinkami reikalavimai laikomi įvykdytais, jeigu paisoma vis ų šių 
sąlygų: 
a) paisoma 13 straipsnyje nustatyt ų reikalavim ų; 
b) pakaitiniai taršos kontrol ės įtaisai yra patvirtinti pagal JT EEK 
taisyklę Nr. 103 (  1 ). 
Trečiojoje pastraipoje nurodytu atveju taip pat taikomos 14 straipsnio 
nuostatos.  
2. Originalios įrangos pakaitiniai taršos kontrol ės įtaisai, priklau ­
santys I priedo 4 pried ėlio papildymo 2.3 punkte nurodytam tipui ir 
skirti įtaisyti transporto priemon ėje, nurodytoje atitinkamame tipo 
patvirtinimo dokumente, neprivalo atitikti XIII priedo nuostat ų, jeigu 
atitinka to priedo 2.1 ir 2.2 punkt ų reikalavimus.  
3. Gamintojas užtikrina, kad originalus taršos kontrol ės įtaisas būtų 
pažymėtas identifikaciniais ženklais.  
4. Šio straipsnio 3 dalyje pamin ėti identifikaciniai ženklai yra suda ­
ryti iš:  
a) transporto priemon ės ar variklio gamintojo pavadinimo arba preki ų 
ženklo;  
b) originalaus išmetam ųjų teršalų kiekio kontrol ės įtaiso mark ės ir iden­
tifikacinio dalies numerio, įrašyto I priedo 3 pried ėlio 3.2.12.2 infor ­
macijos skiltyje.  
11 straipsnis  
Paraiška patvirtinti pakaitinio taršos kontrol ės įtaiso, kaip atskiro 
techninio agregato, EB tip ą 
1. Gamintojas pateikia patvirtinimo institucijai paraišk ą patvirtinti 
pakaitinio taršos kontrol ės įtaiso, kaip atskiro techninio agregato, EB 
tipą. 
Paraiška parengiama pagal informacinio dokumento pavyzd į, nustatyt ą 
XIII priedo 1 pried ėlyje. 
2. Be šio straipsnio 1 dalyje išd ėstytų reikalavim ų, gamintojas už tipo 
patvirtinimo bandym ą atsakingai techninei tarnybai pateikia:  
a) transporto priemon ę arba priemones, kuri ų tipas patvirtintas pagal š į 
reglament ą, su įrengtu nauju originalios įrangos taršos kontrol ės 
įtaisu;  
b) vieną to tipo pakaitinio taršos kontrol ės įtaiso pavyzd į; ▼B 
( 1 ) Jungtini ų Tautų Europos ekonomikos komisijos (JT/EEK) taisykl ė Nr. 103 – 
Suvienodintos variklio varom ų transporto priemoni ų atsargini ų katalizini ų 
konverteri ų patvirtinimo nuostatos (OL L 158, 2007 6 19, p. 106).
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 16  
c) papildom ą to tipo pakaitinio taršos kontrol ės įtaiso pavyzd į, jeigu tai 
yra pakaitinis taršos kontrol ės įtaisas, skirtas įrengti OBD sistem ą 
turinčioje transporto priemon ėje. 
3. Taikant šio straipsnio 2 dalies a punkt ą, bandom ąsias transporto 
priemones parenka paraiškos pateik ėjas, pritarus techninei tarnybai.  
Bandomosios transporto priemon ės turi atitikti JT EEK taisykl ės Nr. 83 
4a priedo 3.2 punkto reikalavimus.  
Bandomosios transporto priemon ės turi atitikti visus šiuos reikalavimus:  
a) jų išmetam ųjų teršalų kontrolės sistemos turi b ūti be trūkumų; 
b) pernelyg nusid ėvėjusios arba prastai veikian čios su teršal ų išmetimu 
susijusios originalios dalys turi b ūti pataisytos arba pakeistos;  
c) prieš atliekant išmetam ųjų teršalų bandymus, jos turi b ūti tinkamai 
suderintos ir parengtos pagal gamintojo specifikacijas.  
4. Taikant šio straipsnio 2 dalies b ir c punktus, ant pavyzdžio turi 
būti aiški ir neištrinama žyma, rodanti paraiškos pateik ėjo prekių pava­
dinimą arba mark ę ir komercin į pavadinim ą. 
5. Taikant šio straipsnio 2 dalies c punkt ą, pavyzdys turi b ūti nusi­
dėvėjęs, kaip apibr ėžta 2 straipsnio 25 dalyje.  
12 straipsnis  
Administracin ės nuostatos d ėl pakaitinio taršos kontrol ės įtaiso, 
kaip atskiro techninio agregato, EB tipo patvirtinimo  
1. Jeigu laikomasi susijusi ų reikalavim ų, tipo patvirtinimo institucija 
suteikia pakaitinio taršos kontrol ės įtaiso, kaip atskiro techninio agre ­
gato, EB tipo patvirtinim ą ir tipo patvirtinimo numer į pagal Direktyvos 
2007/46/EB VII priede nustatyt ą numeravimo sistem ą. 
Patvirtinimo institucija neturi suteikti to paties numerio kitam taršos 
kontrolės įtaiso tipui.  
To tipo taršos kontrol ės įtaisas su tuo pa čiu tipo patvirtinimo numeriu 
gali būti naudojamas įvairių tipų transporto priemon ėse. 
2. Taikydama šio straipsnio 1 dal į, patvirtinimo institucija išduoda 
EB tipo patvirtinimo sertifikat ą, parengtą pagal XIII priedo 2 pried ėlyje 
nustatytą pavyzdį. 
3. Jei tipo patvirtinimo paraiškos pateik ėjas patvirtinimo institucijai 
arba techninei tarnybai gali įrodyti, kad pakaitinis taršos kontrol ės 
įtaisas atitinka I priedo 4 pried ėlio papildymo 2.3 punkte nurodyt ą 
tipą, tipo patvirtinimo suteikimas nepriklauso nuo atitikties XIII priede 
4 dalyje nustatytiems reikalavimams patikros.  ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 17  
13 straipsnis  
Transporto priemon ės OBD sistemos ir remonto bei prieži ūros 
informacijos prieiga  
1. Gamintojai, siekdami užtikrinti lengv ą transporto priemon ės OBD 
sistemos ir remonto bei prieži ūros informacijos prieig ą pagal Regla ­
mento (EB) Nr. 715/2007 6 ir 7 straipsnius ir šio reglamento XIV 
priedą, įdiegia reikiamas priemones ir proced ūras. 
2. Patvirtinimo institucijos suteikia tipo patvirtinim ą tik gavusios iš 
gamintojo transporto priemon ės OBD sistemos ir remonto bei prieži ūros 
informacijos prieigos liudijim ą. 
3. Transporto priemon ės OBD sistemos ir remonto bei prieži ūros 
informacijos prieigos liudijimas yra įrodymas, kad laikomasi Regla ­
mento (EB) Nr. 715/2007 6 straipsnio 7 dalies.  
4. Transporto priemon ės OBD sistemos ir remonto bei prieži ūros 
informacijos prieigos liudijimas parengiamas pagal XIV priedo 1 prie ­
dėlyje nustatyt ą pavyzdį. 
5. Jeigu transporto priemon ės OBD sistemos ir remonto bei prie ­ 
žiūros informacija nepateikiama arba neatitinka Reglamento (EB) 
Nr. 715/2007 6 ir 7 straipsni ų ir šio reglamento XIV priedo, pateik ęs 
tipo patvirtinimo paraišk ą, gamintojas ši ą informacij ą pateikia per šešis 
mėnesius nuo tipo patvirtinimo dienos.  
6. Prievol ė pateikti informacij ą per 5 dalyje nustatyt ą laikotarp į 
taikoma tik tada, kai, patvirtinus tip ą, transporto priemon ė pateikiama 
rinkai.  
Jeigu transporto priemon ė pateikiama rinkai pra ėjus daugiau kaip 
šešiems m ėnesiams nuo tipo patvirtinimo, informacija pateikiama trans ­
porto priemon ės pateikimo rinkai dien ą. 
7. Patvirtinimo institucija, remdamasi parengtu transporto priemon ės 
OBD sistemos ir remonto bei prieži ūros informacijos prieigos liudijimu 
gali daryti prielaid ą, kad gamintojas įdiegė tinkamas priemones ir proce ­
dūras, susijusias su transporto priemon ės OBD sistemos ir remonto bei 
priežiūros informacijos prieiga, su s ąlyga, kad nebuvo gauta skund ų ir 
jei gamintojas ši ą informacij ą pateikia per 5 dalyje nustatyt ą laikotarp į. 
8. Be XI priedo 4 dalyje nurodyt ų reikalavim ų dėl OBD sistemos 
informacijos prieigos, gamintojas pateikia suinteresuotosioms šalims ši ą 
informacij ą: 
a) susijusi ą informacij ą, leidžian čią kurti pakaitinius komponentus, 
būtinus, kad OBD sistema tinkamai veikt ų; 
b) informacij ą, leidžian čią tobulinti bendr ąsias diagnostikos priemones.  ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 18  
Pateikiant šio straipsnio a punkte nurodyt ą informacij ą, pakaitini ų 
komponent ų kūrimo netur ėtų riboti: tinkamos informacijos netur ėjimas, 
techniniai reikalavimai, susij ę su trikčių nustatymo strategijomis, jeigu 
viršijamos OBD sistemos ribin ės vertės arba jei OBD sistema negali 
atitikti šiame reglamente nustatyt ų pagrindini ų OBD sistemos steb ėsenos 
reikalavim ų; specifiniai OBD sistemos informacijos apdorojimo pakei ­
timai, kad benzinu ir dujomis varom ų transporto priemoni ų duomenys 
būtų apdorojami atskirai, ir dujomis varom ų transporto priemoni ų, 
turinčių keletą nedidelių trūkumų, tipo patvirtinimas.  
Taikant b punkt ą, jei gamintojai j ų kontroliuojamuose franšiz ės 
tinkluose taiko standartus ISO 22900 „Modulin ė transporto priemoni ų 
ryšio sąsaja (MTPRS)“ ir ISO 22901 „Atvirasis diagnostikos duomen ų 
perdavimas (ADDP)“ atitinkan čias diagnostikos ir tikrinimo priemones, 
nepriklausomiems ekonomin ės veiklos vykdytojams sudaroma galimyb ė 
iš gamintojo interneto svetain ės atsisiųsti ODX rinkmenas.  
9. Prieigos prie transporto priemon ės informacijos forumas (toliau – 
Forumas).  
Forumas svarsto, ar informacijos prieiga turi neigiamos įtakos bandy ­
mams mažinti transporto priemoni ų vagysčių skaičių, ir teikia rekomen ­
dacijas d ėl informacijos prieigos reikalavim ų tobulinimo. Vis ų pirma, 
Forumas Komisijai teikia rekomendacijas d ėl akredituot ų organizacij ų 
taikomos nepriklausom ų ekonomin ės veiklos vykdytoj ų tvirtinimo ir 
teisės gauti informacij ą apie transporto priemoni ų saugumą jiems sutei ­
kimo tvarkos nustatymo.  
Komisijos sprendimu Forumo diskusijos ir išvados gali b ūti įslaptintos.  
14 straipsnis  
Su transporto priemon ės OBD, taip pat su remonto bei technin ės 
priežiūros informacijos prieiga susijusi ų pareigų vykdymas  
1. Patvirtinimo institucija savo iniciatyva, gavusi skund ą arba remda ­
masi technin ės tarnybos vertinimu bet kada gali patikrinti, kaip gamin ­
tojas laikosi Reglamento (EB) Nr. 715/2007, šio reglamento ir trans ­
porto priemon ės OBD sistemos ir remonto bei prieži ūros informacijos 
prieigos liudijime nustatyt ų sąlygų. 
2. Patvirtinimo institucijai nusta čius, kad gamintojas nesilaik ė įparei­
gojimų dėl transporto priemon ės OBD sistemos ir remonto bei prie ­ 
žiūros informacijos prieigos, susijus į tipo patvirtinim ą suteikusi patvirti ­
nimo institucija imasi pad ėčiai ištaisyti tinkam ų veiksmų. 
3. Šie 2 dalyje pamin ėti veiksmai gali b ūti tipo patvirtinimo panai ­
kinimas arba galiojimo sustabdymas, baudos arba kitos priemon ės, 
patvirtintos pagal Reglamento (EB) Nr. 715/2007 13 straipsn į. 
4. Jeigu nepriklausomas ekonomin ės veiklos vykdytojas arba neprik ­
lausomiems ekonomin ės veiklos vykdytojams atstovaujanti prekybos 
asociacija pateikia skund ą patvirtinimo institucijai, pastaroji atlieka 
auditą, kad patikrint ų, ar gamintojas laikosi įpareigojim ų dėl transporto 
priemonės OBD sistemos ir remonto bei prieži ūros informacijos 
prieigos.  ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 19  
5. Atlikdama audit ą, patvirtinimo institucija gali paprašyti technin ės 
tarnybos arba bet kurio kito nepriklausomo eksperto įvertinti, ar laiko ­
masi šių įpareigojim ų. 
15 straipsnis  
Pereinamojo laikotarpio nuostatos  
1. Iki 2017 m. rugpj ūčio 31 d., jei tai yra M1 bei M2 kategorij ų ir 
N1 kategorijos I klas ės transporto priemon ės, ir iki 2018 m. rugpj ūčio 
31 d., jeigu tai yra N1 kategorijos II bei III klasi ų ir N2 kategorijos 
transporto priemon ės, transporto priemoni ų gamintojai gali prašyti 
suteikti tipo patvirtinim ą remiantis šiuo reglamentu. Jeigu jie min ėto 
prašymo nepateikia, taikomas Reglamentas (EB) Nr. 692/2008.  
▼M2 
2. Nuo 2017 m. rugs ėjo 1 d., jei tai yra M1 bei M2 kategorij ų ir N1 
kategorijos I klas ės transporto priemon ės, ir nuo 2018 m. rugs ėjo 1 d., 
jeigu tai yra N1 kategorijos II bei III klasi ų ir N2 kategorijos transporto 
priemonės, nacionalin ės valdžios institucijos nesuteikia EB tipo patvir ­
tinimo ar nacionalinio tipo patvirtinimo nauj ų tipų transporto priemo ­
nėms, kurios d ėl priežasčių, susijusi ų su teršal ų išmetimu ar degal ų 
sąnaudomis, neatitinka šio reglamento.  
Naujo tipo patvirtinim ų, kurių paraiškos pateiktos iki 2019 m. rugs ėjo 
1 d., atveju siekiant nustatyti transporto priemon ės degalų garavimo 
išlakų kiekį, vietoj šio reglamento VI priede nustatytos proced ūros 
gamintojo prašymu gali b ūti taikoma degal ų garavimo išlak ų bandymo 
procedūra, nustatyta JT EEK taisykl ės Nr. 83 7 priede.  
3. Nuo 2018 m. rugs ėjo 1 d., jei tai yra M1 bei M2 kategorij ų ir N1 
kategorijos I klas ės transporto priemon ės, ir nuo 2019 m. rugs ėjo 1 d., 
jeigu tai yra N1 kategorijos II bei III klasi ų ir N2 kategorijos transporto 
priemonės, nacionalin ės valdžios institucijos, remdamosi Direktyvos 
2007/46/EB 26 straipsniu, pripaž įsta nebegaliojan čiais naujų transporto 
priemonių, kurios d ėl priežasčių, susijusių su teršalų išmetimu ar degal ų 
sąnaudomis, neatitinka šio reglamento, atitikties sertifikatus ir draudžia 
jas registruoti, parduoti arba prad ėti eksploatuoti.  
Siekiant nustatyti nauj ų transporto priemoni ų, registruot ų iki 2019 m. 
rugsėjo 1 d., degal ų garavimo išlak ų kiekį, vietoj šio reglamento VI 
priede nustatytos proced ūros gamintojo prašymu gali b ūti taikoma 
degalų garavimo išlak ų bandymo proced ūra, nustatyta JT EEK taisykl ės 
Nr. 83 7 priede.  
▼B 
4. Kol sueis treji metai nuo Reglamento (EB) Nr. 715/2007 
10 straipsnio 4 dalyje nurodyt ų datų, jei tai yra nauj ų tipų transporto 
priemonės, ir ketveri metai nuo to reglamento 10 straipsnio 5 dalyje 
nurodytų datų, jei tai yra naujos transporto priemon ės, taikomos šios 
nuostatos:  
▼M1 
a) IIIA priedo 2.1 punkto reikalavimai, išskyrus reikalavimus d ėl 
kietųjų dalelių skaičiaus (PN), netaikomi;  ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 20  
b) IIIA priedo reikalavimai, išskyrus 2.1 punkt ą, įskaitant reikalavimus 
dėl atliktin ų ĮVSITK bandym ų ir registruotin ų bei pateiktin ų 
duomenų, taikomi tik naujiems tipo patvirtinimams, suteiktiems 
pagal Reglament ą (EB) Nr. 715/2007 nuo 2017 m. liepos 27 d.;  
c) IIIA priedo reikalavimai n ėra taikomi tipo patvirtinimams, suteik ­
tiems smulkiesiems gamintojams;  
d) jeigu IIIA priedo 5 ir 6 pried ėliuose išd ėstytus reikalavimus atitinka 
tik vienas iš dviej ų tuose pried ėliuose aprašyt ų duomenų vertinimo 
metodų, atliekamas dar vienas ĮVSITK bandymas;  
jeigu min ėtus reikalavimus ir v ėl atitinka tik vienas metodas, išsa ­
mumo ir atitikties reikalavimams analiz ės duomenys registruojami 
taikant abu metodus, o atliekant IIIA priedo 9.3 punkte nurodyt ą 
apskaičiavimą galima taikyti tik išsamumo ir atitikties reikalavimams 
kriterijus atitinkant į metodą; turi būti registruojami ir pateikiami 
ĮVSITK bandym ų ir išsamumo bei atitikties reikalavimams analiz ės 
duomenys, kad b ūtų galima išnagrin ėti abiejų duomen ų vertinimo 
metodų rezultatų skirtumus;  
e) bandomosios transporto priemon ės varomųjų ratų galia nustatoma 
matuojant rato stebul ės sukimo moment ą arba CO  2 masės srautą 
naudojant linij ą „Veline“, kaip numatyta IIIA priedo 6 pried ėlio 4 
punkte.  
▼M1 
Jeigu transporto priemon ės tipas pagal Reglamento (EB) Nr. 715/2007 ir 
jo įgyvendinimo teis ės aktų reikalavimus patvirtintas iki 2017 m. 
rugsėjo 1 d., jei tai yra M kategorijos ir N1 kategorijos I klas ės trans­
porto priemon ė, arba iki 2018 m. rugs ėjo 1 d., jei tai N1 kategorijos II 
ar III klas ės arba N2 kategorijos transporto priemon ė, taikant pirm ąją 
pastraipą nelaikoma, kad ji priklauso naujam tipui. Tas pats taikoma ir 
tais atvejais, kai nauji tipai pradini ų tipų pagrindu kuriami vien d ėl šio 
reglamento 2 straipsnio 1 dalyje nustatytos naujos transporto priemon ės 
tipo apibr ėžties taikymo. Šiais atvejais Reglamento (ES) Nr. 2017/1151 
I priedo 4 pried ėlyje nustatyto transporto priemon ės EB tipo patvirti ­
nimo sertifikato II skirsnio 5 dalyje „Pastabos“ nurodoma, kad taikoma 
ši pastraipa, ir pateikiama nuoroda į ankstesn į transporto priemon ės tipo 
patvirtinim ą. 
▼B 
5. Kol sueis aštuoneri metai nuo Reglamento (EB) Nr. 715/2007 
10 straipsnio 4 dalyje nurodyt ų datų: 
▼M2 
a) pagal Reglamento (EB) Nr. 692/2008 III pried ą per trejus metus nuo 
Reglamento (EB) Nr. 715/2007 10 straipsnio 4 dalyje nurodyt ų datų 
atliktų 1/I tipo bandym ų rezultatai patvirtinimo institucijos pripaž įs­
tami galiojan čiais nusid ėvėjusių ar sugedusi ų komponent ų gamybos 
tikslu siekiant imituoti gedimus, kai vertinamas šio reglamento XI 
priedo reikalavim ų laikymasis;  ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 21  
b) laikydamosi šio reglamento XXI priedo 6 papildomo priedo 1 prie ­
dėlio 1.1 punkto antrosios pastraipos reikalavim ų, patvirtinimo insti ­
tucijos per trejus metus nuo Reglamento (EB) Nr. 715/2007 
10 straipsnio 4 dalyje nurodyt ų datų pagal Reglamento (EB) 
Nr. 692/2008 III priedo 3.13 punkt ą atliktas proced ūras pripaž įsta 
priimtinomis;  
▼M2 
c) jei 1/I tipo bandymas buvo atliktas ir užbaigtas pagal Reglamento 
(EB) Nr. 692/2008 VII pried ą per trejus metus nuo Reglamento (EB) 
Nr. 715/2007 10 straipsnio 4 dalyje nurodyt ų datų, patvirtinimo 
institucijos, vertindamos šio reglamento VII priedo reikalavim ų 
vykdymą, patvarumo įrodymus pripaž įsta lygiaver čiais. 
▼B 
6. Siekdama užtikrinti vienodas anks čiau galiojan čių tipo patvirti ­
nimų naudojimo s ąlygas, Komisija išnagrin ėja Direktyvos 2007/46/EB 
V skyriaus poveik į taikant š į reglament ą. 
▼M1 
7. Iki 5 met ų ir 4 m ėnesių po Reglamento (EB) Nr. 715/2007 
10 straipsnio 4 ir 5 dalyse nurodyt ų datų IIIA priedo 2.1 punkto reika ­
lavimai netaikomi smulki ųjų gamintoj ų pagamint ų transporto priemoni ų, 
kurių tipo patvirtinimai suteikti pagal Reglament ą (EB) Nr. 715/2007, 
išmetamųjų teršalų kiekiui, kaip apibr ėžta 2 straipsnio 32 dalyje. Ta čiau 
laikotarpiais 3 met ų iki 5 met ų ir 4 mėnesių nuo Reglamento (EB) Nr. 
715/2007 10 straipsnio 4 dalyje nurodyt ų datų ir nuo 4 met ų iki 5 met ų 
4 mėnesių nuo Reglamento (EB) Nr. 715/2007 10 straipsnio 5 dalyje 
nurodytų datų, smulkieji gamintojai vykdo j ų pagamint ų transporto prie ­
monių realiomis važiavimo s ąlygomis išmetam ų teršalų kiekio steb ėseną 
ir teikia ataskaitas.  
▼B 
16 straipsnis  
Direktyvos 2007/46/EB pakeitimai  
Direktyva 2007/46/EB iš dalies kei čiama pagal šio reglamento XVIII 
priedą. 
17 straipsnis  
Reglamento (EB) Nr. 692/2008 pakeitimai  
Reglamentas (EB) Nr. 692/2008 iš dalies kei čiamas taip:  
1) 6 straipsnio 1 dalis pakei čiama taip:  
„1. Jeigu laikomasi vis ų susijusių reikalavim ų, patvirtinimo insti ­
tucija išduoda EB tipo patvirtinim ą ir pagal Direktyvos 2007/46/EB 
VII priede nustatyt ą numeravimo sistem ą suteikia tipo patvirtinimo 
numerį. 
Nepažeidžiant Direktyvos 2007/46/EB VII priedo nuostat ų, tipo 
patvirtinimo numerio tre čiasis segmentas sudaromas pagal šio regla ­
mento I priedo 6 pried ėlį. ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 22  
Patvirtinimo institucija nepriskiria to paties numerio kitam transporto 
priemonės tipui.  
Laikoma, kad Reglamento (EB) Nr. 715/2007 reikalavim ų yra laiko ­
masi, jeigu įvykdomos visos šios s ąlygos:  
a) laikomasi šio reglamento 3 straipsnio 10 dalies reikalavim ų; 
b) laikomasi šio reglamento 13 straipsnio reikalavim ų; 
c) transporto priemon ė buvo patvirtinta pagal JT EEK taisykles 
Nr. 83 su 07 serijos pakeitimais, Nr. 85 su jos papildymais, 
Nr. 101 (3 redakcija, įskaitant 01 serijos pakeitimus ir j ų papil­
dymus) ir, jeigu tai yra sl ėginio uždegimo variklius turin čios 
transporto priemon ės, Nr. 24 III dal į su 03 serijos pakeitimais.  
d) laikomasi 5 straipsnio 11 ir 12 dali ų reikalavim ų.“ 
2) pridedamas šis 16a straipsnis:  
„16a straipsnis  
Pereinamojo laikotarpio nuostatos  
Nuo 2017 m. rugs ėjo 1 d., jei tai yra M1 bei M2 kategorij ų ir N1 
kategorijos I klas ės transporto priemon ės, ir nuo 2018 m. rugs ėjo 
1 d., jeigu tai yra N1 kategorijos II bei III klasi ų ir N2 kategorijos 
transporto priemon ės, šis reglamentas taikomas tik siekiant įvertinti 
transporto priemon ėms, kurių tipas buvo patvirtintas iki nurodyt ų 
datų pagal šį reglament ą, taikomus reikalavimus d ėl: 
a) gamybos atitikties pagal 8 straipsn į; 
b) eksploatacijos atitikties pagal 9 straipsn į; 
c) transporto priemon ės OBD sistemos ir remonto bei prieži ūros 
informacijos prieigos pagal 13 straipsn į. 
Šis reglamentas taip pat taikomas tada, kai taikoma įgyvendinimo 
Komisijos reglamentuose (ES) 2017/1152 (*) ir (ES) 2017/1153 (**) 
nustatyta atitikties proced ūra. 
___________  
(*) 2017 m. birželio 2 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas 
(ES) 2017/1152, kuriuo nustatoma d ėl reglamentuojamos leng ­
vųjų komercini ų transporto priemoni ų bandymo proced ūros 
pakeitimo reikaling ų koreliacijos parametr ų nustatymo meto ­
dika ir iš dalies kei čiamas Įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 
293/2012 (žr. šio Oficialiojo leidinio p. 644).  
(**) 2017 m. birželio 2 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas 
(ES) 2017/1153, kuriuo nustatoma d ėl reglamentuojamos 
bandymo proced ūros pakeitimo reikaling ų koreliacijos para ­
metrų nustatymo metodika ir iš dalies kei čiamas Reglamentas 
(ES) Nr. 1014/2010 (žr. šio Oficialiojo leidinio p. 679).“  
3) I priedas iš dalies kei čiamas pagal šio reglamento XVII pried ą. ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 23  
18 straipsnis  
Komisijos reglamento (ES) Nr. 1230/2012 pakeitimai  ( 1 ) 
Reglamento (ES) Nr. 1230/2012 2 straipsnio 5 dalis pakei čiama taip:  
„5) pasirenkamosios įrangos mas ė – pasirenkamos įrangos derini ų, 
kurie, be standartin ės įrangos, gali b ūti įrengti transporto prie ­
monėje pagal gamintojo specifikacijas, didžiausia mas ė;“. 
▼M1 
18bis straipsnis  
Hibridinės ir į lizdą jungiamos hibridin ės elektrin ės transporto 
priemonės 
Komisija ketina parengti patikslint ą metodik ą, siekdama j ą pateikti 
kitame reglamento pakeitime ir įtraukti pagr įstą ir išsamų hibridini ų ir 
į lizdą jungiam ų hibridini ų elektrini ų transporto priemoni ų vertinimo 
metodą, kurio tikslas – užtikrinti, kad j ų realiomis važiavimo s ąlygomis 
išmetamų teršalų kiekio vert ės būtų tiesiogiai palyginamos su įprastinių 
transporto priemoni ų vertėmis. 
▼B 
19 straipsnis  
Panaikinimas  
Reglamentas (EB) Nr. 692/2008 panaikinamas nuo 2022 m. sausio 1 d.  
20 straipsnis  
Įsigaliojimas ir taikymas  
Šis reglamentas įsigalioja dvidešimt ą dieną po jo paskelbimo  Europos 
Sąjungos oficialiajame leidinyje . 
Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstyb ėse 
narėse. ▼B 
( 1 ) 2012 m. gruodžio 12 d. Komisijos reglamentas (ES) Nr. 1230/2012, kuriuo 
įgyvendinamas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) 
Nr. 661/2009 d ėl variklini ų transporto priemoni ų, jų priekabų ir joms skirt ų 
sistemų, sudėtinių dalių bei atskir ų techninių mazgų tipo patvirtinimo, atsiž ­
velgiant į jų bendrąją saugą, reikalavim ų ir iš dalies kei čiama Europos Parla ­
mento ir Tarybos direktyva 2007/46/EB (OL L 353, 2012 12 21, p. 31).
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 24  
PRIEDŲ SĄRAŠAS 
I PRIEDAS  EB tipo patvirtinimo administracin ės nuostatos  
1 priedėlis Gamybos atitikties patikra atliekant 1 tipo bandym ą. 
Statistinis metodas  
2 priedėlis Su EV gamybos atitiktimi susij ę skaičiavimai  
3 priedėlis Pavyzdinis informacinis dokumentas  
3a priedėlis Išpl ėstas duomen ų rinkinys  
4 priedėlis Pavyzdinis EB tipo patvirtinimo sertifikatas  
5 priedėlis OBD sistemos informacija  
6 priedėlis EB tipo patvirtinimo sertifikat ų numeravimo sistema  
7 priedėlis Gamintojo parengtas OBD sistemos eksploatacini ų 
savybių reikalavim ų atitikties sertifikatas  
8 a pried ėlis 1 tipo bandym ų ataskaitos forma ( įskaitant ATCT), 
pagrįsta būtiniausiais atskaitomyb ės reikalavimais  
Co2mpass ataskaitos priedas  
8b priedėlis Kelio apkrovos bandym ų ataskaitos forma, atitinkanti b ūti­
niausius atskaitomyb ės reikalavimus  
8c priedėlis Bandymo lapo šablonas  
II PRIEDAS  Eksploatuojam ų transporto priemoni ų atitiktis  
1 priedėlis Eksploatuojam ų transporto priemoni ų atitikties patikra  
2 priedėlis Statistin ė eksploatuojam ų transporto priemoni ų išmetimo 
sistemų išmetam ų teršalų kiekio atitikties patikros tvarka  
3 priedėlis Atsakomyb ė už eksploatuojam ų transporto priemoni ų 
atitiktį 
IIIA PRIEDAS  Realiomis važiavimo s ąlygomis išmetamas teršal ų kiekis 
(RDE)  
1 priedėlis Transporto priemoni ų išmetam ųjų teršalų kiekio nusta ­
tymo nešiojam ąja išmetam ųjų teršalų kiekio matavimo 
sistema (PEMS) bandymo proced ūra 
2 priedėlis PEMS komponent ų ir signal ų specifikacijos bei 
kalibravimas  
3 priedėlis PEMS ir nesusietinais matuokliais nustatyto išmetam ųjų 
dujų masės srauto patvirtinimas  
4 priedėlis Išmetam ųjų teršalų kiekio nustatymas  
5 priedėlis Maršruto kintan čių sąlygų tikrinimas ir galutinio RDE 
išmetamųjų teršalų kiekio apskai čiavimas pagal 1 metod ą 
(slankiojo vidurkinimo intervalas)  
6 priedėlis Kintan čių maršruto s ąlygų tikrinimas ir galutinis RDE 
rezultatas, taikant 2 metod ą (galios paskirstymo metodas)  
7 priedėlis Transporto priemoni ų parinkimas PEMS bandymui, kai 
suteikiamas pradinis tipo patvirtinimas  
7a priedėlis Bendrosios važiavimo dinamikos patikra  
7b priedėlis PEMS maršruto suminio teigiamo aukš čio padidėjimo 
nustatymo proced ūra 
7c priedėlis Iš išor ės įkraunamų hibridini ų elektrini ų transporto prie ­
monių maršruto s ąlygų tikrinimas ir galutinio RDE išme ­
tamųjų teršalų kiekio apskai čiavimas  ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 25  
8 priedėlis Duomen ų mainų ir pranešim ų teikimo reikalavimai  
9 priedėlis Gamintojo parengtas atitikties sertifikatas  
IV PRIEDAS  Tipo patvirtinimui atsižvelgiant į transporto priemon ės 
tinkamum ą eksploatuoti keliuose suteikti b ūtini išmeta ­
mųjų teršalų kiekio duomenys  
1 priedėlis Anglies monoksido kiekio, išmetamo varikliui veikiant 
tuščiąja eiga, matavimas (2 tipo bandymas)  
2 priedėlis D ūmų neskaidrumo matavimas  
V PRIEDAS  Karterio išmetam ųjų dujų kiekio patikra (3 tipo bandymas)  
VI PRIEDAS  Garavimo išlak ų nustatymas (4 tipo bandymas)  
VII PRIEDAS  Taršos kontrol ės įtaisų patvarumo patikra (5 tipo 
bandymas)  
1 priedėlis Standartinis bandym ų ant stendo ciklas (SBSC)  
2 priedėlis Standartinis bandym ų ant dyzelinio stendo ciklas (SDBC).  
3 priedėlis Standartinis kelio ciklas (SKC)  
VIII PRIEDAS  Vidutinio teršal ų kiekio, išmetamo esant žemai aplinkos 
oro temperat ūrai, patikra (6 tipo bandymas)  
IX PRIEDAS  Etalonini ų degalų specifikacijos  
X PRIEDAS  Rezervuota  
XI PRIEDAS  Motorini ų transporto priemoni ų diagnostikos sistemos 
(OBD)  
1 priedėlis OBD sistem ų veikimo aspektai  
2 priedėlis Transporto priemoni ų šeimos pagrindin ės charakteristikos  
XII PRIEDAS  Transporto priemoni ų, kuriose įdiegtos ekologin ės 
naujovės, tipo patvirtinimas ir N1 kategorijos transporto 
priemonių, pateiktų patvirtinti pagal pakopin ę tipo patvir ­
tinimo proced ūrą, išmetamo CO  2 kiekio ir degal ų sąnaudų 
nustatymas  
XIII PRIEDAS  Pakaitini ų taršos kontrol ės įtaisų, kaip atskir ų technini ų 
agregatų, EB tipo patvirtinimas  
1 priedėlis Pavyzdinis informacinis dokumentas  
2 priedėlis Pavyzdinis EB tipo patvirtinimo sertifikatas  
3 priedėlis Pavyzdinis EB tipo patvirtinimo ženklas  
XIV PRIEDAS  Transporto priemon ės OBD sistemos ir transporto prie ­
monės remonto ir prieži ūros informacijos prieiga  
1 priedėlis Atitikties sertifikatas  
XV PRIEDAS  Rezervuota  
XVI PRIEDAS  Transporto priemoni ų, kurių išmetamųjų teršalų papildomo 
apdorojimo sistemose naudojamas reagentas, reikalavimai  
XVII PRIEDAS  Reglamento (EB) Nr. 692/2008 daliniai pakeitimai  
XVIII PRIEDAS  Direktyvos 2007/46/EB daliniai pakeitimai  
XIX PRIEDAS  Reglamento (ES) Nr. 1230/2012 daliniai pakeitimai  
XX PRIEDAS  Variklio naudingosios galios matavimas  
XXI PRIEDAS  1 tipo išmetam ųjų teršalų bandymo proced ūros ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 26  
I PRIEDAS  
EB TIPO PATVIRTINIMO ADMINISTRACIN ĖS NUOSTATOS  
1. PAPILDOMI EB TIPO PATVIRTINIMO REIKALAVIMAI  
1.1. Papildomi reikalavimai vieneriop ų degalų dujomis varomoms trans ­
porto priemon ėms ir dvejop ų degalų dujomis varomoms transporto 
priemonėmis 
1.1.1. Papildomi reikalavimai, taikomi suteikiant tipo patvirtinim ą vieneriop ų 
degalų dujomis varomoms transporto priemon ėms ir dvejop ų degalų 
dujomis varomoms transporto priemon ėms, yra nustatyti JT EEK taisy ­
klės Nr. 83 12 priedo 1, 2 ir 3 dalyse bei 1 ir 2 pried ėliuose, išskyrus 
toliau nurodytas išimtis.  
1.1.2. JT EEK taisykl ės Nr. 83 12 priedo 3.1 2 ir 3.1.4 punktuose nurodyti 
etaloniniai degalai turi b ūti suprantami kaip nuoroda į atitinkamas etalo ­
ninių degalų specifikacijas, pateiktas šio reglamento IX priedo A 
skirsnyje.  
1.2. Papildomi reikalavimai mišri ų degalų transporto priemon ėms 
Papildomi mišri ų degalų transporto priemoni ų tipo patvirtinimo reikala ­
vimai yra tokie, kaip nustatyta JT EEK taisykl ės Nr. 83 4.9 punkte.  
2. PAPILDOMI TECHNINIAI REIKALAVIMAI IR BANDYMAI  
2.1. Smulkieji gamintojai  
2.1.1. 3 straipsnio 3 dalyje min ėtų teisės aktų sąrašas:  
Teisės aktas  Reikalavimai  
Kalifornijos taisykli ų kodekso 
(leidykla „Barclay’s Publishing“) 
13 skyriaus 1961 skirsnio a dalis 
ir 1961 skirsnio b dalies 1 punkto 
C papunk čio 1 dalis, taikomos 
2001 m. pagamintoms ir naujesni ų 
modelių transporto priemon ėms, 
bei 1968.1, 1968.2, 1968.5, 1976 
ir 1975 skirsniai.  Tipo patvirtinimai turi b ūti 
suteikti pagal Kalifornijos 
taisyklių kodeks ą, taikom ą 
naujausių modelio met ų lengvie­
siems krovininiams automo- 
biliams.  
2.2. Degal ų bakų pildymo angos  
2.2.1. Reikalavimai degal ų bakų pildymo angoms yra nustatyti XXI 
priedo 5.4.1 ir 5.4.2 punktuose ir tolesniame 2.2.2 punkte.  
2.2.2. Turi b ūti pasirūpinta, kad degalai per daug negaruot ų ir nenutek ėtų 
tuomet, kai n ėra degalų bako dangtelio. Tai užtikrinama viena iš ši ų 
priemonių: 
a) automatiškai atsidaran čiu ir užsidaran čiu nenuimamu degal ų pildymo 
angos dangteliu;  
b) konstrukcijos ypatyb ėmis, kurios pad ėtų išvengti pernelyg didelio 
degalų garavimo, kai n ėra degalų pildymo angos dangtelio;  
c) bet kuriomis kitomis priemon ėmis, kurios tur ėtų tokį patį poveikį. 
Galimų priemoni ų pavyzdžiai (s ąrašas nėra baigtinis): prijungtas 
degalų pildymo angos dangtelis, grandin ėle pritvirtintas degal ų 
pildymo angos dangtelis arba dangtelis, rakinamas transporto prie ­
monės varikliui paleisti skirtu raktu. Šiuo atveju rakt ą iš pildymo 
angos dangtelio turi b ūti įmanoma ištraukti tik dangtel į užrakinus.  ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 27  
2.3. Elektronin ės sistemos saugos nuostatos  
2.3.1. Elektronin ės sistemos saugumo nuostatos yra nustatytos XXI priedo 5.5 
punkte ir tolesniuose 2.3.2 ir 2.3.3 punktuose.  
2.3.2. Jei sl ėginio uždegimo varikliuose yra įrengti mechaniniai degal ų įpurš­
kimo siurbliai, gamintojai turi imtis tinkam ų veiksmų, kad būtų užtik­
rinta, jog eksploatuojant transporto priemon ę nebūtų įmanoma suklastoti 
maksimalaus degal ų pripildymo nustatym ų. 
2.3.3. Gamintojai turi veiksmingai atgrasyti nuo odometro rodmen ų perprogra ­
mavimo borto tinkle, bet kuriame galios pavaros valdiklyje ir nuotolinio 
keitimosi duomenimis si ųstuve, jei taikoma. Gamintojai turi taikyti 
patobulintas apsaugos nuo sisteminio klastojimo strategijas ir nuo perra ­ 
šymo apsaugan čias funkcijas siekdami apsaugoti odometro rodmen ų 
vientisum ą. Tinkam ą apsaugos nuo klastojimo lyg į užtikrinan čius 
metodus patvirtina patvirtinimo institucija.  
2.4. Bandym ų atlikimas  
2.4.1. I.2.4 br ėžinyje parodyta, kaip atliekami transporto priemon ės tipo 
patvirtinimo bandymai. Specialios bandym ų procedūros aprašytos II, 
IIIA, IV, V, VI, VII, VIII, XI, XVI  1 , XX ir XXI prieduose.  ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 28
 I.2.4 brėžinys  
Bandymų reikalavim ų taikymas suteikiant tipo patvirtinim ą ir išplečiant patvirtint ą tipą 
Transporto priemon ės kategorija  Kibirkštinio uždegimo varikl į turinčios transporto priemon ės, įskaitant hibridines (1 ) Slėginio užde ­
gimo varikl į 
turinčios trans­
porto priemon ės, 
įskaitant 
hibridines  Tik elektra 
varomos 
transporto 
priemonės Vandenilio kuro 
elementu 
varomos trans ­
porto priemon ės 
Vieneriop ų degalų Dvejop ų degalų (3 ) Mišri ų degalų (3 ) 
Etaloniniai degalai  
Benzinas 
(E10)  SND  GD/biometanas  Vande­
nilis 
(ICE)  Benzinas (E10)  Benzinas (E10)  Benzinas (E10)  Benzinas (E10)  
Dyzelinas 
(B7) (5 ) — Vandenilis 
(kuro 
elementas)  SND  GD/biometanas  Vandenilis 
(ICE) (4 ) Etanolis 
(E85)  
Dujiniai teršalai 
(1 tipo bandymas)  Taip Taip  Taip  Taip (4 ) Taip 
(abi degal ų 
rūšys) Taip 
(abi degal ų 
rūšys) Taip 
(abi degal ų 
rūšys) Taip 
(abi degal ų 
rūšys) Taip —  —  
KD 
(1 tipo bandymas)  Taip (2 ) —  —  —  Taip (2 ) 
(tik benzinas)  Taip (2 ) 
(tik benzinas)  Taip (2 ) 
(tik benzinas)  Taip (2 ) 
(abi degal ų 
rūšys) Taip —  —  
KDK  
Taip (2 ) —  —  —  Taip (2 ) 
(tik benzinas)  Taip (2 ) 
(tik benzinas)  Taip (2 ) 
(tik benzinas)  Taip (2 ) 
(abi degal ų 
rūšys) Taip —  —  
Dujiniai teršalai, RDE (1A 
tipo bandymas)  Taip Taip  Taip  Taip (4 ) Taip 
(abi degal ų 
rūšys) Taip 
(abi degal ų 
rūšys) Taip 
(abi degal ų 
rūšys) Taip 
(abi degal ų 
rūšys) Taip —  —  
KDK, RDE (1A tipo 
bandymas)  Taip (2 ) —  —  —  Taip 
(abi degal ų 
rūšys) (2 ) Taip 
(abi degal ų 
rūšys) (2 ) Taip 
(abi degal ų 
rūšys) (2 ) Taip 
(abi degal ų 
rūšys) (2 ) Taip —  —  
Išmetamieji teršalai varikliui 
veikiant tuš čiąja eiga 
(2 tipo bandymas)  Taip Taip  Taip  —  Taip 
(abi degal ų 
rūšys) Taip 
(abi degal ų 
rūšys) Taip 
(tik benzinas)  Taip 
(abi degal ų 
rūšys) — —  —  ▼M2
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 29
 Transporto priemon ės kategorija  Kibirkštinio uždegimo varikl į turinčios transporto priemon ės, įskaitant hibridines (1 ) Slėginio užde ­
gimo varikl į 
turinčios trans­
porto priemon ės, 
įskaitant 
hibridines  Tik elektra 
varomos 
transporto 
priemonės Vandenilio kuro 
elementu 
varomos trans ­
porto priemon ės 
Vieneriop ų degalų Dvejop ų degalų (3 ) Mišri ų degalų (3 ) 
Išmetamosios karterio dujos 
(3 tipo bandymas)  Taip Taip  Taip  —  Taip 
(tik benzinas)  Taip 
(tik benzinas)  Taip 
(tik benzinas)  Taip 
(tik benzinas)  — —  —  
Garavimo išlakos 
(4 tipo bandymas)  Taip —  —  —  Taip 
(tik benzinas)  Taip 
(tik benzinas)  Taip 
(tik benzinas)  Taip 
(tik benzinas)  — —  —  
Patvarumas 
(5 tipo bandymas)  Taip Taip  Taip  Taip  Taip 
(tik benzinas)  Taip 
(tik benzinas)  Taip 
(tik benzinas)  Taip 
(tik benzinas)  Taip —  —  
Išmetamieji teršalai esant 
žemai temperat ūrai 
(6 tipo bandymas)  Taip —  —  —  Taip 
(tik benzinas)  Taip 
(tik benzinas)  Taip 
(tik benzinas)  Taip 
(abi degal ų 
rūšys) — —  —  
Eksploatuojam ų transporto 
priemonių atitiktis  Taip Taip  Taip  Taip  Taip 
(abi degal ų 
rūšys) Taip 
(abi degal ų 
rūšys) Taip 
(abi degal ų 
rūšys) Taip 
(abi degal ų 
rūšys) Taip —  —  
Vidinė diagnostika  Taip Taip  Taip  Taip  Taip  Taip  Taip  Taip  Taip  —  —  
Išmetamo CO  2 kiekis, degal ų 
sąnaudos, elektros energijos 
sąnaudos ir elektrin ė rida  Taip Taip  Taip  Taip  Taip 
(abi degal ų 
rūšys) Taip 
(abi degal ų 
rūšys) Taip 
(abi degal ų 
rūšys) Taip 
(abi degal ų 
rūšys) Taip Taip  Taip  
Dūmų neskaidrumas  — —  —  —  —  —  —  —  Taip  —  —  
Variklio galia  Taip Taip  Taip  Taip  Taip  Taip  Taip  Taip  Taip  Taip  Taip  
(1 ) Specialios vandeniliu ir mišriais degalais, kuri ų sudėtyje yra biodyzelino, varom ų transporto priemoni ų bandymo proced ūros bus nustatytos v ėliau. 
(2 ) Kietųjų dalelių masės ir kietųjų dalelių kiekio ribin ės vertės ir atitinkamos matavimo proced ūros taikomos tik transporto priemon ėms su tiesioginio įpurškimo varikliais. 
(3 ) Jei dvejop ų degalų transporto priemon ė yra pateikta kartu su mišri ų degalų transporto priemone, taikomi abiej ų bandymų reikalavimai. 
(4 ) Kai transporto priemon ė varoma vandeniliu, nustatomas tik išmetamo NO  x kiekis. 
(5 ) Išsamesni reikalavimai d ėl biodyzelino bus nustatyti v ėliau. ▼M2
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 30  
3. PATVIRTINTO TIPO IŠPL ĖTIMAS  
3.1. Patvirtinto tipo išpl ėtimas atsižvelgiant į pro išmetimo vamzd į išme­
tamų teršalų kiekį (1 ir 2 tip ų bandymai)  
3.1.1. Patvirtinto tipo išpl ėtimas suteikiamas transporto priemon ėms, jei jos 
atitinka 2 straipsnio 1 dalyje nustatytus kriterijus.  
3.1.2. Transporto priemon ės, turinčios periodiškai regeneruojamas sistemas  
Jei Ki bandymai atlikti pagal XXI priedo VI papildomo priedo 1 prie ­
dėlį (WLTP), patvirtinto tipo išpl ėtimas suteikiamas transporto priemo ­
nėms, jei jos atitinka XXI priedo 5.9 punkte nustatytus kriterijus.  
Jei Ki bandymai atlikti pagal JT EEK taisykl ės Nr. 83 13 pried ą 
(NEDC), patvirtinto tipo išpl ėtimas suteikiamas transporto priemon ėms 
pagal Reglamento (EB) Nr. 692/2008 I priedo 3.1.4 punkto reikala ­
vimus.  
3.2. Patvirtinto tipo išpl ėtimas atsižvelgiant į garavimo išlakas (4 tipo 
bandymas)  
3.2.1. Patvirtinto tipo išpl ėtimas suteikiamas transporto priemon ėms su įrengta 
garavimo išlak ų kontrolės sistema, jei jos atitinka šias s ąlygas:  
3.2.1.1. pagrindinis degal ų / oro dozavimo principas (t. y. degal ų įpurškimas 
vienoje vietoje) turi b ūti toks pats;  
3.2.1.2. degal ų bako forma ir medžiagos, iš kuri ų jis ir skyst ųjų degalų žarnelės 
yra pagaminti, turi b ūti tokios pa čios; 
3.2.1.3. turi b ūti bandomas žarneli ų skerspjūvio ir apytikslio ilgio poži ūriu 
blogiausias transporto priemon ės pavyzdys. Už tipo patvirtinimo 
bandymus atsakinga technin ė tarnyba sprendžia, ar galima naudoti 
nevienodus gar ų ir skysčio skirtuvus;  
3.2.1.4. degal ų bako tūris neturi skirtis daugiau kaip 10 %;  
3.2.1.5. bako apsauginiai vožtuvai turi b ūti vienodai sureguliuoti;  
3.2.1.6. degal ų garų surinkimo b ūdas turi b ūti vienodas, t. y. gaudykl ės forma ir 
tūris, laikykla, oro filtras (jeigu naudojamas garavimo išlakoms kontro ­
liuoti) ir kiti parametrai turi b ūti vienodi;  
3.2.1.7. surinkt ų garų prapūtimo būdai turi b ūti vienodi (pvz., oro srautas, 
prapūtimo pradžia arba prap ūtimo tūris per transporto priemon ės paren­
gimo bandymui cikl ą); 
3.2.1.8. degal ų dozavimo sistemos sandarinimo ir ventiliacijos b ūdai turi b ūti 
vienodi.  
3.2.2. Patvirtinto tipo išpl ėtimas suteikiamas šioms transporto priemon ėms: 
3.2.2.1. su skirtingo t ūrio varikliais;  
3.2.2.2. su skirtingos galios varikliais;  
3.2.2.3. su automatin ėmis ir mechanin ėmis pavar ų dėžėmis; 
3.2.2.4. su dviem ir keturiais varan čiaisiais ratais;  
3.2.2.5. skirtingos k ėbulo formos; taip pat  
3.2.2.6. su skirtingo dydžio ratais ir padangomis.  ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 31  
3.3. Patvirtinto tipo išpl ėtimo suteikimas atsižvelgiant į taršos kontrol ės 
įtaisų patvarum ą (5 tipo bandymas)  
3.3.1. Patvirtinto tipo išpl ėtimas suteikiamas skirting ų tipų transporto priemo ­
nėms, jei toliau nurodyti transporto priemon ės, variklio arba taršos 
kontrolės sistemos parametrai yra tokie patys arba neviršija nustatyt ų 
leidžiamųjų nuokrypi ų. 
3.3.1.1. Transporto priemon ė: 
Inercinės apkrovos kategorija: dvi gretimos didesn ės inercinės apkrovos 
kategorijos ir bet kuri mažesn ė gretima inercin ės apkrovos kategorija.  
Bendra kelio apkrova važiuojant 80 km/h grei čiu: + 5 % didesn ė ir bet 
kokia mažesn ė vertė. 
3.3.1.2. Variklis:  
a) variklio cilindr ų tūris (± 15 %);  
b) vožtuv ų kiekis ir valdymas;  
c) degalų sistema;  
d) aušinimo sistemos tipas;  
e) degimo procesas.  
3.3.1.3. Taršos kontrol ės sistemos parametrai:  
a) kataliziniai keitikliai ir kiet ųjų dalelių gaudyklės: 
katalizinių keitiklių, filtrų ir element ų skaičius; 
katalizinių keitiklių ir filtrų dydis (monolito t ūris ± 10 %);  
katalizės tipas (oksidacija, trij ų pakopų, mažo NOx kiekio gaudykl ė, 
selektyviosios katalizin ės redukcijos (SEK) sistema, mažo NO  x 
kiekio katalizatorius ar kt.);  
brangiųjų metalų kiekis (toks pats arba didesnis);  
brangiųjų metalų rūšis ir santykis (± 15 %);  
substratas (strukt ūra ir medžiaga);  
korių tankis;  
ne didesnis nei 50 K temperat ūros pokytis prie katalizinio keitiklio 
arba filtro įleidimo angos. Šis temperat ūros pokytis tikrinamas vieno ­
domis sąlygomis, esant 120 km/h grei čiui, taikant 1 tipo bandymo 
apkrovą; 
b) oro įpūtimas:  
yra ar nėra 
tipas (impulsinis oro įleidimas, oro siurbliai, kita).  
c) EGR:  
yra ar nėra 
tipas (vėsinama ar nev ėsinama, aktyvaus ar pasyvaus valdymo, 
didelio ar mažo sl ėgio). ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 32  
3.3.1.4. Patvarumo bandymas gali b ūti atliekamas su transporto priemone, 
kurios kėbulo forma, pavar ų dėžė (automatin ė arba mechanin ė) ir ratų 
arba padang ų dydis skiriasi, palyginti su transporto priemone, kuriai 
prašoma suteikti tipo patvirtinim ą. 
3.4. Patvirtinto tipo išpl ėtimas atsižvelgiant į vidinę diagnostikos sistem ą 
3.4.1. Patvirtinto tipo išpl ėtimas suteikiamas skirtingoms transporto priemo ­
nėms, kuriose įrengti toks pat variklis ir išmetam ųjų teršalų kontrolės 
sistemos, kaip apibr ėžta XI priedo 2 pried ėlyje. Patvirtinto tipo išpl ė­
timas suteikiamas nepaisant ši ų transporto priemon ės charakteristik ų: 
a) variklio pried ų; 
b) padang ų; 
c) ekvivalentin ės inercijos;  
d) aušinimo sistemos;  
e) bendrojo perdavimo skai čiaus;  
f) transmisijos tipo, taip pat  
g) kėbulo tipo.  
3.5. Patvirtinto tipo išpl ėtimas atliekant žemos temperat ūros bandym ą 
(6 tipo bandym ą) 
3.5.1. Skirtingos etalonin ės masės transporto priemon ės 
3.5.1.1. Patvirtinto tipo išpl ėtimas suteikiamas tik toms transporto priemon ėms, 
kurių etaloninei masei reikia naudoti dviej ų gretimų didesnių dydžių 
ekvivalentines inercines apkrovas ar bet koki ą mažesnę ekvivalentin ę 
inercinę apkrovą. 
3.5.1.2. Jei tai N kategorijos transporto priemon ės ir jau patvirtintos transporto 
priemonės išmetam ųjų teršalų kiekis neviršija transporto priemonei, 
kurios patvirtinto tipo išpl ėtimą prašoma suteikti, nustatyt ų ribų, patvir­
tinto tipo išpl ėtimas suteikiamas tik mažesn ės etalonin ės masės trans­
porto priemon ėms. 
3.5.2. Transporto priemon ės su skirtingais bendraisiais perdavimo skai čiais 
3.5.2.1. Transporto priemon ėms su skirtingais perdavimo skai čiais patvirtinto 
tipo išplėtimas suteikiamas tik tam tikromis s ąlygomis.  
3.5.2.2. Norint nustatyti, ar galima suteikti patvirtinto tipo išpl ėtimą, apskaičiuo­
jamas kiekvieno atliekant 6 tipo bandymus taikomo perdavimo skai čiaus 
santykis 
ðEÞ ¼ ðV 2 Ä V 1 Þ=V 1 
Šiuo atveju variklio s ūkių skaičius yra 1 000 min  –1 , V  1 – transporto 
priemonės, kurios tipas patvirtintas, greitis, V  2 – transporto priemon ės, 
kuriai prašoma suteikti patvirtinto tipo išpl ėtimą, greitis.  
3.5.2.3. Jei bet kuriam perdavimo skai čiui apskai čiuotas santykis E ≤ 8 %, 
patvirtinto tipo išpl ėtimas suteikiamas nekartojant 6 tipo bandym ų. 
3.5.2.4. Jei bent vienam perdavimo skai čiui apskai čiuotas santykis E > 8 %, o 
kiekvienam perdavimo skai čiui apskai čiuotas santykis E ≤ 13 %, 6 tipo 
bandymai turi b ūti pakartoti. Bandymai gali b ūti atliekami gamintojo 
pasirinktoje laboratorijoje, jei tam pritaria technin ė tarnyba. Bandym ų 
ataskaita siun čiama už tipo patvirtinimo bandymus atsakingai techninei 
tarnybai.  ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 33  
3.5.3. Skirtingos etalonin ės masės transporto priemon ės ir transporto prie ­
monės su skirtingais perdavimo skai čiais 
Patvirtinto tipo išpl ėtimas suteikiamas skirtingos etalonin ės masės trans­
porto priemon ėms ir transporto priemon ėms su skirtingais perdavimo 
skaičiais, jei laikomasi vis ų 3.5.1 ir 3.5.2 punktuose nustatyt ų sąlygų. 
4. GAMYBOS ATITIKTIS  
4.1. Įvadas  
4.1.1. Kiekviena transporto priemon ė, pagaminta taikant tipo tvirtinimo proce ­
dūrą pagal šį reglament ą, turi būti pagaminta taip, kad atitikt ų tipo 
patvirtinimo pagal š į reglament ą reikalavimus. Gamintojas įgyvendina 
tinkamas priemones ir dokumentais patvirtintus kontrol ės planus ir 
nustatytais intervalais, kaip nurodyta šiame reglamente, atlieka b ūtinus 
teršalų išmetimo ir OBD bandymus, skirtus patikrinti, ar nuolatos laiko ­
masi atitikties patvirtintam tipui. Patvirtinimo institucija patikrina šias 
gamintojo priemones ir kontrol ės planus ir jiems pritaria, taip pat 
gamintojo patalpose, įskaitant gamybines ir bandym ų patalpas, atlieka 
auditus bei išmetam ųjų teršalų ir OBD bandymus tam tikrais intervalais, 
kaip nurodyta šiame reglamente, kaip dal į gaminių atitikties nuolatinio 
tikrinimo priemoni ų, aprašytų Direktyvos 2007/46/EB X priede.  
4.1.2. Gamintojas patikrina gamybos atitikt į atlikdamas išmetam ųjų teršalų 
kiekio (žr. Reglamento (EB) Nr. 715/2007 I priedo 2 lentel ę), išmetamo 
CO  2 kiekio (kartu matuojant elektros energijos s ąnaudas, EC), karterio 
išmetamųjų dujų kiekio bei garavimo išlak ų kiekio nustatymo 
bandymus ir OBD sistemos bandym ą. Todėl į patikrą turi būti įtraukti 
1, 3 ir 4 tip ų bandymai ir OBD sistemos bandymas, kaip aprašyta šio 
priedo 2.4 punkte ir jame nurodytuose atitinkamuose prieduose. Specia ­
liosios gamybos atitikties tikrinimo metodikos nustatytos 4.2–4.7 punk ­
tuose ir 1 bei 2 pried ėliuose.  
4.1.3. Gamintojams taikant gamybos atitikties patikrinim ą, 1 ir 3 tipo 
bandymų atveju šeima reiškia CO  2 interpoliacijos šeim ą, įskaitant 4 
tipo bandymo atveju šio priedo 3.2 punkte aprašytus patvirtinto tipo 
išplėtimus, ir OBD šeim ą kartu su šio priedo 3.3 punkte aprašytais 
patvirtinto tipo išpl ėtimais (OBD bandym ų atveju).  
4.1.4. Gamintojo atliekamos gamini ų patikros dažnumas grindžiamas rizikos 
vertinimo metodika, atitinkan čia tarptautin į standartą ISO 31000:2009 
„Rizikos valdymas. Principai ir gair ės“: turi b ūti atliekamas bent jau 1 
tipo bandymas ir bent vienas 5 000 kiekvienai šeimai priklausan čių 
pagamintų transporto priemoni ų imties patikrinimas arba vienas kasme ­
tinis patikrinimas, nelygu, kas įvyksta pirmiau.  
4.1.5. Tipo patvirtinim ą suteikusi patvirtinimo institucija gali bet kada patik ­
rinti visose gamybos įmonėse taikomus atitikties kontrol ės metodus.  
Taikant ši ą taisyklę, patvirtinimo institucija bet kuriuo atveju ne re čiau 
kaip kartą per metus gamintojo patalpose atlieka audit ą siekdama patik ­
rinti gamintojo priemones ir dokumentais patvirtintus kontrol ės planus 
pagal rizikos vertinimo metodik ą, atitinkan čią tarptautin į standartą ISO 
31000:2009 „Rizikos valdymas. Principai ir gair ės“. 
Jei patvirtinimo institucijos netenkina gamintojo audito tvarka, kaip 
aprašyta 4.2–4.9 punktuose, turi b ūti atliekamas tiesioginis pagamint ų 
transporto priemoni ų fizinis bandymas.  ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 34  
4.1.6. Fizini ų bandym ų patikrų, kurias atlieka patvirtinimo institucija, 
dažnumas grindžiamas gamintojo audito proced ūros pagal rizikos verti ­
nimo metodik ą rezultatais ir bet kuriuo atveju neturi b ūti mažesnis kaip 
vienas patikrinimo bandymas per trejus metus. Patvirtinimo institucija 
atlieka šiuos fizinius išmetam ųjų teršalų kiekio nustatymo ir OBD 
bandymus su serijin ės gamybos transporto priemon ėmis, kaip aprašyta 
4.2–4.9 punktuose.  
Jeigu fizinius bandymus atlieka gamintojas, tipo patvirtinimo institucija 
gali stebėti bandymus gamintojo patalpoje.  
4.1.7. Patvirtinimo institucija parengia vis ų auditų ir fizinių bandymų, atliktų 
gamintojo atitikties patikros tikslais, ataskaitas ir saugo jas ne trumpiau 
kaip 10 met ų. Šios ataskaitos tur ėtų būti prieinamos kitoms tipo patvir ­
tinimo institucijoms ir Europos Komisijai, kai tik jos paprašo.  
4.1.8. Neatitikties atveju taikomas Direktyvos 2007/46/EB 30 straipsnis.  
4.2. Transporto priemon ės atitikties patikra atliekant 1 tipo bandym ą 
4.2.1. 1 tipo bandymas atliekamas su serijin ės gamybos transporto priemone, 
pagrįstai priklausan čia CO  2 interpoliacijos šeimai, kaip aprašyta tipo 
patvirtinimo sertifikate. Ribin ės vertės, pagal kurias tikrinama atitiktis 
teršalų normoms, nurodytos Reglamento (EB) Nr. 715/2007 I priedo 2 
lentelėje. Išmetamo CO  2 kiekio ribin ė vertė turi būti pagal interpolia ­
cijos metodik ą, nustatyt ą XXI priedo 7 papildomame priede, gamintojo 
nustatyta pasirinktos transporto priemon ės vertė. Interpoliacijos apskai ­ 
čiavimus turi patikrinti patvirtinimo institucija.  
4.2.2. Iš šeimos atsitiktine tvarka atrenkama trij ų transporto priemoni ų imtis. 
Patvirtinimo institucijai pasirinkus transporto priemones, gamintojui 
draudžiama jas reguliuoti.  
4.2.2.1 Atranka turi apimti tik serijin ės gamybos transporto priemones, kuri ų 
rida ne didesn ė kaip 80 km; atitikties tikrinimo pagal 1 tipo bandym ą 
tikslais tos transporto priemon ės toliau bus vadinamos nulin ės ridos 
transporto priemon ėmis. Transporto priemon ės bandomos taikant atitin ­
kamą WLTP cikl ą, kaip aprašyta šio reglamento XXI priede, neatsiž ­
velgiant į bandymo pakartojimo reikalavimus arba transporto priemoni ų 
ridą. Bandymo rezultatais laikomos vert ės po visų pataisym ų, atliktų 
pagal šį reglament ą. 
4.2.3. Statistin ės analizės bandymo kriterij ų apskaičiavimo metodas aprašytas 
1 priedėlyje. 
Šeimos gamyba laikoma neatitinkan čia reikalavim ų, jei taikant bandymo 
kriterijus pagal 1 pried ėlį gaunamas neigiamas sprendimas d ėl vieno 
arba kelių teršalų ir išmetamo CO  2 kiekio ver čių. 
Šeimos gamyba laikoma atitinkan čia reikalavimus, jei taikant bandymo 
kriterijus pagal 1 pried ėlį gaunamas teigiamas sprendimas d ėl visų 
teršalų ir išmetamo CO  2 kiekio ver čių. 
Kai dėl kurio nors teršalo gautas teigiamas sprendimas, šis sprendimas 
negali būti pakeistas remiantis jokiais papildomais bandymais, atliktais 
norint priimti sprendim ą dėl kitų teršalų ir CO  2 verčių. 
Jeigu nėra teigiamo sprendimo d ėl visų teršalų ir išmetamo CO  2 kiekio 
verčių, atliekamas bandymas su kita transporto priemone (ne daugiau 
kaip 16 transporto priemoni ų), o 1 pried ėlyje aprašyta teigiamo arba 
neigiamo sprendimo pri ėmimo proced ūra turi būti pakartota (žr. I.4.2 
brėžinį). ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 35  
I.4.2 brėžinys
  
4.2.4. Gamintojui paprašius ir gavus patvirtinimo institucijos sutikim ą, 
bandymai gali b ūti atliekami su šeimai priklausan čia transporto prie ­
mone, kurios rida yra ne didesn ė kaip 15 000 km, siekiant nustatyti 
išmatuotus teršal ų ir (arba) CO  2 raidos koeficientus EvC, taikomus 
kiekvienai šeimai. Transporto priemones įvažinėja gamintojas, kuris 
neturi jų kaip nors reguliuoti.  
4.2.4.1. Siekiant nustatyti išmatuot ą raidos koeficient ą, taikoma ši transporto 
priemonės įvažinėjimo proced ūra: 
a) išmetam ųjų teršalų / CO  2 kiekio vert ė matuojama pirmai išbandytai 
transporto priemonei nuvažiavus ne daugiau kaip 80 km ir x km;  ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 36  
b) teršalų / CO  2 išmetimo raidos koeficientas EvC nuo 80 km iki x km 
apskaičiuojamas taip:  
EvC  meas ¼ vertė nuvažiavus x km =vertė nuvažiavus 80 km;  
c) kitos interpoliacijos šeimos transporto priemon ės nebus įvažinė­
jamos, bet j ų išmetam ųjų teršalų / EC / CO  2 kiekis, kai rida yra 
nulinė, bus dauginamas iš pirmai įvažinėtai transporto priemonei 
taikomo išmetimo raidos koeficiento. Šiuo atveju 1 pried ėlyje nuro­
dytos bandymui naudojamos vert ės yra:  
i) pirmosios transporto priemon ės atveju – vert ės nuvažiavus x km;  
ii) kitų transporto priemoni ų atveju – vert ės, kai rida yra nulin ė, 
padaugintos iš raidos koeficiento.  
4.2.4.2. Visi šie bandymai atliekami naudojant komercinius degalus. Ta čiau 
gamintojo prašymu galima naudoti IX priede aprašyt ų rūšių etaloninius 
degalus.  
4.2.4.3. Tikrindamas gamybos atitikt į atsižvelgiant į CO  2 kiekį, kaip alternatyv ą 
4.2.4.1 punkte nurodytai metodikai, transporto priemon ės gamintojas 
gali taikyti pastov ų raidos koeficient ą EvC = 0,98 ir iš jo dauginti 
visas išmetamo CO  2 vertes, kurios buvo išmatuotos tada, kai transporto 
priemonės rida buvo nulin ė. 
4.2.5. Transporto priemoni ų, varomų SND arba ND / biometan ą, gamybos 
atitikties bandymai gali b ūti atliekami naudojant komercinius degalus, 
kurių C3/C4 santykis patenka į etalonini ų degalų ribų intervalą (jei tai 
SND) arba tarp dviej ų labiausiai besiskirian čių etalonini ų degalų rūšių 
atitinkam ų verčių (jei tai yra GD / biometanas). Visais atvejais patvirti ­
nimo institucijai reikia pateikti degal ų analizę. 
4.2.6. Transporto priemon ės, kuriose diegta ekologini ų naujovių 
4.2.6.1. Kaip apibr ėžta Reglamento (EB) Nr. 443/2009 12 straipsnyje, M  1 kate­
gorijos transporto priemoni ų ir, kaip apibr ėžta Įgyvendinimo reglamento 
(ES) Nr. 510/2011 12 straipsnyje, N  1 kategorijos transporto priemoni ų 
gamybos atitiktis, atsižvelgiant į ekologines naujoves, turi b ūti įrodyta 
patikrinant, ar jose yra įrengtos tinkamos nagrin ėjamosios ekologin ės 
naujovės. 
4.3. Tik elektra varomos transporto priemon ės 
4.3.1. Priemon ės gamybos atitik čiai atsižvelgiant į elektros energijos s ąnaudas 
užtikrinti tikrinamos remiantis šio priedo 4 pried ėlyje nustatytu tipo 
patvirtinimo sertifikatu.  
4.3.2. Elektros energijos s ąnaudų patikra gamybos atitikties poži ūriu 
4.3.2.1. Gamybos atitikties tikrinimo proced ūros metu 1 tipo bandymo proce ­
dūros nutraukimo kriterijus pagal šio reglamento XXI priedo 8 papil ­
domo priedo 3.4.4.1.3 punkt ą (nuoseklaus ciklo proced ūra) ir šio regla ­
mento XXI priedo 8 papildomo priedo 3.4.4.2.3 punkt ą (sutrumpinta 
bandymo proced ūra) pakeičiamas taip:  
gamybos atitikties proced ūros nutraukimo kriterijus pasiekiamas, 
užbaigus pirm ąjį taikytiną WLTP bandym ų ciklą. ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 37  
4.3.2.2. Per š į pirmąjį taikytiną WLTP bandym ų ciklą ĮEKS tiekiama nuolatin ės 
srovės energija matuojama pagal šio reglamento XXI priedo 8 papil ­
domo priedo 3 pried ėlyje aprašyt ą metodą ir dalinama iš šio taikytino 
WLTP bandym ų ciklo metu nuvažiuoto atstumo.  
4.3.2.3. Vert ė, nustatyta pagal 4.3.2.2 punkt ą, turi būti lyginama su verte, nusta ­
tyta pagal 2 pried ėlio 1.2 punkt ą. 
4.3.2.4. Atitiktis atsižvelgiant į energijos s ąnaudas (EC) tikrinama taikant 4.2 
punkte ir 1 pried ėlyje aprašyt ą statistin ę metodik ą. Šios atitikties 
patikros tikslu s ąvoka „teršalai“ ir santrumpa CO  2 “ keičiami santrumpa 
„EC“.  
4.4. OVC-HEV  
4.4.1. Gamybos atitikties atsižvelgiant į OVC-HEV išmetam ą CO  2 kiekį ir 
elektros energijos s ąnaudas užtikrinimo priemon ės tikrinamos remiantis 
šio priedo 4 pried ėlyje nustatytame tipo patvirtinimo sertifikate pateiktu 
aprašu.  
4.4.2. Išmetamo CO  2 kiekio patikra gamybos atitikties poži ūriu 
4.4.2.1. Transporto priemon ė turi būti išbandyta pagal įkrovos palaikymo 1 tipo 
bandymą, aprašytą šio reglamento XXI priedo 8 papildomo priedo 3.2.5 
punkte.  
4.4.2.2. Atliekant š į bandymą ir palaikant įkrovą išmetamo CO  2 masė nustatoma 
pagal šio reglamento XXI priedo 8 papildomo priedo lentel ę A8/5 ir 
palyginama su įkrovos palaikymo režimu išmetamo CO  2 mase pagal 2 
priedėlio 2.3 punkt ą. 
4.4.2.3. Atitiktis atsižvelgiant į išmetamą CO  2 kiekį tikrinama taikant 4.2 punkte 
ir 1 pried ėlyje aprašyt ą statistinę metodiką. 
4.4.3. Elektros energijos s ąnaudų patikra gamybos atitikties poži ūriu 
4.4.3.1. Taikant gamybos atitikties proced ūrą, įkrovos naudojimo 1 tipo 
bandymo proced ūros pabaiga pagal šio reglamento XXI priedo 8 papil ­
domo priedo 3.2.4.4 punkt ą pakeičiama taip:  
taikant gamybos atitikties proced ūrą įkrovos naudojimo 1 tipo bandymo 
procedūros pabaiga pasiekiama, užbaigus pirm ąjį taikytin ą WLTP 
bandymų ciklą. 
4.4.3.2. Per š į pirmąjį taikytiną WLTP bandym ų ciklą ĮEKS tiekiama nuolatin ės 
srovės energija matuojama pagal šio reglamento XXI priedo 8 papil ­
domo priedo 3 pried ėlyje aprašyt ą metodą ir dalinama iš šio taikytino 
WLTP bandym ų ciklo metu nuvažiuoto atstumo.  
4.4.3.3. Vert ė, nustatyta pagal šio reglamento 4.5.3.2 punkt ą, lyginama su verte, 
nustatyta pagal 2 pried ėlio 2.4 punkt ą. 
4.4.1.4. Atitiktis atsižvelgiant į energijos s ąnaudas tikrinama taikant 4.2 punkte 
ir 1 pried ėlyje aprašyt ą statistinę metodiką. Šios atitikties patikros tikslu 
sąvoka „teršalai“ ir santrumpa CO  2 “ keičiami santrumpa „EC“.  ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 38  
4.5. Transporto priemon ės atitikties patikra atliekant 3 tipo bandym ą 
4.5.1. Prireikus atlikti 3 tipo bandymo patikr ą, ji atliekama laikantis toliau 
nurodytų reikalavim ų. 
4.5.1.1. Patvirtinimo institucijai nusta čius, kad gamybos kokyb ė atrodo netin ­
kama, iš šeimos atsitiktine tvarka atrenkama viena transporto priemon ė 
ir su ja atliekami V priede aprašyti bandymai.  
4.5.1.2. Gamyba laikoma atitinkan čia nustatytus reikalavimus, jeigu ši trans ­
porto priemon ė atitinka V priede aprašyt ų bandymų reikalavimus.  
4.5.1.3. Jeigu išbandyta transporto priemon ė neatitinka 4.5.1.1 punkto reikala ­
vimų, atsitiktine tvarka atrenkamos dar keturios tos pa čios šeimos trans ­
porto priemon ės ir su jomis atliekami V priede aprašyti bandymai. 
Bandymus galima atlikti su nemodifikuotomis transporto priemon ėmis, 
kurių rida ne didesn ė kaip 15 000 km.  
4.5.1.4. Gamyba laikoma atitinkan čia nustatytus reikalavimus, jeigu ne mažiau 
kaip trys transporto priemon ės atitinka V priede aprašyt ų bandym ų 
reikalavimus.  
4.6. Transporto priemon ės atitikties patikra atliekant 4 tipo bandym ą 
4.6.1. Prireikus atlikti 4 tipo bandymo patikr ą, ji atliekama laikantis toliau 
nurodytų reikalavim ų. 
4.6.1.1. Patvirtinimo institucijai nusta čius, kad gamybos kokyb ė atrodo netin ­
kama, iš šeimos atsitiktine tvarka atrenkama viena transporto priemon ė 
ir su ja atliekami VI priede arba bent Taisykl ės Nr. 83 7 priedo 7 dalyje 
aprašyti bandymai.  
4.6.1.2. Gamyba laikoma atitinkan čia nustatytus reikalavimus, jeigu ši trans ­
porto priemon ė atitinka VI priedo arba JT taisykl ės Nr. 83 7 priedo 7 
dalyje aprašyt ų bandymų reikalavimus, nelygu, kuris iš bandym ų buvo 
atliktas.  
4.6.1.3. Jeigu bandomoji transporto priemon ė neatitinka 4.6.1.1 punkto reikala ­
vimų, iš tos pa čios šeimos atsitiktine tvarka atrenkamos dar keturios 
transporto priemon ės ir su jomis atliekami VI priede arba bent JT 
taisyklės Nr. 83 7 priedo 7 dalyje aprašyti bandymai. Bandymus galima 
atlikti su nemodifikuotomis transporto priemon ėmis, kuri ų rida ne 
didesnė kaip 15 000 km.  
4.6.1.4. Gamyba laikoma atitinkan čia nustatytus reikalavimus, jeigu bent trys 
transporto priemon ės atitinka VI priedo arba JT taisykl ės Nr. 83 7 
priedo 7 dalyje aprašyt ų bandym ų reikalavimus, nelygu, kuris iš 
bandymų buvo atliktas.  
4.7. Transporto priemon ės atitikties patikra atsižvelgiant į vidinės diag­
nostikos (OBD) sistem ą 
4.7.1. Prireikus atlikti OBD sistemos eksploatacini ų savybių patikrą, ji atlie­
kama laikantis toliau nurodyt ų reikalavim ų. 
4.7.1.1. Patvirtinimo institucijai nusta čius, kad gamybos kokyb ė atrodo netin ­
kama, iš šeimos atsitiktine tvarka atrenkama viena transporto priemon ė 
ir su ja atliekami XI priedo 1 pried ėlyje aprašyti bandymai.  
4.7.1.2. Gamyba laikoma atitinkan čia nustatytus reikalavimus, jeigu ši trans ­
porto priemon ė atitinka XI priedo 1 pried ėlyje aprašyt ų bandymų reika­
lavimus.  ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 39  
4.7.1.3. Jeigu išbandyta transporto priemon ė neatitinka 4.7.1.1 punkto reikala ­
vimų, iš tos pa čios šeimos atsitiktine tvarka atrenkamos dar keturios 
transporto priemon ės ir su jomis atliekami XI priedo 1 pried ėlyje apra­ 
šyti bandymai. Bandymus galima atlikti su nemodifikuotomis transporto 
priemonėmis, kurių rida ne didesn ė kaip 15 000 km.  
4.7.1.4. Gamyba laikoma atitinkan čia nustatytus reikalavimus, jeigu bent trys 
transporto priemon ės atitinka XI priedo 1 pried ėlyje aprašyt ų bandymų 
reikalavimus.  ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 40  
1 priedėlis 
Gamybos atitikties patikra atliekant 1 tipo bandym ą. Statistinis metodas  
1. Šiame pried ėlyje aprašoma metodika, naudotina tikrinant, kaip gamyba 
atitinka 1 tipo bandymo reikalavimus d ėl teršalų ir (arba) CO  2 , įskaitant 
PEV ir OVC-HEVS atitikties reikalavimus.  
2. Teršalų matavimai, nurodyti Reglamento (EB) Nr. 715/2007 I priedo 2 lente ­
lėje, ir išmetamo CO  2 kiekio matavimas turi b ūti atliekami išbandant ne 
mažiau kaip 3 transporto priemones, ir šis skai čius turi b ūti nuosekliai didi ­
namas iki priimamas teigiamas arba neigiamas sprendimas.  
Esant  N bandymų skaičiui: nustatomas x  1, x 2, … x  N, vidurkis  X tests ir varian ­
tiškumas  VAR  atliekant visus  N matavimus:  
X tests ¼ ðx 1 þ x 2 þ x 3 þ … þ x N Þ=N 
taip pat  
VAR ¼ ððx 1 Ä X tests Þ 2 þ ðx 2 Ä X tests Þ 2 þ … þ ðx N Ä X tests Þ 2 Þ=ðN Ä 1Þ 
3. Kiekvieno bandym ų skaičiaus atveju d ėl teršalų gali būti pasiektas vienas iš 
šių trijų sprendim ų (žr. tolesnius i–iii papunk čius), grindžiam ų vidutine kiek ­
vieno teršalo ribine verte  L, gauta atlikus visus  N bandymus:  X tests, bandym ų 
rezultatų variantiškumas  VAR  ir bandym ų skaičius N: 
i) šeima išlaiko bandym ą, jeigu  X tests< A Ü L Ä VAR =L 
ii) šeima neišlaiko bandymo, jeigu  X tests> A Ü L Ä ððN Ä 3Þ=13Þ Ü VAR =L 
iii) išmatuojama dar kart ą, jeigu:  
A Ü L Ä VAR =L Ï X tests< A Ü L Ä ððN Ä 3Þ=13Þ Ü VAR =L 
Matuojant teršal ų kiekį daugiklis A yra 1,05, kad b ūtų atsižvelgta į matavim ų 
netikslumus.  
4. CO  2 ir energijos s ąnaudoms išreikšti naudojamos normalizuotos CO  2 ir ener­
gijos sąnaudų vertės: 
x i ¼ CO  2testÄi=CO  2declared : 
x i ¼ EC  testÄi=EC DC; COP 
apskaičiuojant CO  2 kiekį ir energijos s ąnaudas koeficientas A yra lygus 1,01, 
o L vertė yra 1. Taigi apskai čiuojant CO  2 kiekį ir energijos s ąnaudas kriterijai 
yra supaprastinami:  
i) šeima išlaiko bandym ą, jeigu  X tests< A Ä VAR  
ii) šeima neišlaiko bandymo, jeigu  X tests> A Ä ððN Ä 3Þ=13Þ Ü VAR  
iii) išmatuojama dar kart ą, jeigu:  
A Ä VAR Ï X tests< A Ä ððN Ä 3Þ=13Þ Ü VAR  
A vertės apskaičiuojant teršal ų kiekį, energijos s ąnaudas ir CO  2 kiekį bus 
peržiūrimos ir gali b ūti keičiamos atsižvelgiant į turimus įrodymus. D ėl šios 
priežasties tipo patvirtinimo institucijos tur ės pateikti Komisijai visus atitin ­
kamus bent pradinio 5 met ų laikotarpio duomenis.  ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 41  
2 priedėlis 
Su elektrini ų transporto priemoni ų gamybos atitiktimi susij ę skaičiavimai  
1. Su tik elektra varom ų transporto priemoni ų (PEV) gamybos atitiktimi susij ę 
skaičiavimai  
1.1. Atskir ų PEV elektros energijos s ąnaudų interpoliacija  
EC DCÄind;COP ¼ EC  DCÄL;COP þ K ind Ü ðEC DCÄH;COP Ä EC  DCÄL;COP Þ 
čia: 
EC DC–ind,COP  yra atskiros transporto priemon ės elektros energijos 
sąnaudos, naudojamos gamybos atitik čiai vertinti, Wh/km;  
EC DC–L,COP  yra L transporto priemon ės elektros energijos s ąnaudos, 
naudojamos gamybos atitik čiai vertinti, Wh/km;  
EC DC–H,COP  yra H transporto priemon ės elektros energijos s ąnaudos, 
naudojamos gamybos atitik čiai vertinti, Wh/km;  
K ind yra nagrin ėjamos atskiros transporto priemon ės interpolia ­
cijos koeficientas taikytino WLTP bandym ų ciklo metu.  
1.2. PEV elektros energijos s ąnaudos  
Ši vertė nurodoma ir naudojama atliekant gamybos atitikties patikr ą pagal 
elektros energijos s ąnaudas:  
EC DC;COP ¼ EC  DC;CD;first WLTC Ü AF  EC 
čia: 
EC DC,COP  yra elektros energijos s ąnaudos, grindžiamos ĮEKS 
naudojimu atliekant pirm ą taikytiną WLTC bandym ų 
ciklą gamybos atitikties patikros proced ūros metu;  
EC DC,CD,first WLTC  yra elektros energijos s ąnaudos, grindžiamos ĮEKS 
naudojimu atliekant pirm ą taikytiną WLTC bandym ų 
ciklą pagal XXI priedo 8 papildomo priedo 4.3 punkt ą, 
Wh/km;  
AF EC yra koregavimo koeficientas, kuriuo išlyginamas su 
įkrovos naudojimu susijusi ų elektros energijos s ąnaudų 
vertės, deklaruotos atlikus 1 tipo bandym ą taikant 
patvirtinimo proced ūrą, ir išmatuoto bandymo, atlikto 
taikant gamybos atitikties patikros proced ūrą, rezultato 
skirtumas;  
taip pat 
AF EC ¼ EC WLTC ;declared  
EC WLTC ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 42  
čia 
EC WLTC,declared  yra PEV elektros energijos s ąnaudos, deklaruotos pagal 
XXI priedo 6 papildomo priedo 1.1.2.3 punkt ą; 
EC WLTC  yra elektros energijos s ąnaudos, išmatuotos pagal XXI 
priedo 8 papildomo priedo 4.3.4.2 punkt ą. 
2. Su OVC-HEV gamybos ver čių atitiktimi susij ę skaičiavimai  
2.1. Įkrovos palaikymo režimu veikian čios atskiros OVC-HEV išmetamo CO  2 
masės skaičiavimas gamybos atitikties patikrai 
M CO2Äind;CS;COP ¼ M CO2ÄL;CS;COP þ K ind Ü ðM CO2ÄH;CS;COP Ä M CO2ÄL;CS;COP Þ 
čia: 
M CO2–ind,CS,COP  yra įkrovos palaikymo režimu veikian čios atskiros trans ­
porto priemon ės išmetamo CO  2 masė gamybos atitik čiai 
vertinti, g/km;  
M CO2–L,CS,COP  yra įkrovos palaikymo režimu veikian čios L transporto 
priemonės išmetamo CO  2 masė gamybos atitik čiai 
vertinti, g/km;  
M CO2–H,CS,COP  yra įkrovos palaikymo režimu veikian čios H transporto 
priemonės išmetamo CO  2 masė gamybos atitik čiai 
vertinti, g/km;  
K ind yra nagrin ėjamos atskiros transporto priemon ės interpolia ­
cijos koeficientas taikytino WLTP bandym ų ciklo metu.  
2.2. Atskiros OVC-HEV su įkrovos naudojimu susijusios elektros energijos 
sąnaudos gamybos atitikties patikrai 
EC DCÄind;CD;COP ¼ EC  DCÄL;CD;COP þ K ind Ü ðEC DCÄH;CD;COP Ä EC  DCÄL;CD;COP Þ 
čia: 
EC DC–ind,CD,COP  yra atskiros transporto priemon ės su įkrovos naudojimu 
susijusios elektros energijos s ąnaudos gamybos atitik čiai 
vertinti, Wh/km;  
EC DC–L,CD,COP  yra L transporto priemon ės su įkrovos naudojimu susiju ­
sios elektros energijos s ąnaudos gamybos atitik čiai 
vertinti, Wh/km;  
EC DC–H,CD,COP  yra H transporto priemon ės elektros su įkrovos naudo ­
jimu susijusios energijos s ąnaudos gamybos atitik čiai 
vertinti, Wh/km;  
K ind yra nagrin ėjamos atskiros transporto priemon ės interpolia ­
cijos koeficientas taikytino WLTP bandym ų ciklo metu.  
2.3. Išmetamo CO  2 masės, kai įkrova palaikoma, vert ė gamybos atitikties 
patikrai  
Ši vertė deklaruojama ir naudojama gamybos atitikties patikrai pagal išme ­
tamo CO  2 masę, kai įkrova palaikoma:  
M CO2;CS;COP ¼ M CO2;CS Ü AF  CO2;CS ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 43  
čia: 
M CO2,CS,COP  yra išmetamo CO  2 masės įkrovos palaikymo režimu vert ė 
atliekant 1 tipo bandymus palaikomos įkrovos sąlygomis 
gamybos atitikties patikrai;  
M CO2,CS  yra išmetamo CO  2 masės įkrovos palaikymo režimu vert ė 
atliekant 1 tipo bandymus palaikomos įkrovos sąlygomis 
pagal XXI priedo 4.1.1 punkt ą, g/km;  
AF CO2,CS  yra koregavimo koeficientas, kuriuo išlyginamas vert ės, 
deklaruotos atlikus 1 tipo bandym ą taikant patvirtinimo 
procedūrą, ir bandymo, atlikto taikant gamybos atitikties 
patikros proced ūrą, išmatuoto rezultato skirtumas;  
bei 
AF CO2;CS ¼ M CO2;CS;c;declared  
M CO2;CS;c;6 
čia 
M CO2,CS,c,declared  yra deklaruota išmetamo CO  2 masės įkrovos palaikymo 
režimu vert ė 1 tipo bandymams palaikomos įkrovos 
sąlygomis pagal XXI priedo 8 papildomo priedo A8/5 
lentelės 7 žingsn į; 
M CO2,CS,c,6  yra deklaruota išmetamo CO  2 masės įkrovos palaikymo 
režimu vert ė atlikus 1 tipo bandym ą palaikomos įkrovos 
sąlygomis pagal XXI priedo 8 papildomo priedo A8/5 
lentelės 6 žingsn į. 
2.4. Su įkrovos naudojimu susijusios elektros energijos s ąnaudos gamybos 
atitikties patikrai  
Ši vertė deklaruojama ir naudojama gamybos atitikties patikrai atsižvelgiant 
į su įkrovos naudojimu susijusias elektros energijos s ąnaudas:  
EC DC;CD;COP ¼ EC  DC;CD;first WLTC Ü AF  EC;AC;CD 
čia: 
EC DC,CD,COP  yra su įkrovos naudojimu susijusios elektros energijos 
sąnaudos, grindžiamos ĮEKS naudojimu atliekant 
pirmo taikytino WLTC bandym ų ciklo 1 tipo 
bandymus įkrovos naudojimo s ąlygomis gamybos 
atitikties patikrai;  
EC DC,CD,first WLTC  yra su įkrovos naudojimu susijusios elektros energijos 
sąnaudos, grindžiamos ĮEKS naudojimu atliekant 
pirmo taikytino WLTC bandym ų ciklo 1 tipo bandym ą 
įkrovos naudojimo s ąlygomis pagal XXI priedo 8 
papildomo priedo 4.3 punkt ą, Wh/km;  
AF EC,AC,CD  yra koregavimo koeficientas, kuriuo išlyginamas su 
įkrovos naudojimu susijusi ų elektros energijos s ąnaudų 
vertės, deklaruotos atlikus 1 tipo bandym ą taikant 
patvirtinimo proced ūrą, ir bandymo, atlikto taikant 
gamybos atitikties proced ūrą, išmatuoto rezultato skir ­
tumas;  ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 44  
taip pat 
AF EC;AC;CD ¼ EC AC;CD;declared  
EC AC;CD 
čia 
EC AC,CD,declared  yra deklaruotos su įkrovos naudojimu susijusios elektros 
energijos s ąnaudos atliekant 1 tipo bandymus įkrovos 
naudojimo s ąlygomis pagal XXI priedo 6 papildomo 
priedo 1.1.2.3 punkt ą; 
EC AC,CD  yra išmatuotos su įkrovos naudojimu susijusios elektros 
energijos s ąnaudos atliekant 1 tipo bandymus įkrovos 
naudojimo s ąlygomis pagal XXI priedo 8 papildomo 
priedo 4.3.1 punkt ą. ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 45  
3 priedėlis 
PAVYZDYS  
INFORMACINIS DOKUMENTAS Nr. …  
DĖL TRANSPORTO PRIEMON ĖS EB TIPO PATVIRTINIMO, 
ATSIŽVELGIANT Į IŠMETAM ŲJŲ TERŠAL Ų KIEKĮ IR TRANSPORTO 
PRIEMON ĖS REMONTO IR PRIEŽI ŪROS INFORMACIJOS PRIEIG Ą 
Prireikus toliau pateikiama informacija turi b ūti pateikta trimis egzemplioriais, 
kartu turi b ūti pateiktas turinys. Br ėžiniai turi b ūti atitinkamo mastelio ir pakan ­
kamai išsam ūs, jie pateikiami A4 formato lapuose arba A4 formato aplanke. 
Jeigu pateikiamos nuotraukos, jos turi b ūti pakankamai aiškios.  
Jeigu sistemos, komponentai arba atskiri techniniai agregatai turi elektroninius 
valdiklius, turi b ūti pateikti duomenys apie t ų valdiklių veikimo charakteristikas. 
0. BENDRIEJI DUOMENYS  
0.1. Gamyklin ė markė (gamintojo prekinis pavadinimas):  
0.2. Tipas:  
0.2.1.  Prekybinis pavadinimas (-ai) (jeigu yra):  
0.4. Transporto priemon ės kategorija (  c ): 
0.8. Surinkimo gamyklos (- ų) pavadinimas (-ai) ir adresas (-ai):  
0.9. Gamintojo atstovo (jeigu jis yra) pavadinimas ir adresas:  
1. BENDROSIOS KONSTRUKCIJOS CHARAKTERISTIKOS  
1.1. Tipin ės transporto priemon ės / sudedamosios dalies / atskiro 
techninio mazgo nuotraukos ir (arba) br ėžiniai (  1 ): 
1.3.3.  Varan čiosios ašys (skai čius, vieta, j ų tarpusavio sujungimas):  
2. MAS Ė IR MATMENYS (  f ) ( g ) ( 7 ) 
(kg ir mm) (kur taikoma, pateikiamos nuorodos į brėžinius)  
2.6. Parengtos eksploatuoti transporto priemon ės masė ( h ) 
a) (didžiausia ir mažiausia kiekvieno varianto mas ė): 
b) kiekvienos versijos mas ė (turi būti pateikta matrica):  
2.8. Didžiausia techniškai leidžiama pakrautos transporto prie ­
monės masė, kurią nurodo gamintojas (  i ) ( 3 ): 
3. VAROMOSIOS ENERGIJOS KEITIKLIS (  k ) 
3.1. Varomosios energijos keitiklio (-i ų) gamintojas:  
3.1.1.  Gamintojo kodas (pažym ėtas ant varomosios energijos 
keitiklio arba kitos identifikavimo priemon ės): ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 46  
3.2. Vidaus degimo variklis  
3.2.1.1.  Veikimo principas: kibirkštinio uždegimo / sl ėginio uždegimo 
/ dviejų rūšių degalų vienalaikis naudojimas (  1 ) 
Ciklas: keturi ų taktų / dviejų taktų / rotacinis (  1 ) 
3.2.1.2.  Cilindr ų skaičius ir jų išdėstymas:  
3.2.1.2.1.  Cilindro skersmuo (  1 ): mm  
3.2.1.2.2.  St ūmoklio eiga (  1 ): mm  
3.2.1.2.3.  Cilindr ų uždegimo seka:  
3.2.1.3.  Darbinis variklio t ūris (  m ): cm  3 
3.2.1.4.  T ūrinis suspaudimo laipsnis (  2 ): 
3.2.1.5.  Degimo kameros, st ūmoklio galvut ės ir, jeigu tai yra kibirkš ­
tinio uždegimo variklis, st ūmoklio žied ų brėžiniai:  
3.2.1.6.  Normalus variklio s ūkių skaičius tuščiąja eiga (  2 ): min  –1 
3.2.1.6.1.  Didelis variklio s ūkių skaičius tuščiąja eiga (  2 ): min  –1 
3.2.1.8.  Vardin ė variklio galia (  n ): kW, kai  min  –1 
(gamintojo deklaruota vert ė) 
3.2.1.9.  Gamintojo nustatytas didžiausias leidžiamas variklio s ūkių 
skaičius: min  –1 
3.2.1.10.  Didžiausias naudingasis sukimo momentas (  n ): Nm, 
kai min  –1 (gamintojo deklaruota vert ė) 
3.2.2.  Degalai  
3.2.2.1.  Lengvieji krovininiai automobiliai: dyzelinas / benzinas / 
SND / GD ar biometanas / etanolis (E 85) / biodyzelinas / 
vandenilis / H  2 GD (  1 ) ( 6 ) 
3.2.2.1.1.  Tiriamasis oktaninis skai čius (RON), be švino:  
3.2.2.4.  Transporto priemon ės degalų tipas: vieneriopi degalai, 
dvejopi degalai, mišr ūs degalai (  1 ) 
3.2.2.5.  Didžiausias leidžiamas biologini ų degalų kiekis degaluose 
(gamintojo deklaruota vert ė): % t ūrio 
3.2.4.  Degal ų tiekimas  
3.2.4.1.  Karbiuratoriumi (-iais): taip / ne (  1 ) 
3.2.4.2.  Degal ų įpurškimu (tik sl ėginio uždegimo arba dviej ų rūšių 
degalų vienalaikio naudojimo varikliams): taip / ne (  1 ) 
3.2.4.2.1.  Sistemos aprašas (bendra tiekimo linija / agregat ų purkštuvai 
/ skirstymo siurbliai ir t. t.):  
3.2.4.2.2.  Veikimo principas: tiesioginis įpurškimas / netiesioginis 
įpurškimas / s ūkurinė kamera (  1 ) 
3.2.4.2.3.  Įpurškimas / Tiekimo pompa  ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 47  
3.2.4.2.3.1.  Gamyklin ė markė(-s): 
3.2.4.2.3.2.  Tipas (-ai):  
3.2.4.2.3.3.  Didžiausias tiekiam ų degalų kiekis (  1 ) ( 2 ): mm  3 /per 
vieną taktą ar ciklą, kai sūkių skaičius: min  –1 
arba pateikiama parametr ų diagrama:  (Jei įpurškimo 
stiprumas reguliuojamas, nurodyti tipišk ą degalų tiekimą ir 
įpurškimo sl ėgio kitim ą pagal variklio s ūkių skaičių) 
3.2.4.2.4.  Variklio grei čio ribojimo kontrol ė 
3.2.4.2.4.2.1.  Sūkių skaičius, kuriuo pradedamas degal ų tiekimo nutrau ­
kimas esant apkrovai:  min  –1 
3.2.4.2.4.2.2.  Didžiausias s ūkių skaičius be apkrovos:  min  –1 
3.2.4.2.6.  Purkštuvas (-ai)  
3.2.4.2.6.1.  Gamyklin ė markė(-s): 
3.2.4.2.6.2.  Tipas (-ai):  
3.2.4.2.8.  Pagalbin ė paleidimo priemon ė 
3.2.4.2.8.1.  Gamyklin ė markė(-s): 
3.2.4.2.8.2.  Tipas (-ai):  
3.2.4.2.8.3.  Sistemos aprašas:  
3.2.4.2.9.  Įpurškimo elektroninio valdymo įrenginys: taip / ne (  1 ) 
3.2.4.2.9.1.  Gamyklin ė markė(-s): 
3.2.4.2.9.2.  Tipas (-ai):  
3.2.4.2.9.3  Sistemos aprašas:  
3.2.4.2.9.3.1.  Valdymo įtaiso (ECU) mark ė ir tipas:  
3.2.4.2.9.3.1.1.  ECU programin ės įrangos versija:  
3.2.4.2.9.3.2.  Degal ų reguliatoriaus mark ė ir tipas:  
3.2.4.2.9.3.3.  Oro srauto jutiklio mark ė ir tipas:  
3.2.4.2.9.3.4.  Degal ų skirstytuvo mark ė ir tipas:  
3.2.4.2.9.3.5.  Droselinio reguliatoriaus korpuso mark ė ir tipas:  
3.2.4.2.9.3.6.  Vandens temperat ūros jutiklio mark ė ir tipas arba veikimo 
principas:  
3.2.4.2.9.3.7.  Oro temperat ūros jutiklio mark ė ir tipas arba veikimo 
principas:  
3.2.4.2.9.3.8.  Oro sl ėgio jutiklio mark ė ir tipas arba veikimo principas:  
3.2.4.3.  Degal ų įpurškimas (tik kibirkštinio uždegimo varikliams): 
taip / ne (  1 ) 
3.2.4.3.1.  Veikimo principas: įsiurbimo kolektorius (vienoje vietoje / 
keliose vietose/ tiesioginis įpurškimas (  1 ) / kitoks 
(nurodyti)):  ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 48  
3.2.4.3.2.  Gamyklin ė markė(-s): 
3.2.4.3.3.  Tipas (-ai):  
3.2.4.3.4.  Sistemos aprašas (jeigu tai yra ne nuolatinio įpurškimo 
sistema, pateikiami lygiaver čiai duomenys):  
3.2.4.3.4.1.  Valdymo įtaiso (ECU) mark ė ir tipas:  
3.2.4.3.4.1.1.  ECU programin ės įrangos versija:  
3.2.4.3.4.3.  Oro srauto jutiklio mark ė ir tipas arba veikimo principas:  
3.2.4.3.4.8.  Droselinio reguliatoriaus korpuso mark ė ir tipas:  
3.2.4.3.4.9.  Vandens temperat ūros jutiklio mark ė ir tipas arba veikimo 
principas:  
3.2.4.3.4.10.  Oro temperat ūros jutiklio mark ė ir tipas arba veikimo 
principas:  
3.2.4.3.4.11.  Oro sl ėgio jutiklio mark ė ir tipas arba veikimo principas:  
3.2.4.3.5.  Purkštuvai  
3.2.4.3.5.1.  Gamyklin ė markė: 
3.2.4.3.5.2.  Tipas:  
3.2.4.3.7.  Šaltojo paleidimo sistema  
3.2.4.3.7.1.  Veikimo principas (-ai):  
3.2.4.3.7.2.  Eksploatavimo apribojimai / nustatymai (  1 ) ( 2 ): 
3.2.4.4.  Tiekimo siurblys  
3.2.4.4.1.  Sl ėgis (  2 ): kPa arba charakteristik ų diagrama (  2 ): 
3.2.4.4.2.  Gamyklin ė markė(-s): 
3.2.4.4.3.  Tipas (-ai):  
3.2.5.  Elektros sistema  
3.2.5.1.  Vardin ė įtampa:  V, teigiamas / neigiamas įžeminimas (  1 ) 
3.2.5.2.  Generatorius  
3.2.5.2.1.  Tipas:  
3.2.5.2.2.  Vardin ė išėjimo galia:  VA  
3.2.6.  Uždegimo sistema (tik kibirkštinio uždegimo varikliams)  
3.2.6.1.  Gamyklin ė markė(-s): 
3.2.6.2.  Tipas (-ai):  
3.2.6.3.  Veikimo principas:  
3.2.6.6.  Uždegimo žvak ės 
3.2.6.6.1.  Gamyklin ė markė: 
3.2.6.6.2.  Tipas:  ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 49  
3.2.6.6.3.  Tarpo nustatymas:  mm  
3.2.6.7.  Uždegimo rit ė(-s) 
3.2.6.7.1.  Gamyklin ė markė: 
3.2.6.7.2.  Tipas:  
3.2.7.  Aušinimo sistema: skys čiu / oru (  1 ) 
3.2.7.1.  Variklio temperat ūros kontrol ės mechanizmo vardinis nusta ­
tymas:  
3.2.7.2.  Skystis  
3.2.7.2.1.  Skys čio tipas:  
3.2.7.2.2.  Cirkuliacinis siurblys (-iai): taip / ne (  1 ) 
3.2.7.2.3.  Charakteristikos:  arba  
3.2.7.2.3.1.  Gamyklin ė markė(-s): 
3.2.7.2.3.2.  Tipas (-ai):  
3.2.7.2.4.  Pavaros perdavimo skai čius (-iai):  
3.2.7.2.5.  Ventiliatoriaus ir jo varomojo mechanizmo aprašymas:  
3.2.7.3.  Oras  
3.2.7.3.1.  Ventiliatorius: taip / ne (  1 ) 
3.2.7.3.2.  Charakteristikos:  arba  
3.2.7.3.2.1.  Gamyklin ė markė(-s): 
3.2.7.3.2.2.  Tipas (-ai):  
3.2.7.3.3.  Pavaros perdavimo skai čius (-iai):  
3.2.8.  Įsiurbimo sistema  
3.2.8.1.  Kompresorius: taip / ne (  1 ) 
3.2.8.1.1.  Gamyklin ė markė(-s): 
3.2.8.1.2.  Tipas (-ai):  
3.2.8.1.3.  Sistemos aprašas (pvz., didžiausias p ūtimo slėgis: kPa; 
turbokompresoriaus įtaisas, reguliuojantis į turbokompresori ų 
patenkančių išleidimo duj ų slėgį, jeigu taikoma):  
3.2.8.2.  Tarpinis aušintuvas: taip / ne (  1 ) 
3.2.8.2.1.  Tipas: oras–oras / oras–vanduo (  1 ) 
3.2.8.3.  Įsiurbimo sl ėgio sumaž ėjimas, esant vardiniam variklio s ūkių 
skaičiui ir taikant 100 % apkrov ą (tik slėginio uždegimo 
varikliams):  
3.2.8.4.  Įleidimo vamzdži ų ir jų pagalbini ų reikmenų (padidinto duj ų 
slėgio ertmės, šildymo įtaiso, papildom ų oro įleidimo ang ų ir 
t. t.) aprašas ir br ėžiniai:  
3.2.8.4.1.  Įsiurbimo kolektoriaus aprašas (su br ėžiniais ir (arba) 
nuotraukomis):  ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 50  
3.2.8.4.2.  Oro filtras, br ėžiniai:  arba  
3.2.8.4.2.1.  Gamyklin ė markė(-s): 
3.2.8.4.2.2.  Tipas (-ai):  
3.2.8.4.3.  Įsiurbimo triukšmo slopintuvas, br ėžiniai:  arba  
3.2.8.4.3.1.  Gamyklin ė markė(-s): 
3.2.8.4.3.2.  Tipas (-ai):  
3.2.9.  Išmetimo sistema  
3.2.9.1.  Išmetimo kolektoriaus aprašas ir (arba) br ėžinys:  
3.2.9.2.  Išmetimo sistemos aprašas ir (arba) br ėžinys:  
3.2.9.3.  Didžiausias leidžiamas išmetimo sistemos priešsl ėgis, esant 
vardiniam variklio s ūkių skaičiui ir taikant 100 % apkrov ą 
(tik slėginio uždegimo varikliams):  kPa  
3.2.10.  Mažiausias įleidimo ir išleidimo ang ų skerspjūvio plotas:  
3.2.11.  Vožtuv ų uždarymo ir atidarymo taktas arba lygiaver čiai 
duomenys  
3.2.11.1.  Didžiausias vožtuv ų pakilimo aukštis, atidarymo ir uždarymo 
kampai arba išsami informacija apie alternatyvi ų paskirstymo 
sistemų veikimo takt ą, atsižvelgiant į rimties taškus. Jeigu tai 
yra kintamo takto sistema, mažiausias ir didžiausias 
taktai:  
3.2.11.2.  Atskaitiniai ir (arba) nustatymo intervalai (  1 ): 
3.2.12.  Oro taršos mažinimo priemon ės 
3.2.12.1.  Karterio duj ų perdirbimo įtaisas (aprašas ir br ėžiniai):  
3.2.12.2.  Taršos kontrol ės įtaisai (jei yra ir jei nenurodyti kituose 
skirsniuose)  
3.2.12.2.1.  Katalizinis keitiklis  
3.2.12.2.1.1.  Katalizini ų keitiklių ir element ų skaičius (pateikti informacij ą 
apie kiekvien ą atskirą mazgą): 
3.2.12.2.1.2.  Katalizinio keitiklio (-i ų) matmenys, forma ir t ūris: 
3.2.12.2.1.3.  Katalizinio veikimo tipas:  
3.2.12.2.1.4.  Bendras tauri ųjų metalų kiekis:  
3.2.12.2.1.5.  Santykin ė koncentracija:  
3.2.12.2.1.6.  Substratas (strukt ūra ir medžiaga):  
3.2.12.2.1.7.  Element ų tankis:  
3.2.12.2.1.8.  Katalizinio keitiklio (-i ų) korpuso tipas:  
3.2.12.2.1.9.  Katalizinio keitiklio (-i ų) padėtis (-ys) (vieta ir santykinis 
atstumas išmetimo vamzdyne):  
3.2.12.2.1.10.  Šilumin ė apsauga: taip / ne (  1 ) ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 51  
3.2.12.2.1.11.  Normalaus veikimo temperat ūros intervalas:  °C  
3.2.12.2.1.12.  Katalizinio keitiklio mark ė: 
3.2.12.2.1.13.  Identifikacinis dalies numeris:  
3.2.12.2.2.  Jutikliai  
3.2.12.2.2.1.  Deguonies jutiklis: taip / ne (  1 ) 
3.2.12.2.2.1.1.  Gamyklin ė markė: 
3.2.12.2.2.1.2.  Vieta:  
3.2.12.2.2.1.3.  Kontrol ės intervalas:  
3.2.12.2.2.1.4.  Tipas arba veikimo principas:  
3.2.12.2.2.1.5.  Identifikacinis dalies numeris:  
3.2.12.2.2.2.  NO  x jutiklis: taip / ne (  1 ) 
3.2.12.2.2.2.1.  Gamyklin ė markė: 
3.2.12.2.2.2.2.  Tipas:  
3.2.12.2.2.2.3.  Vieta  
3.2.12.2.2.3.  Kiet ųjų dalelių jutiklis: taip / ne (  1 ) 
3.2.12.2.2.3.1.  Gamyklin ė markė: 
3.2.12.2.2.3.2.  Tipas:  
3.2.12.2.2.3.3.  Vieta:  
3.2.12.2.3.  Oro įpūtimas: taip / ne (  1 ) 
3.2.12.2.3.1.  Tipas (oro įpūtimo sistema, oro siurblys ir t. t.):  
3.2.12.2.4.  Išmetam ųjų dujų recirkuliacija (EGR): taip / ne (  1 ) 
3.2.12.2.4.1.  Charakteristikos (mark ė, tipas, srautas, aukštas sl ėgis / žemas 
slėgis / bendras sl ėgis ir kt.):  
3.2.12.2.4.2.  Vandeniu aušinama sistema (nurodyti atskirai kiekvienai 
EGR sistemai, pvz., žemo sl ėgio / aukšto sl ėgio / slėgių 
derinys: taip / ne (  1 ) 
3.2.12.2.5.  Garavimo išlak ų kontrolės sistema (tik benzino ir etanolio 
varikliams): taip / ne (  1 ) 
3.2.12.2.5.1.  Išsamus prietais ų aprašymas:  
3.2.12.2.5.2.  Garavimo išlak ų kontrolės sistemos br ėžinys:  
3.2.12.2.5.3.  Anglies filtro br ėžinys:  
3.2.12.2.5.4.  Saus ų medžio angli ų masė: g  
3.2.12.2.5.5.  Scheminis degal ų bako br ėžinys, kuriame nurodyta talpa ir 
medžiaga (tik benzino ir etanolio varikliams):  
3.2.12.2.5.6.  Šilumin ės apsaugos, esan čios tarp bako ir išmetimo sistemos, 
aprašymas ir scheminis br ėžinys:  ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 52  
3.2.12.2.6.  Kiet ųjų dalelių gaudyklė: taip / ne (  1 ) 
3.2.12.2.6.1.  Kiet ųjų dalelių gaudyklės matmenys, forma ir talpa:  
3.2.12.2.6.2.  Kiet ųjų dalelių gaudyklės konstrukcija:  
3.2.12.2.6.3.  Vieta (atskaitinis atstumas išmetimo vamzdyne):  
3.2.12.2.6.4.  Kiet ųjų dalelių gaudyklės markė: 
3.2.12.2.6.5.  Identifikacinis dalies numeris:  
3.2.12.2.7.  Vidin ė diagnostikos (OBD) sistema: taip / ne (  1 ) 
3.2.12.2.7.1.  MI sistemos aprašymas ir (arba) br ėžinys:  
3.2.12.2.7.2.  Vis ų OBD sistemos stebim ų komponent ų sąrašas ir paski- 
rtis: 
3.2.12.2.7.3.  Aprašymas (pagrindini ų veikimo princip ų): 
3.2.12.2.7.3.1  Kibirkštinio uždegimo varikli ų 
3.2.12.2.7.3.1.1.  Katalizatoriaus steb ėsenos:  
3.2.12.2.7.3.1.2.  Uždegimo pertr ūkių nustatymo:  
3.2.12.2.7.3.1.3.  Deguonies jutiklio steb ėsenos:  
3.2.12.2.7.3.1.4.  Kitų OBD sistemos stebim ų komponent ų: 
3.2.12.2.7.3.2.  Slėginio uždegimo varikli ų: 
3.2.12.2.7.3.2.1.  Katalizatoriaus steb ėsenos:  
3.2.12.2.7.3.2.2.  Kietųjų dalelių gaudyklės stebėsenos:  
3.2.12.2.7.3.2.3.  Degal ų pildymo elektronin ės sistemos steb ėsenos:  
3.2.12.2.7.3.2.5.  Kitų OBD sistemos stebim ų komponent ų: 
3.2.12.2.7.4.  MI įjungimo kriterijai (nustatytas važiavimo cikl ų skaičius 
arba statistinis metodas):  
3.2.12.2.7.5.  OBD naudojam ų išvesties kod ų ir format ų sąrašas (su vis ų jų 
paaiškinimais):  
3.2.12.2.7.6.  Toliau nurodyt ą papildom ą informacij ą transporto priemon ės 
gamintojas pateikia tam, kad b ūtų galima gaminti OBD 
sistemai tinkamas pakaitines arba atsargines dalis, diagnos ­
tikos įrankius ir bandym ų įrangą. 
3.2.12.2.7.6.1.  Atliekant transporto priemon ės pradinį tipo patvirtinim ą prieš 
bandymą taikytų kondicionavimo cikl ų tipo ir skai čiaus 
aprašymas.  ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 53  
3.2.12.2.7.6.2.  OBD sistemos parodomojo ciklo, kuris buvo taikomas atlie ­
kant transporto priemon ės pradinį patvirtinim ą, atsižvelgiant į 
OBD sistemos stebim ą komponent ą, tipo aprašas  
3.2.12.2.7.6.3.  Išsamus dokumentas, kuriame apib ūdinami visi komponentai, 
iš kurių gaunami signalai, ir gedim ų nustatymo strategija bei 
MI įjungimas (pvz., nustatytas važiavim ų skaičius arba statis ­
tinis metodas), įskaitant kiekvieno OBD sistemos stebimo 
komponento svarbi ų antrinių registruojam ų parametr ų sąrašą. 
Sąrašas visų OBD sistemos iš ėjimo kodų ir naudoto formato 
(su visų jų paaiškinimais), susijusi ų su atskirais su išmetimu 
susijusiais galios pavaros komponentais ir atskirais su išme ­
timu nesusijusiais komponentais, jeigu komponentas kontro ­
liuojamas veikimo sutrikimo indikatoriaus įjungimo nusta ­
tymo tikslais, įskaitant vis ų pirma išsam ų $05 technin ės prie­ 
žiūros ID $21 bandymo FF bei $06 technin ės priežiūros 
duomenų paaiškinim ą. 
Jei tai transporto priemoni ų, kuriuose naudojamos ryšio 
jungtys pagal standart ą ISO 15765-4 „Keli ų transporto prie ­
monės. Vietinių tinklų valdiklio diagnostika. 4 dalis. Su išme ­
tamaisiais teršalais susijusi ų sistemų reikalavimai“, reikia 
išsamiai paaiškinti $06 technin ės priežiūros bandymo ID 
$00 FF duomenis apie kiekvien ą palaikom ą OBD kontrolinio 
rodmens ID.  
3.2.12.2.7.6.4.  Pirmiau nustatyti duomenys gali b ūti apibrėžti užpildant 
lentelę, kaip aprašyta toliau.  
3.2.12.2.7.6.4.1.  Lengvieji krovininiai automobiliai  
Komponent ­
as Trikties 
kodas  Stebėsenos 
strategija  Trikties 
nustatymo 
kriterijai  MI 
įjungimo 
kriterijai  Antriniai 
parametrai  Išankstinis 
kondicion ­
avimas  Parodo­
masis 
bandymas  
Katalizato ­
rius P0420  1 ir 2 
deguonies 
jutiklių 
signalai  1 ir 2 
jutiklių 
signalų 
skirtumas  3 ciklas  Variklio 
sūkių dažnis / 
variklio 
apkrova, A/F 
režimas, 
katalizato ­
riaus 
temperatūra Du I 
tipo 
ciklai  I tipas  
3.2.12.2.8.  Kita sistema:  
3.2.12.2.8.2.  Vairuotojo raginimo imtis priemoni ų sistema  
3.2.12.2.8.2.3.  Raginimo imtis priemoni ų sistemos tipas: variklis n ėra užve­
damas iš naujo po variklio išjungimo ir (arba) n ėra užve­
damas po degal ų blokavimo / veikimo apribojimo  
3.2.12.2.8.2.4.  Raginimo imtis priemoni ų sistemos aprašas  ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 54  
3.2.12.2.8.2.5.  Vidutinio atstumo, kur į transporto priemon ė nuvažiuoja su 
pilnu degal ų baku, ekvivalentas:  Km  
3.2.12.2.10.  Periodiškai regeneruojamai sistema: (pateikti toliau nurodyt ą 
informacij ą apie kiekvien ą atskirą agregatą) 
3.2.12.2.10.1.  Regeneracijos metodas arba sistema, aprašymas ir (arba) 
brėžinys:  
3.2.12.2.10.2.  I tipo veikimo cikl ų arba lygiaver čių variklio bandym ų 
stendo cikl ų skaičius tarp dviej ų ciklų, kai regeneravimo 
fazės vyksta pagal s ąlygas, lygiavertes I tipo bandymo s ąly­
goms (D atstumas Reglamento (ES) Nr. 2017/1151 XXI 
priedo 6 papildomo priedo 1 pried ėlio A6.App1/1 paveiksle 
arba, kai taikytina, JT EEK taisykl ės Nr. 83 13 priedo A13/1 
paveiksle):  
3.2.12.2.10.2.1.  Taikytinas 1 tipo ciklas (nurodyti taikytin ą procedūrą: XXI 
priedo 4 papildom ą priedą arba JT EEK taisykl ę Nr. 83):  
3.2.12.2.10.3.  Cikl ų skaičiaus tarp dviej ų ciklų, kai vyksta regeneravimo 
etapai, nustatymo metodo aprašas:  
3.2.12.2.10.4.  Apkrovos, b ūtinos, kad įvyktų regeneravimas, lygio nusta ­
tymo parametrai (t. y. temperat ūra, slėgis ir kt.):  
3.2.12.2.10.5.  JT EEK taisykl ės Nr. 83 13 priedo 3.1 punkte aprašyto 
bandymo metu taikomos sistemos apkrovos metodo apib ūdi­
nimas:  
3.2.12.2.11.  Katalizinio keitiklio sistemos, naudojan čios sunaudojamus 
reagentus (toliau pateikti informacij ą apie kiekvien ą atskirą 
agregatą): yra / n ėra (  1 ) 
3.2.12.2.11.1.  Reikiamo reagento tipas ir jo koncentracija:  
3.2.12.2.11.2.  Įprastas reagento veikimo temperat ūros intervalas:  
3.2.12.2.11.3.  Tarptautinis standartas:  
3.2.12.2.11.4.  Reagento papildymo dažnumas: nuolat / technin ės priežiūros 
darbų metu (jei taikoma):  
3.2.12.2.11.5.  Reagento lygio rodytuvas: (aprašas ir vieta)  
3.2.12.2.11.6.  Reagento talpykla  
3.2.12.2.11.6.1.  Talpa:  
3.2.12.2.11.6.2.  Šildymo sistema: taip / ne  
3.2.12.2.11.6.2.1.  Aprašas arba br ėžinys  
3.2.12.2.11.7.  Reagento valdymo įtaisas: taip / ne (  1 ) 
3.2.12.2.11.7.1.  Mark ė: 
3.2.12.2.11.7.2.  Tipas:  
3.2.12.2.11.8.  Reagento purkštuvas (mark ė, tipas ir vieta):  ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 55  
3.2.13.  D ūmų neskaidrumas  
3.2.13.1.  Sugerties koeficiento simbolio vieta (tik sl ėginio uždegimo 
varikliams):  
3.2.14.  Išsam ūs duomenys apie bet kokius įtaisus, skirtus degalams 
taupyti (jeigu nenurodyti kituose punktuose):.  
3.2.15.  SND tiekimo sistema: taip / ne (  1 ) 
3.2.15.1.  Tipo patvirtinimo numeris pagal Reglament ą (EB) Nr. 661/ 
2009 (OL L 200, 2009 7 31, p. 1):  
3.2.15.2.  SND tiekimo sistemai skirtas elektroninis variklio valdymo 
įtaisas  
3.2.15.2.1.  Gamyklin ė markė(-s): 
3.2.15.2.2.  Tipas (-ai):  
3.2.15.2.3.  Galimyb ės reguliuoti išmetam ųjų dujų kiekį: 
3.2.15.3.  Kiti dokumentai  
3.2.15.3.1.  Katalizatoriaus apsaugos, kei čiant benzinin ės sistemos naudo ­
jimo režim ą SND sistemos naudojimo režimu, ir atvirkš čiai, 
aprašymas:  
3.2.15.3.2.  Sistemos schema (elektros jungtys, vakuumini ų jungčių papil­
domos žarnos ir kt.):  
3.2.15.3.3.  Simbolio br ėžinys:  
3.2.16.  GD tiekimo sistema: taip / ne (  1 ) 
3.2.16.1.  Tipo patvirtinimo numeris pagal Reglament ą (EB) Nr. 661/ 
2009 :  
3.2.16.2.  GD tiekimo sistemai skirtas elektroninis variklio valdymo 
įtaisas  
3.2.16.2.1.  Gamyklin ė markė(-s): 
3.2.16.2.2.  Tipas (-ai):  
3.2.16.2.3.  Galimyb ės reguliuoti išmetam ųjų dujų kiekį: 
3.2.16.3.  Kiti dokumentai  
3.2.16.3.1.  Katalizatoriaus apsaugos priemoni ų, taikomų pereinant nuo 
benzino prie GD ar atvirkš čiai, aprašymas:  
3.2.16.3.2.  Sistemos schema (elektros jungtys, vakuumini ų jungčių papil­
domos žarnos ir kt.):  
3.2.16.3.3.  Simbolio br ėžinys:  
3.2.18.  Vandenilio tiekimo sistema: taip / ne (  1 ) 
3.2.18.1.  EB tipo patvirtinimo numeris pagal Reglament ą (EB) Nr. 79/ 
2009:  
3.2.18.2.  Vandenilio tiekimo sistemai skirtas elektroninis variklio 
valdymo įtaisas  
3.2.18.2.1.  Gamyklin ė markė(-s): 
3.2.18.2.2.  Tipas (-ai):  
3.2.18.2.3.  Galimyb ės reguliuoti išmetam ųjų dujų kiekį: ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 56  
3.2.18.3.  Kiti dokumentai  
3.2.18.3.1.  Katalizatoriaus apsaugos priemoni ų pereinant nuo benzino 
prie vandenilio ar atvirkš čiai aprašymas:  
3.2.18.3.2.  Sistemos schema (elektros jungtys, vakuumini ų jungčių papil­
domos žarnos ir kt.):  
3.2.18.3.3.  Simbolio br ėžinys:  
3.2.19.4.  Kiti dokumentai  
3.2.19.4.1.  Katalizatoriaus apsaugos priemoni ų aprašas, pereinant nuo 
benzino prie H  2 GD degal ų, ar atvirkš čiai: 
3.2.19.4.2.  Sistemos schema (elektros jungtys, vakuumini ų jungčių papil­
domos žarnos ir kt.):  
3.2.19.4.3.  Simbolio br ėžinys:  
3.2.20.  Šilumos kaupimo informacija  
3.2.20.1.  Aktyvus šilumos kaupimo įtaisas: taip / ne (  1 ) 
3.2.20.1.1.  Entalpija:  (J)  
3.2.20.2.  Izoliacin ės medžiagos  
3.2.20.2.1.  Izoliacin ė medžiaga:  
3.2.20.2.2.  Izoliacijos t ūris: 
3.2.20.2.3.  Izoliacijos mas ė: 
3.2.20.2.4.  Izoliacijos vieta:  
3,3. Elektrin ės mašinos  
3.3.1.  Tipas (apvija, sužadinimas):  
3.3.1.2.  Darbin ė įtampa:  V  
3.4. Varomosios energijos keitikli ų deriniai  
3.4.1.  Hibridin ė elektrinė transporto priemon ė: taip / ne (  1 ) 
3.4.2.  Hibridin ės elektrin ės transporto priemon ės kategorija: įkrau­
nama ne transporto priemon ėje / įkraunama transporto prie ­
monėje: (  1 ) 
3.4.3.  Veikimo režimo jungiklis: yra / n ėra (  1 ) 
3.4.3.1.  Pasirenkami režimai  
3.4.3.1.1.  Tik elektra: taip / ne (  1 ) 
3.4.3.1.2.  Tik degalai: taip / ne (  1 ) 
3.4.3.1.3.  Hibridiniai režimai: taip / ne (  1 ) 
(jei yra, trumpas aprašas):  
3.4.4.  Energijos kaupimo įtaiso aprašas: ( ĮEKS, kondensatorius, 
smagratis arba generatorius)  
3.4.4.1.  Gamyklin ė markė(-s): 
3.4.4.2.  Tipas (-ai):  ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 57  
3.4.4.3.  Identifikacinis numeris:  
3.4.4.4.  Elektrochemin ės poros r ūšis: 
3.4.4.5.  Energija:  (jei ĮEKS: įtampa ir galia Ah per 2 h; 
jei kondensatorius: … (J)  )  
3.4.4.6.  Įkroviklis: transporto priemon ėje / išorėje / nėra (  1 ) 
3.4.5.  Elektros mašina (atskirai aprašomas kiekvienas elektros 
mašinos tipas)  
3.4.5.1.  Gamyklin ė markė: 
3.4.5.2.  Tipas:  
3.4.5.3.  Pagrindin ė paskirtis: traukos variklis / generatorius (  1 ) 
3.4.5.3.1.  Jei naudojama kaip traukos variklis: vienas arba keli varikliai 
(skaičius) (  1 ): 
3.4.5.4.  Didžiausia galia:  kW  
3.4.5.5.  Veikimo principas  
3.4.5.5.5.1  Nuolatin ė srovė, kintamoji srov ė ir (arba) fazi ų skaičius: 
3.4.5.5.2.  Atskiras sužadinimas / nuoseklus / mišrus (  1 ) 
3.4.5.5.3.  Sinchroninis / asinchroninis (  1 ) 
3.4.6.  Valdymo įrenginys:  
3.4.6.1.  Gamyklin ė markė(-s): 
3.4.6.2.  Tipas (-ai):  
3.4.6.3.  Identifikacinis numeris:  
3.4.7.  Galios valdiklis  
3.4.7.1.  Gamyklin ė markė: 
3.4.7.2.  Tipas:  
3.4.7.3.  Identifikacinis numeris:  
3.4.9.  Gamintojo rekomendacija d ėl išankstinio kondicionavimo:  
3.5. Gamintojo deklaruotos vert ės siekiant nustatyti išmetamo 
CO  2 kiekį, degalų sąnaudas, elektros energijos s ąnaudas, 
elektrinę ridą, ir išsami informacija apie ekologines naujoves 
(jei taikoma) (  o ) 
3.5.7.  Gamintojo deklaruotos vert ės 
3.5.7.1.  Bandomos transporto priemon ės parametrai  
3.5.7.1.1.  Daug CO  2 išmetanti transporto priemon ė (VH arba H trans ­
porto priemon ė) 
3.5.7.1.1.1.  Ciklo energijos poreikis (J):  
3.5.7.1.1.2.  Kelio apkrovos koeficientai  
3.5.7.1.1.2.1.  f  0 , N: ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 58  
3.5.7.1.1.2.2.  f  1 , N: 
3.5.7.1.1.2.3.  f  2 , N: 
3.5.7.1.2.  Mažai CO  2 išmetanti transporto priemon ė (VL arba L trans ­
porto priemon ė) (jei taikoma)  
3.5.7.1.2.1.  Ciklo energijos poreikis (J)  
3.5.7.1.2.2.  Kelio apkrovos koeficientai  
3.5.7.1.2.2.1.  f  0 , N: 
3.5.7.1.2.2.2.  f  1 , N: 
3.5.7.1.2.2.3.  f  2 , N: 
3.5.7.1.3.  M transporto priemon ė (vidutinį CO2 kiek į išmetanti trans ­
porto priemon ė, VM) (jei taikoma)  
3.5.7.1.3.1.  Ciklo energijos paklausa (J)  
3.5.7.1.3.2.  Kelio apkrovos koeficientai  
3.5.7.1.3.2.1.  f  0 , N: 
3.5.7.1.3.2.2.  f  1 , N: 
3.5.7.1.3.2.3.  f  2 , N: 
3.5.7.2.  Bendra išmetamo CO  2 masė 
3.5.7.2.1.  Išmetamo CO  2 masė ICE atveju  
3.5.7.2.1.1.  Daug CO  2 išmetanti transporto priemon ė: g/km  
▼M2 
3.5.7.2.1.1.0.  Daug CO  2 išmetanti transporto priemon ė (NEDC):  g/km  
▼B 
3.5.7.2.1.2.  Mažai CO  2 išmetanti transporto priemon ė (jei 
taikoma):  g/km  
▼M2 
3.5.7.2.1.2.0.  Mažai CO  2 išmetanti transporto priemon ė (jei taikoma) 
(NEDC):  g/km  
▼B 
3.5.7.2.2.  OVC-HEV ir NOVC-HEV išmetamo CO  2 masė įkrovos 
palaikymo režimu  
3.5.7.2.2.1.  Daug CO  2 išmetanti transporto priemon ė: g/km  
▼M2 
3.5.7.2.2.1.0.  Daug CO  2 išmetanti transporto priemon ė (NEDC):  g/km  
▼B 
3.5.7.2.2.2.  Mažai CO  2 išmetanti transporto priemon ė (jei 
taikoma):  g/km  
▼M2 
3.5.7.2.2.2.0.  Mažai CO  2 išmetanti transporto priemon ė (jei taikoma) 
(NEDC):  g/km  
▼B 
3.5.7.2.2.3.  M transporto priemon ė (jei taikoma):  g/km  ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 59  
3.5.7.2.2.3.0.  M transporto priemon ė (jei taikoma) (NEDC):  g/km  
▼B 
3.5.7.2.3.  OVC-HEV išmetamo CO  2 masė įkrovos naudojimo režimu  
3.5.7.2.3.1.  Daug CO  2 išmetanti transporto priemon ė: g/km  
▼M2 
3.5.7.2.3.1.0.  Daug CO  2 išmetanti transporto priemon ė (NEDC):  g/km  
▼B 
3.5.7.2.3.2.  Mažai CO  2 išmetanti transporto priemon ė (jei taikoma):  
g/km 
▼M2 
3.5.7.2.3.2.0.  Mažai CO  2 išmetanti transporto priemon ė (jei taikoma) 
(NEDC):  g/km  
▼B 
3.5.7.2.3.3.  M transporto priemon ė (jei taikoma):  g/km  
▼M2 
3.5.7.2.3.3.0.  M transporto priemon ė (jei taikoma) (NEDC):  g/km  
▼B 
3.5.7.3.  Elektrifikuot ų transporto priemoni ų elektrinė rida  
3.5.7.3.1.  Tik elektra varom ų transporto priemoni ų vien elektrin ė rida 
(PER)  
3.5.7.3.1.1.  Daug CO  2 išmetanti transporto priemon ė: km  
3.5.7.3.1.2.  Mažai CO  2 išmetanti transporto priemon ė (jei taikoma):  
km 
3.5.7.3.2.  OVC HEV visa elektrin ė rida (AER)  
3.5.7.3.2.1.  Daug CO  2 išmetanti transporto priemon ė: km  
3.5.7.3.2.2.  Mažai CO  2 išmetanti transporto priemon ė (jei taikoma):  
km 
3.5.7.3.2.3.  M transporto priemon ė (jei taikoma):  km  
3.5.7.4.  FCHV degal ų sąnaudos (FC  CS ) įkrovos palaikymo režimu  
3.5.7.4.1.  Daug CO  2 išmetanti transporto priemon ė: kg/100 km  
3.5.7.4.2.  Mažai CO  2 išmetanti transporto priemon ė (jei taikoma):  
kg/100 km  
3.5.7.4.3.  M transporto priemon ė (jei taikoma):  kg/100 km  
3.5.7.5.  Elektrifikuot ų transporto priemoni ų elektros energijos 
sąnaudos  
3.5.7.5.1.  Tik elektra varom ų transporto priemoni ų bendros elektros 
energijos s ąnaudos (EC  WLTC  ) 
3.5.7.5.1.1.  Daug CO  2 išmetanti transporto priemon ė: Wh/km  ▼M2
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 60  
3.5.7.5.1.2.  Mažai CO  2 išmetanti transporto priemon ė (jei taikoma):  
Wh/km  
3.5.7.5.2.  Svertin ės elektros energijos s ąnaudos įkrovos naudojimo 
režimu, EC  AC,CD  (bendros)  
3.5.7.5.2.1.  Daug CO  2 išmetanti transporto priemon ė: Wh/km  
3.5.7.5.2.2.  Mažai CO  2 išmetanti transporto priemon ė (jei taikoma):  
Wh/km  
3.5.7.5.2.3.  M transporto priemon ė (jei taikoma):  Wh/km  
3.5.8.  Transporto priemon ė, kurioje įdiegta ekologin ė naujovė, kaip 
apibrėžta Reglamento (EB) Nr. 443/2009 12 straipsnyje M1 
kategorijos transporto priemon ėms arba Reglamento (ES) 
Nr. 510/2011 12 straipsnyje N1 kategorijos transporto priemo ­
nėms: taip / ne (  1 ) 
3.5.8.1.  Bazin ės transporto priemon ės tipas / variantas / versija, kaip 
nurodyta Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 725/2011 5 
straipsnyje M1 kategorijos transporto priemon ėms arba 
Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 427/2014 5 straipsnyje 
N1 kategorijos transporto priemon ėms (jei taikoma):  
3.5.8.2.  Skirting ų ekologini ų naujovių sąveika: taip / ne (  1 ) 
3.5.8.3.  Išmetam ųjų teršalų duomenys, susij ę su ekologini ų naujovių 
naudojimu (d ėl kiekvienos r ūšies bandom ų etalonini ų degalų 
užpildoma atskira lentel ė) ( w1 ) 
Ekologinės 
naujovės 
patvirtinimo 
sprendimas 
( w2 ) Ekolo­
ginės 
naujovės 
kodas (  w3 ) 1. Bazinės 
transporto 
priemonės 
išmetamas 
CO  2 kiekis 
(g/km)  2. Transporto 
priemonės, 
kurioje 
įdiegta 
ekologinė 
naujovė, 
išmetamas 
CO  2 kiekis 
(g/km)  3. Bazinės 
transporto 
priemonės 
išmetamo 
CO  2 kiekis 
per 1 tipo 
bandymo 
ciklą ( w4 ) 4. Transporto 
priemonės, 
kurioje įdiegta 
ekologinė 
naujovė, išme­
tamas CO  2 
kiekis per 1 tipo 
bandymo cikl ą 5. Panaudos 
(naudin­
gumo) 
koeficientas 
(UF), t. y. 
technolo­
gijos naudo ­
jimo trukm ė 
įprastinėmis 
veikimo 
sąlygomis  Sumažėjęs 
išmetamo 
CO  2 kiekis 
((1 – 2) – 
(3 – 4))*5  
xxxx/201x  
Sumažėjęs bendras išmetamo CO  2 kiekis (g/km) (  w5 ) 
►M2 __________  ◄ 
3.6. Gamintojo leidžiama temperat ūra 
3.6.1.  Aušinimo sistema  
3.6.1.1.  Aušinimas skys čiu 
Didžiausia temperat ūra ties išleidimo anga:  K  
3.6.1.2.  Aušinimas oru  
3.6.1.2.1.  Atskaitos taškas:  ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 61  
3.6.1.2.2.  Didžiausia temperat ūra atskaitos taške:  K  
3.6.2.  Didžiausia temperat ūra ties įleidžiamojo tarpinio aušintuvo 
išleidimo anga:  K  
3.6.3.  Aukš čiausia išmetam ųjų dujų temperat ūra prie artimiausio 
išmetimo vamzdžio (-i ų) taško greta išmetam ųjų dujų kolek­
toriaus arba turbininio įkroviklio išorin ės jungės (-ių): 
K 
3.6.4.  Degal ų temperat ūra: 
mažiausia:  K; didžiausia:  K 
Dyzeliniams varikliams įpurškimo siurblio įleidžiamojoje 
angoje; duj ų varikliams sl ėgio reguliatoriaus paskutin ėje 
pakopoje  
3.6.5.  Tepal ų temperat ūra 
mažiausia:  K; didžiausia:  K  
3.8. Tepal ų sistema  
3.8.1.  Sistemos aprašas  
3.8.1.1.  Tepalo bakelio vieta:  
3.8.1.2.  Tiekimo sistema (siurbliu / įpurškiama į tiekimo ang ą / 
maišoma su degalais, kt.) (  1 ) 
3.8.2.  Tepal ų tiekimo siurblys  
3.8.2.1.  Gamyklin ė markė(-s): 
3.8.2.2.  Tipas (-ai):  
3.8.3.  Mišinys su degalais  
3.8.3.1.  Procentin ė dalis:  
3.8.4.  Alyvos aušintuvas: taip / ne (  1 ) 
3.8.4.1.  Br ėžinys (-iai):  arba  
3.8.4.1.1.  Gamyklin ė markė(-s): 
3.8.4.1.2.  Tipas (-ai):  
4. TRANSMISIJA (  p ) 
4.3. Variklio smagra čio inercijos momentas:  
4.3.1.  Papildomas inercijos momentas ne įjungus pavaros:  
4.4. Sankaba (-os)  
4.4.1.  Tipas:  
4.4.2.  Didžiausias sukimo momento perdavimas:  
4.5. Pavar ų dėžė 
4.5.1.  Tipas (rankin ė / automatin ė / CVT (nepertraukiama belaipsn ė 
pavara)) (  1 ) 
4.5.1.1.  Pagrindinis režimas: taip / ne (  1 ) ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 62  
4.5.1.2.  Geriausias režimas (jei ne pagrindinis režimas):  
4.5.1.3.  Blogiausias režimas (jei ne pagrindinis režimas):  
4.5.1.4.  Sukimo momento vert ės: 
4.5.1.5.  Sankab ų skaičius: 
4.6. Perdavimo skai čiai 
Pavara  Vidinis pavar ų dėžės 
perdavimo skai čius 
(variklio ir pavar ų dėžės 
išėjimo veleno s ūkių 
santykis)  Pagrindin ės pavaros 
perdavimo skai čius (-ai) 
(pavarų dėžės išėjimo 
veleno ir varom ųjų ratų 
sūkių santykis)  Bendras pavar ų perdavimo 
skaičius 
Didžiausias CVT 
pavaros atveju  
1 
2 
3 
… 
Mažiausias CVT 
pavaros atveju  
Atbulinės eigos  
4.7. Didžiausias konstrukcinis transporto priemon ės greitis 
(km/h) (  q ): 
6. PAKABA  
6.6. Padangos ir ratai  
6.6.1.  Padangos / rato derinys (-iai)  
6.6.1.1.  Ašys  
6.6.1.1.1.  1 ašis:  
6.6.1.1.1.1.  Padangos dydžio žymuo  
6.6.1.1.2.  2 ašis:  
6.6.1.1.2.1.  Padangos dydžio žymuo  
ir t. t.  
6.6.2.  Didžiausia ir mažiausia ried ėjimo spindulio riba  
6.6.2.1.  1 ašis:  
6.6.2.2.  2 ašis:  
6.6.3.  Transporto priemon ės gamintojo rekomenduojamas padang ų 
slėgis: kPa  
9. K ĖBULAS  
9.1. K ėbulo tipas pagal Direktyvos 2007/46/EB II priedo C dalyje 
nustatytus kodus:  ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 63  
9.10.3.  S ėdynės 
9.10.3.1.  S ėdimųjų vietų skaičius (s):  
16. TRANSPORTO PRIEMON ĖS REMONTO IR PRIEŽI ŪROS 
INFORMACIJOS PRIEIGA  
16.1.  Pagrindin ės interneto svetain ės, kurioje pateikta transporto 
priemonės remonto ir prieži ūros informacija, adresas:  
16.1.1.  Data, nuo kurios j ą galima gauti (ne v ėliau kaip 6 m ėnesiai 
nuo tipo patvirtinimo datos):  
16.2.  Svetain ės prieigos nuostatos ir s ąlygos:  
16.3.  Transporto priemoni ų remonto ir prieži ūros informacijos, 
kurią galima rasti svetain ėje, formatas:  
▼M2 
Aiškinamosios pastabos:  
( 1 ) Išbraukti, jei netaikoma (tam tikrais atvejais nieko nereikia išbraukti, jeigu taikomas 
daugiau nei vienas punktas).  
( 2 ) Nurodyti leidžiam ąjį nuokryp į. 
( 3 ) Įrašyti kiekvieno varianto didžiausi ą ir mažiausi ą vertes.  
( 6 ) Transporto priemon ės, kurios gali naudoti ir benzin ą, ir dujinius degalus, ta čiau 
benzino sistema yra avarin ė arba skirta tik transporto priemonei užvesti ir benzino 
bake telpa ne daugiau kaip 15 litr ų benzino, atliekant bandym ą laikomos tik dujiniais 
degalais varomomis transporto priemon ėmis. 
( 7 ) Nurodoma neprivaloma įranga, kuri turi įtakos transporto priemon ės matmenims.  
( c ) Klasifikuota pagal II priedo A dalyje pateiktas apibr ėžtis. 
( f ) Kai viena versija yra su įprasta kabina, o kita – su miegam ąja vieta, mas ė ir matmenys 
nurodomi abiem atvejais.  
( g ) Standartas ISO 612:1978. Keli ų transporto priemon ės. Automobili ų ir vilkikų su prie­
kabomis matmenys. Terminai ir apibr ėžtys. 
( h ) Vairuotojo mas ė yra 75 kg.  
Sistemos, kuriose yra skys čių (išskyrus skirtas panaudotam vandeniui, kurios turi likti 
tuščios), užpildomos iki 100 % gamintojo nurodytos talpos.  
N2, N3, M2, M3, O3 ir O4 kategorij ų transporto priemoni ų atveju 2.6 punkto b 
papunktyje ir 2.6.1 punkto b papunktyje nurodytos informacijos pateikti nereikia.  
( i ) Jeigu tai yra priekabos arba puspriekab ės ar transporto priemon ės, sukabintos su 
priekaba arba puspriekabe, kurios sukabintuv ą ar balnin į sukabintuv ą veikia didele 
vertikalia apkrova, ta apkrova, padalinta iš standartinio gravitacijos pagrei čio, įtrau­
kiama į didžiausi ą techniškai leidžiam ą masę. 
( k ) Jeigu tai transporto priemon ė, kuri gali b ūti varoma benzinu, dyzelinu ir kt. arba 
keletu degal ų, punktai pakartojami.  
Jeigu varikliai ir sistemos yra nestandartiniai, gamintojas pateikia šiame punkte nuro ­
dytajai lygiavert ę informacij ą. 
( l ) Šis skai čius suapvalinamas dešimtosios milimetro dalies tikslumu.  
( m ) Šią vertę reikia apskai čiuoti (π = 3,1416) ir suapvalinti vieno cm  3 tikslumu.  
( n ) Nustatyta atitinkamai pagal Reglamento (EB) Nr. 715/2007 arba Reglamento (EB) Nr. 
595/2009 reikalavimus.  
( o ) Nustatyta pagal Tarybos direktyvos 80/1268/EEB (OL L 375, 1980 12 31, p. 36) 
reikalavimus.  
( p ) Nurodyti duomenys turi b ūti pateikiami apie kiekvien ą siūlomą variantą. 
( q ) Jeigu tai priekabos – didžiausias gamintojo leidžiamas greitis.  
( w ) Ekologin ės naujovės. 
( w1 ) Prireikus lentel ę galima išpl ėsti, kiekvienai ekologinei naujovei skiriant papildom ą 
eilutę. 
( w2 ) Komisijos sprendimo, kuriuo patvirtinama ekologin ė naujovė, numeris.  
( w3 ) Priskirtas Komisijos sprendimu, kuriuo patvirtinama ekologin ė naujovė. 
( w4 ) Jeigu vietoj 1 tipo bandymo ciklo taikomas modeliavimo metodas, tipo patvirtinimo 
institucijai pritarus, ši vert ė turi būti modeliavimo metodu gauta vert ė. 
( w5 ) Bendras išmetamo CO  2 kiekio sumaž ėjimas dėl visų atskirų ekologini ų naujovių. ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 64  
3a priedėlis 
Išplėstas duomen ų rinkinys  
Į išplėstą dokument ų rinkinį įtraukiama ši informacija apie visas papildomas 
išmetamųjų teršalų kontrolės strategijas (AECS):  
a) gamintojo deklaracija, kad transporto priemon ėje nėra jokio išderinimo įtaiso 
(valdiklio), kuriam netaikoma išimtis pagal Reglamente (EB) Nr. 715/2007 5 
straipsnio 2 dal į; 
b) variklio ir taikom ų išmetam ųjų teršalų kontrolės strategij ų bei įtaisų, ar tai 
būtų programin ė, ar aparatin ė įranga, ir bet kokios (- ų) sąlygos (-ų), dėl kurios 
(-ų) strategijos ir įtaisai neveiks taip, kaip jie veikia atliekant tipo patvirtinimo 
bandymą, aprašymas;  
c) deklaracija d ėl šioms AECS/BES kontroliuoti naudojamos programin ės 
įrangos versijos, įskaitant atitinkamas ši ų programini ų įrangų kontrolines 
sumas ir nurodymus institucijai apie tai, kaip nuskaityti kontrolines sumas. 
Ši deklaracija atnaujinama ir siun čiama tipo patvirtinimo institucijai, kuri 
saugo tok į išplėstinį dokument ų rinkinį kiekvien ą kartą, kai yra nauja progra ­
minės įrangos versija, kuri turi įtakos AECS/BES;  
d) išsamus techninis bet kokios AECS pagrindimas; įskaitant, jei taikoma, paaiš ­
kinimus, kod ėl taikoma kuri nors iš Reglamento (EB) Nr. 715/2007 5 
straipsnio 2 dalyje nustatyto draudimo naudoti išderinimo įtaisus išlyg ų; įskai­
tant, jei taikoma, aparatin ės įrangos element ą (-us), kuris (-ie) turi b ūti 
saugomas (-i) taikant AECS; ir (arba) didelio masto variklio staigaus nepatai ­
somo gedimo, kurio negalima išvengti vykdant reguliari ą priežiūrą ir kuris 
įvyktų nesant AECS, įrodymus, taip pat rizikos vertinim ą, kuriame įvertinama 
rizika esant AECS ir jai nesant; argumentuot ą paaiškinim ą, kodėl reikia 
naudoti AECS variklio paleidimui;  
e) degalų tiekimo reguliavimo sistemos logikos, sinchronizavimo strategijos ir 
perjungimo tašk ų visais darbo režimais aprašymas;  
f) AECS tarpusavio hierarchini ų santykių (t. y. kai tuo pa čiu metu gali b ūti 
taikoma ne viena AECS) aprašymas, nurodant, kuri AECS atlieka pagrindin ę 
reagavimo funkcij ą ir koks yra strategij ų sąveikos būdas, įskaitant duomen ų 
srautų diagramas ir sprendim ų priėmimo logik ą, taip pat tai, kaip tokia hierar ­
chija užtikrinama, kad, veikiant visoms AECS, išmetam ųjų teršalų kiekis būtų 
kontroliuojamas ir b ūtų išlaikomas kuo įmanoma mažesnis;  
g) parametr ų, kurie matuojami ir (arba) apskai čiuojami taikant AECS, s ąrašas, 
taip pat kiekvieno matuojamo ir (arba) apskai čiuojamo parametro paskirtis ir 
tai, kaip kiekvienas iš t ų parametr ų yra susij ęs su variklio gedimu; įskaitant 
apskaičiavimo būdą ir tai, kiek tiksliai šie apskai čiuojami parametrai atitinka 
tikrąją kontroliuojamo parametro b ūseną, taip pat bet kok į leistiną nuokrypį ar 
saugos veiksn į, kuris dėl to įtraukiamas į analizę; 
h) variklio ir (arba) išmetam ųjų teršalų kontrolės parametr ų, kurie moduliuojami 
kaip matuojamo (- ų) arba apskai čiuojamo (- ų) parametro (- ų) funkcija, s ąrašas 
ir kiekvieno variklio ir (arba) išmetam ųjų teršalų kontrolės parametro modu ­
liavimo diapazonas; taip pat variklio ir (arba) išmetam ųjų teršalų kontrolės 
parametrų ir matuojam ų arba apskai čiuojamų parametr ų tarpusavio santykis;  
i) vertinimas, kaip taikant AECS realiomis važiavimo s ąlygomis bus kontroliuo ­
jamas ir išlaikomas kaip įmanoma mažesnis išmetam ų teršalų kiekis, įskaitant 
išsamią analizę, kaip gal ėtų padidėti bendras reguliuojam ų išmetamųjų teršalų 
ir CO  2 kiekis taikant AECS, palyginti su BES.  ▼M1
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 65  
Informacinio dokumento pried ėlis 
INFORMACIJA APIE BANDYM Ų SĄLYGAS  
1. Naudoti tepalai  
1.1. Variklio tepalas  
1.1.1. Gamyklin ė markė: … 
1.1.2. Tipas: …  
1.2. Pavar ų dėžės tepalas  
1.2.1. Gamyklin ė markė: … 
1.2.2. Tipas: …  
(nurodyti tepalo procentin ę dalį mišinyje, jei tepalas ir degalai yra 
maišomi)  
2. Kelio apkrovos koeficientai  
2.1. Pavar ų dėžės tipas (rankin ė / automatin ė / CVT)  
▼M2 
VL (jei yra)  VH  tipinė transporto priemon ė (tik kelio 
apkrovos matricos šeimos)  
2.2. Transporto priemon ės kėbulo 
tipas (variantas/versija)  2.2. Transporto priemon ės 
kėbulo tipas (variantas/ 
versija)  2.2. Transporto priemon ės kėbulo 
tipas (variantas/versija)  
2.3. Taikytas kelio apkrovos 
metodas (matavimas arba 
apskaičiavimas, atsižvelgiant 
į kelio apkrovos šeim ą) 2.3. Taikytas kelio apkrovos 
metodas (matavimas arba 
apskaičiavimas, atsižvelgiant 
į kelio apkrovos šeim ą) 2.3. Taikytas kelio apkrovos metodas 
(matavimas arba apskai čiavimas, 
atsižvelgiant į kelio apkrovos 
matricos šeim ą) 
2.4. Atlikus bandym ą gauta kelio 
apkrovos informacija  2.4. Atlikus bandym ą gauta kelio 
apkrovos informacija  2.4. Atlikus bandym ą gauta kelio 
apkrovos informacija  
2.4.1. Padang ų markė ir tipas:  2.4.1. Padang ų markė ir tipas:  2.4.1. Padang ų markė ir tipas:  
2.4.2. Padang ų matmenys (prie ­
kinių/galinių): 2.4.2. Padang ų matmenys (prie ­
kinių/galinių): 2.4.2. Padang ų matmenys (priekini ų/ 
galinių): 
2.4.4. Padang ų slėgis (priekini ų/ 
galinių) (kPa):  2.4.4. Padang ų slėgis (priekini ų/ 
galinių) (kPa):  2.4.4. Padang ų slėgis (priekini ų/ 
galinių) (kPa):  
2.4.5. Padang ų riedėjimo varža 
(priekinių/galinių) (kg/t):  2.4.5. Padang ų riedėjimo varža 
(priekinių/galinių) (kg/t):  2.4.5. Padang ų riedėjimo varža (prie ­
kinių/galinių) (kg/t) ir RR klas ė 
(A–G):  
2.4.6. Transporto priemon ės 
bandymo mas ė (kg):  2.4.6. Transporto priemon ės ban- 
dymo mas ė (kg):  2.4.6. Transporto priemon ės ban- 
dymo mas ė (kg):  
2.4.7. Delta Cd.A, palyginti su 
VH (m  2 ) 
2.4.8. Kelio apkrovos koeficientai 
f0, f1, f2  2.4.8. Kelio apkrovos koefi ­
cientai f0, f1, f2  2.4.8. Kelio apkrovos koeficientai f0, 
f1, f2  
2.4.9. Priekinis plotas m  2 (0,0000 m  2 ) 
2.4.10. Skai čiuoklės informacija VH 
ir VL kelio apkrovai 
apskaičiuoti ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 66  
4 priedėlis 
PAVYZDINIS EB TIPO PATVIRTINIMO SERTIFIKATAS  
(Didžiausias leidžiamas formatas: A4 (210 mm × 297 mm)  
EB TIPO PATVIRTINIMO SERTIFIKATAS  
Administracijos antspaudas  
Informacija, susijusi su sistemos / transporto priemon ės: 
— EB tipo patvirtinimu (  1 ), 
— EB tipo patvirtinimo išpl ėtimu (  1 ) 
— atsisakymu suteikti EB tipo patvirtinim ą ( 1 ) 
— EB tipo patvirtinimo panaikinimu (  1 ) 
— atsižvelgiant į sistemą ( 1 ) - atsižvelgiant į Reglament ą (EB) Nr. 715/2007 (  2 ) 
ir Reglament ą (EB) Nr. 2017/1151 (  3 ) 
EB tipo patvirtinimo numeris: …  
Išplėtimo priežastis: …  
I SKIRSNIS.  
0.1. Gamyklin ė markė (gamintojo prekinis pavadinimas): …  
0.2. Tipas: …  
0.2.1. Prekybinis pavadinimas (-ai) (jeigu yra): …  
0.3. Tipo identifikavimo priemon ės (jei transporto priemon ė pažymėta tipo 
ženklu) (  4 ) 
0.3.1. Tokio ženklinimo vieta: …  
0.4. Transporto priemon ės kategorija (  5 ) 
0.5. Gamintojo pavadinimas ir adresas: …  
0.8. Surinkimo gamyklos (- ų) pavadinimas (-ai) ir adresas (-ai): …  
0.9. Gamintojo atstovas: ….  
II SKIRSNIS.  Nurodyti kiekvienos interpoliacijos šeimos, apibr ėžtos XXI 
priedo 5.6 punkte,atveju  
0. Interpoliacijos šeimos identifikatorius, kaip nurodyta XXI priedo 5.0 punkte  
1. Papildoma informacija (kai taikoma): (žr. papildym ą) 
2. Už patvirtinimo bandymus atsakinga technin ė tarnyba: …  
3. 1 tipo bandym ų ataskaitos parengimo data: …  
4. 1 tipo bandym ų ataskaitos numeris: …  
5. Pastabos (jeigu j ų yra): (žr. papildym ą) ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 67  
6. Vieta: …  
7. Data: …  
8. Parašas: …  
Priedai:  Informacinis rinkinys (  6 ). ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 68  
EB tipo patvirtinimo sertifikato Nr. … papildymas  
dėl transporto priemon ės EB tipo patvirtinimo, atsižvelgiant į išmetam ųjų 
teršalų kiekį ir transporto priemon ės remonto ir prieži ūros informacijos 
prieigą pagal Reglament ą (EB) Nr. 715/2007  
Pildant tipo patvirtinimo sertifikat ą turėtų būti vengiama kryžmini ų nuorodų į 
informacij ą informaciniame dokumente arba bandymo ataskaitoje.  
0. INTERPOLIACIJOS ŠEIMOS IDENTIFIKATORIUS, KAIP 
NURODYTA XXI PRIEDO 5.0 PUNKTE  
1. PAPILDOMA INFORMACIJA  
1.1. Parengtos eksploatuoti transporto priemon ės masė: ... 
1.2. Didžiausia mas ė: ... 
1.3. Etalonin ė masė: ... 
1.4. S ėdynių skaičius: ...  
1.6. K ėbulo tipas:  
1.6.1. M  1 , M  2 : sedanas, he čbekas, universalas, dvivietis, kabrioletas, 
daugiafunkcin ė transporto priemon ė ( 1 ) 
1.6.2. N  1 , N  2 : sunkvežimis, furgonas (  1 ) 
1.7. Varomieji ratai: priekiniai, galiniai, visi (  1 ) 
1.8. Tik elektra varoma transporto priemon ė: taip / ne (  1 ) 
1.9. Hibridin ė elektrinė transporto priemon ė: taip / ne (  1 ) 
1.9.1. Hibridin ės elektrin ės transporto priemon ės kategorija: įkraunama iš 
išorės / neįkraunama iš išor ės / kuro elementas (  1 ) 
1.9.2. Veikimo režimo jungiklis: yra / n ėra (  1 ) 
1.10. Variklio identifikavimas:  
1.10.1. Variklio darbinis t ūris: 
1.10.2. Degal ų tiekimo sistema: tiesioginis įpurškimas / netiesioginis įpurš­
kimas (  1 ) 
1.10.3. Gamintojo rekomenduojami degalai:  
1.10.4.1. Didžiausia galia: kW, kai s ūkių skaičius min  –1 
1.10.4.2. Didžiausias sukimo momentas: Nm, kai s ūkių skaičius min  –1 
1.10.5. Kompresorius: taip / ne (  1 ) 
1.10.6. Uždegimo sistema: sl ėginis uždegimas / kibirkštinis uždegimas (  1 ) 
1.11. Galios pavara (tik elektra varomos transporto priemon ės arba hibri ­
dinės elektrin ės transporto priemon ės) (  1 ) 
1.11.1. Didžiausia naudingoji galia: … kW, kai s ūkių skaičius: … iki … 
min  –1 ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 69  
1.11.2. Didžiausioji 30 minu čių galia: …… kW  
1.11.3. Didžiausias naudingasis sukimo momentas: ...Nm, kai variklio s ūkių 
skaičius min  –1 
1.12. Varomasis akumuliatorius (tik elektra varomos arba hibridin ės elek­
trinės transporto priemon ės) 
1.12.1. Vardin ė įtampa: …… V  
1.12.2. Talpa (2 h klas ė): Ah  
1.13. Transmisija: …, …  
1.13.1. Pavar ų dėžės tipas: rankin ė / automatin ė / belaipsn ė ( 1 ) 
1.13.2. Pavaros perdavimo skai čius: 
1.13.3. Bendrieji perdavimo skai čiai (įskaitant apkrautos padangos ried ė­
jimo apskritimo ilg į): (transporto priemon ės greitis (km/h)) / variklio 
sūkių skaičius (min  –1 )): 
Pirmoji pavara: ...  Šeštoji pavara: ...  
Antroji pavara: ...  Septintoji pavara: ...  
Trečioji pavara: ...  Aštuntoji pavara: ...  
Ketvirtoji pavara: ...  Greitinan čioji pavara: ...  
Penktoji pavara: ...  
1.13.4. Pagrindin ės pavaros perdavimo skai čius: 
1.14. Padangos: …, …, ...  
Tipas: radialin ė / įstrižinė/.. (  7 ) 
Matmenys: ...  
Riedėjimo perimetras veikiant apkrovai:  
Atliekant I tipo bandym ą naudotų padangų riedėjimo apskritimo 
ilgis 
2. BANDYMO REZULTATAI  
2.1. Iš išmetimo vamzdžio išmetam ų teršalų kiekio nustatymo bandymo 
rezultatai  
Išmetamųjų teršalų [kiekio] klasifikacija: Euro 6  
I tipo bandymo rezultatai, jei taikoma  
Tipo patvirtinimo numeris, jei tai ne pirmin ė transporto prie ­
monė ( 1 ): ... 
1 bandymas  
I tipo bandymo rezultatai  CO 
(mg/km)  THC 
(mg/km)  NMHC 
(mg/km)  NO  x : 
(mg/km)  THC + 
NO  x : 
(mg/km)  KD 
(mg/km)  KDK 
(#.10  11 / 
km) 
Išmatuotoji vert ė ( 8 ) ( 9 ) 
Ki * (  8 ) ( 10 ) (  11 ) 
Ki + (  8 ) ( 10 ) (  11 ) ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 70  
I tipo bandymo rezultatai  CO 
(mg/km)  THC 
(mg/km)  NMHC 
(mg/km)  NO  x : 
(mg/km)  THC + 
NO  x : 
(mg/km)  KD 
(mg/km)  KDK 
(#.10  11 / 
km) 
Vidutinė vertė, apskaičiuota 
taikant Ki (M.Ki arba 
M+Ki) (  9 ) ( 12 ) 
DF (+) (  8 ) ( 10 ) 
DF (*) (  8 ) ( 10 ) 
Galutinė vidutin ė vertė, 
apskaičiuota taikant Ki ir 
DF (  13 ) 
Ribinė vertė 
2 bandymas  (jei taikoma) …  
Į 1 bandymo lentel ę įrašomi antrojo bandymo rezultatai.  
3 tipo bandymas  (jei taikoma)  
Į 1 bandymo lentel ę įrašomi tre čiojo bandymo rezultatai.  
1, 2 (jei taikoma) ir 3 bandymas (jei taikoma) kartojamas su mažai 
CO  2 išmetančia transporto priemone (jei taikoma) ir VM (jei 
taikoma)  
Informacija apie regeneravimo strategij ą 
D — veikimo cikl ų skaičius tarp dviej ų ciklų, kai vyksta regenera ­
vimo etapai: ...  
d — veikimo cikl ų skaičius, būtinas, kad įvyktų regeneravimas: ...  
Taikytinas 1 tipo ciklas XXI priedo 4 papildomas priedas arba JT 
EEK taisykl ė Nr. 83) (  14 ): ... 
ATCT bandymas  
Išmetamo CO  2 kiekis (g/km)  Bendras  
ATCT (14 °C) M  CO2,Treg  
1 tipo (23 °C) M  CO2,23 °  
Šeimos pataisos koeficientas (FCF)  
▼M2 
ATCT bandymo 
rezultatas  CO 
(mg/km)  THC 
(mg/km)  NMHC 
(mg/km)  NO  x : 
(mg/km)  THC + NO  x 
(mg/km)  KD 
(mg/km)  KDK 
(#.10  11 /km) 
Išmatuotoji 
vertė ( 1 ) ( 2 ) 
( 1 ) Jeigu taikoma. 
( 2 ) Apvalinama iki dviej ų skaičių po kablelio.  ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 71  
Skirtumas tarp variklio aušinimo skys čio temperat ūros ir vidutin ės 
temperatūros stabilizavimo zonoje paskutines 3 valandas ΔT_ATCT 
(°C) ...  
Mažiausias stabilizavimo laikas t  soak _ATCT (s): ...  
Temperat ūros jutiklio vieta: ...  
2 tipo: ( įskaitant transporto priemon ės tinkamumo eksploatuoti 
keliuose bandym ų duomenis):  
Bandymas  CO vertė 
(tūrio %)  Lambda vert ė ( 7 ) Variklio s ūkių 
skaičius 
(min  –1 ) Variklio alyvos 
temperatūra 
°C 
Bandymas varikliui veikiant 
tuščiąja eiga esant mažam 
sūkių skaičiui Netaikoma  
Bandymas varikliui veikiant 
tuščiąja eiga esant dideliam 
sūkių skaičiui 
3 tipo: ...  
▼M2 
4 tipo: … g/bandymui bandymas atliekamas Reglamento (EB) 
Nr. 692/2008 VI priede nustatyta tvarka: taip/ne  
▼B 
5 tipo: — Ilgaamžiškumo bandymas: visos transporto priemon ės 
bandymas / sendinimo bandymas ant stendo / neatlie ­
kama (  1 ) 
— Nusid ėvėjimo koeficientas (DF): apskai čiuotas / 
priskirtas (  1 ) 
— Apibr ėžti vertes: ...  
— Taikytinas 1 bandymo ciklas (XXI priedo 4 papil ­
domas priedas arba JT EEK taisykl ė Nr. 83) (  14 ): ...  
6 tipo  CO mas ė (mg/km)  THC mas ė 
(mg/km)  
Išmatuotoji vert ė 
2.1.1. Jeigu transporto priemon ės varomos dviej ų rūšių degalais, abiej ų 
rūšių degalams užpildoma po atskir ą 1 tipo lentel ę. Mišrių degalų 
transporto priemoni ų atveju, kai 1 tipo bandymas turi b ūti atliktas 
naudojant abiej ų rūšių degalus pagal I priedo 1.2.4 br ėžinį, ir trans­
porto priemoni ų, varomų SND arba GD / biometanu, atveju visoms 
bandant naudojamoms skirtingoms etalonin ėms dujoms pateikiama 
po atskirą lentelę, o papildomoje lentel ėje nurodomi gauti pras čiausi 
rezultatai. Jeigu taikoma, remiantis JT EEK taisykl ės Nr. 83 12 
priedo 3.1.4 punktu nurodoma, ar rezultatai buvo išmatuoti, ar 
apskaičiuoti.  
2.1.2. MI sistemos aprašymas ir (arba) br ėžinys: ...  
2.1.3. Vis ų OBD sistemos stebim ų komponent ų sąrašas ir funkcija: ...  
2.1.4. Aprašymas (pagrindini ų veikimo princip ų): ... ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 72  
2.1.4.1. Uždegimo praleidimo nustatymas (  15 ): ... 
2.1.4.2. Katalizatoriaus steb ėsena (  15 ): ... 
2.1.4.3. Deguonies jutiklio steb ėsena (  15 ): ... 
2.1.4.4. Kiti OBD sistema stebimi komponentai (  15 ): ... 
2.1.4.5. Katalizatoriaus steb ėsena (  16 ): ... 
2.1.4.6. Kiet ųjų dalelių gaudyklės stebėsena (  16 ): ... 
2.1.4.7. Elektronin ės degalų tiekimo sistemos vykdomojo įtaiso steb ė­
sena (  16 ): ... 
2.1.4.8. Kiti OBD sistema stebimi komponentai: ...  
2.1.5. MI įjungimo kriterijai (nustatytas važiavimo cikl ų skaičius arba 
statistinis metodas): ...  
2.1.6. OBD naudojam ų išvesties kod ų ir format ų sąrašas (su vis ų jų paaiš­
kinimais): ...  
2.2. Rezervuota  
2.3. Kataliziniai keitikliai: yra / n ėra (  1 ) 
2.3.1. Originaliai įrangai skirtas katalizinis keitiklis, išbandytas pagal visus 
susijusius šio reglamento reikalavimus: yra / n ėra (  1 ) 
2.4. D ūmų neskaidrumo bandymo rezultatai (  1 ) 
2.4.1. Bandymai pastovaus variklio s ūkių skaičiaus režimu: žr. technin ės 
tarnybos bandym ų ataskaitą Nr. ...  
2.4.2. Bandymai greit ėjimo be apkrovos režimu  
2.4.2.1. Išmatuotoji sugerties koeficiento vert ė: … m  –1 
2.4.2.2. Pataisytoji sugerties koeficiento vert ė: … m  –1 
2.4.2.3. Sugerties koeficiento ženklo vieta ant transporto priemon ės: ... 
2.5. Išmetamo CO  2 kiekio ir degal ų sąnaudų bandymų rezultatai  
2.5.1. Transporto priemon ė su vidaus degimo varikliu ir ne iš išor ės įkrau­
nama (NOVC) hibridin ė elektrinė transporto priemon ė 
2.5.1.1. Daug CO  2 išmetanti transporto priemon ė 
2.5.1.1.1. Ciklo energijos poreikis: … J  
2.5.1.1.2. Kelio apkrovos koeficientai  
2.5.1.1.2.1. f  0, N: ...  
2.5.1.1.2.2. f  1, N/(km/h): ...  
2.5.1.1.2.3. f  2 , N/(km/h)  2 : ... ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 73  
2.5.1.1.3. Išmetama CO  2 masė (nurodyti kiekvienos išbandytos r ūšies etalo ­
ninių degalų vertes, pagal etapus: išmatuotosios vert ės, dėl vidutinių 
verčių žr. XXI priedo 6 papildomo priedo 1.1.2.3.8 ir 1.1.12.3.9 
punktuose)  
Išmetamo CO  2 kiekis (g/km)  Bandy­
mas Mažas  Vidutinis  Didelis  Labai didelis  Bendras  
M CO2,p,5 /  M CO2,c,5  1 
2 
3 
M CO2,p,H /  M CO2,c,H  
2.5.1.1.4. Degal ų sąnaudos (nurodyti vertes kiekvienai išbandyt ų etalonini ų 
degalų rūšiai, pagal etapus: išmatuotosios vert ės, dėl bendrų žr. XXI 
priedo 6 papildomo priedo 1.1.2.3.8 ir 1.1.2.3.9 punktuose)  
Degalų sąnaudos (l/100 km) arba 
m 3 /100 km, arba kg/100 km (  1 ) Mažos  Vidutin ės Didel ės Labai didel ės Bendros  
Galutinės vertės FC  p,H / FC c,H 
2.5.1.2. Mažai CO  2 išmetanti transporto priemon ė (jei taikoma)  
2.5.1.2.1. Ciklo energijos poreikis: … J  
2.5.1.2.2. Kelio apkrovos koeficientai  
2.5.1.2.2.1. f  0, N: ...  
2.5.1.2.2.2. f  1, N/(km/h): ...  
2.5.1.2.2.3. f  2 , N/(km/h)  2 : ... 
Išmetama CO  2 masė (nurodyti vertes kiekvienai išbandyt ų etalonini ų 
degalų rūšiai, pagal etapus: išmatuotosios vert ės, dėl bendrų žr. XXI 
priedo 6 papildomo priedo 1.1.2.3.8 ir 1.1.2.3.9 punktuose)  
Išmetamo CO  2 kiekis (g/km)  Bandy­
mas Mažas  Vidutinis  Didelis  Labai didelis  Bendras  
M CO2,p,5 /  M CO2,c,5  1 
2 
3 
M CO2,p,L /  M CO2,c,L  
2.5.1.2.3. Degal ų sąnaudos (nurodyti vertes kiekvienai išbandyt ų etalonini ų 
degalų rūšiai, pagal etapus: išmatuotosios vert ės, dėl bendrų žr. XXI 
priedo 6 papildomo priedo 1.1.2.3.8 ir 1.1.12.3.9 punktuose)  
Degalų sąnaudos (l/100 km) arba 
m 3 /100 km, arba kg/100 km (  1 ) Mažos  Vidutin ės Didel ės Labai didel ės Bendros  
Galutinės vertės FC  p,H / FC c,H ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 74  
2.5.1.3. Jei tai tik vidaus degimo varikliu varomos transporto priemon ės, 
kuriose įrengtos periodiškai regeneruojamos sistemos, kaip apibr ėžta 
šio reglamento 2 straipsnio 6 dalyje, bandym ų rezultatai dauginami 
iš Ki koeficiento, kaip nurodyta XXI priedo 6 papildomo priedo 1 
priedėlyje. 
2.5.1.3.1. Informacija apie regeneravimo strategij ą, taikomą dėl išmetamo CO  2 
kiekio ir degal ų sąnaudų 
D — veikimo cikl ų skaičius tarp dviej ų ciklų, kai vyksta regenera ­
vimo etapai: ...  
d — veikimo cikl ų skaičius, būtinas, kad įvyktų regeneravimas: ...  
Taikytinas 1 tipo ciklas (XXI priedo 4 papildomas priedas arba JT 
EEK taisykl ė Nr. 83) (  14 ): ...  
Mažas  Vidutinis  Didelis  Labai didelis  Bendras  
Ki (pridedamasis / daugina ­
masis)  1 
CO  2 ir degalų sąnaudų 
vertės ( 10 ) 
2.5.2. Tik elektra varomos transporto priemon ės ( 1 ) 
2.5.2.1. Elektros energijos s ąnaudos (deklaruota vert ė) 
2.5.2.1.1. Elektros energijos s ąnaudos:  
EC (Wh/km)  Bandymas  Važiuojant mieste  Bendros  
Apskaičiuotos EC  1 
2 
3 
Deklaruota vert ė —  
2.5.2.1.2. Bendras laikas, kai vykdant cikl ą laikomasi leidžiam ųjų nuokrypi ų: 
....sek.  
2.5.2.2. Vien elektrin ė rida  
PER (km)  Bandymas  Važiuojant mieste  Bendra  
Išmatuota vien elektrin ė rida  1 
2 
3 
Deklaruota vert ė —  
2.5.3. Iš išor ės įkraunama (OVC) hibridin ė elektrinė transporto priemon ė: ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 75  
2.5.3.1. Išmetama CO  2 masė įkrovos palaikymo režimu  
Daug CO2 išmetanti transporto priemon ė 
Išmetamo CO  2 kiekis (g/km)  Bandy­
mas Mažas  Vidutinis  Didelis  Labai didelis  Bendras  
M CO2,p,5 /  M CO2,c,5  1 
2 
3 
M CO2,p,H /  M CO2,c,H  
Mažai CO2 išmetanti transporto priemon ė (jei taikoma)  
Išmetamo CO  2 kiekis (g/km)  Bandy­
mas Mažas  Vidutinis  Didelis  Labai didelis  Bendras  
M CO2,p,5 /  M CO2,c,5  1 
2 
3 
M CO2,p,L /  M CO2,c,L  
M transporto priemon ė (jei taikoma)  
Išmetamo CO  2 kiekis (g/km)  Bandy­
mas Mažas  Vidutinis  Didelis  Labai didelis  Bendras  
M CO2,p,5 /  M CO2,c,5  1 
2 
3 
M CO2,p,M /  M CO2,c,M  
2.5.3.2. Išmetama CO  2 masė įkrovos naudojimo režimu  
Daug CO2 išmetanti transporto priemon ė 
Išmetamo CO  2 kiekis (g/km)  Bandymas  Bendras  
M CO2,CD  1 
2 
3 
M CO2,CD,H  
Mažai CO2 išmetanti transporto priemon ė (jei taikoma)  
Išmetamo CO  2 kiekis (g/km)  Bandymas  Bendras  
M CO2,CD  1 
2 
3 
M CO2,CD,L  ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 76  
M transporto priemon ė (jei taikoma)  
Išmetamo CO  2 kiekis (g/km)  Bandymas  Bendras  
M CO2,CD  1 
2 
3 
M CO2,CD,M  
2.5.3.3. Išmetamo CO  2 masė (svertinė, vidutinė) ( 17 ): 
Daug CO2 išmetanti transporto priemon ė: M  CO2,weighted  … g/km  
Mažai CO2 išmetanti transporto priemon ė (jei taikoma): 
M CO2,weighted  … g/km  
M transporto priemon ė (jei taikoma): M  CO2,weighted  … g/km  
2.5.3.4. Degal ų sąnaudos įkrovos palaikymo režimu  
Daug CO  2 išmetanti transporto priemon ė 
Degalų sąnaudos (l/100 km)  Mažos  Vidutin ės Didel ės Labai didel ės Bendros  
Galutinės vertės FC  p,H / FC c,H 
Mažai CO2 išmetanti transporto priemon ė (jei taikoma)  
Degalų sąnaudos (l/100 km)  Mažos  Vidutin ės Didel ės Labai didel ės Bendros  
Galutinės vertės FC  p,L / FC c,L 
M transporto priemon ė (jei taikoma)  
Degalų sąnaudos (l/100 km)  Mažos  Vidutin ės Didel ės Labai didel ės Bendros  
Galutinės vertės FC  p,M /  FC c,M 
2.5.3.5. Degal ų sąnaudos įkrovos naudojimo režimu  
Daug CO  2 išmetanti transporto priemon ė 
Degalų sąnaudos (l/100 km)  Bandymas  Bendros  
FC CD 1 
2 
3 
FC CD,H ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 77  
Mažai CO2 išmetanti transporto priemon ė (jei taikoma)  
Degalų sąnaudos (l/100 km)  Bandymas  Bendros  
FC CD 1 
2 
3 
FC CD,L 
M transporto priemon ė (jei taikoma)  
Degalų sąnaudos (l/100 km)  Bandymas  Bendros  
FC CD 1 
2 
3 
FC CD,M  
2.5.3.6. Degal ų sąnaudos (svertin ės, bendros) (  17 ): 
Daug CO2 išmetanti transporto priemon ė: FC  weighted  … l/100 km  
Mažai CO2 išmetanti transporto priemon ė (jei taikoma): FC  weighted  
… l/100 km  
M transporto priemon ė (jei taikoma): FC  weighted  … l/100 km  
2.5.3.7. Intervalai:  
2.5.3.7.1. Visos elektrin ės ridos AER  
AER (km)  Bandymas  Važiuojant mieste  Bendra  
AER vert ė 1 
2 
3 
Galutinės AER vert ės 
2.5.3.7.2. Visos elektrin ės ridos ekvivalentas EAER  
EAER (km)  Važiuojant mieste  Bendra  
AER vert ė 
2.5.3.7.3. Faktinis įkrovos naudojimo intervalas R  CDA 
R CDA (km)  Bendras  
R CDA vertės ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 78  
2.5.3.7.4. Įkrovos naudojimo ciklo intervalas R  CDC 
R CDC (km)  Bandymas  Bendras  
R CDC vertės 1 
2 
3 
Galutinės vertės R  CDC 
2.5.3.8. Elektros energijos s ąnaudos  
2.5.3.8.1. Elektros energijos s ąnaudos EC  
EC (Wh/km)  Mažos  Vidutin­ 
ės Didelės Labai didel ės Važiuojant 
mieste  Bendros  
Elektros energijos s ąnaudos  
2.5.3.8.2. Svertin ės pagal naudingumo koeficient ą apskaičiuotos elektros ener ­
gijos sąnaudos įkrovos naudojimo režimu, EC  AC,CD  (bendros)  
EC AC,CD  (Wh/km)  Bandymas  Bendras  
EC AC,CD  vertės 1 
2 
3 
Galutinės EC  AC,CD  vertės 
2.5.3.8.3. Svertin ės pagal naudingumo koeficient ą apskaičiuotos elektros ener ­
gijos sąnaudos (bendros)  
EC AC,weighted  (Wh/km)  Bandymas  Bendras  
EC AC,weighted  vertės 1 
2 
3 
Galutinės EC  AC,weighted  vertės 
2.6. Ekologini ų naujovių bandym ų rezultatai  ( 18 ) ( 19 ) 
Ekologinės 
naujovės 
patvirtinimo 
sprendimas (  20 ) Ekolo­
ginės 
naujovės 
kodas 
( 21 ) 1/I tipo 
ciklas 
( 22 ) 1. Bazi­
nės 
trans­
porto 
prie­
monės 
išme­
tamas 
CO  2 
kiekis 
(g/km)  2. Trans­
porto 
priemonės, 
kurioje 
įdiegta 
ekologinė 
naujovė, 
išmetamas 
CO  2 kiekis 
(g/km)  3. Bazinės 
transporto 
priemonės 
išmetamas 
CO  2 kiekis 
per 1 tipo 
bandymo 
ciklą ( 23 ) 4. Trans­
porto 
priemonės, 
kurioje 
įdiegta 
ekologinė 
naujovė, 
išmetamas 
CO  2 kiekis 
per 1 tipo 
bandymo 
ciklą 5. Panaudos 
(naudingumo) 
koeficientas 
(UF), t. y. tech ­
nologijos naudo ­
jimo trukm ė 
įprastinėmis 
veikimo 
sąlygomis  Sumažėjęs 
išmetamo 
CO  2 kiekis 
((1 - 2) - 
(3 - 4)) * 5  
xxx/201x  
Sumažėjęs bendras išmetamo CO  2 kiekis taikant NEDC (g/km) (  24 ) 
Sumažėjęs bendras išmetamo CO  2 kiekis taikant WLTP (g/km) (  25 ) ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 79  
2.6.1.  Bendrasis ekologin ės (-ių) naujovės (-ių) kodas  ( 26 ): ... 
3. TRANSPORTO PRIEMON ĖS REMONTO INFORMACIJA  
3.1. Interneto svetain ės, kurioje pateikta transporto priemon ės remonto ir 
priežiūros informacija, adresas: ...  
3.1.1. Diena, nuo kurios ši informacija teikiama (ne v ėliau kaip pra ėjus 6 
mėnesiams nuo tipo patvirtinimo dienos): ...  
3.2. Prieigos prie 3.1 punkte min ėtų svetainių sąlygos (t. y. prieigos 
trukmė, prieigos kaina už valand ą, dieną, mėnesį, metus arba 
pagal sandor į): ... 
3.3. 3.1 punkte nurodytoje interneto svetain ėje pateiktos transporto prie ­
monės remonto ir prieži ūros informacijos formatas: ...  
3.4. Gamintojo sertifikatas d ėl teikiamos transporto priemon ės remonto ir 
priežiūros informacijos prieigos: ...  
4. GALIOS MATAVIMAS  
Vidaus degimo variklio didžiausia naudingoji variklio galia, naudin ­
goji galia ir elektrini ų galios pavar ų didžiausia 30 minu čių galia  
4.1. Vidaus degimo variklio naudingoji galia  
4.1.1. Variklio s ūkių skaičius (min  –1 )... 
4.1.2. Išmatuotasis degal ų debitas (g/h) …  
4.1.3. Išmatuotasis sukimo momentas (Nm) …  
4.1.4. Išmatuotoji galia (kW) …  
4.1.5. Barometrinis sl ėgis (kPa) …  
4.1.6. Vandens gar ų slėgis (kPa) …  
4.1.7. Įsiurbiamo oro temperat ūra (K) …  
4.1.8. Galios pataisos koeficientas, kai taikoma …  
4.1.9. Pataisytoji galia (kW) …  
4.1.10. Pagalbin ė galia (kW) …  
4.1.11. Naudingoji galia (kW) …  
4.1.12. Naudingasis sukimo momentas (Nm) …  
4.1.13. Pataisytosios specifin ės degalų sąnaudos (g/kWh) …  
4.2. Elektrin ė galios pavara (-os):  
4.2.1. Deklaruoti duomenys  
4.2.2. Didžiausia naudingoji galia: ....kW, kai variklio s ūkių skaičius min  –1 
4.2.3. Didžiausias naudingasis sukimo momentas: ...Nm, kai variklio s ūkių 
skaičius min  –1 
4.2.4. Didžiausias naudingasis sukimo momentas esant nuliniam grei čiui: 
… Nm  
4.2.5. Didžiausioji 30 minu čių galia: …… kW  ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 80  
4.2.6. Pagrindiniai elektrin ės galios pavaros duomenys  
4.2.7. Bandymo nuolatin ės srovės įtampa: …… V  
4.2.8. Veikimo principas: ...  
4.2.9. Aušinimo sistema:  
4.2.10. Variklio: skys čiu / oru (  1 ) 
4.2.11. Reguliatoriaus: skys čiu / oru (  1 ) 
5. PASTABOS: ...  
Aiškinamosios pastabos  
( 1 ) Išbraukti, jei netaikoma (tam tikrais atvejais nieko nereikia išbraukti, jeigu taikomas 
daugiau nei vienas punktas).  
( 2 ) OL L 171, 2007 6 29, p. 1.  
( 3 ) OL L 175, 2017 7 7, p. 1.  
( 4 ) Jei tipo identifikavimo priemonese yra ženklu, netinkanciu konkrecios transporto prie ­
mones, komponento ar atskiro techninio agregato tipams, kuriems skirtas šis informa ­
cinis dokumentas, apibudinti, dokumentuose tokie ženklai nurodomi simboliu „?“ 
(pvz., ABC??123??).  
( 5 ) Kaip apibrežta A skirsnio II priede.  
( 6 ) Kaip apibrežta Direktyvos 2007/46/EB 3 straipsnio 39 dalyje.  
( 7 ) Padang ų tipas pagal JT EEK taisykl ę Nr. 117.  
( 8 ) Jei taikoma.  
( 9 ) Apvalinama iki 2 skaiciu po kablelio.  
( 10 ) Apvalinama iki 4 skaiciu po kablelio.  
( 11 ) Netaikoma.  
( 12 ) Vidutine verte, apskaiciuota pridedant vidutines vertes (M.Ki), apskaiciuotas THC ir 
azoto oksidu atveju.  
( 13 ) Apvalinama taip, kad skaitmenu po kablelio skaicius butu vienu didesnis nei ribines 
vertes.  
( 14 ) Nurodyti taikom ą procedūrą. 
( 15 ) Transporto priemon ėms su kibirkštinio uždegimo varikliais.  
( 16 ) Transporto priemon ėms su slėginio uždegimo varikliais.  
( 17 ) Matuota per kombinuot ą ciklą. 
( 18 ) Atskira lentel ė užpildoma kiekvienos išbandyt ų degalų rūšies atveju.  
( 19 ) Prireikus lentel ę galima išpl ėsti, atskirai ekologinei naujovei skiriant papildom ą eilutę. 
( 20 ) Komisijos sprendimo, kuriuo patvirtinama ekologine naujove, numeris.  
( 21 ) Priskirtas Komisijos sprendimu, kuriuo patvirtinama ekologine naujove.  
( 22 ) Taikytinas 1 tipo ciklas: XXI priedo 4 papildomas priedas arba JT EEK taisykle 
Nr. 83.  
( 23 ) Jeigu vietoj 1 tipo bandymo ciklo taikomas modeliavimo metodas, ši verte turi buti 
modeliavimo metodu gauta verte.  
( 24 ) Del visu atskiru ekologiniu naujoviu sumažejes bendras išmetamuju teršalu kiekis, 
nustatytas atliekant I tipo bandymus pagal JT EEK taisykle Nr. 83.  
( 25 ) Del visu atskiru ekologiniu naujoviu sumažejes bendras išmetamuju teršalu kiekis, 
nustatytas atliekant I tipo bandymus pagal šio reglamento XXI priedo 4 papildoma 
prieda.  
( 26 ) Bendrąjį ekologin ės naujov ės (-ų) kodą sudaro toliau nurodyti elementai, atskirti 
tuščiais tarpais: 
— tipo patvirtinimo institucijos kodas, kaip apibr ėžta Direktyvos 2007/46/EB VII 
priede, 
— atskiras kiekvienos transporto priemon ėje įdiegtos ekologin ės inovacijos kodas, 
nurodytas chronologine Komisijos patvirtinimo sprendim ų tvarka. 
(Pvz. bendrasis Vokietijos tipo patvirtinimo institucijos patvirtintoje transporto prie ­
monėje įdiegtų trijų ekologini ų inovacijų, chronologiškai patvirtint ų kaip 10, 15 ir 16, 
kodas tur ėtų būti „e1 10 15 16“)  ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 81  
Priedėlis prie tipo patvirtinimo sertifikato papildymo  
Pereinamasis laikotarpis (koreliacijos rezultatas)  
(Pereinamojo laikotarpio nuostata)  
1. Išmetamo CO  2 kiekio rezultatai pagal Co2mpas  
1.1 Co2mpas versija  
1.2. Daug CO  2 išmetanti transporto priemon ė 
1.2.1. Išmetama CO  2 masė (nurodyti kiekvienai išbandyt ų etalonini ų degalų 
rūšiai):  
Išmetamo CO  2 kiekis 
(g/km)  Važiuojant 
mieste  Važiuojant 
užmiestyje  Bendras  
M CO2,NEDC_H,co2mpas  
1.3. Mažai CO  2 išmetanti transporto priemon ė (jei taikoma)  
1.3.1. Išmetama CO  2 masė (nurodyti kiekvienai išbandyt ų etalonini ų degalų 
rūšiai):  
Išmetamo CO  2 kiekis 
(g/km)  Važiuojant 
mieste  Važiuojant 
užmiestyje  Bendras  
M CO2,NEDC_L,co2mpas  
2. Išmetamo CO  2 kiekio bandymo rezultatai (jei taikoma)  
2.1. Daug CO  2 išmetanti transporto priemon ė 
2.1.1. Išmetama CO  2 masė (nurodyti kiekvienai išbandyt ų etalonini ų degalų 
rūšiai):  
Išmetamo CO  2 kiekis 
(g/km)  Važiuojant 
mieste  Važiuojant 
užmiestyje  Bendras  
M CO2,NEDC_H,test  
2.2. Mažai CO  2 išmetanti transporto priemon ė (jei taikoma)  
2.2.1. Išmetama CO  2 masė (nurodyti kiekvienai išbandyt ų etalonini ų degalų 
rūšiai):  
Išmetamo CO  2 kiekis 
(g/km)  Važiuojant 
mieste  Važiuojant 
užmiestyje  Bendras  
M CO2,NEDC_L,test  
▼M2 
3. Nuokrypio ir patikros koeficientai (nustatyti remiantis Reglamento (ES) 
2017/1152 I priedo 3.2.8 punktu): 
Nuokrypio koeficientas (jei taikoma)  
Patikros koeficientas (jei taikoma)  1 arba 0  
Atitikties priemon ės naudojimo rezultat ų ataskaitos 
maišos identifikatoriaus kodas  ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 82  
5 priedėlis 
Transporto priemon ės OBD sistemos informacija  
1. Šiame pried ėlyje nurodyt ą informacij ą transporto priemon ės gamintojas 
pateikia tam, kad b ūtų galima gaminti OBD sistemai tinkamas pakaitines 
arba atsargines dalis, diagnostikos įrankius ir bandym ų įrangą. 
2. Gavus prašym ą, toliau pateikta informacija nediskriminuojant suteikiama 
kiekvienam suinteresuotam komponento, diagnostikos įrankių arba bandym ų 
įrangos gamintojui:  
2.1. Parengiam ųjų ciklų, taikytų tos transporto priemon ės tipo pradinio patvirti ­
nimo metu, tipo ir skai čiaus aprašas.  
2.2. OBD sistemos parodomojo ciklo, kuris buvo taikomas atliekant transporto 
priemonės pradinį patvirtinim ą, atsižvelgiant į OBD sistemos stebim ą 
komponent ą, tipo aprašas.  
2.3. Išsamus dokumentas, kuriame apib ūdinami visi stebimi komponentai ir 
trikčių nustatymo bei MI įjungimo strategija (nustatytas važiavimo cikl ų 
skaičius arba statistinis metodas), įskaitant kiekvieno komponento, kur į 
stebi OBD sistema, susijusi ų stebimų antrinių parametr ų sąrašą, ir visų 
naudojam ų OBD sistemos išvesties kod ų ir format ų (pateikiant kiekvieno 
iš jų paaiškinim ą), siejamų su atskirais galios pavaros komponentais, susi ­
jusiais su išmetam ųjų teršalų kiekiu, ir su atskirais su dujini ų teršalų kiekiu 
nesusijusiais komponentais, jeigu stebint komponent ą, siekiama nustatyti, ar 
būtina įjungti MI, s ąrašą. Ypač išsamiai reikia paaiškinti $05 technin ės 
priežiūros ID $21 bandymo FF bei $06 technin ės priežiūros duomenis. 
Jei tai transporto priemoni ų tipai, naudojantys ryšio jungt į pagal standart ą 
ISO 15765-4 „Keli ų transporto priemon ės. Vietini ų tinklų valdiklio (CAN) 
diagnostika. 4 dalis. Su išmetamaisiais teršalais susijusi ų sistemų reikala­
vimai“, reikia išsamiai paaiškinti $06 technin ės priežiūros bandymo ID $00 
FF duomenis apie kiekvien ą palaikom ą OBD kontrolinio rodmens ID.  
Ši informacija gali b ūti pateikiama tokioje lentel ėje: 
Komponentas  Trikties 
kodas  Stebėsenos 
strategija  Trikties 
nustatymo 
kriterijai  MI įjungimo 
kriterijai  Antriniai 
parametrai  Išankstinis 
kondicionavimas  Parodomasis 
bandymas  
Katalizatorius  P0420  1 ir 2 
deguonies 
jutiklių 
signalai  1 ir 2 
jutiklių 
signalų 
skirtumas  3 ciklas  Variklio 
sūkių 
skaičius, 
variklio 
apkrova, 
A/F 
režimas, 
katalizato ­
riaus 
temperatū­
ra pvz., du 1 tipo 
ciklai (kaip 
aprašyta Regla ­
mento (EB) Nr. 
692/2008 III 
priede arba 
Reglamento 
(EB) Nr. 2017/ 
1151 XXI 
priede)  pvz., 1 tipo 
bandymas (kaip 
aprašyta Regla ­
mento (EB) Nr. 
692/2008 III 
priede arba 
Reglamento (EB) 
Nr. 2017/1151 
XXI priede)  
3. DIAGNOSTIKOS ĮRANKIAMS GAMINTI REIKALINGA INFORMA ­
CIJA  
Kad būtų lengviau įvairių markių transporto priemoni ų remontininkams 
tiekti bendruosius diagnostikos įrankius, transporto priemoni ų gamintojai 
turi sudaryti galimyb ę jiems priklausan čiose remonto informacijos  ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 83  
interneto svetain ėse gauti 3.1–3.3 punktuose nurodyt ą informacij ą. Ši infor­
macija apima visas diagnostikos įrankių funkcijas ir visas nuorodas į 
remonto informacij ą ir gedim ų šalinimo instrukcijas. Už prieig ą prie šios 
informacijos gali b ūti imamas pagr įstas mokestis.  
3.1. Ryšių protokolo informacija  
Toliau nurodyta informacija turi b ūti indeksuojama pagal transporto prie ­
monės markę, modelį ir variant ą arba kitas tinkamas apibr ėžtis, pvz., VIN 
arba transporto priemoni ų ir sistem ų identifikacinius numerius:  
a) visos papildomos protokolo informacijos sistemos, b ūtinos tam, kad 
būtų galima atlikti ne tik diagnostik ą pagal XI priedo 4 skirsnyje nusta ­
tytus standartus, bet ir papildom ą išsamią diagnostik ą, nurodant ši ų 
sistemų papildom ą aparatinės arba programin ės įrangos protokolo infor ­
maciją, parametr ų atpažinim ą, perdavimo funkcijas, aktyvaus režimo 
palaikymo reikalavimus arba klaiding ų rezultatų gavimo s ąlygas;  
b) išsamūs duomenys, kaip gauti ir aiškinti visus trik čių kodus, neatitin ­
kančius XI priedo 4 skirsnyje nustatyt ų standartų; 
c) visų galimų realiu laiku gaunam ų duomenų parametrai, įskaitant skali ų 
ir prieigos informacij ą; 
d) visų galimų funkcini ų bandymų sąrašas, įskaitant įtaisų įjungimą arba 
valdymą ir šių bandymų atlikimo priemones;  
e) išsamūs duomenys, kaip gauti vis ą informacij ą apie komponentus ir j ų 
būklę, laiko žymas, numatomus bendruosius diagnostikos trik čių kodus 
(BDTK) ir užfiksuot ą informacij ą; 
f) prisitaikymo parametr ų nustatymas iš naujo, variant ų kodavimas, pakai ­
tinių komponent ų surinkimas ir klient ų prioritetai;  
g) ECU identifikaciniai ženklai ir variant ų kodavimas;  
h) išsamūs duomenys, kaip iš naujo nustatyti technin ės priežiūros 
lemputes;  
i) diagnostikos sistemos jungiklio vieta ir duomenys;  
j) variklio kodo identifikacinis žymuo.  
3.2. OBD sistema stebim ų komponent ų bandymas ir diagnostika  
Turi būti pateikta ši informacija:  
a) OBD sistemos veikimo patvirtinimo bandym ų aprašymas pagal atskirus 
komponentus arba visos sistemos lygiu;  
b) bandym ų procedūra, įskaitant bandym ų parametrus ir informacij ą apie 
komponentus;  
c) išsamūs prijungimo duomenys, įskaitant leidžiamas didžiausias ir 
mažiausias įvesties ir išvesties vertes, važiavimo ir apkrovos vertes;  ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 84  
d) vertės, kurios tur ėtų būti gautos tam tikromis važiavimo s ąlygomis, 
įskaitant variklio veikim ą tuščiąja eiga;  
e) komponent ų elektros parametr ų vertės, esant statinei ir dinaminei b ūklei; 
f) kiekvieno pirmiau nurodyto scenarijaus gedim ų režimo vert ės; 
g) gedim ų režimo diagnostikos etapai, įskaitant trik čių sąsajas ir nuro ­
dymus, kaip pašalinti gedimus.  
3.3. Remontui atlikti reikalingi duomenys  
Turi būti pateikta ši informacija:  
a) ECU ir komponent ų paleidimas (jei sumontuoti pakaitiniai kompo ­
nentai);  
b) naujų arba pakeist ų ECU paleidimas, jei tinka, taikant patikrinamojo 
programavimo (perprogramavimo) metodik ą. ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 85  
6 priedėlis 
EB tipo patvirtinimo sertifikavimo numeravimo sistema  
1. Pagal 6 straipsnio 1 dal į suteikto EB patvirtinimo numerio 3 segmentas 
susideda iš EB tipo patvirtinimui taikomo įgyvendinimo teis ės akto arba 
naujausio teis ės akto, kuriuo daromi pakeitimai, numerio. Remiantis 1 
lentele po šio numerio rašoma viena arba keletas raidži ų, žyminčių įvairias 
transporto priemoni ų kategorijas.  
▼M2 
1 lentelė 
Raidė Išmetamųjų 
teršalų kiekio 
standartas  OBD 
standartas  Transporto 
priemonės 
kategorija 
ir klasė Variklis  Įgyvendinimo 
data: nauj ų tipų 
atveju  Įgyvendinimo 
data: nauj ų 
transporto 
priemonių 
atveju  Paskutinė 
registracijos 
data 
AA euro 6c  euro 6–1  M, N1 I klas ė PI, CI  2018 8 31  
BA euro 6b  euro 6–1  M, N1 I klas ė PI, CI  2018 8 31  
AB euro 6c  euro 6–1  N1 II klas ė PI, CI  2019 8 31  
BB euro 6b  euro 6–1  N1 II klas ė PI, CI  2019 8 31  
AC euro 6c  euro 6–1  N1 III klas ė, 
N2 PI, CI  2019 8 31  
BC euro 6b  euro 6–1  N1 III klas ė, 
N2 PI, CI  2019 8 31  
AD euro 6c  euro 6–2  M, N1 I klas ė PI, CI  2018 9 1  2019 8 31  
AE euro 6c-EVAP  euro 6–2  N1 II klas ė PI, CI  2019 9 1  2020 8 31  
AF euro 6c-EVAP  euro 6–2  N1 III klas ė, 
N2 PI, CI  2019 9 1  2020 8 31  
AG euro 6d- 
TEMP  euro 6–2  M, N1 I klas ė PI, CI  2017 9 1 (  1 ) 2019 8 31  
BG euro 6d- 
TEMP-EVAP  euro 6–2  M, N1 I klas ė PI, CI  2019 9 1  2019 9 1  2020 12 31  
AH euro 6d- 
TEMP  euro 6–2  N1 II klas ė PI, CI  2018 9 1 (  1 ) 2019 8 31  
BH euro 6d- 
TEMP-EVAP  euro 6–2  N1 II klas ė PI, CI  2019 9 1  2020 9 1  2021 12 31  
AI euro 6d- 
TEMP  euro 6–2  N1 III klas ė, 
N2 PI, CI  2018 9 1 (  1 ) 2019 8 31  
BI euro 6d- 
TEMP-EVAP  euro 6–2  N1 III klas ė, 
N2 PI, CI  2019 9 1  2020 9 1  2021 12 31  
AJ euro 6d  euro 6–2  M, N1 I klas ė PI, CI  2020 1 1  2021 1 1  
AK euro 6d  euro 6–2  N1 II klas ė PI, CI  2021 1 1  2022 1 1  
AL euro 6d  euro 6–2  N1 III klas ė, 
N2 PI, CI  2021 1 1  2022 1 1  ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 86  
Raidė Išmetamųjų 
teršalų kiekio 
standartas  OBD 
standartas  Transporto 
priemonės 
kategorija 
ir klasė Variklis  Įgyvendinimo 
data: nauj ų tipų 
atveju  Įgyvendinimo 
data: nauj ų 
transporto 
priemonių 
atveju  Paskutinė 
registracijos 
data 
AX Netaikoma  Netaikoma  Visos trans ­
porto prie ­
monės Visiškai 
elektrinė 
baterija  
AY Netaikoma  Netaikoma  Visos trans ­
porto prie ­
monės Kuro 
elementas  
AZ Netaikoma  Netaikoma  Visos trans ­
porto prie ­
monės, kurioms 
taikomi sertifi ­
katai pagal I 
priedo 2.1.1 
punktą PI, CI  
( 1 ) Šis apribojimas netaikomas, jei transporto priemon ės tipas buvo patvirtintas pagal Reglamento (EB) Nr. 715/2007 ir jo 
įgyvendinam ųjų teisės aktų reikalavimus iki 2017 m. rugs ėjo 1 d., jei tai M kategorijos ir N1 kategorijos I klas ės transporto 
priemonės, arba iki 2018 m. rugs ėjo 1 d., jei tai N1 kategorijos II ir III klasi ų ir N2 kategorijos transporto priemon ės, laikantis 
15 straipsnio 4 dalies paskutin ės pastraipos.  
Paaiškinimas.  
OBD standartas „euro 6–1“= visi „euro 6“ OBD sistemos reikalavimai, ta čiau taikomos laikinosios OBD sistemos ribin ės vertės, kaip 
apibrėžta XI priedo 2.3.4 punkte, ir ne toks griežtas ESK; 
OBD standartas „euro 6–2“ = visi „euro 6“ OBD sistemos reikalavimai, ta čiau taikomos galutin ės OBD sistemos ribin ės vertės, kaip 
apibrėžta XI priedo 2.3.3 punkte; 
išmetamųjų teršalų kiekio standartas „euro 6b“= pagal standart ą „euro 6“ išmetam ųjų teršalų kiekiui taikomi reikalavimai, įskaitant 
patikslintą kietųjų dalelių, jų kiekio standartini ų verčių (laikinųjų verčių, taikomų transporto priemon ėms, kuriose sumontuoti 
kibirkštinio uždegimo varikliai su tiesioginiu įpurškimu) matavimo metodik ą; 
išmetamųjų teršalų kiekio standartas „euro 6c“= RDE NOx bandymas tik atliekant steb ėseną (NTE išmetam ųjų teršalų ribinės vertės 
netaikomos), antraip galioja visi pagal variklio išmetal ų kiekio standart ą „euro 6“ taikomi reikalavimai ( įskaitant KDK, kai atliekamas 
RDE bandymas); 
išmetamųjų teršalų kiekio standartas „euro 6c-EVAP“= RDE NOx bandymas tik atliekant steb ėseną (NTE išmetam ųjų teršalų ribinės 
vertės netaikomos), antraip galioja visi pagal variklio išmetal ų kiekio standart ą „euro 6“ taikomi reikalavimai ( įskaitant KDK, kai 
atliekamas RDE bandymas), taikoma patikslinta degal ų garavimo išlak ų bandymo proced ūra; 
išmetamųjų teršalų kiekio standartas „euro 6d-TEMP“= RDE NOx bandymas taikant laikinus atitikties koeficientus, antraip galioja 
visi pagal variklio išmetal ų kiekio standart ą „euro 6“ taikomi reikalavimai ( įskaitant KDK, kai atliekamas RDE bandymas); 
išmetamųjų teršalų kiekio standartas „euro 6d-TEMP-EVAP“= RDE NOx bandymas taikant laikinus atitikties koeficientus, antraip 
galioja visi pagal variklio išmetal ų kiekio standart ą „euro 6“ taikomi reikalavimai ( įskaitant KDK, kai atliekamas RDE bandymas), 
taikoma patikslinta degal ų garavimo išlak ų bandymo proced ūra; 
išmetamųjų teršalų kiekio standartas „euro 6d“= RDE bandymas taikant galutinius atitikties koeficientus, antraip galioja visi pagal 
variklio išmetal ų kiekio standart ą „euro 6“ taikomi reikalavimai, taikoma patikslinta degal ų garavimo išlak ų bandymo proced ūra. 
▼B 
2. TIPO PATVIRTINIMO SERTIFIKAT Ų NUMERI Ų PAVYZDŽIAI  
2.1. Toliau pateiktas lengvojo automobilio („Euro 6“) atitikties Euro 6d išmeta ­
mųjų teršalų kiekio standartui ir Euro 6-2 OBD standartui patvirtinimo, 
identifikuojamo AJ raid ėmis pagal 1 lentel ę, suteikto Liuksemburgo, identi ­
fikuojamo kodu e13, pavyzdys. Patvirtinimas buvo suteiktas pagal Regla ­
mentą (EB) Nr. 715/2007 ir jo įgyvendinimo reglament ą (EB) xxx/2016 be 
pakeitimų. Tai yra 17  -as toks patvirtinimas be joki ų išplėtimų, taigi ketvirtas 
ir penktas sertifikavimo numerio komponentai yra atitinkamai 0017 ir 00.  
e13 Ü 715=2007 Ü xxx=2016AJ Ü 0017 Ü 00 
2.2. Toliau pateiktas antrasis pavyzdys – N1 kategorijos II klas ės lengvojo 
komercin ės paskirties automobilio („Euro 6“) atitikties Euro 6d-TEMP išme ­
tamųjų teršalų kiekio standartui ir Euro 6–2 OBD standartui patvirtinimo, 
identifikuojamo AH raid ėmis pagal 1 lentel ę, suteikto Rumunijos, identifi ­
kuojamos kodu e19, pavyzdys. Patvirtinimas buvo suteiktas pagal Regla ­
mentą (EB) Nr. 715/2007 ir jo įgyvendinimo teis ės aktus su paskutiniais 
pakeitimais, padarytais Reglamentu xyz/2018. Tai yra 1-as toks patvirti ­
nimas be išpl ėtimo, taigi ketvirtas ir penktas sertifikavimo numerio kompo ­
nentai yra atitinkamai 0001 ir 00.  
e19 Ü 715=2007 Ü xyz=2018AH Ü 0001 Ü 00 ▼M2
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 87  
7 priedėlis
 ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 88  
8a priedėlis 
Bandymo ataskaita  
Bandymų ataskaita – už bandym ų atlikimą pagal šį reglament ą atsakingos tech ­
ninės tarnybos parengta ataskaita.  
Atskira bandym ų ataskaita parengiama kiekvienai interpoliacijos šeimai, 
apibrėžtai XXI priedo 5.6 punkte.  
Toliau nurodyta informacija, jei taikoma, yra b ūtiniausi duomenys, reikalingi 1 
tipo bandymui ir aplinkos temperat ūros pataisos (ATCT) bandymui atlikti.  
ATASKAITOS NUMERIS 
PAREIŠK ĖJAS 
Gamintojas  
DALYKAS  Transporto priemon ės kelio apkrovos nustatymas  
Bandymams pateiktas objektas  
Gamy­
klinė 
markė: : 
Tipas  :  
IŠVADA  Bandymams pateiktas objektas atitinka dalykui 
taikomus reikalavimus.  
VIETA,  Metai/m ėnuo/diena  
Pastabos:  
— Nuorodos į atitinkamus Reglamento Nr. 692/2008 punktus yra  pažymėtos 
pilka spalva.  
— (ATCT) – tik aplinkos temperat ūros pataisos bandymo (ATCT) ataskaita  
— (ne ATCT) – tai, kas n ėra susiję su ATCT bandym ų ataskaita  
— Jei nėra nuorodos į ATCT, reiškia, kad tai yra tinkama ir 1 tipo bandym ų, ir 
ATCT bandym ų ataskaitai.  
Bendrosios pastabos  
Jei yra kelios galimyb ės (nuorodos), pasirinkta bandymams tur ėtų būti aprašyta 
bandymų ataskaitoje.  
Jei yra tik viena galimyb ė, gali užtekti tik nuorodos į informacijos dokument ą 
bandymų ataskaitos pradžioje.  
Kiekviena technin ė tarnyba gali įtraukti tam tikr ą papildom ą informacij ą: 
a) būdingą kibirkštinio uždegimo varikliams;  
b) būdingą slėginio uždegimo varikliams.  ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 89  
1. TRANSPORTO PRIEMON ĖS APRAŠYMAS: IŠMETANTI 
DAUG CO  2 , MAŽAI CO  2 IR M (JEI TAIKOMA)  
1.1. BENDRIEJI DUOMENYS 
Transporto priemon ės numeriai  :  Prototip ų skaičius ir transporto priemon ės identifikacinis 
numeris (VIN)  
Kategorija  
I priedo 3 ir 4 pried ėlių 0.4 punktas  : 
Sėdynių skaičius (įskaitant vairuotoj ą): 
I priedo 3 pried ėlio 9.10.3 punktas ir 4  
priedėlio papildymo 1.4 punktas  : 
Kėbulas  
I priedo 3 pried ėlio 9.1 punktas ir 4 prie ­ 
dėlio papildymo 1.6 punktas  : 
Varomieji ratai:  
I priedo 3 pried ėlio 1.3.3 punktas ir 4  
priedėlio papildymo 1.7 punktas  : 
1.1.1.  GALIOS PAVAROS ARCHITEKT ŪRA 
Galios pavaros architekt ūra :  vidaus degimo, hibridin ė, elektrin ė arba varoma kuro 
elementais  
1.1.2.  VIDAUS DEGIMO VARIKLIS (jei taikoma)  
Jei daugiau nei vienas vidaus degimo variklis, punkt ą pakartokite 
Gamyklin ė markė: :  
Tipas  
I priedo 3 pried ėlio 3.1.1 punktas ir 4  
priedėlio papildymo 1.10 punktas  : 
Veikimo principas  
I priedo 3 pried ėlio 3.2.1.1 punktas  : dvitaktis / keturtaktis  
Cilindrų skaičius ir išdėstymas  
I priedo 3 pried ėlio 3.2.1.2 punktas  : 
Darbinis variklio t ūris (cm  3 ) 
I priedo 3 pried ėlio 3.2.1.3 punktas ir 4  
priedėlio papildymo 1.10.1 punktas  : 
Variklio s ūkių skaičius tuščiąja eiga 
(min  –1 ) 
I priedo 3 pried ėlio 3.2.1.6 punktas  : + 
– 
Didelis variklio s ūkių skaičius tuščiąja 
eiga (min  –1 ) (a) 
I priedo 3 pried ėlio 3.2.1.6.1 punktas  : + 
– 
n min drive  (rpm)  :  ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 90  
Vardinė variklio galia  
I priedo 3 pried ėlio 3.2.1.8 punktas ir 4  
priedėlio papildymo 1.10.4 punktas  : kW  kai  rpm  
Didžiausias naudingasis sukimo 
momentas  
I priedo 3 pried ėlio 3.2.1.10 punktas ir 4  
priedėlio papildymo 1.11.3 punktas  : Nm  kai  rpm  
Variklio tepalas  :  Gamintojo specifikacija (jeigu yra kelios nuorodos į 
informacin į dokument ą) 
Aušinimo sistema  
I priedo 3 pried ėlio 3.2.7 punktas  : Tipas: oras / vanduo / alyva  
Izoliacija  :  medžiagos, kiekis, vieta, t ūris ir svoris  
1.1.3.  BANDYMO DEGALAI 1 tipo bandymams (jeigu taikytina)  
Jei daugiau nei vieni bandymo degalai, punkt ą pakartokite 
Gamyklin ė markė :  
Tipas  
I priedo 3 pried ėlio 3.2.2.1 punktas ir 4  
priedėlio papildymo 1.10.3 punktas  : benzinas E10 – Dyzelinas B7 – SND – GD –...  
Tankis, esant 15 °C  
IX priedas  : 
Sieros kiekis  
XXI priedo 3 papildomas priedas  : Tik dėl dyzelino B7 ir benzino E10  
IX priedas  :  
Partijos numeris  :  
Willans koeficientai (ICE atveju), taikomi 
išmetamam CO  2 kiekiui (gCO  2 /km)  : 
1.1.4.  DEGAL Ų TIEKIMO SISTEMA (jei taikoma)  
Jei daugiau nei viena degal ų tiekimo sistema, punkt ą pakartokite 
Tiesioginis įpurškimas  :  taip / ne arba aprašymas  
Transporto priemon ės degalų tipas:  
I priedo 3 pried ėlio 3.2.2.4 punktas  : Vieneriopi degalai / dvejopi degalai / mišr ūs degalai  
Valdymo įrenginys  
Dalies nuoroda  
I priedo 3 pried ėlio 3.2.2.4 punktas  : tokia pati kaip informaciniame dokumente  
Išbandyta programin ė įranga  
I priedo 3 pried ėlio 3.2.4.2.9.3.1.1  
punktas  : nuskaitoma, pavyzdžiui, per skenavimo įrenginį ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 91  
Oro srautmatis  
I priedo 3 pried ėlio 3.2.4.2.9.3.3 punktas  : 
Droselio korpusas  
I priedo 3 pried ėlio 3.2.4.2.9.3.5 punktas  : 
Slėgio jutiklis  
I priedo 3 pried ėlio 3.2.4.3.4.11 punktas  : 
Įpurškimo siurblys  
I priedo 3 pried ėlio 3.2.4.2.3 punktas  : 
Purkštuvas (-ai)  
I priedo 3 pried ėlio 3.2.4.2.6 punktas  : 
1.1.5.  ĮSIURBIMO SISTEMA (jei taikoma)  
Jei daugiau nei viena įsiurbimo sistema, punkt ą pakartokite 
Kompresorius  
I priedo 3 pried ėlio 3.2.8.1 punktas  : Taip / ne 
markė ir tipas (  1 ) 
Tarpinis aušintuvas  
I priedo 3 pried ėlio 3.2.8.2 punktas  : taip / ne 
tipas (oras / oras, oras / vanduo) (  1 ) 
Oro filtras (elementas) (  1 ) 
I priedo 3 pried ėlio 3.2.8.4.2 punktas  : markė ir tipas  
Oro įsiurbimo triukšmo slopintuvas (  1 ) 
I priedo 3 pried ėlio 3.2.8.4.3 punktas  : markė ir tipas  
1.1.6.  IŠMETIMO SISTEMA IR APSAUGOS NUO GARAVIMO 
IŠLAKŲ SISTEMA (jei taikoma)  
Jei daugiau nei viena, punkt ą pakartokite 
Pirmas katalizinis keitiklis  
I priedo 3 pried ėlio 3.2.12.2.1.12 ir  
3.2.12.2.1.13 punktai  : markė ir tipas (  1 ) 
principas: trejopas / oksidacin ė / NOx gaudykl ė / selektyvi 
katalizinė redukcija  
Antras katalizinis keitiklis  :  markė ir tipas (  1 ) 
principas: trejopas / oksidacin ė / NOx gaudykl ė / selektyvi 
katalizinė redukcija  
Kietųjų dalelių gaudyklė 
I priedo 3 pried ėlio 3.2.12.2.6 punktas  : su / be / netaikoma 
markė ir nuoroda (  1 ) 
Deguonies jutiklio (-i ų) nuoroda ir pad ėtis 
I priedo 3 pried ėlio 3.2.12.2.2 punktas  : prieš kataliz ę / po kataliz ės 
Oro įpūtimas  
I priedo 3 pried ėlio 2.12.2.3 punktas  : su / be / netaikoma  
EGR  
I priedo 3 pried ėlio 3.2.12.2.4 punktas  : su / be / netaikoma 
aušinama / neaušinama  ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 92  
Degalų garavimo išlak ų kontrolės sistema  
I priedo 3 pried ėlio 3.2.12.2.5 punktas  : su / be / netaikoma  
NO  x jutiklio (-i ų) nuoroda ir pad ėtis :  Prieš / po  
Bendras aprašas (  1 ) 
I priedo 3 pried ėlio 3.2.9.2 punktas  : 
1.1.7.  ŠILUMOS KAUPIMO ĮTAISAS (jei taikoma)  
Jei yra daugiau nei viena šilumos kaupimo sistema, punkt ą pakar­
tokite 
Šilumos kaupimo įtaisas  :  taip / ne  
Šildymo paj ėgumas (sukaupta entalpija J)  : 
Šilumos išskyrimo laikas (s)  :  
1.1.8.  TRANSMISIJA (jeigu taikoma)  
Jei yra daugiau nei viena transmisija, punkt ą pakartokite 
Pavarų dėžė 
I priedo 3 pried ėlio 4.5.1 punktas ir 4  
priedėlio papildymo 1.13.1 punktas  : rankinė / automatin ė / nuolat kei čiama  
Pavarų perjungimo proced ūra 
Pagrindinis režimas  :  taip / ne 
įprastas / varomasis / ekologinis /....  
Geriausio atvejo režimas, taikomas 
išmetamam CO  2 kiekiui ir degal ų 
sąnaudoms (jei taikoma)  : 
Blogiausio atvejo režimas, taikomas 
išmetamam CO  2 kiekiui ir degal ų 
sąnaudoms (jei taikoma)  : 
Valdymo įrenginys  :  
Pavarų dėžės tepalas  :  Gamintojo specifikacija (jeigu yra kelios nuorodos į infor­
macinį dokument ą) 
Padangos  
I priedo 3 pried ėlio 6.6 punktas ir 4 pried ėlio papildymo 1.14 punktas  
Gamyklin ė markė: :  
Tipas  :  
Matmenys (priekini ų / galinių) 
I priedo 3 pried ėlio 6.6.1 punktas  : 
Apimtis (m)  :  
Padangos sl ėgis (kPa)  
I priedo 3 pried ėlio 6.6.3 punktas  : ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 93  
Perdavimo skai čiai (R.T.), pirminiai santykiai (R.P.) ir transporto 
priemonės greitis (km/h)) / (variklio s ūkių skaičius (1 000 (min  –1 )) 
(V 1 000 ) kiekvienam pavaros perdavimo skai čiui (R.B.).  
I priedo 3 pried ėlio 4.6 punktas ir 4 pried ėlio papildymo 1.13.3  
punktas  
R. B.  R.P.  R.T.  V  1 000 
1 a 1/1 
2 a 1/1 
3 a 1/1 
4 a 1/1 
5 a 1/1 
... 
1.1.9.  ELEKTROS MAŠINA (jei taikoma)  
Jei yra daugiau nei viena elektros mašina, punkt ą pakartokite 
Gamyklin ė markė :  
Tipas  :  
Didžiausioji piko galia  :  
1.1.10.  TRAUKOS ĮEKS (jei taikoma)  
Jei yra daugiau nei viena traukos ĮEKS, punkt ą pakartokite 
Gamyklin ė markė :  
Tipas  :  
Talpa  :  
Vardinė įtampa  :  
1.1.12.  KURO ELEMENTAS (jei taikoma)  
Jei yra daugiau nei vienas kuro elementas, punkt ą pakartokite 
Gamyklin ė markė :  
Tipas  :  
Didžiausioji galia  :  
Vardinė įtampa  :  
1.1.13.  GALIOS ELEKTRONIKA (jei taikoma)  
Gali būti daugiau nei viena elektronin ė galios sistema (žemos 
įtampos sistema, varymo keitiklis arba įkroviklis)  ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 94  
Gamyklin ė markė :  
Tipas  :  
Galia  :  
1.2. DAUG CO2 IŠMETANTI TRANSPORTO PRIEMON Ė APRA­ 
ŠYMAS (1 TIPO) ARBA TRANSPORTO PRIEMON ĖS APRA­ 
ŠYMAS (ATCT))  
1.2.1.  MAS Ė 
Transporto priemon ės bandymo 
masė (kg)  : 
1.2.2.  KELIO APKROVOS PARAMETRAI  
f 0 (N) :  
f 1 (N/(km/h))  :  
f 2 (N/(km/h)  2 ) :  
f 2_TReg  (N/(km/h)  2 ) :  (ATCT)  
Ciklo energijos poreikis (Ws)  
XXI priedo 3.5.6 punktas  : 
Kelio apkrovos bandym ų ataskaitos 
nuoroda  : 
1.2.3.  CIKLO ATRANKOS PARAMETRAI  
Ciklas (be mažinimo)  :  Klasė 1 /2 / 3a /3b  
Vardinės galios ir parengtos eksploa ­
tuoti transporto priemon ės masės 
santykis (PMR) (W/kg)  : (jei taikoma)  
Greičio ribojimo procesas matavimo 
metu  
XXI priedo 1 papildomo priedo 9 dalis  : taip / ne  
Transporto priemon ės didžiausias greitis  
I priedo 3 pried ėlio 4.7 punktas  : 
Mažinimas (jei taikoma)  :  taip / ne  
Mažinimo koeficientas f  dsc : 
Ciklo atstumas (m)  :  
Pastovus greitis (jei taikoma sutrumpinta 
bandymo proced ūra) : (jei taikoma)  
1.2.4.  PAVAR Ų PERJUNGIMO MOMENTAS (JEI TAIKOMA)  
Pavarų perjungimas  :  Vidutin ė pavara, kai v ≥ 1 km/h, suapvalinta iki keturi ų 
skaičių po kablelio  ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 95  
1.3. MAŽAI CO2 IŠMETANTI TRANSPORTO PRIEMON Ė APRA­ 
ŠYMAS (JEI TAIKOMA)  
1.3.1.  MAS Ė 
Transporto priemon ės bandymo mas ė 
(kg) : 
1.3.2.  KELIO APKROVOS PARAMETRAI  
f 0 (N) :  
f 1 (N/(km/h))  :  
f 2 (N/(km/h)  2 ) :  
Ciklo energijos poreikis (Ws)  :  
Δ(C D ×A f ) LH : 
Kelio apkrovos bandym ų ataskaitos 
nuoroda  : 
1.3.3.  CIKLO ATRANKOS PARAMETRAI  
Ciklas (be mažinimo)  :  Klasė 1 /2 / 3a /3b  
Vardinės galios ir parengtos eksploa ­
tuoti transporto priemon ės masės 
santykis (PMR) (W/kg)  : (jei taikoma)  
Matavimo metu apribotas greitis  
XXI priedo 1 papildomo priedo 9  
dalis  : taip / ne  
Transporto priemon ės didžiausias greitis  
I priedo 3 pried ėlio 4.7 punktas  : 
Mažinimas (jei taikoma)  :  taip / ne  
Mažinimo koeficientas f  dsc : 
Ciklo atstumas (m)  :  
Pastovus greitis (jei taikoma sutrumpinta 
bandymo proced ūra) : (jei taikoma)  
1.3.4.  PAVAR Ų PERJUNGIMO MOMENTAS (JEI TAIKOMA)  
Pavarų perjungimas  :  Vidutin ė pavara, kai v ≥ 1 km/h, suapvalinta iki keturi ų 
skaičių po kablelio  
1.4. M TRANSPORTO PRIEMON Ė APRAŠYMAS (JEI TAIKOMA)  
1.4.1.  MAS Ė 
Transporto priemon ės bandymo mas ė 
(kg) : ▼B
02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 96  
1.4.2. KELIO APKROVOS PARAMETRAI 
f 0 (N) :  
f 1 (N/(km/h)) :  
f 2 (N/(km/h)  2 ) :  
Ciklo energijos poreikis (Ws)  :  
Δ(C D ×A f ) LH : 
1.4.3. CIKLO ATRANKOS PARAMETRAI  
Ciklas (be mažinimo)  :  Klasė 1 /2 / 3a /3b  
Vardinės galios ir parengtos eksploa ­
tuoti transporto priemon ės masė s 
santykis (PMR) (W/kg)  : (jei taikoma)  
Matavimo metu apribotas greitis  
XXI priedo 1 papildomo priedo 9  
dalis  : taip / ne  
Transporto priemon ės didžiausias greitis  
I priedo 3 pried ėlio 4.7 punktas  : 
Mažinimas (jei taikoma)  :  taip / ne  
Mažinimo koeficientas f  dsc : 
Ciklo atstumas (m) :  
Pastovus greitis (jei taikoma sutrumpinta 
bandymo proced ūra) : (jei taikoma)  
1.4.4. PAVAR Ų PERJUNGIMO MOMENTAS (JEI TAIKOMA) 
Pavarų perjungimas  :  Vidutin ė pavara, kai v ≥ 1 km/h, suapvalinta iki keturi ų 
skaič ių po kablelio  
2. BANDYM Ų REZULTATAI  
2.1. 1 TIPO BANDYMAS ARBA ATCT BANDYMAS 
Traukos stendo nustatymo metodas  :  Fiksuotas važiavimas / kartotinis / alternatyvus su atskiru 
įšildymo ciklu  
Stendo veikimo režimas  
XXI priedo 6 papildomo priedo 1.2.4.2.2  
punktas  taip / ne  
Riedėjimo laisv ąja eiga režimas  
XXI priedo 4 papildomo priedo 4.2.1.8.5  
punktas  : taip / ne  
Papildomas transporto priemonės kondi­
cionavimas prieš bandym ą : taip / ne 
aprašymas 
Nusidėvėjimo koeficientai  :  priskirtieji / išbandyti  ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 97  
2.1.1.  Daug CO  2 išmetanti transporto priemon ė (naudojama ir ATCT)  
Bandymų data  :  (metai / m ėnuo / diena)  
Bandymo vieta  :  
Apatinio krašto aukštis virš aušinimo 
ventiliatoriaus pagrindo (cm)  : 
Ventiliatoriaus centro šonin ė padėtis 
(jeigu pakeista gamintojo prašymu)  : ant transporto priemon ės vidurio linijos /...  
Atstumas nuo transporto priemon ės 
priekio (cm)  : 
2.1.1.1.  Išmetam ųjų teršalų kiekis (jei taikoma)  
2.1.1.1.1.  Transporto priemoni ų su bent vienu vidaus degimo varikliu, 
NOVC-HEV ir OVC-HEV įkrovos palaikymo režimu išmetam ų 
teršalų kiekis atliekant 1 tipo bandym ą 
Kiekvienam išbandytam veikimo režimui toliau nurodyt ą punktas 
turi būti pakartotas ( pagrindinio režimo arba, jei taikoma, geriausio 
atvejo ir blogiausio atvejo režimo)  
1 bandymas  
Teršalai  CO 
(mg/km)  THC (a) 
(mg/km)  NMHC 
(a) 
(mg/km)  NO  x : 
(mg/km)  THC+NOx 
(b) 
(mg/km)  Kietosios 
dalelės 
(mg/km)  Kietųjų 
dalelių kiekis 
(#.10  11 /km) 
Išmatuotosios vert ės 
Regeneravimo koeficientai 
(Ki) (2) 
Pridedamasis  
Regeneravimo koeficientai 
(Ki) (2) 
Dauginamasis  
Nusidėvėjimo koeficientai 
(DF), pridedamieji  
Nusidėvėjimo koeficientai 
(DF), dauginamieji  
Galutinės vertės 
Ribinės vertės 
2) Žr. Ki šeimos ataskait ą (-as)  : 
1/I tipo bandymas, atliktas 
siekiant nustatyti Ki  : XXI priedo 4 papildomas 
priedas arba JT EEK taisykl ė 
Nr. 83 (  1 ) 
( 1 ) Nurodyti, kas taikytina.  
2 bandymas (jei taikoma): d ėl CO  2 (d CO2 1 ) / dėl teršalų (90% ribini ų 
verčių) / dėl abiejų 
Tas pats punktas  ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 98  
3 bandymas (jei taikoma): d ėl CO  2 (d CO2 2 ) 
Tas pats punktas  
2.1.1.1.2.  OCV-HEV IŠMETAM Ų Teršalų kiekis įkrovos naudojimo režimu 
atliekant 1 tipo bandymus  
1 bandymas  
Kiekvieno važiavimo bandymo ciklo atveju turi b ūti pakartotos 
išmetamųjų teršalų kiekio ribin ės vertės, kurių turi būti laikomasi, 
ir toliau nurodytas punktas.  
Teršalai  CO 
(mg/km)  THC (a) 
(mg/km)  NMHC 
(a) 
(mg/km)  NO  x : 
(mg/km)  THC+NOx 
(b) 
(mg/km)  Kietosios 
dalelės 
(mg/km)  Kietųjų 
dalelių kiekis 
(#.10  11 /km) 
Išmatuotosios vieno ciklo 
vertės 
Ribinės vieno ciklo vert ės 
2 bandymas (jei taikoma): d ėl CO  2 (d CO2 1 ) / dėl teršalų (90% ribini ų 
verčių) / dėl abiejų 
Tas pats punktas  
3 bandymas (jei taikoma): d ėl CO  2 (d CO2 2 ) 
Tas pats punktas  
2.1.1.1.3.  SVERTINIS PAGAL NAUDINGUMO KOEFICIENT Ą APSKAI ­ 
ČIUOTAS OCV-HEV IŠMETAM Ų TERŠAL Ų KIEKIS  
Teršalai  CO 
(mg/km)  THC (a) 
(mg/km)  NMHC 
(a) 
(mg/km)  NO  x : 
(mg/km)  THC+NOx 
(b) 
(mg/km)  Kietosios 
dalelės 
(mg/km)  Kietųjų 
dalelių kiekis 
(#.10  11 /km) 
Apskaičiuotosios vert ės 
2.1.1.2.  IŠMETAMAS CO  2 kiekis  (jei taikoma)  
2.1.1.2.1.  NOVC-HEV IR OVC-HEV TRANSPORTO PRIEMONI Ų SU 
BENT VIENU VIDAUS DEGIMO VARIKLIU ĮKROVOS 
PALAIKYMO REŽIMU IŠMETAMO COCO  2 kiekis atliekant 1 
tipo bandym ą (ne ATCT)  
Kiekvienam išbandytam veikimo režimui toliau nurodytas punktas 
turi būti pakartotas ( pagrindinio režimo arba, jei taikoma, geriausio 
atvejo ir blogiausio atvejo režimo)  
1 bandymas  
Išmetamo CO  2 kiekis  Mažas  Vidutinis  Didelis  Labai 
didelis  Bendras  
Išmatuotoji vert ė M CO2,p,1 /  M CO2,c,2  
RCB pataisos koeficientas (  2 ) 
M CO2,p,3 /  M CO2,c,3  
Regeneravimo koeficientai (Ki) 
Pridedamieji  
Regeneravimo koeficientai (Ki) 
Dauginamieji  
M CO2,c,4  — ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 99  
Išmetamo CO  2 kiekis  Mažas  Vidutinis  Didelis  Labai 
didelis  Bendras  
AF Ki= M CO2,c,3 /  M CO2,c,4  — 
M CO2,p,4 /  M CO2,c,4  — 
ATCT pataisa (FCF) (  1 ) 
Laikinos vert ės M  CO2,p,5 /  M CO2,c,5  
Deklaruota vert ė —  —  —  —  
d CO2 1 * deklaruota vert ė —  —  —  —  
( 1 ) FCF: šeimos pataisos koeficientas, taikomas darant pataisas pagal tipines regionines temperat ūros sąlygas (ATCT) 
Žr. FCF šeimos ataskait ą (-as): 
( 2 ) HEV taikoma pataisa, kaip nurodyta šio reglamento XXI priedo 6 papildomo priedo 2 pried ėlyje ICE transporto 
priemonių atveju, K  CO2 
2 bandymas (jei taikoma)  
Tas pats punktas su d  CO2 2 
3 bandymas (jei taikoma)  
Tas pats punktas  
Išvada  
Išmetamo CO  2 kiekis (g/km)  Mažas  Vidutinis  Didelis  Labai 
didelis  Bendras  
Vidurkinimas M  CO2,p,6/  M CO2,c,6  
Suvienodinimas M  CO2,p,7 /  M CO2,c,7  
Galutinės vertės M  CO2,p,H /  M CO2,c,H  
2.1.1.2.2.  ATCT CO  2 NOVC-HEV ir OVC-HEV transporto priemoni ų su 
bent vienu vidaus degimo varikliu įkrovos palaikymo režimu išme ­
tamo CO2 kiekis atliekant 1 tipo bandym ą (ATCT)  
Bandymas esant 14 °C temperat ūrai (ATCT)  
Išmetamo CO  2 kiekis (g/km)  Mažas  Vidutinis  Didelis  Labai 
didelis  Bendras  
Išmatuotoji vert ė M CO2,p,1 /  M CO2,c,2  
RCB pataisos koeficientas (5)  
M CO2,p,3 /  M CO2,c,3  
Išvada (ATCT)  
Išmetamo CO  2 kiekis (g/km)  Bendras  
ATCT (14°C) M  CO2,Treg  
1 tipo (23°C) M  CO2,23  ° 
Šeimos pataisos koeficientas (FCF)  ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 100  
2.1.1.2.3.  OVC-HEV IŠMETAMO CO  2 masė įkrovos naudojimo režimu 
atliekant 1 tipo bandym ą 
1 bandymas:  
Išmetamo CO  2 masė (g/km)  Bendra  
Apskaičiuotoji vert ė M CO2,CD  
Deklaruota vert ė 
d CO2 1 
2 bandymas (jei taikoma)  
Tas pats punktas su d  CO2 2 
3 bandymas (jei taikoma)  
Tas pats punktas  
Išvada  
Išmetamo CO  2 masė (g/km)  Bendra  
Suvidurkinimas M  CO2,CD  
Galutinė vertė M CO2,CD  
2.1.1.2.4.  OVC-HEV IŠMETAMO CO  2 masė, apskaičiuota pagal naudin ­
gumo koeficient ą 
Išmetamo CO  2 masė (g/km)  Bendra  
Apskaičiuotoji vert ė M CO2,weighted  
2.1.1.3.  DEGAL Ų SĄNAUDOS (JEI TAIKOMA, NE ATCT)  
2.1.1.3.1.  NOVC-HEV IR OVC-HEV TRANSPORTO PRIEMONI Ų su bent 
vienu vidaus degimo varikliu degal ų sąnaudos įkrovos palaikymo 
režimu atliekant 1 tipo bandym ą 
Kiekvienam išbandytam veikimo režimui toliau nurodyt ą punktas 
turi būti pakartotas ( pagrindinio režimo arba, jei taikoma, geriausio 
atvejo ir blogiausio atvejo režimo)  
Degalų sąnaudos (l/100 km)  Mažos  Vidutin ės Didel ės Labai 
didelės Bendros  
Galutinės vertės FC  p,H / FC c,H ( 1 ) 
( 1 ) Apskaičiuojama naudojant suvienodintas CO  2 vertes  
2.1.1.3.2.  OCV-HEV degal ų sąnaudos įkrovos naudojimo režimu atliekant 1 
tipo bandym ą 
1 bandymas:  
Degalų sąnaudos (l/100 km)  Bendros  
Apskaičiuotoji vert ė F CCD ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 101  
2 bandymas (jei taikoma)  
Tas pats punktas  
3 bandymas (jei taikoma)  
Tas pats punktas  
Išvada  
Degalų sąnaudos (l/100 km)  Bendros  
Suvidurkinimas F  CCD 
Galutinė vertė FC  CD 
2.1.1.3.3.  PAGAL NAUDINGUMO KOEFICIENT Ą APSKAI ČIUOTOS 
svertinės OVC-HEV degal ų sąnaudos  
Degalų sąnaudos (l/100 km)  Bendros  
Apskaičiuotoji vert ė FC  weighted  
2.1.1.3.4.  NOCV-FCHV degal ų sąnaudos įkrovos naudojimo režimu atlie ­
kant 1 tipo bandym ą 
Kiekvienam išbandytam veikimo režimui toliau nurodyt ą punktas 
turi būti pakartotas ( pagrindinio režimo arba, jei taikoma, geriausio 
atvejo ir blogiausio atvejo režimo)  
Degalų sąnaudos (l/100 km)  Mažos  Vidutin ės Didel ės Labai 
didelės Bendros  
Išmatuotosios vert ės 
RCB pataisos koeficientas  
Galutinės vertės FC  p/ FC c 
2.1.1.4.  INTERVALAI (JEI TAIKOMA)  
2.1.1.4.1.  OVC HEV Intervalai (jeigu taikoma)  
2.1.1.4.1.1.  Visa elektrin ė rida  
1 bandymas  
AER (km)  Važiuojant 
mieste  Bendra  
Išmatuotos arba apskai čiuotos AER 
vertės 
Deklaruota vert ė —  
2 bandymas (jei taikoma)  
Tas pats punktas  
3 bandymas (jei taikoma)  
Tas pats punktas  ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 102  
Išvada  
AER (km)  Važiuojant 
mieste  Bendra  
AER vidurkio nustatymas (jei 
taikoma)  
Galutinės vertės, AER  
2.1.1.4.1.2.  Ekvivalentin ė visa elektrin ė rida  
EAER (km)  Važiuojant 
mieste  Bendra  
Galutinės vertės, EAER  
2.1.1.4.1.3.  Faktinis įkrovos naudojimo intervalas  
R CDA (km)  Bendra  
Galutinė vertė R CDA 
2.1.1.4.1.4.  Įkrovos naudojimo ciklo intervalas  
1 bandymas  
R CDC (km)  Bendra  
Galutinė vertė R CDC 
Pereinamojo ciklo indekso numeris  
Patvirtinimo ciklo ĮEKS (%)  
2 bandymas (jei taikoma)  
Tas pats punktas  
3 bandymas (jei taikoma)  
Tas pats punktas  
2.1.1.4.2.  PEV intervalai. Vien elektrin ė rida (jei taikoma)  
1 bandymas  
PER (km)  Važiuojant 
mieste  Bendra  
Apskaičiuota PER vert ė 
Deklaruota vert ė —  
2 bandymas (jei taikoma)  
Tas pats punktas  ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 103  
3 bandymas (jei taikoma)  
Tas pats punktas  
Išvada  
PER (km)  Važiuojant 
mieste  Bendra  
PER vidurkio nustatymas  
Galutinės PER vert ės 
2.1.1.5.  ELEKTROS ENERGIJOS S ĄNAUDOS (JEI TAIKOMA)  
2.1.1.5.1.  OVC-HEV elektros energijos s ąnaudos (jei taikoma)  
2.1.1.5.1.1.  Elektros energijos s ąnaudos (EC)  
EC (Wh/km)  Mažos  Vidutin ės Didel ės Labai 
didelės Važiuojant 
mieste  Bendros  
Galutinės EC vert ės 
2.1.1.5.1.2.  Svertinės pagal panaudojim ą elektros energijos s ąnaudos įkrovos 
naudojimo režimu  
1 bandymas  
EC AC,CD  (Wh/km)  Bendra  
Apskaičiuotoji vert ė EC  AC,CD  
2 bandymas (jei taikoma)  
Tas pats punktas  
3 bandymas (jei taikoma)  
Tas pats punktas  
Išvada (jei taikoma)  
EC AC,CD  (Wh/km)  Bendros  
Suvidurkinimas EC  AC,CD  
Galutinė vertė 
2.1.1.5.1.3.  Svertinės, apskai čiuotos pagal naudingumo koeficient ą elektros 
energijos s ąnaudos  
1 bandymas  
EC AC,weighted  (Wh/km)  Bendros  
Apskaičiuotoji vert ė EC  AC,weighted  
2 bandymas (jei taikoma)  
Tas pats punktas  
3 bandymas (jei taikoma)  
Tas pats punktas  ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 104  
Išvada (jei taikoma)  
EC AC,weighted  (Wh/km)  Bendros  
Suvidurkinimas EC  AC,weighted  
Galutinė vertė 
2.1.1.5.2.  PEV elektros energijos s ąnaudos (jei taikoma)  
1 bandymas  
EC (Wh/km)  Važiuojant 
mieste  Bendros  
Apskaičiuota EC vert ė 
Deklaruota vert ė —  
2 bandymas (jei taikoma)  
Tas pats punktas  
3 bandymas (jei taikoma)  
Tas pats punktas  
EC (Wh/km)  Mažos  Vidutin ės Didel ės Labai 
didelės Važiuojant 
mieste  Bendros  
EC vidurkio nustatymas  
Galutinės EC vert ės 
2.1.2.  MAŽAI CO  2 IŠMETANTI TRANSPORTO PRIEMON Ė (JEI 
TAIKOMA)  
Kartojamas 2.1.1 punktas.  
2.1.3.  M TRANSPORTO PRIEMON Ė (JEI TAIKOMA)  
Kartojamas 2.1.1 punktas.  
2.1.4.  GALUTINIAI IŠMETAM ŲJŲ KIEKIŲ VERČIŲ KRITERIJAI 
(JEI TAIKOMA)  
Teršalai  CO 
(mg/km)  THC (a) 
(mg/km)  NMHC 
(a) 
(mg/km)  NO  x : 
(mg/km)  THC+NOx 
(b) 
(mg/km)  KD 
(mg/km)  KDK 
(#.10  11 /km) 
Aukščiausios vert ės ( 1 ) 
( 1 ) kiekvieno teršalo vis ų VH, VL (jei taikoma) ir VIM (jei taikoma) bandym ų rezultatų ribose.  
2.2. 2 (a) tipo bandymai (ne ATCT)  
Įtraukti transporto priemon ės tinkamumo eksploatuoti keliuose 
bandymams atlikti reikalingi išmetam ųjų teršalų kiekio duomenys.  
Bandymas  CO (t ūrio %)  Lambda vert ė Variklio s ūkių skaičius 
(min  –1 ) Alyvos temperat ūra (°C)  
Tuščioji eiga  —  
Tuščioji eiga esant dide ­
liam sūkių skaičiui ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 105  
2.3. 3 (a) tipo bandymai (ne ATCT)  
Karterio duj ų išmetimas į atmosfer ą: nėra 
2.4. 4 (a) tipo bandymai (ne ATCT) 
Žr. ataskait ą (-as)  :  
2.5. 5 (a) tipo bandymai (ne ATCT) 
Žr. patvarumo šeimos ataskait ą (-as)  :  
1/I tipo bandymo ciklas išmetam ųjų 
teršalų kiekio bandym ų kriterijams 
patikrinti  : XXI priedo 4 papildomas priedas arba JT EEK taisykl ė 
Nr. 83 (  1 ) 
( 1 ) Nurodyti, kas taikytina.  
2.6. RDE bandyma s (ne ATCT) 
RDE šeimos numeris  :  MSsxxxx  
Žr. šeimos ataskait ą (-as)  :  
2.7. 6 (a) TIPO BANDYMAI (ne ATCT) 
Bandymų data  :  (metai/m ėnuo/diena)  
Bandymų vieta  :  
Traukos stendo nustatymo metodas  :  saviriedos (kelio apkrovos nuoroda)  
Inercinė masė (kg)  :  
Jei nukrypstama nuo transporto prie ­
monės atliekant 1 tipo bandymus  : 
Padangos  :  
Markė :  
Tipas  :  
Matmenys (priekini ų / galinių) :  
Apimtis (m)  :  
Padangos sl ėgis (kPa)  :  
Teršalai  CO 
(g/km)  HC 
(g/km)  
Bandymas  1 
2 
3 
Vidurkis  
Ribinė vertė ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 106  
2.8. VIDIN Ė DIAGNOSTIKOS SISTEMA (ne ATCT) 
Žr. šeimos ataskait ą (-as)  :  
2.9. D ŪMŲ NESKAIDRUMO (b) BANDYMAS (ne ATCT)  
2.9.1.  PASTOVAUS GREI ČIO BANDYMAS  
Žr. šeimos ataskait ą (-as)  :  
2.9.2.  LAISVO GREIT ĖJIMO BANDYMAS  
Išmatuotoji sugerties vert ė (m  –1 ) : 
Koreguota sugerties vert ė (m  –1 ) : 
2.10. VARIKLIO GALIA (ne ATCT) 
Žr. šeimos ataskait ą (-as)  :  
2.11. TEMPERAT ŪROS DUOMENYS, SUSIJ Ę SU DAUG CO2 IŠME ­
TANČIA TRANSPORTO PRIEMONE (VH) 
Variklio aušinimo skys čio 
temperatūra pasibaigus stabiliza ­
vimui (°C)  
6a papildomo priedo 3.9.2  
punktas  : 
Vidutinė temperat ūra stabiliza ­
vimo zonoje per paskutines 3 
valandas (°C)  
6a papildomo priedo 3.9.2  
punktas  : 
Skirtumas tarp variklio aušinimo 
skysčio temperat ūros ir vidu ­
tinės temperat ūros stabilizavimo 
zonoje paskutines 3 valandas 
Δ T_ATCT  (°C) 
6a papildomo priedo 3.9.3  
punktas  : 
Mažiausia stabilizavimo trukm ė 
t soak_ATCT  (s) 
6a papildomo priedo 3.9.1  
punktas  : 
Temperat ūros jutiklio vieta  
6a papildomo priedo 3.9.5  
punktas  : 
Bandymų ataskaitos priedas (netaikoma ATCT bandymui ir PEV), 
1 – visi įvesties duomenys koreliacijos įrankiui, išvardyti Įgyvendinimo regla ­
mentų (ES) 2017/1152 ir (ES) 2017/1153 (koreliacijos reglamento) 1 
priedo 2.4 punkte, pateikiami elektronine forma.  
Įvesties duomen ų rinkmenos nuoroda: ...  
2 – Co2mpas išvesties rezultatas:  
3 – NEDC bandym ų rezultatai (jei taikoma):  ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 107  
8b priedėlis 
Kelio apkrovos bandym ų ataskaita  
Toliau nurodyta informacija, jei taikytina, yra b ūtiniausi duomenys, kurie turi 
būti įtraukti į kelio apkrovos nustatymo bandym ą. 
ATASKAITOS NUMERIS 
PAREIŠK ĖJAS 
Gamintojas  
DALYKAS  Transporto priemon ės kelio apkrovos nustatymas  
Bandymams pateiktas objektas  
Gamy­
klinė 
markė : 
Tipas  :  
IŠVADA  Bandymams pateiktas objektas atitinka dalykui 
nurodytus reikalavimus.  
VIETA,  Metai/m ėnuo/diena  
1. ATITINKAMA TRANSPORTO PRIEMON Ė(-S) 
Atitinkama mark ė(-s) :  
Atitinkamas tipas (-ai)  :  
Komercinis aprašas  :  
Didžiausias greitis (km/h)  :  
Varančioji ašis (-ys)  :  
2. BANDYTOS TRANSPORTO PRIEMON ĖS (-IŲ) APRAŠYMAS  
2.1. Bendrosios nuostatos  
Jei interpoliacija netaikyta: turi b ūti aprašyta blogiausia transporto prie ­
monė (energijos poreikio poži ūriu) 
2.1.1.  Daug CO  2 išmetanti transporto priemon ė 
Gamyklin ė markė :  
Tipas  :  
Versija  :  
Ciklo energijos poreikis per vis ą 
WLTC 3 klas ės ciklą, nepriklau ­
somai nuo transporto priemon ės 
klasės : 
Nukrypimas nuo serijin ės gamybos  : 
Rida  :  ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 108  
2.1.2.  Mažai CO  2 išmetanti transporto priemon ė 
Markė :  
Tipas  :  
Versija  :  
Ciklo energijos poreikis per vis ą 
WLTC 3 klas ės ciklą, nepriklau ­
somai nuo transporto priemon ės 
klasės : (4–35 % pagal H  R ) 
Nukrypimas nuo serijin ės gamybos  : 
Rida  :  
2.1.3.  Tipinė kelio apkrovos matricos šeimos transporto priemon ė (jei 
taikoma)  
▼M2 
Gamintojas ir tipo patvirtinimo institucija susitaria, kuris bandomos trans ­
porto priemon ės modelis yra tipinis.  
Abiejų transporto priemoni ų H  M ir L  M parametrai: bandymo mas ė, 
padangų riedėjimo varža ir priekin ės dalies plotas, nustatomi taip, kad 
kelio apkrovos matricos šeimoje transporto priemon ė H  M generuotų 
didžiausią ciklo energijos poreik į, o transporto priemon ė L M – mažiausi ą 
ciklo energijos poreik į. Gamintojas ir tipo patvirtinimo institucija susitaria 
dėl transporto priemon ės parametr ų, taikomų transporto priemon ėms H  M 
ir L  M . 
Kelio apkrovos matricos šeimos transporto priemoni ų H M ir L  M kelio 
apkrova apskai čiuojama pagal XXI priedo 4 papildomo priedo 5.1 punkt ą. 
▼B 
Gamyklin ė markė :  
Tipas  :  
Versija  :  
Energijos poreikis per vis ą WLTC  : 
Nukrypimas nuo serijin ės gamybos  : 
Rida  :  
2.2. MASĖ 
2.2.1.  Daug CO  2 išmetanti transporto priemon ė 
Bandymo mas ė (kg)  :  
Vidutinė masė m av (kg) :  (vidutin ė prieš bandym ą ir po 
jo) 
Rotacinė masė m r (kg) :  3 % (MRO + 25 kg) arba išma- 
ttuota  
Svorio paskirstymas  
Priekis  :  
Galas  :  ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 109  
2.2.2.  Mažai CO  2 išmetanti transporto priemon ė 
Pakartoti 2.2.1 punkt ą su VL duomenimis  
2.2.3.  Tipinė kelio apkrovos matricos šeimos transporto priemon ė (jei 
taikoma)  
Bandymo mas ė (kg)  :  
Vidutinė masė m av (kg) :  (vidutin ė prieš bandym ą ir po 
jo) 
Didžiausia techniškai leidžiama 
pakrautos transporto priemon ės 
masė (≥ 3 000 kg)  : 
Apskaičiuotas vidurkis, pasiren ­
kamos įrangos mas ė : 
Svorio paskirstymas  
Priekyje  :  
Gale  :  
2.3. PADANGOS  
2.3.1.  Daug CO  2 išmetanti transporto priemon ė 
Dydžio žymuo:  :  priekyje / gale, jei skiriasi  
Gamyklin ė markė :  priekyje / gale, jei skiriasi  
Tipas  :  priekyje / gale, jei skiriasi  
Riedėjimo varža (kg/1 000 kg  
Priekyje  :  
Gale  :  
Priekinės padangos sl ėgis (kPa)  :  
Galinės padangos sl ėgis (kPa)  :  
2.3.2.  Mažai CO  2 išmetanti transporto priemon ė 
Pakartoti 2.3.1 punkt ą su VL duomenimis  
2.3.3.  Tipinė kelio apkrovos matricos šeimos transporto priemon ė (jei 
taikoma)  
Pakartoti 2.3.1 punkt ą su tipinės transporto priemon ės duomenimis  
2.4. KĖBULAS  
2.4.1.  Daug CO  2 išmetanti transporto priemon ė 
Tipas  :  AA/AB/AC/AD/AE/AF BA/ 
BB/BC/BD  
Versija  :  
Aerodinaminiai įtaisai  
Kilnojamosios aerodinaminio 
korpuso dalys  : T/N ir s ąrašas, jeigu taikoma  
Sumontuot ų neprivalom ų aerodi­
naminių įtaisų sąrašas  : ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 110  
2.4.2.  Mažai CO  2 išmetanti transporto priemon ė 
Pakartoti 2.4.1 punkt ą su VL duomenimis 
Delta (C  d *A f ) LH , palyginti VH  :  
2.4.3.  Tipinė kelio apkrovos matricos šeimos transporto priemon ė (jei 
taikoma)  
Kėbulo formos aprašymas  :  Kvadrato formos d ėžė (jeigu 
negalima nustatyti komplek ­
tinės transporto priemon ės 
tipinio kėbulo formos)  
▼M2 __________  
▼B 
Priekinis plotas A  fr : 
2.5. GALIOS PAVARA  
2.5.1.  Daug CO  2 išmetanti transporto priemon ė 
Variklio kodas  :  
Transmisijos tipas  :  rankinė, automatin ė, CVT  
Transmisijos modelis 
(gamintojo kodai)  : (sukimo momento pokytis ir sankab ų skaičius, → įtrauktini į 
informacijos dokument ą) 
Įtraukti transmisijos modeliai 
(gamintojo kodai)  : 
Variklio s ūkių skaičius, padalytas iš trans ­
porto priemon ės greičio : 
Pavara  Pavaros 
perdavimo 
skaičius N/V santykis  
1 a 1/.. 
2 a 1.. 
3 a 1/.. 
4 a 1/.. 
5 a 1/.. 
6 a 1/.. 
.. 
.. 
Elektros mašina (-os) N pad ėtyje :  netaikoma (n ėra elektros mašinos arba n ėra riedėjimo laisv ąja 
eiga)  
Elektros mašinos tipas ir numeris  :  konstrukcijos tipas sinchroninis / asinchroninis  
Aušinimo tipas  :  oru, skys čiu,…  
2.5.2.  Mažai CO  2 išmetanti transporto priemon ė 
Pakartoti 2.5.1 punkt ą su VL duomenimis  ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 111  
2.6. BANDYM Ų REZULTATAI  
2.6.1.  Daug CO  2 išmetanti transporto priemon ė 
Bandymų data  :  metai/m ėnuo/diena  
KELYJE  (XXI priedo 4 papildomo priedo 4 dalis)  
Bandymo metodas  :  riedėjimas laisv ąja eiga  (XXI priedo 4 papildomo priedo 4.3  
punktas) 
arba sukimo momento matavimo metodas  (XXI priedo 4 papildomo  
priedo 4.4 punktas)  
Patalpa (pavadinimas / vieta / kelio nuoroda)  : 
Riedėjimo laisv ąja eiga režimas  :  taip / ne  
Ratų sureguliavimas  :  Suvedimo ir išvirtimo kamp ų vertės 
Didžiausias atskaitinis greitis (km/h)  
XXI priedo 4 papildomo priedo 4.2.4.1.2  
punktas  : 
Anemometrija  :  stacionari 
arba transporto priemon ėje: anemometrijos įtaka (c  d *A) ir ar ji buvo 
ištaisyta  
Įtaiso (-ų) skaičius :  
Vėjas :  vidutinis, pikai ir kryptis siejant su bandymo kelio kryptimi  
Oro slėgis :  
Temperat ūra (vidutin ė vertė) :  
Vėjo pataisa  :  taip / ne  
Padangos sl ėgis (kPa)  :  taip / ne  
Neapdoroti rezultatai  :  Sukimo momento metodas 
c0= 
c1= 
c2= 
Riedėjimo laisv ąja eiga metodas: 
f0 
f1 
f2 
Galutiniai rezultatai  Sukimo momento metodas: 
c0= 
c1= 
c2= 
taip pat 
f0= 
f1= 
f2= 
Riedėjimo laisv ąja eiga metodas: 
f0= 
f1= 
f2= ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 112  
arba  
VĖJO TUNELIO METODAS  (XXI priedo 4 papildomo priedo 6 dalis)  
Įranga (pavadinimas / vieta / dinamometro 
nuoroda)  : 
Įrenginių tinkamumas  :  Ataskaitos nuoroda ir data  
Stendas  
Stendo tipas  :  lygus diržas arba traukos stendas  
Metodas  :  stabilizuotas greitis arba l ėtėjimo metodas  
Įšildymas  :  įšildymas stende arba transporto priemonei važiuojant  
Pataisa dėl būgno kreiv ės 
(XXI priedo 4 papildomo priedo 6.6.3  
punktas)  : (traukos stendui, jei taikoma)  
Traukos stendo nustatymo metodas  :  Fiksuotas važiavimas / kartotinis / alternatyvus su atskiru įšildymo 
ciklu  
Išmatuotas aerodinamin ės varžos koefi ­
cientas, padaugintas iš priekin ės dalies ploto  : Greitis (km/h)  C  d *A (m  2 ) 
… …  
… …  
Rezultatas  :  f0= 
f1= 
f2= 
arba  
KELIO APKROVOS MATRICA  (XXI priedo 4 papildomo priedo 5 dalis)  
Bandymo metodas  :  riedėjimas laisv ąja eiga  (XXI priedo 4 papildomo priedo 4.3  
punktas) 
arba sukimo momento matavimo metodas  (XXI priedo 4 papildomo  
priedo 4.4 punktas)  
Įranga (pavadinimas / vieta / kelio nuoroda)  : 
Riedėjimo laisv ąja eiga režimas  :  taip / ne  
Ratų sureguliavimas  :  Suvedimo ir išvirtimo kamp ų vertės 
Didžiausias atskaitinis greitis (km/h)  
XXI priedo 4 papildomo priedo 4.2.4.1.2  
punktas  : 
Anemometrija  :  stacionari 
arba transporto priemon ėje: anemometrijos įtaka (cd*A) ir ar ji buvo 
ištaisyta  
Įtaiso (-ų) skaičius :  
Vėjas :  vidutinis, pikai ir kryptis siejant su bandymo kelio kryptimi  
Oro slėgis :  ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 113  
Temperat ūra (vidutin ė vertė) :  
Vėjo pataisa  :  taip / ne  
Padangos sl ėgis (kPa)  :  taip / ne  
Neapdoroti rezultatai  :  Sukimo momento metodas 
c0r= 
c1r= 
c2r= 
Riedėjimo laisv ąja eiga metodas: 
f0r 
f1r 
f2r 
▼M2 
Galutiniai rezultatai  Sukimo momento metodas: 
c0r= 
c1r= 
c2r= 
taip pat 
f0r (apskai čiuota transporto priemonei H  M ) = 
f2r (apskai čiuota transporto priemonei H  M ) = 
f0r (apskai čiuota transporto priemonei L  M ) = 
f2r (apskai čiuota transporto priemonei L  M ) = 
Riedėjimo laisv ąja eiga metodas: 
f0r (apskai čiuota transporto priemonei H  M ) = 
f2r (apskai čiuota transporto priemonei H  M ) = 
f0r (apskai čiuota transporto priemonei L  M ) = 
f2r (apskai čiuota transporto priemonei L  M ) = 
▼B 
2.6.2.  Mažai CO  2 išmetanti transporto priemon ė 
Pakartoti 2.6.1 punkt ą su VL duomenimis  ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 114  
8c priedėlis 
Bandymų lapo šablonas  
Bandymų lape turi b ūti įrašyti bandym ų duomenys, kurie yra registruojami, 
tačiau neįtraukiami į bandymų ataskaitą. 
Bandymo lap ą (-us) gamintojas arba technin ė tarnyba saugo mažiausiai 10 met ų. 
Toliau nurodyta informacija, jei taikytina, yra b ūtiniausi duomenys, kurie turi 
būti įtraukti į bandymų lapus.  
▼M2 
Reguliuojam ų ratų sureguliavimo parametrai  
XXI priedo 4 papildomo priedo 4.2.1.8.3 punktas  : 
Koeficientai c0, c1 ir c2,  :  c0= 
c1= 
c2= 
Taikant ried ėjimą laisvąja eiga matavimo ant traukos stendo 
trukmė 
XXI priedo 4 papildomo priedo 4.4.4 punktas  : 
Atskaitinis greitis (km/h)  Riedėjimo laisv ąja eiga 
trukmė (Δt) 
130 
120 
110 
100 
90 
80 
70 
60 
50 
40 
30 
20 
Siekiant pašalinti padangos slydimo nuokryp į, ant transporto 
priemonės arba joje gali b ūti dedamas papildomas svoris  
XXI priedo 4 papildomo priedo 7.1.1.1.1 punktas  : svoris (kg) 
ant transporto priemon ės/transporto priemon ėje 
Riedėjimo laisv ąja eiga trukm ė, atlikus transporto priemon ės 
saviriedos proced ūrą pagal XXI priedo 4 papildomo priedo 
4.3.1.3 punkt ą 
XXI priedo 4 papildomo priedo 8.2.4.2 punktas  : 
Atskaitinis greitis (km/h)  Riedėjimo laisv ąja eiga 
trukmė (Δt) 
130 
120 
110 
100 
90 
80 
70 
60 
50 
40 
30 
20 ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 115  
NO  x keitiklio veiksmingumas 
Nurodytos koncentracijos (a), (b), (c), (d) ir koncentracija, kai 
NOx analizatorius yra nustatytas veikti NO režimu, kad kali ­
bravimo dujos neb ūtų praleidžiamos per katalizatori ų. 
XXI priedo 5 papildomo priedo 5.5 punktas  : (a)= 
(b) = 
(c) = 
(d)= 
Koncentracija esant NO režimui =  
Faktinis transporto priemon ės nuvažiuotas atstumas  
XXI priedo 6 papildomo priedo 1.2.6.4.6 ir 1.2.12.6 punktai  : 
Jei tai transporto priemon ė, kurios pavaros perjungiamos 
rankiniu b ūdu, MT transporto priemon ė, kuriai negali b ūti 
taikomas bandym ų ciklo kelias:  
Nuokrypiai nuo važiavimo ciklo  :  
XXI priedo 6 papildomo priedo 1.2.6.5.1 punktas  
Vairavimo trasos indeksai:  
Šie indeksai apskai čiuojami pagal standart ą SAE J2951 
(peržiūrėtas 2014 m. sausio m ėn.): 
(a) ER : Energinis santykinis efektyvumas  :  
(b) DR : Atstumo santykinis pokytis  :  
(c) EER : Energijos ekonomijos santykinis 
efektyvumas  : 
(d) ASCR : Absoliutus grei čio poky čio santykinis 
įvertis  : 
(e) IWR : Inertinio veikimo santykinis efektyvumas  :  
(f) RMSSE : Vidutin ė kvadratin ė greičio paklaida  :  
XXI priedo 6 papildomo priedo 1.2.8.5 punktas ir 7 dalis.  
Kietųjų dalelių ėminių ėmimo filtro sv ėrimas  
Filtras iki bandymo  :  
Filtras po bandymo  :  
Etaloninis filtras  :  
XXI priedo 6 papildomo priedo 1.2.10.1.2 ir 1.2.14.3.1  
punktai  
Kiekvieno junginio kiekis, išmatuotas po matuoklio stabiliza ­
vimo  
XXI priedo 6 papildomo priedo 1.2.14.2.8 punktas  : 
Regeneravimo koeficiento nustatymas  
Ciklų D skai čius tarp dviej ų WLTC cikl ų, kai įvyksta 
regeneravimas  : 
Ciklų skaičius, kai atliekami išmetam ųjų teršalų matavimai, n  : 
Per kiekvien ą ciklą išmatuota kiekvieno išmetam ųjų teršalų 
junginio mas ė : 
XXI priedo 6 papildomo priedo 1 pried ėlio 2.1.3 punktas  ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 116  
Regeneravimo koeficiento nustatymas  
Taikytinų bandym ų ciklų skaičius, išmatuotas visam 
regeneravimui  : 
XXI priedo 6 papildomo priedo 1 pried ėlio 2.2.6 punktas  
Regeneravimo koeficiento nustatymas  
Msi :  
Mpi :  
Ki :  
XXI priedo 6 papildomo priedo 1 pried ėlio 3.1.1 punktas  
ATCT  
Oro temperat ūra ir drėgnumas bandym ų kameroje, matuojami 
transporto priemon ės aušinimo ventiliatoriaus iš ėjimo angoje 
taikant mažiausi ą 1 Hz dažn į. : Temperat ūros nustatymo taškas = T  reg 
XXI priedo 6a papildomo priedo 3.2.1.1 punktas  Faktin ė temperat ūros vertė 
±3 °C bandymo pradžioje 
±5 °C bandymo metu  
Stabilizavimo zonoje temperat ūra matuojama nenutr ūkstamai 
bent 1 Hz dažniu.  : Temperat ūros nustatymo taškas = T  reg 
XXI priedo 6a papildomo priedo 3.2.2.1 punktas  Faktin ė temperat ūros vertė 
±3 °C bandymo pradžioje 
±5 °C bandymo metu  
Perkėlimo iš prieš bandym ą atliekamam kondicionavimui 
skirtos vietos į stabilizavimo zon ą laikas  
XXI priedo 6a papildomo priedo 3.6.2 punktas  : ≤ 10 minu čių 
Laikotarpis nuo 1 tipo bandymo pabaigos iki aušinimo 
procedūros : ≤ 10 minu čių 
Laikymo laikas išmatuojamas ir registruojamas visuose tinka ­
muose bandym ų lapuose.  
XXI priedo 6a papildomo priedo 3.9.2 punktas  : Laikas nuo temperat ūros matavimo pabaigos iki 1 
tipo bandymo pabaigos, esant 23 °C temperat ūrai ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 117  
II PRIEDAS  
EKSPLOATUOJAM Ų TRANSPORTO PRIEMONI Ų ATITIKTIS  
1. ĮVADAS  
1.1. Šiame priede nustatomi eksploatuojam ų transporto priemoni ų, kurių tipas 
patvirtintas pagal š į reglament ą, pro išmetimo vamzd į išmetam ų teršalų 
kiekio ir OBD ( įskaitant ESKR  M ) atitikties reikalavimai.  
2. REIKALAVIMAI  
Techniniai reikalavimai yra nustatyti JT EEK taisykl ės Nr. 839 dalyje ir 3, 
4 ir 5 pried ėliuose, o j ų išimtys nustatytos tolesn ėse dalyse.  
2.1. JT EEK taisykl ės Nr. 839.2.1 punktas turi b ūti suprantamas taip:  
Patvirtinimo institucija, remdamasi gamintojo turima susijusia informacija 
ir taikydama tas pa čias gamybos atitikties kontrol ės procedūras, apibr ėžtas 
Direktyvos 2007/46/EB 12 straipsnio 1 ir 2 dalyse ir tos direktyvos X 
priedo 1 ir 2 punktuose, atlieka eksploatuojam ų transporto priemoni ų 
atitikties audit ą. Gamintojo pateikta eksploatuojamos transporto priemon ės 
stebėjimo ataskaita gali b ūti papildyta bet kokia patvirtinimo institucijos ar 
valstybės narės informacija apie prieži ūros bandymus, jeigu tokia informa ­
cija buvo pateikta patvirtinimo institucijai.  
2.2. JT EEK taisykl ės Nr. 839.3.5.2 punktas iš dalies kei čiamas pridedant ši ą 
naują pastraipą: 
„… 
Mažos serijos gamybos transporto priemon ėms, kai pagaminama mažiau 
kaip 1 000 OBD šeimai priklausan čių transporto priemoni ų, netaikomi 
būtiniausi ESK reikalavimai, taip pat reikalavimas įrodyti patvirtinimo 
institucijai atitikt į minėtiems reikalavimams.“  
2.3. „Susitarian čiosios šalys“ turi b ūti suprantamos kaip „valstyb ės narės“. 
2.4. JT EEK taisykl ės Nr. 833 pried ėlio 2.6 punktas pakei čiamas taip:  
„Transporto priemon ė turi priklausyti transporto priemoni ų tipui, patvir ­
tintam pagal š į reglament ą ir įtrauktam į atitikties sertifikat ą, išduotą pagal 
Direktyvą 2007/46/EB. Transporto priemon ė turi būti registruota ir naudo ­
jama Sąjungoje.“  
2.5. JT EEK taisykl ės Nr. 833 pried ėlio 2.2 punkto nuoroda į „1958 m. susi ­
tarimą“ turi būti suprantama kaip nuoroda į Direktyv ą 2007/46/EB.  
2.6. JT EEK taisykl ės Nr. 8333 pried ėlio 2.6 punktas pakei čiamas taip:  
„Švino ir sieros koncentracija iš transporto priemon ės bako paimtame 
degalų ėminyje turi atitikti galiojan čius standartus, nustatytus Europos 
Parlamento ir Tarybos direktyvoje 2009/30/EB (  1 ), ir neturi b ūti požymi ų, 
kad buvo naudojami netinkami degalai. Galima atlikti patikras išmetimo 
vamzdyje.“  
2.7. JT EEK taisykl ės Nr. 833 pried ėlio 4.1 punkto nuoroda į „išmetam ųjų 
teršalų kiekio nustatymo bandymus pagal 4a pried ą“ turi būti suprantama 
kaip nuoroda į „išmetam ųjų teršalų kiekio nustatymo bandymus pagal šio 
reglamento XXI pried ą“. ▼B 
( 1 ) OL L 140, 2009 6 5, p. 88.
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 118  
2.8. JT EEK taisykl ės Nr. 833 pried ėlio 4.1 punkto nuoroda į „4a priedo 6.3 
punktą“ turi būti suprantama kaip nuoroda į „šio reglamento XXI priedo 6 
papildomo priedo 1.2.6 punkt ą“. 
2.9. JT EEK taisykl ės Nr. 833 pried ėlio 4.4 punkto nuoroda į „1958 m. susi ­
tarimą“ turi būti suprantama kaip nuoroda į „Direktyvos 2007/46/EB 13 
straipsnio 1 arba 2 dal į“. 
2.10. JT EEK taisykl ės Nr. 833.2.1 punkto, 4.2 punkto ir 4 pried ėlio 1 bei 2 
išnašų nuoroda į ribines vertes, nustatytas 5.3.1.4 punkto 1 lentel ėje, turi 
būti suprantama kaip nuoroda į Reglamento (EB) Nr. 715/2007 I priedo 1 
lentelę. ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 119  
III PRIEDAS  
Rezervuota  ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 120  
IIIA PRIEDAS  
REALIOMIS ( ĮPRASTOMIS) VAŽIAVIMO S ĄLYGOMIS IŠMETAMO 
TERŠAL Ų KIEKIO TIKRINIMAS  
1. ĮVADAS, S ĄVOKŲ APIBRĖŽTYS IR SANTRUMPOS  
1.1 Įvadas  
Šiame priede aprašyta lengv ųjų keleivini ų ir komercini ų transporto 
priemonių realiomis ( įprastomis) važiavimo s ąlygomis išmetamo 
teršalų kiekio (toliau – RDE) tikrinimo proced ūra. 
1.2 Apibr ėžtys 
1.2.1. Tikslumas – išmatuotos arba apskai čiuotos vert ės nuokrypis nuo 
susietinos atskaitos vert ės. 
1.2.2. Analizatorius – bet koks matuoklis, kuris n ėra transporto priemon ės 
dalis, tačiau sumontuotas siekiant nustatyti dujini ų teršalų ar kietųjų 
dalelių koncentracij ą arba kiek į. 
1.2.3. Tiesin ės regresijos linijos ašin ė atkarpa (a  0 ): 
a 0 ¼ y Ä ða 1 Ü xÞ 
čia: 
a 1 regresijos linijos nuolydis;  
x vidutin ė atskaitinio parametro vert ė; 
y vidutin ė tikrintino parametro vert ė. 
1.2.4. Kalibravimas – analizatoriaus, srauto matuoklio ar jutiklio atsako arba 
signalo nustatymo procesas siekiant užtikrinti, kad iš ėjimo signalas 
atitiktų vieną ar kelis atskaitos signalus.  
1.2.5. Determinacijos koeficientas (r  2 ): 
r 2 ¼ 1 Ä P n 
i¼1 ½y i Ä a 0 Ä ða 1 Ü x i Þâ 2 
P n 
i¼1 ðy i Ä yÞ 2 
čia: 
a 0 tiesinės regresijos linijos ašin ė atkarpa;  
a 1 tiesinės regresijos linijos nuolydis;  
x i išmatuota atskaitos vert ė; 
y i išmatuota vidutin ė tikrintino parametro vert ė; 
y vidutin ė tikrintino parametro vert ė; 
n verčių skaičius. ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 121  
1.2.6. Abipus ės koreliacijos koeficientas (r) – tai:  
r ¼ P nÄ1 
i¼1 ðx i Ä xÞÜðy i Ä yÞ ﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃ  P nÄ1 
i¼1 ðx i Ä xÞ 2 q 
Ü ﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃ  P nÄ1 
i¼1 ðy i Ä yÞ 2 q 
čia: 
x i išmatuota atskaitos vert ė; 
y i išmatuota tikrintino parametro vert ė; 
x vidutin ė atskaitos vert ė; 
y vidutin ė tikrintino parametro vert ė; 
n verčių skaičius. 
1.2.7. Delsos trukm ė – laikas nuo duj ų srauto pakeitimo (t  0 ) iki tos 
akimirkos, kai atsakas pasiekia 10 proc. (t  10 ) galutinio rodmens vert ės. 
1.2.8. Variklio valdymo įtaiso (ECU) signalai arba duomenys – naudojant 1 
priedėlio 3.4.5 punkte nurodytus protokolus užregistruota bet kokia 
transporto priemon ės tinklo informacija ir signalas.  
1.2.9. Variklio valdymo įtaisas – įvairius valdiklius valdantis elektroninis 
įtaisas, kuriuo užtikrinamas tinkamiausias galios pavaros veikimas.  
1.2.10. Išmetalai, taip pat vadinami „komponentais“, „išmetam ųjų teršalų 
komponentais“ arba „išmetamaisiais teršalais“ – reglamentuojami 
išmetamųjų dujų dujiniai teršalai arba kietosios dalel ės. 
1.2.11. Išmetimo sistemos išmetamos dujos, taip pat vadinamos „išmetamo ­
siomis dujomis“ – degalams transporto priemon ės vidaus degimo 
variklyje degant iš išleidimo angos ar išmetimo vamzdžio išmetam ų 
bendras vis ų dujinių teršalų ir kietųjų dalelių komponent ų kiekis.  
▼M1 
1.2.12. Išmetamieji teršalai – pro išmetimo vamzd į išmetami dujiniai, kieti ir 
skysti junginiai.  
▼B 
1.2.13. Visa skal ė – įrangos gamintojo nurodytas analizatoriaus, srauto 
matuoklio ar jutiklio visas diapazonas. Jeigu atliekant matavimus 
naudojamas analizatoriaus, srauto matuoklio ar jutiklio padiapazonis, 
šiuo atveju visa skal ė laikoma didžiausios vert ės rodmeniu.  
1.2.14. Tam tikros angliavandenili ų rūšies „angliavandenili ų atsako koefi ­
cientas“ – liepsnin ės jonizacijos detektoriaus (FID) rodmens ir nagri ­
nėjamos angliavandenili ų rūšies koncentracijos etalonini ų dujų 
cilindre santykis, išreikštas ppmC  1 . 
1.2.15. Esminiai technin ės priežiūros darbai – analizatoriaus, srauto matuoklio 
ar jutiklio reguliavimo, remonto ar keitimo darbai, kurie gali tur ėti 
įtakos matavim ų tikslumui.  
1.2.16. Triukšmas – du kartus padaugintas dešimties standartini ų leidžiam ųjų 
nuokrypių, iš kurių kiekvienas apskai čiuotas pradedant nuliniu atsaku 
ir per 30 sekundži ų tarpsnį išmatuotas ne mažesniu kaip 1,0 Hz 
pastoviu registravimo dažniu, kvadratinis vidurkis.  
1.2.17. Angliavandeniliai be metano (NMHC) – bendras angliavandenili ų 
kiekis (THC) be metano (CH  4 ). ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 122  
1.2.18. Išmetam ųjų kietųjų dalelių kiekis (KDK) – su transporto priemon ės 
išmetamosiomis dujomis išmetamas bendrasis kiet ųjų dalelių kiekis, 
apskaičiuojamas taikant skiedimo, ėminių ėmimo ir matavimo 
metodus, kaip nustatyta XXI priede  
▼B 
1.2.19. Rezultat ų glaudumas – 2,5 karto padaugintas 10 pakartotini ų atsakų į 
naudojam ą susijusi ą standartin ę vertę standartinis leidžiamasis 
nuokrypis.  
1.2.20. Rodmuo – matuojant transporto priemon ės išmetam ų teršalų kiekį 
naudojamo analizatoriaus, srauto matuoklio, jutiklio arba bet kokio 
kito matuoklio pateikiama skaitin ė vertė. 
1.2.21. Atsako trukm ė (t 90 ) – delsos trukm ės ir kilimo trukm ės suma.  
1.2.22. Kilimo trukm ė – laiko atkarpa nuo 10 proc. iki 90 proc. galutinio 
rodmens atsako (t  90 – t 10 ). 
1.2.23. Kvadratinis vidurkis (x  rms ) – verčių kvadratų aritmetinio vidurkio 
kvadratin ė šaknis, apibr ėžiama taip:  
x rms ¼ ﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃ  
1 
n ðx 2 
1 þ x 2 
2 þ … þ x 2 
n Þ r 
čia: 
x išmatuota arba apskai čiuota vert ė; 
n verčių skaičius. 
1.2.24. Jutiklis – bet koks matuoklis, kuris n ėra transporto priemon ės dalis, 
tačiau kuris joje sumontuotas siekiant matuoti parametrus, išskyrus 
dujinių teršalų ir kietųjų dalelių teršalų koncentracij ą ir išmetam ųjų 
dujų masės srautą. 
▼M1 
1.2.25. Nustatyti matavimo interval ą – sureguliuoti prietais ą taip, kad jo 
atsako trukm ė atitiktų kalibravimo rib ą, lygią 75–100 % didžiausios 
prietaiso intervalo arba tik ėtino darbinio intervalo vert ės. 
▼B 
1.2.26. Atsakas į patikros dujas – vidutinis atsakas į matavimo intervalo 
signalą per ne trumpesn į negu 30 sekundži ų tarpsnį. 
1.2.27. Atsako į patikros dujas poslinkis – skirtumas tarp vidutinio atsako į 
matavimo intervalo signal ą ir tikrojo matavimo intervalo signalo, 
išmatuoto apibr ėžtu laiko tarpsniu po to, kai buvo nustatytas tikslus 
analizatoriaus, srauto matuoklio arba jutiklio matavimo intervalas.  
1.2.28. Tiesin ės regresijos „nuolydis“ (a  1 ): 
a 1 ¼ P n 
i¼1 ðy i Ä yÞ Ü ðx i Ä xÞ P n 
i¼1 ðx i Ä xÞ 2 
čia: 
x vidutin ė bazinio parametro vert ė; 
y vidutin ė tikrintino parametro vert ė; 
x i faktinė atskaitos parametro vert ė; ▼M1
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 123  
y i faktinė tikrintino parametro vert ė; 
n verčių skaičius. 
1.2.29. Standartin ė įverčio paklaida (SEE) – tai:  
SEE ¼ 1 
x max Ü ﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃ P n 
i¼1 ðy i Ä ýÞ 2 
ðn Ä 2Þ s 
čia: 
ý apskai čiuotoji tikrintino parametro vert ė; 
y i faktinė tikrintino parametro vert ė; 
x max didžiausia faktin ė atskaitos parametro vert ė; 
n ver čių skaičius. 
1.2.30. Bendras angliavandenili ų kiekis (THC) – naudojant liepsnin ės joniza­
cijos detektori ų (FID) nustatyt ų visų lakiųjų komponent ų suma.  
1.2.31. Susietinas – galimyb ė nenutrūkstama palyginim ų grandine susieti 
matavimą arba rodmen į su žinomu ir bendrai sutartu standartu.  
1.2.32. Transformacijos trukm ė – laiko skirtumas tarp koncentracijos ar srauto 
pokyčio (t  0 ) atskaitos taške ir sistemos atsako, sudaran čio 50 proc. 
galutinio rodmens (t  50 ). 
1.2.33. Analizatoriaus tipas – grup ė to paties gamintojo pagamint ų analiza­
torių, kurių naudojimas paremtas identišku vieno konkretaus dujinio 
komponento koncentracijos arba kiet ųjų dalelių kiekio nustatymo 
principu.  
1.2.34. Išmetam ųjų dujų masės srauto matuoklio tipas – grup ė to paties 
gamintojo pagamint ų išmetam ųjų dujų masės srauto matuokli ų, 
kuriuose naudojamas vienodo vidinio skersmens vamzdelis ir kuri ų 
naudojimas paremtas identišku išmetam ųjų dujų masės srauto nusta ­
tymo principu.  
1.2.35. (Tinkamumo) patvirtinimas – nešiojamosios išmetam ųjų teršalų mata­
vimo sistemos tinkamo montavimo bei jos funkcionalumo ir naudojant 
vieną ar kelis nesusietinus išmetam ųjų dujų masės srauto matuoklius 
išmatuotų arba pagal jutikli ų ar ECU signalus apskai čiuotų išmeta­
mųjų dujų masės srauto rodmen ų tikslumo įvertinimas.  
1.2.36. Patikra – įvertinimo procesas siekiant nustatyti, ar išmatuota ar apskai ­ 
čiuota analizatoriaus, srauto matuoklio arba jutiklio galia arba iš ėjimo 
signalas atitinka atskaitos signal ą, neviršijant vienos ar keli ų iš anksto 
nustatytų priimtinumo rib ų. 
1.2.37. Nulis – analizatoriaus, srauto matuoklio ar jutiklio kalibravimas, 
siekiant užtikrinti tiksl ų atsaką į nulio signal ą. 
1.2.38. Nulinis atsakas – vidutinis atsakas į nulio signal ą per ne trumpesn į 
negu 30 sekundži ų laiko tarpsn į. 
1.2.39. Nulinio atsako poslinkis – skirtumas tarp vidutinio atsako į nulinį 
signalą ir faktinio nulio signalo, išmatuoto per apibr ėžtą laiko tarpsn į 
po to, kai, kalibruojant analizatori ų, srauto matuokl į ar jutikl į, buvo 
tiksliai nustatyta nulin ė vertė. ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 124  
1.2.40. Iš išor ės įkraunama hibridin ė elektrinė transporto priemon ė (OVC- 
HEV) – hibridin ė elektrinė transporto priemon ė, kurią galima įkrauti 
iš išorės šaltinio.  
1.2.41. Ne iš išor ės įkraunama hibridin ė elektrin ė transporto priemon ė 
(NOVC-HEV) – transporto priemon ė, kuri turi bent du skirtingus 
energijos keitiklius ir dvi skirtingas energijos kaupimo sistemas, 
naudojamas transporto priemonei varyti, ir kurios negalima įkrauti iš 
išorės šaltinio.  
▼B 
1.3 Santrumpos  
Santrumpos paprastai žymi sutrumpinto termino vienaskaitos ir 
daugiskaitos formas.  
CH  4 — metanas  
CLD — chemiliuminescencinis detektorius  
CO — anglies monoksidas  
CO  2 — anglies dioksidas  
CVS — pastoviojo t ūrio ėminio ėmiklis  
DCT — transmisija su dviem sankabom  
ECU — variklio valdymo įtaisas  
EFM — išmetam ųjų dujų masės srauto 
matuoklis  
FID — liepsnin ės jonizacijos detektorius  
FS — visa skal ė 
GPS — Globalin ė padėties nustatymo sistema  
H 2 O — vanduo  
HC — angliavandeniliai  
HCLD — šildomas chemiliuminescencinis 
detektorius  
HEV — hibridin ė elektrin ė transporto prie ­
monė 
ICE — vidaus degimo variklis  
ID — identifikavimo numeris ar kodas  
SND — suskystintos naftos dujos  
MAW — slanki ųjų vidurkių intervalas  
maks. — didžiausia vert ė 
N 2 — azotas  
NDIR — nedisperguojantis infraraudonasis 
analizatorius  
NDUV — Nedisperguojantis ultravioletin ės 
spinduliuot ės analizatorius  
NEDC — naujasis Europos važiavimo ciklas  
GD — gamtin ės dujos  ▼M1
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 125  
NMC — angliavandenili ų be metano skyriklis  
NMC-FID — angliavandenili ų be metano skyriklis 
su liepsnos jonizacijos detektoriumi  
NMHC — angliavandeniliai be metano  
NO — azoto monoksidas  
Nr. — numeris  
NO  2 — azoto dioksidas  
NO  x — azoto oksidai  
NTE — neviršytinas  
O 2 — deguonis  
OBD — vidin ė diagnostikos sistema  
PEMS — nešiojamoji išmetam ųjų teršalų mata­
vimo sistema  
PHEV — į lizdą jungiamas hibridinis elektrinis 
automobilis  
KDK — kiet ųjų dalelių kiekis  
RDE — realiomis ( įprastinėmis) važiavimo 
sąlygomis išmetamas teršal ų kiekis  
RPA — santykinis teigiamas pagreitis  
SCR — selektyvioji katalizin ė redukcija  
SEE — standartin ė įverčio paklaida  
THC — bendras angliavandenili ų kiekis  
JT EEK — Jungtini ų Tautų Europos ekonomikos 
komisija  
VIN — transporto priemon ės identifikacinis 
numeris  
WLTC — pasaulin ė suderinta lengv ųjų trans­
porto priemoni ų bandymo proced ūra 
WWH-OBD — pasaulin ė suderinta OBD sistema  
2. BENDRIEJI REIKALAVIMAI  
2.1. Neviršytinos išmetam ųjų teršalų kiekio ribos  
Visą transporto priemon ės, kurios tipas patvirtintas pagal Reglament ą 
(EB) Nr. 715/2007, įprasto naudojimo laik ą jos išmetam ųjų teršalų 
kiekis, nustatytas pagal šio priedo reikalavimus atliekant bet kok į 
RDE bandym ą, turi būti ne didesnis kaip šios neviršytinos (NTE) 
vertės: 
NTE  pollutant ¼ CF  pollutant Ü TF ðp 1;…; p n Þ Ü EURO-6  
čia EURO-6 – taikytina Reglamento (EB) Nr. 715/2007 I priedo 2 
lentelėje nustatyta euro 6 išmetam ųjų teršalų kiekio ribin ė vertė. ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 126  
2.1.1. Galutiniai atitikties koeficientai  
Atitinkamo teršalo atitikties koeficientas  CF  pollutant  apibrėžiamas taip:  
Teršalas  Azoto oksid ų 
(NO  x ) masė Kietųjų dalelių 
kiekis (KDK)  Anglies monok ­
sido (CO) (  1 ) 
masė Bendras 
angliavandenili ų 
kiekis (THC)  Bendros 
angliavandenili ų ir azoto 
oksidų masės suma 
(THC + NO  x ) 
CF pollutant  1 + paklaida, 
čia paklaida 
= 0,5  ►M1 1 + KDK  
paklaida , kur 
KDK  paklaida 
= 0,5 ◄ — —  —  
( 1 ) Išmetamas CO kiekis matuojamas ir registruojamas atliekant RDE bandymus. 
Paklaida – kriterijus, kur į taikant atsižvelgiama į papildomas matavimo neapibr ėžtis dėl PEMS įrangos, kurios kasmet 
persvarstomos ir patikslinamos atsižvelgiant į pagerėjusią PEMS proced ūros kokyb ę ar technin ę pažangą. 
►M1 KDK paklaida – parametras, kur į taikant atsižvelgiama į papildomas matavimo neapibr ėžtis dėl PEMS KDK 
įrangos; jis kasmet persvarstomas ir patikslinamas atsižvelgiant į pagerėjusią PEMS KDK proced ūros kokyb ę ar technin ę 
pažangą. ◄ 
2.1.2. Laikinieji atitikties koeficientai  
Nepaisant 2.1.1 punkto nuostat ų, gavus gamintojo prašym ą, 5 metus ir 
4 mėnesius po Reglamento (EB) Nr. 715/200710 straipsnio 4 ir 5 
dalyse nurodyt ų datų išimties tvarka galima taikyti šiuos laikinuosius 
atitikties koeficientus:  
Teršalas  Azoto oksid ų 
(NO  x ) masė Kietųjų dalelių 
kiekis (KDK)  Anglies 
monoksido 
(CO) (  1 ) masė Bendras 
angliavandenili ų 
kiekis (THC)  Bendros 
angliavandenili ų ir azoto 
oksidų masės suma 
(THC + NO  x ) 
CF pollutant  2,1 ►M1 1 + KDK  
paklaida , kur 
KDK  paklaida 
= 0,5 ◄ — —  —  
( 1 ) Išmetamas CO kiekis matuojamas ir registruojamas atliekant RDE bandymus.  
►M1 KDK paklaida – parametras, kur į taikant atsižvelgiama į papildomas matavimo neapibr ėžtis dėl PEMS KDK 
įrangos; jis kasmet persvarstomas ir patikslinamas atsižvelgiant į pagerėjusią PEMS KDK proced ūros kokyb ę ar technin ę 
pažangą. ◄ 
Į transporto priemon ės atitikties sertifikat ą įtraukiamas įrašas apie 
laikinųjų atitikties koeficient ų taikymą. 
2.1.3. Perdavimo funkcijos  
Visų rinkinio parametr ų pi (i = 1,…,n)  2.1 punkte nurodytos funkcijos  
TF(p1,…, pn)  vertė yra 1.  
Jeigu perdavimo funkcija  TF(p  1 ,…, p  n ) pakeičiama, šis veiksmas atlie ­
kamas taip, kad neb ūtų daroma žalingo poveikio aplinkai ir nesuma ­ 
žėtų RDE bandymo proced ūrų veiksmingumas. Vis ų pirma turi b ūti 
užtikrinama ši s ąlyga: 
Z 
TF ðp1; …; pnÞ Ü Qðp1; …; pnÞ dp ¼ Z 
Qðp1; …; pnÞ dp 
čia: 
— dp – tai visą parametr ų rinkinį p i (i = 1,…,n)  apimantis integralas,  ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 127  
— Q(p  1 ,…, p  n ) – įvykio, atitinkan čio parametrus  p i (i= 1,…,n) , tiki­
mybės tankis realiomis vairavimo s ąlygomis. Gamintojas turi 
patvirtinti atitikt į 2.1 punktui užpildydamas 9 pried ėlyje pateikt ą 
sertifikatą. 
2.2. Pagal š į priedą suteikiant tipo patvirtinim ą ir per transporto priemon ės 
eksploatavimo laik ą privalomi RDE bandymai reiškia atitikties 2.1 
punkte nustatytam reikalavimui prielaid ą. Preziumuojama atitiktis 
gali būti iš naujo įvertinta atlikus papildomus RDE bandymus.  
2.3. Valstyb ės narės užtikrina, kad, taikant nacionaliniuose teis ės aktuose 
nustatytas proced ūras ir naudojant PEMS, transporto priemones b ūtų 
galima išbandyti valstybiniuose keliuose laikantis vietos keli ų eismo 
teisės taisyklių ir saugos reikalavim ų. 
2.4. Gamintojai užtikrina, kad nepriklausomi subjektai, naudodami PEMS, 
galėtų išbandyti transporto priemones valstybiniuose keliuose, pvz., 
parūpindami tinkamus išmetimo vamzdži ų adapterius, suteikdami 
prieigą prie ECU signal ų ir imdamiesi reikiam ų administracini ų prie­
monių. ►M1 ►C1 Jeigu pagal š į reglament ą atlikti atitinkamo 
PEMS bandymo nereikia, gamintojas gali imti panaš ų į Reglamento 
(EB) Nr. 715/2007 7 straipsnio 1 dalyje numatyt ą pagrįstą 
mokestį. ◄ ◄ 
3. ATLIKTINAS PEMS BANDYMAS  
▼M2 
3.1. Toliau pateikti reikalavimai taikomi 3 straipsnio 11 dalies antroje 
pastraipoje nurodytiems PEMS bandymams.  
▼M1 
3.1.0. 2.1 punkto reikalavimai turi b ūti įvykdyti miesto atkarpoje ir viso 
maršruto metu, kai naudojama PEMS. Turi b ūti įvykdytos bent 
vieno iš ši ų dviejų (gamintojo nuoži ūra) punkt ų – 3.1.0.1 arba 
3.1.0.2 – s ąlygos. OVC-HEV turi atitikti 3.1.0.3 punkte nustatytas 
sąlygas.  
▼B 
3.1.0.1.  M  gas,d,t  ≤ NTE  pollutant  ir M gas,d,u  ≤ NTE  pollutant  , vartojant šio priedo 2.1 
punkte ir 5 pried ėlio 6.1. ir 6.3. punktuose apibr ėžtus terminus bei 
parametrus ir nuostat ą dujos = teršalas ; 
3.1.0.2.  M  w,gas,d  ≤ NTE  pollutant  ir M w,gas,d,u  ≤ NTE  pollutant  , vartojant šio priedo 
2.1 punkte ir 6 pried ėlio 3.9 punkte apibr ėžtus terminus bei para ­
metrus ir nuostat ą dujos = teršalas . 
▼M1 
3.1.0.3.  M  t ≤ NTE  pollutant  ir M u ≤ NTE  pollutant  , vartojant šio priedo 2.1 punkte 
ir 7c pried ėlio 4 punkte apibr ėžtas sąvokas.  
▼B 
3.1.1. Suteikiant tipo patvirtinim ą išmetamųjų dujų masės srautas nustatomas 
nepriklausomai nuo transporto priemon ės veikiančia matavimo įranga, 
ir šiuo tikslu nenaudojami jokie transporto priemon ės ECU duomenys. 
Su tipo tvirtinimo proced ūra nesusijusiais atvejais gali b ūti naudojami 
kiti išmetam ųjų dujų masės srauto nustatymo metodai, kaip nustatyta 
2 priedėlio 7.2 punkte.  
3.1.2. Jeigu duomen ų kokybės patikra patvirtinimo institucijai n ėra priimtina 
ir jei pagal 1 ir 4 pried ėlius atlikto PEMS bandymo rezultat ų tinka­
mumo patvirtinimui ji nepritaria, patvirtinimo institucija bandym ą gali 
laikyti negaliojan čiu. Šiuo atveju patvirtinimo institucija užregistruoja 
bandymo duomenis ir nurodo jo paskelbimo negaliojan čiu priežastis.  ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 128  
3.1.3. RDE bandymo informacijos pateikimas ir platinimas  
3.1.3.1. Pagal 8 pried ėlį gamintojo parengta technin ė ataskaita pateikiama 
patvirtinimo institucijai.  
▼M1 
3.1.3.2. Gamintojas užtikrina, kad 3.1.3.2.1 punkte išvardyta informacija b ūtų 
nemokamai pateikiama viešoje svetain ėje, kurioje vartotojui nereik ėtų 
atskleisti savo tapatyb ės ar registruotis. Gamintojas nuolat informuoja 
Komisiją ir tipo patvirtinimo institucijas apie šios svetain ės vietą. 
3.1.3.2.1. Svetain ėje turi b ūti įmanoma pagrindin ėje duomen ų bazėje atlikti 
paiešką su pakaitos simboliais pagal vien ą ar kelis iš ši ų parametr ų: 
markę, tipą, variantą, versiją, komercin į pavadinim ą arba transporto 
priemonės identifikavimo numer į, kaip apibr ėžta atitikties sertifikate 
pagal Direktyvos (EB) Nr. 2007/46/EB IX pried ą. 
Toliau apib ūdinta informacija turi b ūti pateikiama apie visas trans ­
porto priemones, atliekant bet koki ą paiešką: 
— 5 pried ėlio 6.3 punkte, 6 pried ėlio 3.9 punkte ir 7c pried ėlio 4 
punkte nustatyt ų PEMS bandym ų su visų į 7 priedėlio 5.4 punkto 
sąrašą įtrauktų tipų teršalais, išmetamais transporto priemoni ų, 
rezultatai. Ne iš išor ės įkraunamų hibridini ų elektrini ų transporto 
priemonių atveju turi b ūti pateikiami 5 pried ėlio 6.3 punkte ir, jei 
taikoma, 6 pried ėlio 3.9 punkte nustatyt ų PEMS bandym ų rezul­
tatai. Iš išor ės įkraunamų hibridini ų elektrini ų transporto prie ­
monių atveju turi b ūti pateikiami 7c pried ėlio 4 punkte nustatyto 
PEMS bandymo rezultatai;  
— deklaruotos didžiausios RDE išmetam ųjų teršalų kiekio vert ės, 
nurodytos Direktyvos 2007/46/EB IX priede nustatyto atitikties 
sertifikato 48.2 punkte.  
__________  
▼B 
3.1.3.3. Gav ęs prašym ą, gamintojas per 30 dien ų visoms suinteresuotosioms 
šalims nemokamai pateikia 3.1.3.1 punkte nurodyt ą techninę ataskaitą. 
3.1.3.4. Gavusi prašym ą, tipo patvirtinimo institucija per 30 dien ų nuo 
prašymo gavimo dienos pateikia 3.1.3.1 ir 3.1.3.2 punktuose išvardyt ą 
informacij ą. Tipo patvirtinimo institucija gali nustatyti pagr įstą ir 
proporcing ą mokestį, kuris neatgrasyt ų pagrįstų interesų turinčio 
paklausėjo nuo prašymo suteikti atitinkamos informacijos pateikimo 
arba kuris b ūtų didesnis negu institucijos vidaus s ąnaudos, patiriamos 
pateikiant prašom ą informacij ą. 
4. BENDRIEJI REIKALAVIMAI  
4.1. Įprastomis važiavimo s ąlygomis išmetam ų teršalų kiekis pagrin ­
džiamas su transporto priemon ėmis atliekant bandymus keliuose, 
taikant įprastus važiavimo ciklus, s ąlygas ir apkrovas. RDE bandymas 
atliekamas tokiomis pat s ąlygomis, kokios susidaro transporto priemo ­
nėms važiuojant įprastais maršrutais ir taikant įprastą jų apkrovą. ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 129  
4.2. Gamintojas tipo patvirtinimo institucijai turi įrodyti, kad pasirinkta 
transporto priemon ė, važiavimo ciklai, s ąlygos ir apkrovos yra 
būdingos PEMS bandymo grupei. 5.1 ir 5.2 punktuose išd ėstyti 
apkrovos ir altitud ės reikalavimai turi b ūti taikomi iš anksto, kad 
būtų nustatyta, ar s ąlygos yra tinkamos RDE bandymui atlikti.  
4.3. Tipo patvirtinimo institucija pasi ūlo bandymo maršrut ą 6 punkto 
reikalavimus atitinkan čiomis miesto, užmies čio ir greitkelio s ąly­
gomis. Planuojant maršrut ą, miesto, užmies čio ir greitkelio atkarpos 
turi būti pasirenkamos remiantis topografiniu žem ėlapiu. Maršruto 
miesto atkarpoje tur ėtų būti važiuojama miesto keliais, kuriuose nusta ­
tyta 60 km/h ar mažesn ė greičio riba. Jeigu maršruto miesto atkarpoje 
tam tikrą laiką reikia važiuoti keliais, kuriuose grei čio riba yra didesn ė 
negu 60 km/h, transporto priemon ė turi važiuoti ne didesniu kaip 
60 km/h grei čiu. 
▼B 
4.4. Jeigu transporto priemon ės ECU duomen ų rinkimas daro įtaką trans­
porto priemon ės išmetam ųjų teršalų kiekiui ir eksploatacin ėms charak ­
teristikoms, visa PEMS bandymo grup ė, kuriai priskiriama 7 pried ė­
lyje apibr ėžta transporto priemon ė, laikoma neatitinkan čia reikala ­
vimų. Toks poveikis laikomas Reglamento (EB) Nr. 715/2007 3 
straipsnio 10 punkte apibr ėžtu „išderinimo įtaisu“.  
▼M1 
4.5. Siekiant išmetam ųjų teršalų kiekį maršrutų metu įvertinti ir įšilusio 
variklio paleidimo s ąlygomis, bandymas su tam tikru 7 pried ėlio 
4.2.7 punkte nurodytu kiekvienos PEMS bandymo grup ės transporto 
priemonių skaičiumi turi b ūti atliktas nekondicionuojant j ų prieš 
bandymą, kaip apib ūdinta 5.3 punkte, o su įšilusiu varikliu.  
▼B 
5. RIBIN ĖS SĄLYGOS  
5.1. Transporto priemon ės apkrova ir bandymo mas ė 
5.1.1. Transporto priemon ės pagrindin ę masę sudaro vairuotojas, bandymo 
stebėtojas (jeigu šis reikalavimas taikomas) ir bandymo įranga, įskai­
tant montavimo ir energijos tiekimo įtaisus.  
5.1.2. Atliekant bandym ą, nauding ąją masę leidžiama šiek tiek padidinti 
taikant papildom ą masę, jei bendra pagrindin ės ir papildomos mas ės 
suma neviršija 90 proc. „keleivi ų masės“ ir „naudingosios krovinio 
masės“, apibrėžtos Komisijos reglamento (ES) Nr. 1230/2012 (*) 2 
straipsnio 19 ir 21 punktuose.  
___________  
(*) 2012 m. gruodžio 12 d. Komisijos reglamentas (ES) Nr. 
1230/2012, kuriuo įgyvendinamas Europos Parlamento ir Tarybos 
reglamentas (EB) Nr. 661/2009 d ėl variklini ų transporto prie ­
monių, jų priekabų ir joms skirt ų sistemų, sudėtinių dalių bei 
atskirų techninių mazgų tipo patvirtinimo, atsižvelgiant į jų bend­
rąją saugą, reikalavim ų ir iš dalies kei čiama Europos Parlamento 
ir Tarybos direktyva 2007/46/EB (OL L 353, 2012 12 21, p. 31).  
5.2. Aplinkos oro s ąlygos  
▼M1 
5.2.1. Bandymas atliekamas šiame skirsnyje nustatytomis aplinkos oro s ąly­
gomis. Aplinkos oro s ąlygų parametr ų verčių diapazonas laikomas 
„išplėstiniu“, jeigu bent viena iš temperat ūros ir altitud ės sąlygų yra 
išplečiama. Korekcinis koeficientas d ėl išplėstų temperat ūros ir alti ­
tudės sąlygų turi būti taikomas tik kart ą. Jeigu s ąlygos, kuriomis 
atliekama bandymo dalis arba jis visas, neatitinka įprastinių arba 
išplėstų sąlygų, bandymas turi b ūti laikomas negaliojan čiu. ▼M1
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 130  
5.2.2. Vidutinio aukš čio diapazono s ąlygos: altitud ė mažesnė negu 700 
metrų virš jūros lygio arba jam lygi.  
5.2.3. Išpl ėstinio aukš čio diapazono s ąlygos: altitud ė didesnė negu 700 
metrų virš jūros lygio ir mažesn ė negu 1300 metr ų virš jūros lygio 
arba jam lygi.  
▼M1 
5.2.4. Vidutinio temperat ūros diapazono s ąlygos: aukštesn ė negu 273,15 K 
(0 °C) arba jai lygi ir žemesn ė negu 303,15 K (30 °C) arba jai lygi.  
5.2.5. Išpl ėstinio temperat ūros diapazono s ąlygos: aukštesn ė negu 266,15 K 
(– 7 °C) arba jai lygi, žemesn ė negu 273,15 K (0 °C) arba aukštesn ė 
negu 303,15 K (30 °C) ir žemesn ė negu 308,15 K (35 °C) arba jai 
lygi. 
5.2.6. Nukrypstant nuo 5.2.4 ir 5.2.5 punkt ų nuostatų, nuo 2.1 punkte nusta ­
tytos privalomo NTE išmetam ųjų teršalų kiekio ribini ų verčių taikymo 
pradžios ir dar penkerius metus ir keturis m ėnesius nuo Reglamento 
(EB) Nr. 715/2007 10 straipsnio 4 ir 5 dalyse nustatyt ų datų viduti­
niam diapazonui priskiriama žemesn ė temperat ūra turi būti aukštesn ė 
negu 276,15 K (3 °C) arba jai lygi, o išpl ėstiniam diapazonui priski ­
riama žemesn ė temperat ūra turi b ūti aukštesn ė negu 271,15 K 
(– 2 °C) arba jai lygi.  
5.3. Transporto priemon ės kondicionavimas prieš bandym ą neįšilusio 
variklio paleidimo s ąlygomis  
Prieš atliekant RDE išmetam ųjų teršalų kiekio bandym ą, transporto 
priemonė turi būti kondicionuojama tokiu b ūdu: 
Po mažiausiai 30 min. trunkan čio važiavimo transporto priemon ė, 
kurios durel ės ir variklio dangtis uždaryti, pastatoma stov ėjimo vietoje 
ir 5.2.2–5.2.6 punktuose nustatytomis vidutini ų arba išpl ėstinių 
aukščio ir temperat ūros diapazon ų sąlygomis paliekama 6–56 
valandas stov ėti su išjungtu varikliu. Tur ėtų būti vengiama ekstre ­
malių oro sąlygų (smarkaus snygio, audros, krušos) ir pernelyg dideli ų 
dulkių kiekių poveikio. Prieš pradedant bandym ą turi būti patikrinta, 
ar nėra transporto priemon ės ir įrangos gedim ų ir įspėjamųjų signalų, 
kurie rodyt ų, kad transporto priemon ės ar įrangos veikimas yra 
sutrikęs. 
▼B 
5.4. Dinamin ės sąlygos  
Dinaminės sąlygos apima kelio nuolydžio, priešinio v ėjo, važiavimo 
dinamikos (greit ėjimo, lėtėjimo) ir pagalbini ų sistemų poveikį bando­
mosios transporto priemon ės energijos s ąnaudoms ir išmetam ųjų 
teršalų kiekiui. Dinamini ų sąlygų tinkamumo patikra atliekama 
užbaigus bandym ą ir naudojant užregistruotus PEMS duomenis. Ši 
patikra atliekama dviem toliau aprašytais etapais.  
5.4.1. Bendras važiavimo dinamikos perteklius arba nepakankamumas įvei­
kiant maršrut ą tikrinamas taikant šio priedo 7a pried ėlyje aprašytus 
metodus.  
▼M1 
5.4.2. Jeigu patikrinus pagal 5.4.1 punkt ą maršrutas pripaž įstamas tinkamu, 
turi būti taikomi šio priedo 5, 6, 7a ir 7b pried ėliuose nustatyti 
bandymo s ąlygų tinkamumo patikros metodai. Iš išor ės įkraunamų 
hibridinių elektrinių transporto priemoni ų maršruto ir bandymo s ąlygų 
tinkamumas tikrinamas pagal 7c pried ėlį, o 5 ir 6 pried ėliai netaikomi.  
▼B 
5.5. Transporto priemon ės būklė ir eksploatavimas  
5.5.1. Pagalbin ės sistemos  
Oro kondicionavimo sistema ir kiti pagalbiniai įtaisai turi b ūti naudo­
jami taip, kaip vartotojas juos naudot ų realiomis važiavimo keliu 
sąlygomis.  ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 131  
5.5.2. Transporto priemon ės, kuriose įrengtos periodiškai regeneruojamos 
sistemos  
5.5.2.1. Periodiškai regeneruojamos sistemos apibr ėžtos XXI priedo 3.8.1 
punkte.  
5.5.2.2. Visi rezultatai bus koreguojami taikant K  i koeficientus arba K  i 
užskaitas, kurios bus nustatytos pagal XXI priedo 6 papildomame 
priede transporto priemoni ų, kuriose įrengtos periodiškai regeneruo ­
jamos sistemos, tipo patvirtinimui nustatytas proced ūras. 
5.5.2.3. Jeigu išmetam ųjų teršalų kiekiai neatitinka 3.1.0 punkto reikalavim ų, 
turi būti patikrinta, ar įvyko regeneravimas. Tikrinant, ar įvyko rege ­
neravimas, gali b ūti remiamasi ekspert ų vertinimu, pagr įstu kryžmine 
kelių iš paskesni ų šių signalų, – o tai gali b ūti išmetam ųjų dujų 
temperatūros, KDK, CO  2 , O 2 matavimų, vertinam ų kartu su transporto 
priemonės greičiu ir pagrei čiu, – koreliacija.  
Jeigu atliekant bandym ą buvo įvykdytas periodinis regeneravimas, turi 
būti patikrinta, ar bandymo rezultatas, kuriam netaikomas nei K  i 
koeficientas, nei K  i užskaita, atitinka 3.1.0 punkto reikalavimus. 
Jeigu nustatomas išmetam ųjų teršalų kiekis neatitinka reikalavim ų, 
bandymas turi b ūti paskelbtas negaliojan čiu ir gali b ūti vieną kartą 
atliktas pakartotinai gavus gamintojo prašym ą. Gamintojas gali užtik ­
rinti, kad regeneravimas b ūtų užbaigtas. Antrasis bandymas laikomas 
galiojančiu, net jei jo metu įvyksta regeneravimas.  
5.5.2.4. NET jei transporto priemon ė atitinka 3.1.0 punkto reikalavimus, 
gamintojui paprašius 5.5.2.3 punkte nustatytu b ūdu gali b ūti patik­
rinta, ar įvyko regeneravimas. Jeigu regeneravimo fakt ą galima 
įrodyti, tipo patvirtinimo institucijai sutikus, galutiniams rezultatams 
nebus taikomas nei K  i koeficientas, nei Ki užskaita.  
5.5.2.5. Gamintojas gali užtikrinti, kad prieš pradedant kit ą bandymą regene­
ravimas b ūtų užbaigtas ir transporto priemon ė būtų iš anksto atitin ­
kamai parengta.  
5.5.2.6. Jeigu regeneravimas įvyksta atliekant antr ąjį RDE bandym ą, į per 
pakartotin į bandymą išmestus teršalus atsižvelgiama nustatant teršal ų 
kiekį. 
▼B 
6. MARŠRUTUI TAIKOMI REIKALAVIMAI  
6.1. Važiavimo atkarpos mieste, užmiestyje ir greitkeliu, suskirstytos pagal 
akimirkin į greitį, kaip aprašyta 6.3–6.5 punktuose, nurodomos kaip 
viso maršruto atstumo procentin ės dalys.  
▼M1 
6.2. Maršruto pradžioje visada važiuojama mieste, po to – užmiestyje ir 
greitkelyje, atsižvelgiant į 6.6 punkte nustatytas atkarpas. Važiavimas 
mieste, užmiestyje ir greitkelyje vykdomas nenutr ūkstamai, ta čiau taip 
pat gali b ūti važiuojama maršrutu, kuris prasideda ir baigiasi tame 
pačiame taške. Į važiavim ą užmiestyje galima įterpti trumpas važia ­
vimo miesto teritorija atkarpas, jeigu važiuojama per miesto rajonus. Į 
važiavimą greitkeliu galima įterpti trumpas važiavimo mieste ar 
užmiestyje atkarpas, pvz., kai važiuojama per keli ų mokesčio mokė­
jimo punktus arba tomis atkarpomis, kuriose vykdomi kelio darbai.  
▼B 
6.3. Važiuojant mieste transporto priemon ės greičio vertė nebūna didesn ė 
negu 60 km/h.  ▼M1
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 132  
6.4. Važiuojant užmiestyje transporto priemon ės greičio vertė būna 
didesnė negu 60 km/h, bet neb ūna didesn ė negu 90 km/h. N2 kate ­
gorijos transporto priemoni ų, kuriose pagal Direktyv ą 92/6/EEB 
įrengtas transporto priemon ės greitį iki 90 km/h ribojantis įtaisas, 
greičio vertė važiuojant užmiestyje b ūna didesn ė negu 60 km/h, bet 
nebūna didesn ė negu 80 km/h.  
6.5. Važiuojant greitkeliu transporto priemon ės greičio vertė būna didesn ė 
negu 90 km/h. N2 kategorijos transporto priemoni ų, kuriose pagal 
Direktyvą 92/6/EEB įrengtas transporto priemon ės greitį iki 90 km/h 
ribojantis įtaisas, grei čio vertė važiuojant greitkeliu b ūna didesn ė negu 
80 km/h.  
▼B 
6.6. Maršrut ą sudaro apytikriai 34 proc. važiavimo mieste, 33 proc. važia ­
vimo užmiestyje ir 33 proc. važiavimo greitkeliu, važiavimo atkarpas 
suskirstant pagal 6.3–6.5 punktuose nurodytas grei čio vertes. „Apytik ­
riai“, palyginti su nurodytaisiais procentiniais vienetais, sudaro ±10 
proc. diapazon ą. Tačiau važiavimo mieste atkarpa neturi b ūti mažesn ė 
negu 29 proc. viso maršruto ilgio.  
6.7. Transporto priemon ės greitis paprastai neturi viršyti 145 km/h. 
Važiuojant greitkeliu didžiausi ą greitį galima viršyti ne daugiau kaip 
15 km/h, ta čiau ne ilgiau nei 3 proc. važiavimo greitkeliu trukm ės. 
Atliekant PEMS bandym ą, neatsižvelgiant į kitus teisinius padarinius, 
paisoma vietini ų važiavimo grei čio apribojim ų. Jeigu b ūtų pažeisti 
vietiniai grei čio apribojimai, PEMS bandymo rezultatai d ėl to savaime 
nebūtų laikomi negaliojan čiais. 
▼M1 
6.8. Vidutinis važiavimo maršruto miesto atkarpa greitis ( įskaitant susto ­
jimus) tur ėtų būti 15–40 km/h. Sustojimo tarpsniai, kai transporto 
priemonės greitis yra mažesnis kaip 1 km/h, turi sudaryti 6–30 % 
važiavimo mieste trukm ės. Važiuojant mieste gali b ūti keli 10 sekun ­
džių ar ilgesni sustojimo tarpsniai. Ta čiau atskir ų sustojimo tarpsni ų 
trukmė neturi b ūti ilgesnė negu 300 sekundži ų iš eilės; priešingu 
atveju važiavimo rezultatai laikomi negaliojan čiais. 
6.9. Važiuojant greitkeliu grei čio intervalas turi tinkamai apr ėpti greičio 
intervalą nuo 90 ir iki bent 110 km/h. Transporto priemon ė didesniu 
negu 100 km/h grei čiu turi važiuoti bent 5 minutes.  
M2 kategorijos transporto priemoni ų, kuriose pagal Direktyv ą 
92/6/EEB įrengtas transporto priemon ės greitį iki 100 km/h ribojantis 
įtaisas, grei čio intervalas važiuojant greitkeliu turi tinkamai apr ėpti 
greičio interval ą nuo 90 iki 100 km/h. Transporto priemon ė didesniu 
negu 90 km/h grei čiu turi važiuoti bent 5 minutes.  
N2 kategorijos transporto priemoni ų, kuriose pagal Direktyv ą 
92/6/EEB įrengtas transporto priemon ės greitį iki 90 km/h ribojantis 
įtaisas, grei čio intervalas važiuojant greitkeliu turi tinkamai apr ėpti 
greičio interval ą nuo 80 iki 90 km/h. Transporto priemon ė didesniu 
negu 80 km/h grei čiu turi važiuoti bent 5 minutes.  
▼B 
6.10. Važiavimo trukm ė turi būti 90–120 minu čių. ▼M1
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 133  
6.11. Važiavimo maršrutu pradžios vietos ir jo pabaigos vietos aukštis virš 
jūros lygio negali skirtis daugiau nei 100 m. Be to, proporcingasis 
suminis teigiamas aukš čio pokytis visame maršrute ir jo miesto atkar ­
poje, nustatytoje pagal 4.3 punkt ą, turi būti mažesnis nei 1 200 m 
100 km ir turi b ūti nustatomas vadovaujantis 7b pried ėliu. 
▼B 
6.12. Kiekvienos važiavimo mieste, užmiestyje ir greitkeliu atkarpos ilgis 
neturi būti trumpesnis negu 16 km.  
▼M1 
6.13. Vidutinis važiavimo greitis ( įskaitant sustojimus) 4 pried ėlio 4 punkte 
apibrėžtu šaltojo paleidimo tarpsniu turi b ūti 15–40 km/h. Didžiausias 
greitis šaltojo paleidimo tarpsniu neturi viršyti 60 km/h.  
▼B 
7. EKSPLOATAVIMO REIKALAVIMAI  
7.1. Maršrutas parenkamas taip, kad bandymas neb ūtų nutraukiamas ir 
duomenys, siekiant užtikrinti 6.10 punkte apibr ėžtą trumpiausi ą 
bandymo trukm ę, būtų registruojami nenutr ūkstamai.  
7.2. Naudojant PEMS elektros energija turi b ūti tiekiama iš išorinio ener ­
gijos šaltinio, o ne iš tokio šaltinio, kuris energij ą tiesiogiai ar netie ­
siogiai gauna iš bandomosios transporto priemon ės variklio.  
7.3. PEMS įranga turi b ūti įmontuojama taip, kad poveikis transporto 
priemonės išmetam ųjų teršalų kiekiui arba jos veikimo charakteristi ­
koms, arba šiems abiem dalykams b ūtų kuo mažesnis. Tur ėtų būti 
imamasi priemoni ų siekiant kuo labiau sumažinti įmontuojamos 
įrangos mas ę ir galim ą bandomosios transporto priemon ės aerodina ­
minių savybių pakeitim ą. Transporto priemon ės naudingoji apkrova 
turi atitikti nurodyt ąją 5.1 punkte.  
7.4. RDE bandymai turi b ūti atliekami darbo dienomis, kurios S ąjungoje 
nustatytos Tarybos reglamentu (EEB, Euratomas) Nr. 1182/71 (*).  
___________  
(*) 1971 m. birželio 3 d. Tarybos reglamentas (EEB, Euratomas) 
Nr. 1182/71, nustatantis terminams, datoms ir laikotarpiams 
taikytinas taisykles (OL L 124, 1971 6 8, p. 1).  
7.5. RDE bandymai turi b ūti atliekami keliuose ir gatv ėse su danga (pvz., 
važiavimas bekele n ėra leidžiamas).  
▼M1 
7.6. Vidaus degimo variklis tuš čiąja eiga tuoj po pirmojo užvedimo turi 
veikti kaip įmanoma trumpiau ir neturi veikti ilgiau nei 15 s. Per vis ą 
4 priedėlio 4 punkte apibr ėžtą šaltojo paleidimo tarpsn į transporto 
priemonė turi sustoti kaip įmanoma trumpiau ir ne ilgiau nei 90 s. 
Jeigu atliekant bandym ą variklis užg ęsta, jį galima v ėl užvesti, ta čiau 
ėminių ėmimas neturi b ūti nutraukiamas.  
▼B 
8. TEPAMOJI ALYVA, DEGALAI IR REAGENTAS  
8.1. Atliekant RDE bandym ą naudojami degalai, tepalas ir reagentas (jeigu 
taikoma) turi atitikti gamintojo nurodytas specifikacijas, kuri ų turi 
laikytis transporto priemon ės naudotojas.  ▼M1
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 134  
8.2. Turi b ūti paimama degal ų, tepalo ir reagento (jeigu taikoma) ėminių ir 
jie turi būti laikomi ne trumpiau negu 1 metus.  
9. IŠMETAM ŲJŲ TERŠAL Ų KIEKIS IR MARŠRUTO ĮVERTI­
NIMAS  
9.1. Bandymas atliekamas pagal šio priedo 1 pried ėlio nuostatas.  
9.2. Maršrutas turi atitikti 4–8 dalyse išd ėstytus reikalavimus.  
9.3. Neleidžiama jungti važiuojant skirtingais maršrutais gaut ų duomenų 
arba keisti ar pašalinti važiuojant tam tikru maršrutu gaut ų duomenų, 
išskyrus 6.8 punkto nuostatas d ėl ilgų sustojim ų. 
▼M1 
9.4. Pagal 9.2 punkt ą nustačius maršruto tinkamum ą, taikant šio priedo 5 
ir 6 pried ėliuose išd ėstytus metodus apskai čiuojamas išmetam ųjų 
teršalų kiekis. 6 pried ėlis ne iš išor ės įkraunamoms hibridin ėms elek­
trinėms transporto priemon ėms (apibr ėžtoms 1.2.40 punkte) taikomas 
tik tuo atveju, jeigu varom ųjų ratų galia nustatyta matuojant rato 
stebulės sukimo moment ą. Iš išorės įkraunamų hibridini ų elektrini ų 
transporto priemoni ų išmetam ųjų teršalų kiekis apskai čiuojamas 
taikant šio priedo 7c pried ėlyje išdėstytą metodą. 
▼B 
9.5. Jeigu tam tikr ą laikotarp į aplinkos s ąlygų diapazonas pagal 5.2 punkt ą 
laikomas išpl ėstiniu, pagal 4 pried ėlį apskaičiuotas šiuo laikotarpiu 
išmestų teršalų kiekis dalijamas iš 1,6 ir tik tada vertinama atitiktis 
šio priedo reikalavimams. Ši nuostata netaikoma nustatant išmetamo 
anglies dioksido kiek į. 
▼M1 
9.6. Šaltojo paleidimo apibr ėžtis pateikta šio priedo 4 pried ėlio 4 punkte. 
Šaltojo paleidimo metu išmetami dujini ų teršalų ir kietųjų dalelių 
kiekiai turi b ūti įtraukti į įprastą įvertinimą, atliekam ą pagal 5 ir 6 
priedėlius. Iš išor ės įkraunamų hibridini ų elektrini ų transporto prie ­
monių išmetam ųjų teršalų kiekis apskai čiuojamas taikant šio priedo 
7c priedėlyje išdėstytą metodą. 
Jeigu paskutines tris valandas iki bandymo transporto priemon ė buvo 
jam rengiama į 5.2 punkte nustatyt ą išplėstinį diapazon ą patenkan čios 
vidutinės temperat ūros sąlygomis, IIIA priedo 9.5 punkto nuostatos 
taikomos šaltojo paleidimo tarpsniui, net jei važiavimo s ąlygos neati ­
tinka išpl ėstinio temperat ūros diapazono. Korekcinis koeficientas 1,6 
gali būti taikomas tik kart ą. Korekcinis koeficientas 1,6 taikomas 
išmetamiesiems teršalams, bet ne CO  2 ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 135  
1 priedėlis 
Transporto priemoni ų išmetam ųjų teršalų kiekio nustatymo nešiojam ąja 
išmetamųjų teršalų kiekio matavimo sistema (PEMS) bandymo proced ūra 
1. Įvadas  
Šiame pried ėlyje aprašyta lengv ųjų keleivini ų ir komercini ų transporto 
priemonių išmetam ųjų teršalų kiekio nustatymo nešiojam ąja išmetam ųjų 
teršalų kiekio matavimo sistema bandymo proced ūra. 
2. Simboliai, parametrai ir vienetai  
≤ — mažesnis arba lygus  
# — kiekis  
#/m  3 — kiekis kubiniam metrui  
% — procentas  
°C — Celsijaus skal ės laipsnis  
g — gramas  
g/s — gramai per sekund ę 
h — valanda  
Hz — hercas  
K — kelvinas  
kg — kilogramas  
kg/s — kilogramai per sekund ę 
km — kilometras  
km/h — kilometrai per valand ą 
kPa — kilopaskalis  
kPa/min — kilopaskaliai per minut ę 
l — litras  
l/min — litrai per minut ę 
m — metras  
m 3 — kubinis metras  
mg — miligramas  
min — minut ė 
p e — sumažintas sl ėgis [kPa]  
q vs — sistemos t ūrinis srautas [l/min]  
ppm — milijonin ė dalis  ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 136  
ppmC  1 — milijonin ė anglies ekvivalento dalis  
rpm — s ūkių skaičius per minut ę 
s — sekund ė 
V s — sistemos t ūris [l]  
3. Bendrieji reikalavimai  
3.1. PEMS  
Atliekant bandym ą naudojama PEMS, kuri ą sudaro 3.1.1–3.1.5 punktuose 
apibūdinti komponentai. Jeigu reikia, galima užtikrinti ryš į su transporto 
priemonės ECU siekiant nustatyti 3.2 punkte nurodytus atitinkamus 
variklio ir transporto priemon ės parametrus.  
3.1.1. Teršal ų koncentracijos išmetamosiose dujose nustatymo analizatoriai.  
3.1.2. Išmetam ųjų dujų masės srauto matavimo ar nustatymo matuoklis ar 
keletas matuokli ų arba jutiklis (-iai).  
3.1.3. Globalin ė padėties nustatymo sistema, taikoma nustatant transporto prie ­
monės padėtį, altitudę ir važiavimo greit į. 
3.1.4. Jeigu taikoma, aplinkos oro temperat ūros, santykinio dr ėgnio, oro sl ėgio 
ir transporto priemon ės greičio matavimo jutikliai ir kiti įtaisai, kurie n ėra 
transporto priemon ės komponentai.  
3.1.5. Nuo transporto priemon ės nepriklausomas energij ą PEMS tiekiantis 
šaltinis.  
3.2. Bandymo parametrai  
Šio priedėlio 1 lentel ėje išdėstyti bandymo parametrai matuojami ir regist ­
ruojami naudojant pastov ų 1,0 Hz arba aukštesn į dažnį ir įtraukiami į 
ataskaitą pagal 8 pried ėlio reikalavimus. Jeigu nustatomi ECU parametrai, 
jie turėtų būti pateikiami gerokai aukštesniu dažniu negu naudojant PEMS 
užregistruoti parametrai. PEMS analizatoriai, srauto matuokliai ir jutikliai 
turi atitikti šio priedo 2 ir 3 pried ėliuose išd ėstytus reikalavimus.  
1 lentelė 
Bandymo parametrai  
Parametras  Rekomenduojamas 
vienetas  Šaltinis (  8 ) 
▼M1 
THC koncentracija (  1 ), ( 4 ) ppm C  1 Analizatorius  
CH  4 koncentracija (  1 ), ( 4 ) ppm C  1 Analizatorius  
NHMC koncentracija (  1 ), ( 4 ) ppm C  1 Analizatorius (  6 ) 
▼B 
CO koncentracija (  1 ), ( 4 ) ppm  Analizatorius  
CO  2 koncentracija (  1 ) ppm  Analizatorius  ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 137  
Parametras  Rekomenduojamas 
vienetas  Šaltinis (  8 ) 
NO  x koncentracija (  1 ), ( 4 ) ppm  Analizatorius (  7 ) 
KD koncentracija (  4 ) #/m  3 Analizatorius  
Išmetamųjų dujų masės srautas  kg/s  EFM, bet koks 2 pried ėlio 7 punkte apra ­ 
šytas metodas  
Aplinkos oro dr ėgnis %  Jutiklis  
Aplinkos temperat ūra K  Jutiklis  
Aplinkos sl ėgis kPa  Jutiklis  
Transporto priemon ės greitis  km/h  Jutiklis, GPS arba ECU (  3 ) 
Transporto priemon ės platuma  Laipsnis  GPS  
Transporto priemon ės ilguma  Laipsnis  GPS  
Transporto priemon ės altitudė ( 5 ), ( 9 ) M  GPS arba jutiklis  
Išmetamųjų dujų temperat ūra (  5 ) K  Jutiklis  
Variklio aušinamojo skys čio temperat ūra (  5 ) K Jutiklis arba ECU  
Variklio s ūkių skaičius (  5 ) rpm  Jutiklis arba ECU  
Variklio sukimo momentas (  5 ) Nm  Jutiklis arba ECU  
Varomosios ašies sukimo momentas (  5 ) Nm  Ratlankio sukimo momento matuoklis  
Pedalo pad ėtis (  5 ) %  Jutiklis arba ECU  
Variklio degal ų srautas (  2 ) g/s  Jutiklis arba ECU  
Variklio įsiurbiamo oro srautas (  2 ) g/s  Jutiklis arba ECU  
Trikties b ūsena (  5 ) —  ECU  
Įsiurbiamo oro temperat ūra K  Jutiklis arba ECU  
Regeneravimo b ūsena (  5 ) —  ECU  
Variklio alyvos temperat ūra (  5 ) K  Jutiklis arba ECU  
Įjungtoji pavara (  5 ) #  ECU  
Ketinama įjungti pavara (pvz., pavar ų 
perjungimo indikatorius) (  5 ) # ECU  
Kiti transporto priemon ės duomenys (  5 ) nenurodyta  ECU  
( 1 ) Turi būti matuojama dr ėgnų dujų koncentracija arba ji turi b ūti perskai čiuojama, kaip aprašyta 4 pried ėlio 8.1 punkte. 
( 2 ) Turi būti nustatoma tik tuo atveju, jeigu apskai čiuojant išmetam ųjų dujų masės srautą taikomi netiesioginiai metodai 
pagal 4 pried ėlio 10.2 ir 10.3 punktus. 
( 3 ) Metodas pasirenkamas pagal 4.7 punkt ą. 
( 4 ) Parametras yra privalomas, tik jei matavim ą atlikti reikalaujama pagal IIIA priedo 2.1 punkt ą. 
( 5 ) Turi būti nustatomas tik tuo atveju, jeigu b ūtina patikrinti transporto priemon ės būseną ir eksploatavimo s ąlygas. 
( 6 ) Galima apskai čiuoti remiantis THC ir CH  4 koncentracijomis pagal 4 pried ėlio 9.2 punkt ą. 
( 7 ) Galima apskai čiuoti remiantis išmatuotomis NO ir NO  2 koncentracijomis. 
( 8 ) Galima naudoti kelet ą parametr ų šaltinių. 
( 9 ) Pirmenybinis šaltinis yra aplinkos sl ėgio jutiklis.  
3.3. Transporto priemon ės parengimas  
Ruošiant transporto priemon ę turi būti atliekama ir bendroji tinkamo 
bandomosios transporto priemon ės techninio veikimo patikra.  ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 138  
3.4. PEMS montavimas  
▼M1 
3.4.1.  Bendrosios pastabos  
Montuojant PEMS turi b ūti laikomasi PEMS gamintojo nurodym ų ir 
vietinių sveikatos ir saugos reikalavim ų. PEMS tur ėtų būti sumontuojama 
taip, kad atliekant bandym ą elektromagnetini ų trukdžių, smūgių, vibra­
cijos, dulki ų ir temperat ūros pokyčių poveikis b ūtų kuo mažesnis. Sumon ­
tavus ir naudojant PEMS turi b ūti užtikrinama apsauga nuo nuot ėkių ir 
sumažinami šilumos nuostoliai. Sumontavus ir naudojant PEMS neturi 
būti keičiamas išmetam ųjų dujų pobūdis arba neleistinai padidinamas 
išmetimo vamzdžio ilgis. Siekiant išvengti kiet ųjų dalelių susidarymo, 
kai atliekant bandym ą nusistovi tik ėtina išmetam ųjų dujų temperat ūra, 
jungtys turi b ūti termiškai stabilios. Sujungiant transporto priemon ės 
išmetamųjų dujų išleidimo ang ą su jungiamuoju vamzdžiu nerekomen ­
duojama naudoti iš elastomero pagamint ų jungiam ųjų detalių. Jeigu 
naudojamos iš elastomero pagamintos jungiamosios detal ės, jos neturi 
turėti jokio s ąlyčio su išmetamosiomis dujomis, kad b ūtų išvengta dirb ­
tinių produktų susidarymo varikliui veikiant didele apkrova.  
3.4.2.  Leidžiamasis priešsl ėgis 
Sumontavus PEMS ėminių ėmiklius ir juos naudojant, sl ėgis išmetam ųjų 
dujų išleidimo angoje neturi nepagr įstai padid ėti taip, kad gal ėtų būti 
padarytas poveikis matavimo rezultat ų reprezentatyvumui. Tod ėl reko­
menduojama toje pa čioje plokštumoje montuoti tik vien ą ėminių ėmiklį. 
Jeigu techniniu poži ūriu įmanoma, bet kokio ilgintuvo, naudojamo 
palengvinti ėminių ėmimą ar sujungim ą su išmetam ųjų dujų masės srauto 
matuokliu, skerspj ūvio plotas gali b ūti tapatus išmetam ųjų dujų išleidimo 
vamzdžio skerspj ūvio plotui arba didesnis. Jeigu ėminių ėmikliai užtveria 
nemažą išmetimo vamzdžio skerspj ūvio ploto dal į, tipo patvirtinimo insti ­
tucija gali pareikalauti išmatuoti priešsl ėgį. 
3.4.3.  Išmetam ųjų dujų masės srauto matuoklis  
Jeigu naudojamas išmetam ųjų dujų masės srauto matuoklis (EFM), jis 
tvirtinamas prie transporto priemon ės išleidimo vamzdžio (-i ų) pagal 
EFM gamintojo rekomendacij ą. EFM matavimo diapazonas turi atitikti 
per bandym ą tikėtiną išmetamųjų dujų masės srauto matuoklio diapazon ą. 
Sumontuotas EFM ir bet kokios išmetam ųjų dujų išleidimo vamzdžio 
pereinamosios jungtys ar jungiamosios detal ės neturi daryti neigiamo 
poveikio variklio ar išmetam ųjų dujų papildomo apdorojimo sistemos 
veikimui. Iš kiekvienos srauto jutiklio pus ės dedamas tiesus ne mažesnio 
nei keturi vamzdeliai arba 150 mm skersmens (nelygu, kuris dydis yra 
didesnis) vamzdelis. Atliekant daugiacilindrio variklio su šakotu išmeta ­
mųjų dujų kolektoriumi bandym ą, rekomenduojama išmetam ųjų dujų 
srauto matuokl į montuoti už kolektori ų susijungimo vietos ir padidinti 
vamzdyno skersmen į, kad būtų suformuotas lygiavertis arba didesnis 
skerspjūvio plotas, kuriame b ūtų imami ėminiai. Jeigu ši ų priemoni ų 
taikyti nėra galimyb ės, išmetam ųjų dujų srautas gali b ūti matuojamas 
keliais išmetam ųjų dujų srauto matuokliais, jeigu tipo patvirtinimo insti ­
tucijos leidžia tai daryti. Atsižvelgiant į įvairias išmetam ųjų dujų išleidimo 
vamzdžių konfigūracijas, skirtingus matmenis ir išmetam ųjų dujų masės 
srautus, renkantis ir montuojant išmetam ųjų dujų masės srauto matuokl į 
(-ius) gali tekti priimti kitokius inžinerine nuovoka pagr įstus sprendimus. 
Leidžiama montuoti EFM, kurio skersmuo mažesnis už išmetam ųjų dujų 
išleidimo angos skersmen į ar daugybini ų išleidimo ang ų bendrą skersp­
jūvio plotą, jeigu dėl to padid ėtų matavimo tikslumas ir neb ūtų daromas 
neigiamas poveikis 3.4.2 punkte nurodytai papildomo išmetam ųjų dujų 
apdorojimo sistemai. EFM įrengimą rekomenduojama patvirtinti doku ­
mentais, naudojant nuotraukas.  
▼B 
3.4.4.  Globalin ė padėties nustatymo sistema (GPS).  
GPS antena tur ėtų būti montuojama, pvz., kuo aukštesn ėje vietoje, kad 
būtų užtikrinamas geras palydovo signalo pri ėmimas. Sumontuota GPS 
antena turi kuo mažiau trukdyti transporto priemon ės veikimui.  ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 139  
3.4.5.  Jungtis su variklio valdymo įtaisu (ECU)  
Jeigu pageidaujama, atitinkamus 1 lentel ėje išvardytus transporto prie ­
monės ir variklio parametrus galima registruoti duomen ų registruotuvu, 
kuris su ECU arba transporto priemon ės tinklu sujungtas laikantis stan ­
dartų, pvz., ISO 15031-5 arba SAE J1979, OBD-II, EOBD arba WWH- 
OBD. Jeigu taikoma, gamintojai turi nurodyti žymenis, kad b ūtų įmanoma 
identifikuoti reikiamus parametrus.  
3.4.6.  Jutikliai ir pagalbin ė įranga  
Transporto priemon ės greičio jutikliai, temperat ūros jutikliai, aušalo 
termoelementai ar bet kokie kiti matuokliai, kurie n ėra transporto prie ­
monės komponentai, turi b ūti sumontuoti taip, kad atitinkamo parametro 
vertė būtų išmatuojama laikantis reprezentatyvumo, patikimumo ir tiks ­
lumo reikalavim ų, nedarant neigiamo poveikio transporto priemon ės 
eksploatavimui bei kit ų analizatori ų, srauto matuokli ų, jutiklių veikimui 
ir signalams. Jutikli ų ir pagalbin ės įrangos maitinimo šaltinis turi b ūti 
nepriklausomas nuo transporto priemon ės. Naudojant transporto prie ­
monės akumuliatori ų leidžiama įjungti su sauga susijus į ne transporto 
priemonės kabinoje esan čių PEMS komponent ų fiksavimo ir montavimo 
įtaisų apšvietim ą. 
▼M1 
3.5. Išmetam ųjų teršalų ėminių ėmimas  
Išmetamųjų teršalų ėminių ėmimas turi b ūti reprezentatyvus ir atliekamas 
ten, kur išmetamosios dujos yra tinkamai sumaišomos ir kur aplinkos oro 
poveikis už ėminių ėmimo viet ų nėra didelis. Jeigu reikia, išmetam ųjų 
teršalų ėminiai turi b ūti imami už išmetam ųjų dujų masės srauto 
matuoklių, tačiau ne mažesniu kaip 150 mm atstumu nuo srauto jutiklio. 
Ėminių ėmikliai ne mažesniu negu 200 mm arba už išmetam ųjų dujų 
išleidimo vamzdžio vidin į skersmen į tris kartus didesniu atstumu (nelygu, 
kuri vertė yra didesn ė) turi būti montuojami ten, kur išmetamosios dujos 
iš PEMS ėminių ėmimo įrangos patenka į aplinką. Jeigu atgalinis srautas 
perduodamas iš PEMS į išmetam ųjų dujų išleidimo vamzd į, šis procesas 
turi vykti už ėminių ėmiklio taip, kad varikliui veikiant neb ūtų daromas 
poveikis išmetamosioms dujoms ėminių ėmimo vietoje (-ose). Jeigu 
pakeičiamas ėminių ėmimo linijos ilgis, patikrinamas ir prireikus patai ­
somas ėminių perdavimo laikas.  
Jei variklis yra su papildomo išmetam ųjų teršalų apdorojimo sistema, 
išmetamųjų teršalų ėminys imamas už papildomo išmetam ųjų teršalų 
apdorojimo sistemos. Atliekant transporto priemon ės su šakotu išmeta ­
mųjų dujų kolektoriumi bandym ą, ėminių ėmiklio įleidimo anga turi 
būti kuo toliau pasroviui siekiant užtikrinti, kad ėminys atitikt ų visų 
cilindrų išmetam ųjų dujų vidutinę vertę. Jeigu tai daugiacilindriai varik ­
liai, turintys atskiras išmetimo kolektori ų grupes, kaip antai „V“ formos 
variklio konfig ūracija, ėminių ėmiklis turi b ūti dedamas už kolektori ų 
susijungimo vietos. Jei d ėl technini ų priežasčių to padaryti ne įmanoma, 
ėminiai gali b ūti imami keliolikoje viet ų, kuriose yra tinkamai išmaišyt ų 
išmetamųjų dujų, jeigu tipo patvirtinimo institucijos leidžia tai daryti. 
Šiuo atveju ėminių ėmiklių skaičius ir vietos turi kuo labiau atitikti išme ­
tamųjų dujų srauto matuokli ų skaičių ir vietas. Jeigu išmetam ųjų dujų 
srautas nėra tolygus, turi b ūti svarstoma galimyb ė užtikrinti proporcing ą 
ėminių ėmimą arba ėminių ėmimą naudojant kelet ą analizatori ų. 
Jeigu matuojamos kietosios dalel ės, išmetam ųjų dujų ėminys turi b ūti 
imamas išmetam ųjų dujų srauto viduryje. Jeigu imant išmetam ųjų teršalų 
ėminius naudojami keli ėmikliai, kiet ųjų dalelių ėminių ėmiklis tur ėtų būti 
dedamas prieš kitus ėminių ėmiklius. Kiet ųjų dalelių ėminių ėmiklis netu ­
rėtų trukdyti imti dujini ų teršalų ėminių. Ėminių ėmiklio tipas ir specifi ­
kacijos ir jo įrengimas turi b ūti išsamiai pavirtinti dokumentais.  ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 140  
Jei matuojamas angliavandenili ų kiekis, ėminių ėmimo linija turi b ūti 
kaitinama iki 463 ± 10 K (190 ± 10 °C) temperat ūros. Ėminių ėmimo 
linijos temperat ūra turi būti palaikoma ne žemesn ė negu 333 K (60 °C), 
jei matuojamas kit ų dujinių komponent ų kiekis naudojant aušintuv ą arba 
jo nenaudojant, siekiant išvengti kondensato ir užtikrinti reikiam ą įvairių 
dujų skverbties veiksmingum ą. Žemojo sl ėgio ėminių ėmimo sistemose 
temperatūrą galima mažinti atsižvelgiant į slėgio sumaž ėjimą, jeigu 
naudojant ėminių ėmimo sistem ą užtikrinamas vis ų reglamentuojam ų 
dujinių teršalų 95 % skverbties veiksmingumas. Jeigu imami kiet ųjų 
dalelių, kurios nepraskiestos išmetimo vamzdyje, ėminiai, ėminių 
ėmimo linija nuo neapdorot ų išmetam ųjų dujų ėminių ėmimo vietos iki 
praskiedimo vietos arba kiet ųjų dalelių detektoriaus turi b ūti kaitinama iki 
ne žemesn ės negu 373 K (100 °C) temperat ūros. Ėminys kiet ųjų dalelių 
ėmimo linijoje turi b ūti trumpiau negu 3 sekundes, kol bus pasiekta 
pirmojo skiedimo vieta ar kiet ųjų dalelių detektorius.  
Visos ėminių ėmimo sistemos dalys – nuo išmetimo vamzdžio iki kiet ųjų 
dalelių detektoriaus, – kurios lie čiasi su neapdorotomis arba praskiestomis 
išmetamosiomis dujomis, turi b ūti sukonstruotos taip, kad kiet ųjų dalelių 
nusėdimas būtų kuo mažesnis. Visos dalys turi b ūti pagamintos iš anti ­
statinių medžiag ų, kad būtų išvengta elektrostatikos reiškini ų. 
▼B 
4. PARENGIAMOSIOS BANDYM Ų PROCED ŪROS  
4.1. PEMS nuot ėkio patikra  
Sumontavus PEMS atliekama nuot ėkio patikra; pagal PEM gamintojo 
nurodymus arba pagal toliau išd ėstytus reikalavimus kiekviena transporto 
priemonėje sumontuota PEMS patikrinama bent vien ą kartą. Zondas 
atjungiamas nuo išmetam ųjų dujų sistemos, o galas užkemšamas. Įjun­
giamas analizatoriaus siurblys. Jeigu n ėra nuotėkio, užbaigus pradin į 
stabilizavimo tarpsn į visi srauto matuokliai turi apytikriai rodyti nul į. 
Priešingu atveju patikrinamos ėminių ėmimo linijos ir pašalinama triktis.  
Nuotėkio srauto vert ė vakuumo pus ėje neturi b ūti didesnė negu 0,5 proc. 
srauto, naudojamo toje tikrinamoje sistemos dalyje. Naudojamiems srau ­
tams įvertinti galima taikyti srautus per analizatori ų ir per aplenkiamuo ­
sius kanalus.  
Kitas būdas –ištuštinti sistem ą pasiekiant bent 20 kPa vakuum ą (80 kPa 
absoliučiojo slėgio). Po pradinio stabilizavimo tarpsnio sl ėgio padid ėjimas  
Δp (kPa/min.) sistemoje neturi viršyti: 
Δp ¼ p e 
V s Ü q vs Ü 0:005 
Kitas būdas – taikyti palaipsn į koncentracijos kitim ą ėminio ėmimo linijos 
pradžioje, pereinant nuo nulio nustatymo duj ų prie patikros duj ų, tačiau 
išlaikant tokias pa čias slėgio sąlygas, kokios yra taikomos sistem ą naudo­
jant įprastu būdu. Jeigu po tam tikro tarpsnio teisingai sukalibruoto anali ­
zatoriaus rodmuo sudaro ≤ 99 proc., palyginti su įleistų dujų koncentra ­
cija, būtina pašalinti nuot ėkį. 
▼M1 
4.2. PEMS įjungimas ir stabilizavimas  
PEMS įjungiama, šildoma ir stabilizuojama pagal PEMS gamintojo nuro ­
dymus tol, kol pagrindiniai veikimo parametrai, pvz., sl ėgio, temperat ūros 
ir srautų vertės, pasiekia nustatyt ąsias eksploatacines vertes prieš 
bandymo pradži ą. Siekiant užtikrinti tinkam ą veikimą, kol transporto prie ­
monė kondicionuojama prieš bandym ą, PEMS gali b ūti laikoma įjungta 
arba gali b ūti šildoma ir stabilizuojama. Sistema turi veikti be klaid ų ir 
neturi perduoti kritini ų įspėjamųjų signalų. ▼M1
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 141  
4.3. Ėminių ėmimo sistemos parengimas  
Iš ėminių ėmiklio ir ėminių ėmimo linijos sudaryta ėminių ėmimo sistema 
parengiama bandymams atlikti laikantis PEMS gamintojo nurodym ų. Turi 
būti užtikrinama, kad ėminių ėmimo sistema b ūtų švari ir kad joje neb ūtų 
susikondensavusios dr ėgmės. 
▼B 
4.4. Išmetam ųjų dujų masės srauto matuoklio (EFM) parengimas  
Jeigu EFM naudojamas išmetam ųjų dujų srautui matuoti, jis yra prapu ­ 
čiamas ir parengiamas naudoti pagal EFM gamintojo nurodymus. Naudo ­
jant šią procedūrą, jeigu b ūtina, iš linij ų ir susijusi ų matavimo ang ų 
pašalinamas kondensatas ir nuos ėdos. 
4.5. Išmetam ųjų dujinių teršalų kiekio matavimo analizatori ų patikra ir 
kalibravimas  
Analizatori ų nulinio atsako ir atsako į patikros dujas kalibravimas atlie ­
kamas naudojant kalibravimo dujas, atitinkan čias 2 pried ėlio 5 punkto 
reikalavimus. Pasirenkamos kalibravimo dujos, kurios yra suderinamos 
su per RDE bandym ą tikėtinu teršal ų koncentracijos intervalu. Siekiant 
sumažinti analizatoriaus poslink į, nulio ir matavimo intervalo kalibra ­
vimas turi b ūti atliekamas esant aplinkos temperat ūrai, kuri kuo labiau 
atitiktų važiavimo metu įrangą veikiančią temperat ūrą. 
▼M1 
4.6. Išmetam ų kietųjų dalelių kiekio matavimo analizatoriaus patikra  
Analizatoriaus nulinis lygis registruojamas imant „HEPA“ filtru išvalyto 
aplinkos oro ėminius atitinkamoje ėminių ėmimo vietoje, paprastai ėminių 
ėmimo linijos įleidimo angoje. Signalas registruojamas pastoviu ne 
mažesniu negu 1,0 Hz dažniu per 2 minu čių tarpsnį ir suvidurkinamas; 
galutinė koncentracijos vert ė turi atitikti gamintojo nurodymus, bet neturi 
būti didesnė nei 5 000 kiet ųjų dalelių viename kubiniame centimetre.  
▼B 
4.7. Transporto priemon ės greičio nustatymas  
Transporto priemon ės greitis nustatomas taikant bent vien ą iš šių metodų: 
a) GPS; jeigu transporto priemon ės greitis nustatomas naudojant GPS, 
bendras maršruto ilgis turi b ūti palyginamas su matavimais, atliktais 
taikant kit ą metodą pagal 4 pried ėlio 7 punkt ą; 
b) jutiklį (pvz., optin į ar mikrobang ų jutiklį); jeigu transporto priemon ės 
greitis nustatomas naudojant jutikl į, važiavimo grei čio matavimai turi 
atitikti 2 pried ėlio 8 punkto reikalavimus arba bendras maršruto ilgis, 
nustatytas naudojant jutikl į, turi būti palyginamas su atskaitiniu 
atstumu, apskai čiuotu naudojantis skaitmeniniu keli ų tinklu arba topo ­
grafiniu žem ėlapiu. Naudojant jutikl į nustatytas bendras maršruto ilgis 
nuo atskaitinio maršruto ilgio neturi skirtis daugiau negu 4 proc.;  
c) ECU; jeigu transporto priemon ės greitis nustatomas naudojant ECU, 
bendras maršruto ilgis turi b ūti patvirtinamas pagal 3 pried ėlio 3 
punkto nuostatas, o ECU perduodamas važiavimo grei čio signalas 
prireikus sureguliuojamas, kad atitikt ų 3 pried ėlio 3.3 punkto 
reikalavimus. Kitas b ūdas – palyginti bendr ą maršruto ilg į, nustatyt ą ▼M1
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 142  
naudojant ECU, su atskaitiniu atstumu, apskai čiuotu naudojantis skait ­
meniniu keli ų tinklu arba topografiniu žem ėlapiu. Naudojant ECU 
nustatytas bendras maršruto ilgis nuo atskaitinio neturi skirtis daugiau 
negu 4 proc.  
4.8. PEMS parengties patikra  
Turi būti patikrinama, ar visos jutikli ų ir, jeigu reikia, ECU jungtys 
atitinka reikalavimus. Jeigu nustatoma, kokie yra variklio parametrai, 
turi būti užtikrinama, kad ECU perduodamos vert ės būtų teisingos 
(pvz., nulin ė variklio s ūkių skaičiaus [rpm] vert ė, jei vidaus degimo 
variklis yra išjungtas, bet raktas yra pasuktas).  ►M1 PEMS turi veikti 
be klaidų ir neturi perduoti kritini ų įspėjamųjų signalų. ◄ 
5. IŠMETAM ŲJŲ TERŠAL Ų KIEKIO NUSTATYMO BANDYMAS  
▼M1 
5.1. Bandymo pradžia  
Ėminių ėmimas, matavimas ir parametr ų registravimas pradedamas prieš 
užvedant varikl į. Siekiant palengvinti laiko suderinim ą, rekomenduojama 
parametrus, kuriems taikomas laiko suderinimo kriterijus, registruoti vienu 
duomenų registravimo įtaisu arba naudojant sinchronizuot ą laiko žym ą. 
Prieš užvedant varikl į ir iš karto po jo užvedimo turi b ūti patvirtinama, 
kad duomen ų registruotuvas registruoja visus b ūtinus parametrus.  
5.2. Bandymas  
Ėminių ėmimas, matavimas ir parametr ų registravimas turi b ūti tęsiamas 
per visą transporto priemon ės išmetam ųjų teršalų kiekio važiuojant keliu 
nustatymo bandymo laik ą. Variklį galima išjungti ir paleisti, ta čiau išme­
tamųjų teršalų ėminių ėmimas ir parametr ų registravimas neturi b ūti 
nutraukiamas. Visi įspėjamieji signalai, kuriais gali b ūti pranešama apie 
PEMS trikt į, turi būti užregistruojami dokumentuose ir patikrinami. Jeigu 
atliekant bandym ą perduodamas bet koks (-ie) klaidos signalas (-ai), 
bandymas turi b ūti laikomas negaliojan čiu. Registruojant parametrus turi 
būti užregistruojama daugiau negu 99 % vis ų duomen ų. Matavim ą ir 
duomenų registravim ą galima nutraukti trumpesniam negu 1 % viso marš ­
ruto trukm ės laikui, ta čiau ne ilgiau negu 30 sekundži ų iš eilės ir tik tuo 
atveju, jeigu d ėl nenumatyt ų priežasčių nutraukiamas signalo perdavimas 
arba jeigu ketinama atlikti technin ę PEMS prieži ūrą. Pertraukas galima 
registruoti tiesiogiai naudojant PEMS, ta čiau pertrauk ų neleidžiama daryti 
registruojant parametr ą ir šiam tikslui naudoti išankstin į duomenų apdo­
rojimą, jų mainus ar baigiam ąjį duomen ų apdorojim ą. Jeigu taikoma, 
savaiminis nulio nustatymas turi b ūti atliekamas naudojant susietin į 
nulio standart ą, panašų į naudotą nustatant nulin ę analizatoriaus skal ės 
vertę. Primygtinai rekomenduojama atlikti PEMS technin ę priežiūrą tais 
tarpsniais, kai transporto priemon ės greičio vertė yra 0.  
5.3. Bandymo pabaiga  
Bandymas užbaigiamas transporto priemonei užbaigus maršrut ą ir 
išjungus uždegim ą. Užbaigus maršrut ą turi būti vengiama perteklinio 
variklio veikimo tuš čiąja eiga. Duomen ų registravimas t ęsiamas tol, kol 
pasibaigia ėminių ėmimo sistemos atsako laikas.  
▼B 
6. PO BANDYMO ATLIEKAMOS PROCED ŪROS  
6.1. Išmetam ųjų dujinių teršalų kiekio matavimo analizatori ų patikra  
Norint įvertinti analizatoriaus nulio nustatym ą ir atsako poslink į, palyginti 
su prieš bandym ą atliktu kalibravimu, naudojant 4.5 punkte nurodyto ­
sioms tapa čias kalibravimo dujas patikrinamas dujini ų komponent ų anali­
zatorių nulio nustatymas ir matavimo intervalas. Prieš pradedant tikrinti 
matavimo intervalo poslink į, leidžiama nustatyti nulin ę analizatoriaus  ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 143  
vertę, jeigu buvo nustatyta, kad nulio poslinkis atitinka leidžiam ąjį diapa­
zoną. Poslinkio patikra turi b ūti atliekama kuo grei čiau po bandymo ir 
prieš išjungiant PEMS, pavienius analizatorius ar jutiklius arba juos 
perjungiant į neveikos režim ą. Prieš bandym ą ir po jo nustatyt ų rezultatų 
skirtumas turi atitikti 2 lentel ėje išdėstytus reikalavimus.  
2 lentelė 
Leidžiamas analizatoriaus poslinkis atliekant PEMS bandym ą 
▼M1 
Teršalas  Absoliutusis nulinio atsako poslinkis  Absoliutusis atsako į patikros dujas po slinkis (  1 ) 
CO  2 ≤ 2 000 ppm per bandym ą ≤ 2 % rodmens arba ≤ 2 000 ppm bandymui, nelygu, 
kuri vertė yra didesn ė 
CO ≤ 75 ppm bandymui  ≤ 2 % rodmens arba ≤ 75 ppm bandymui, nelygu, 
kuri vertė yra didesn ė 
NO  X ≤ 5 ppm bandymui  ≤ 2 % rodmens arba ≤ 5 ppm bandymui, nelygu, kuri 
vertė yra didesn ė 
CH  4 ≤ 10 ppm C  1 bandymui  ≤ 2 % rodmens arba ≤ 10 ppm C  1 bandymui, nelygu, 
kuri vertė yra didesn ė 
THC  ≤ 10 ppm C  1 bandymui  ≤ 2 % rodmens arba ≤ 10 ppm C  1 bandymui, nelygu, 
kuri vertė yra didesn ė 
( 1 ) Jeigu nulio poslinkis atitinka leidžiam ąjį diapazon ą, analizatoriaus nulio vert ės nustatym ą galima atlikti prieš matavimo 
intervalo poslinkio patikr ą. 
▼B 
Jeigu prieš bandym ą ir po jo nustatyt ų nulinio atsako ir atsako į patikros 
dujas poslinkio rezultat ų skirtumas viršija leidžiam ąjį, visi bandymo rezul ­
tatai laikomi negaliojan čiais ir bandymas kartojamas.  
▼M1 
6.2. Išmetam ų kietųjų dalelių kiekio matavimo analizatoriaus patikra  
Analizatoriaus nulinis lygis registruojamas pagal 4.6 punkt ą. 
▼B 
6.3. Per transporto priemon ės išmetam ų teršalų kiekio nustatymo 
bandymą atliktų matavim ų patikra  
Naudojant kalibruot ą analizatori ų diapazon ą turi būti nustatoma ne mažiau 
negu 90 proc. koncentracijos ver čių, gautų atlikus 99 proc. matavim ų 
galiojančių išmetam ųjų teršalų kiekio nustatymo bandymo etap ų metu. 
Atliekant vertinim ą 1 proc. naudoto bendro matavim ų skaičiaus gali 
viršyti kalibruot ą analizatori ų diapazon ą ne didesniu nei dvejetui lygiu 
koeficientu. Jeigu ši ų reikalavim ų nėra laikomasi, bandymas laikomas 
negaliojan čiu. ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 144  
2 priedėlis 
PEMS komponent ų ir signal ų specifikacijos bei kalibravimas  
1. ĮVADAS  
Šiame pried ėlyje nustatomos PEMS komponent ų ir signalų specifikacijos 
bei kalibravimas  
2. SIMBOLIAI, PARAMETRAI IR VIENETAI  
> — didesnis negu  
≥ — didesnis negu arba lygus  
% — procentas  
≤ — mažesnis negu arba lygus  
A — nepraskiesto CO  2 koncentracija [%]  
a 0 — tiesin ės regresijos linijos y ašin ė 
atkarpa  
a 1 — tiesin ės regresijos linijos nuolydis  
B — praskiesto CO  2 koncentracija [%]  
C — skiesto NO koncentracija [ppm]  
c — analizatoriaus atsakas atliekant deguo ­
nies trukdži ų patikrą 
c FS,b — visos skal ės HC koncentracija b etapu 
[ppmC  1 ] 
c FS,d — visos skal ės HC koncentracija d etapu 
[ppmC  1 ] 
c HC(w/NMC)  — HC koncentracija, kai CH  4 arba C  2 H 6 
teka per angliavandenili ų be metano 
skyriklį (NMC) (ppmC  1 
c HC(w/o NMC)  — HC koncentracija, kai CH  4 arba C  2 H 6 
teka ne per angliavandenili ų be metano 
skyriklį (NMC) (ppmC  1 ) 
c m,b — išmatuota visos skal ės HC koncentra ­
cija b etapu [ppmC  1 ] 
c m,d — išmatuota visos skal ės HC koncentra ­
cija d etapu [ppmC  1 ] 
c ref,b — atskaitin ė HC koncentracija b etapu 
[ppmC  1 ] 
c ref,d — atskaitin ė HC koncentracija d etapu 
[ppmC  1 ] 
°C — Celsijaus skal ės laipsnis  
D — neskiesto NO koncentracija [ppm]  
D e — numatoma praskiesto NO koncentracija 
[ppm]  
E — absoliutusis darbinis sl ėgis [kPa]  ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 145  
E CO2 — aušinimo CO  2 proc. 
▼M1 
E(d  p ) — PEMS kiet ųjų dalelių kiekio analizato ­
riaus našumas  
▼B 
E E — veiksmingumas pagal etan ą 
E H2O — aušinimo vandeniu proc.  
E M — veiksmingumas pagal metan ą 
E O2 — deguonies trukdžiai  
F — vandens temperat ūra [K]  
G — so čiųjų garų slėgis [kPa]  
g — gramas  
gH 2 O/kg — gramas vandens kilogramui  
h — valanda  
H — vandens gar ų koncentracija [%]  
H m — didžiausia vandens gar ų koncentracija 
[%] 
Hz — hercas  
K — kelvinas  
kg — kilogramas  
km/h — kilometrai per valand ą 
kPa — kilopaskalis  
maks. — didžiausia vert ė 
NO  X,dry — stabilizuoti NO  X vidutinės koncentra ­
cijos rodmenys, pataisyti pagal dr ėgnį 
NO  X,m — stabilizuoti NO  X vidutinės koncentra ­
cijos rodmenys  
NO  X,ref — stabilizuoti NO  X vidutinės atskaitin ės 
koncentracijos rodmenys  
ppm — milijonin ė dalis  
ppmC  1 — milijonin ė anglies ekvivalento dalis  
r 2 — determinacijos koeficientas  
s — sekund ė 
t 0 — dujų srauto pakeitimo laiko momentas 
[s] 
t 10 — laiko momentas, kai atsakas sudaro 10 
proc. galutinio rodmens  
t 50 — laiko momentas, kai atsakas sudaro 50 
proc. galutinio rodmens  ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 146  
t 90 — laiko momentas, kai atsakas sudaro 90 
proc. galutinio rodmens  
tbd — bus nustatyta v ėliau 
x — nepriklausomasis kintamasis arba 
atskaitos vert ė 
χ min — mažiausia vert ė 
y — priklausomasis kintamasis arba išma ­
tuotoji vert ė 
3. TIESIŠKUMO PATIKRA  
3.1. Bendrosios pastabos  
►M1 Analizatori ų, srauto matuokli ų, jutiklių ir signalų tikslumą ir tiesiš­
kumą turi būti įmanoma susieti su tarptautiniais ar nacionaliniais 
standartais. ◄ Visi jutikliai ar signalai, kuri ų neįmanoma tiesiogiai susieti, 
pvz., supaprastinti srauto matuokliai, turi b ūti kalibruojami taikant labo ­
ratorinį traukos stend ą, kalibruot ą pagal tarptautinius ar nacionalinius 
standartus.  
3.2. Tiesiškumo reikalavimai  
Visi analizatoriai, srauto matuokliai, jutikliai ir signalai turi atitikti 1 
lentelėje nustatytus tiesiškumo reikalavimus. Jeigu oro srauto, degal ų 
srauto, oro ir degal ų santykio arba išmetam ųjų dujų masės srauto vert ės 
nustatomos naudojant ECU, apskai čiuotas išmetam ųjų dujų masės srautas 
turi atitikti 1 lentel ėje nustatytus tiesiškumo reikalavimus.  
1 lentelė 
Matavimo parametr ų ir sistem ų tiesiškumo reikalavimai  
▼M1 
Matavimo parametras/matuoklis  jχ min Ü ða 1 Ä 1Þ þ a 0 j Nuolydis 
a 1 Standartin ė 
paklaida Standar ­
tinė įverčio 
paklaida (SEE)  Determinacijos 
koeficientas r  2 
Degalų srautas (  1 ) ne daugiau 1 %  0,98–1,02  ne daugiau 2 %  ≥ 0,990  
Oro srautas (  1 ) ne daugiau 1 %  0,98–1,02  ne daugiau 2 %  ≥ 0,990  
Išmetamųjų dujų masės srautas  ne daugiau 2 %  0,97–1,03  ne daugiau 3 %  ≥ 0,990  
Dujų analizatoriai  ne daugiau 0,5 %  0,99–1,01  ne daugiau 1 %  ≥ 0,998  
Sukimo momentas (  2 ) ne daugiau 1 %  0,98–1,02  ne daugiau 2 %  ≥ 0,990  
Kietųjų dalelių kiekio analiza- 
toriai (  3 ) ne daugiau 5 %  0,85–1,15 (  4 ) ne daugiau 10 %  ≥ 0,950  
( 1 ) Išmetam ųjų dujų masės srautą nustatyti neprivaloma. 
( 2 ) Neprivalomas parametras. 
( 3 ) Atitiktis tiesiškumo reikalavimams turi b ūti tikrinama naudojant į suodžius panašias daleles, apibr ėžtas 6.2 punkte. 
( 4 ) Duomenys bus atnaujinti remiantis klaid ų paplitimo ir atsekamumo diagramomis.  
3.3. Tiesiškumo patikros dažnumas  
3.2 punkte nustatyti tiesiškumo reikalavimai tikrinami:  
a) kiekvieno duj ų analizatoriaus atveju – ne re čiau kaip kas dvylika 
mėnesių arba kiekvien ą kartą, kai atliekamas sistemos remontas ar 
pakeičiamas koks nors komponentas, arba atliekamas koks nors pakei ­
timas, galintis tur ėti įtakos kalibravimui;  
b) kitų atitinkam ų matuokli ų, kaip antai kiet ųjų dalelių kiekio analiza ­
torių, išmetam ųjų dujų masės srauto matuokli ų ir susietinai kalibruot ų 
jutiklių, atveju – kai pastebima pažeidim ų, laikantis vidaus audito 
procedūrų arba matuoklio gamintojo nurodym ų, bet ne v ėliau kaip 
likus metams iki faktinio bandymo.  ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 147  
Tiesiogiai nesusietin ų jutiklių arba ECU signal ų atitikties 3.2 punkte 
nustatytiems tiesiškumo reikalavimams patikra atliekama susietinai kali ­
bruotu matuokliu ant traukos stendo po vien ą kartą kiekvienai PEMS 
montavimo transporto priemon ėje konfigūracijai.  
▼B 
3.4. Tiesiškumo patikros proced ūra 
3.4.1.  Bendrieji reikalavimai  
Atitinkami analizatoriai, matuokliai ir jutikliai parengiami naudoti įprasti­
nėmis jų naudojimo s ąlygomis vadovaujantis gamintojo rekomendaci ­
joms. Analizatoriai, matuokliai ir jutikliai naudojami nustatytomis tempe ­
ratūros, slėgio ir srauto s ąlygomis.  
3.4.2.  Bendroji proced ūra 
Tiesiškumas kiekvieno įprastinio naudojimo diapazono atveju tikrinamas 
atliekant šiuos veiksmus:  
a) nustatant nulio signal ą nustatoma analizatoriaus, srauto matuoklio arba 
jutiklio nulin ė vertė; į dujų analizatori ų angą kuo tiesesniu ir trum ­
pesniu duj ų keliu tiekiamas išgrynintas sintetinis oras arba azotas;  
b) analizatoriaus, srauto matuoklio arba jutiklio matavimo intervalas 
nustatomas pateikiant matavimo intervalo signal ą; į dujų analizatori ų 
angą kuo tiesesniu ir trumpesniu duj ų keliu tiekiamos atitinkamos 
patikros dujos;  
c) pakartojama a punkte nurodyta nulin ės vertės nustatymo proced ūra; 
d) tiesiškumas tikrinamas taikant ne mažiau negu 10 apytikriai vienodais 
tarpsniais paskirstyt ų ir galiojan čių atskaitos ver čių (įskaitant nulin ę 
vertę). Komponent ų koncentracijos, išmetam ųjų dujų masės srauto ar 
kitų atitinkam ų parametr ų atskaitos vert ės parenkamos taip, kad 
atitiktų atliekant išmetam ųjų teršalų kiekio nustatymo bandym ą numa­
tytą intervalą. Atliekant išmetam ųjų dujų masės srauto matavim ų 
tiesiškumo patikr ą, atskaitos taškuose leidžiama netaikyti mažesn ės 
negu 5 proc. didžiausios kalibravimo vert ės; 
e) į dujų analizatori ų angą turi būti tiekiamos žinomos koncentracijos 
dujos, kaip nurodyta 5 punkte, ir turi b ūti numatomas pakankamos 
trukmės tarpsnis, kad signalas b ūtų stabilizuojamas;  
f) vertinamos vert ės, o prireikus ir atskaitin ės vertės registruojamos 30 
sekundžių naudojant pastov ų ne mažesn į kaip 1,0 Hz dažn į; 
g) per šias 30 sekundži ų gautos aritmetin ės vidutinės vertės naudojamos 
tiesinės regresijos parametrams pagal mažiausi ųjų kvadratų metodą 
apskaičiuoti taikant ši ą geriausios sutapties lygt į: 
y ¼ a 1 x þ a 0 
čia: 
y faktinė matavimo sistemos vert ė; 
a 1 regresijos linijos nuolydis;  
x atskaitos vert ė; 
a 0 regresijos linijos ašin ė atkarpa y ašyje.  ▼M1
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 148  
y ir x standartin ė įverčio paklaida (SEE) bei determinacijos koefi ­
cientas (r  2 ) apskaičiuojami kiekvieno matavimo parametro ir sistemos 
atveju;  
h) tiesinės regresijos parametrai turi atitikti 1 lentel ėje išdėstytus reikala ­
vimus.  
3.4.3.  Tiesiškumo patikros reikalavimai naudojant traukos stend ą 
Nesusietinai kalibruoti srauto matuokliai, jutikliai ar ECU signalai, kuri ų 
negalima kalibruoti tiesiogiai taikant susietinus standartus, kalibruojami 
naudojant traukos stend ą. Taikant proced ūrą, jei įmanoma, turi b ūti laiko­
masi JT EEK taisykl ės Nr. 83 4a priedo reikalavim ų. Jeigu būtina, kali­
bruotinas matuoklis ar jutiklis turi b ūti sumontuotas bandomojoje trans ­
porto priemon ėje ir turi veikti pagal 1 pried ėlio reikalavimus. Taikant 
kalibravimo proced ūrą, jeigu įmanoma, turi b ūti laikomasi 3.4.2 punkto 
reikalavim ų; siekiant užtikrinti, kad b ūtų aprėpiama ne mažiau negu 90 
proc. didžiausios vert ės, numatytos atliekant RDE bandym ą, pasirenkama 
ne mažiau kaip 10 atitinkam ų atskaitos ver čių. 
Jei išmetam ųjų dujų srauto nustatymui reikia kalibruoti tiesiogiai nesusie ­
tiną srauto matuokl į, jutiklį arba ECU signal ą, prie transporto priemon ės 
išmetimo vamzdžio pritvirtinamas susietinas sukalibruotas etaloninis 
išmetamųjų dujų srauto matuoklis arba pastoviojo t ūrio ėminių ėmiklis. 
Turi būti užtikrinama, kad transporto priemon ės išmetamosios dujos b ūtų 
tiksliai išmatuotos naudojant išmetam ųjų dujų masės srauto matuokl į 
pagal 1 pried ėlio 3.4.3 punkte išd ėstytus reikalavimus. Transporto prie ­
monė turi būti eksploatuojama droselin į reguliatori ų nustačius į pastovią 
padėtį, kai taikoma pastovi pavara ir važiuokl ės dinamometro apkrova.  
4. DUJINI Ų KOMPONENT Ų MATAVIMO ANALIZATORIAI  
4.1. Leidžiami analizatori ų tipai  
4.1.1.  Standartiniai analizatoriai  
Dujiniai komponentai matuojami JT EEK taisykl ės Nr. 83 su 07 serijos 
pakeitimais 4A priedo 3 pried ėlio 1.3.1–1.3.5 punktuose nurodytais anali ­
zatoriais. Jeigu naudojant nedisperguojant į infraraudonosios spinduliuot ės 
analizatori ų (NDIR) matuojami ir NO, ir NO  2 , NO  2 / NO keitiklis n ėra 
būtinas.  
4.1.2.  Pakaitiniai analizatoriai  
Leidžiama naudoti bet kok į kitą 4.1.1 punkte išd ėstytų konstrukcijos 
specifikacij ų neatitinkant į analizatori ų, jeigu jis atitinka 4.2 punkto reika ­
lavimus. Gamintojas turi užtikrinti, kad, atliekant patvirtint ą RDE 
bandymą pagal šio priedo 5, 6 ir 7 punktuose nurodytas vidutinio ir 
išplėstinio diapazono s ąlygas pakaitinio analizatoriaus matavimo charak ­
teristikos, palyginti su standartiniu analizatoriumi, b ūtų lygiavert ės ar 
aukštesnės, kai matuojamos tam tikro intervalo teršal ų koncentracijos ir 
kartu susidaran čios dujos, kurias gali pagr įstai išmesti leidžiamaisiais 
degalais varomos transporto priemon ės. Gavęs prašym ą analizatoriaus 
gamintojas raštu pateikia papildom ą informacij ą, įrodydamas, kad pakai ­
tinio analizatoriaus matavimo charakteristikos nuosekliai ir patikimai 
atitinka standartinio analizatoriaus matavimo charakteristikas. Pateikiama 
ši papildoma informacija:  
a) pakaitinio analizatoriaus teorinio pagrindo ir technini ų komponent ų 
aprašymas;  
b) lygiavertiškumo įrodymas naudojant 4.1.1 punkte nurodyt ą atitinkam ą 
standartin į analizatori ų, kai, esant numatomam teršal ų koncentracijos 
intervalui ir aplinkos s ąlygoms, atliekamas JT EEK taisykl ės Nr. 83 su 
07 serijos pakeitimais 4a priede apibr ėžtas tipo patvirtinimo bandymas 
ir 3 pried ėlio 3 punkte nustatytas tinkamumo bandymas su transporto 
priemone, kurioje sumontuotas kibirkštinio uždegimo ir sl ėginio užde ­
gimo variklis; analizatoriaus gamintojas turi įrodyti lygiavertiškumo 
reikšmingum ą, atsižvelgdamas į 3 pried ėlio 3.3 punkte nustatytus 
leidžiamuosius nuokrypius;  ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 149  
c) lygiavertiškumo įrodymas naudojant 4.1.1 punkte nurodyt ą atitinkam ą 
standartin į analizatori ų, atsižvelgiant į atmosferos sl ėgio poveik į anali­
zatoriaus matavimo charakteristikoms; atliekant parodom ąjį bandymą 
nustatomas atsakas į patikros dujas, kuri ų koncentracija, atitinkanti 
analizatoriaus diapazon ą, leidžia patikrinti atmosferos sl ėgio poveik į 
šio priedo 5.2 punkte apibr ėžtomis vidutin ės ir išplėstinės altitudės 
sąlygomis. Š į bandym ą galima atlikti bandymo kameroje, kurioje 
sukuriamos altitud ės aplinkos s ąlygos;  
d) lygiavertiškumo įrodymas naudojant 4.1.1 punkte nurodyt ą atitinkam ą 
standartin į analizatori ų ir atliekant bent tris šio priedo reikalavimus 
atitinkančius transporto priemon ės išmetam ų teršalų kiekio važiuojant 
keliu nustatymo bandymus;  
e) įrodymas, kad vibracijos, greit ėjimų ir aplinkos oro temperat ūros 
poveikis analizatoriaus rodmenims neviršija analizatoriams 4.2.4 
punkte nustatyt ų triukšmo reikalavim ų. 
Tipo patvirtinimo institucijos gali prašyti pateikti papildomos lygiavertiš ­
kumą pagrindžian čios informacijos arba atsisakyti suteikti patvirtinim ą, 
jeigu atlikti matavimai rodo, kad pakaitinis analizatorius n ėra lygiavertis 
standartiniam analizatoriui.  
4.2. Analizatoriaus specifikacijos  
4.2.1.  Bendrosios nuostatos  
Be 3 punkte apibr ėžtų kiekvieno analizatoriaus tiesiškumo reikalavim ų, 
analizatoriaus gamintojas turi įrodyti, kad analizatoriaus tipai atitinka 
4.2.2–4.2.8 punktuose nustatytas specifikacijas. Analizatori ų matavimo 
intervalas ir atsako trukm ė turi būti tokie, kad b ūtų įmanoma reikiamu 
tikslumu išmatuoti išmetam ųjų dujų komponent ų koncentracij ą pagal 
taikomą išmetam ųjų teršalų standart ą pereinamosios ir nusistov ėjusios 
būklės sąlygomis. Analizatori ų jautrumas sm ūgiams, vibracijai, sen ėjimui, 
temperatūros ir oro sl ėgio pokyčiams bei elektromagnetiniams trukdžiams 
ir kitam su transporto priemone ir analizatoriaus veikimu susijusiam 
poveikiui turi b ūti kuo labiau sumažintas.  
4.2.2.  Tikslumas  
Tikslumas, t. y. analizatoriaus rodmens nuokrypis nuo atskaitin ės vertės, 
neturi viršyti 2 proc. rodmens arba 0,3 proc. visos skal ės (nelygu, kuri 
vertė didesnė). 
4.2.3.  Glaudumas  
Glaudumas, apibr ėžtas kaip 2,5 karto padaugintas 10 pakartotini ų atsakų į 
naudojamas kalibravimo ar patikros dujas standartinis nuokrypis, neturi 
būti didesnis negu 1 proc. koncentracijos visos skal ės, kai matavimo 
intervalas lygus 155 milijonin ėms dalims (ar ppmC  1 ) arba didesnis, ir 2 
proc. koncentracijos visos skal ės, kai matavimo intervalas mažesnis už 
155 milijonines dalis (ar ppmC  1 ), vertės. 
4.2.4.  Triukšmas  
Triukšmas, apibr ėžtas kaip du kartus padaugintas dešimties standartini ų 
leidžiamųjų nuokrypi ų, iš kuri ų kiekvienas apskai čiuotas pradedant 
nuliniu atsaku ir per 30 sekundži ų tarpsnį išmatuotas ne mažesniu kaip 
1,0 Hz pastoviu registravimo dažniu, kvadratinis vidurkis neturi viršyti 2 
proc. visos skal ės vertės. Į kiekvien ą iš 10 matavimo tarpsni ų turi būti 
įterpiamas 30 sekundži ų tarpsnis, per kur į analizatorius yra veikiamas 
atitinkamomis patikros dujomis. Prieš kiekvien ą ėminių ėmimo tarpsn į 
ir kiekvien ą matavimo intervalo tarpsn į turi būti numatoma pakankama 
trukmė, kad būtų galima prap ūsti analizatori ų ir ėminių ėmimo linijas.  
4.2.5.  Nulinio atsako poslinkis  
Nulinio atsako poslinkis, apibr ėžiamas kaip vidutinis atsakas į nulinės 
vertės nustatymo dujas per ne trumpesn į negu 30 sekundži ų tarpsnį, turi 
atitikti 2 lentel ėje pateiktas specifikacijas.  ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 150  
4.2.6.  Atsako į patikros dujas poslinkis  
Atsako į patikros dujas poslinkis, apibr ėžtas kaip vidutinis atsakas į 
patikros dujas per ne trumpesn į negu 30 sekundži ų tarpsnį, turi atitikti 
2 lentelėje pateiktas specifikacijas.  
2 lentelė 
Dujiniams komponentams matuoti laboratorijos s ąlygomis skirt ų analizatori ų nulinio atsako ir atsako į 
patikros dujas leidžiamasis poslinkis  
▼M1 
Teršalas  Absoliutusis nulinio atsako poslinkis  Absoliutusis atsako į patikros dujas poslinkis  
CO  2 ≤ 1 000 ppm per 4 h  ≤ 2 % rodmens arba ≤ 1 000 ppm per 4 h, nelygu, 
kuri vertė didesnė 
CO ≤ 50 ppm per 4 h  ≤ 2 % rodmens arba ≤ 50 ppm per 4 h, nelygu, kuri 
vertė didesnė 
KDK  5 000 daleli ų viename kubiniame centi ­
metre per 4h  Pagal gamintojo nurodymus  
NO  X ≤ 5 ppm per 4 h  ≤ 2 % rodmens arba 5 ppm per 4 h, nelygu, kuri 
vertė didesnė 
CH  4 ≤ 10 ppm C  1 ≤ 2 % rodmens arba ≤ 10 ppm C  1 per 4 h, nelygu, 
kuri vertė didesnė 
THC  ≤ 10 ppm C  1 ≤ 2 % rodmens arba ≤ 10 ppm C  1 per 4 h, nelygu, 
kuri vertė didesnė 
▼B 
4.2.7.  Signalo kilimo trukm ė 
Kilimo trukm ė, apibrėžta kaip laiko atkarpa nuo 10 proc. iki 90 proc. 
galutinio rodmens atsako (t  90 – t 10 ; žr. 4.4 punkt ą), neturi viršyti 3 sekun ­
džių. 
4.2.8.  Dujų džiovinimas  
Gali būti matuojamos dr ėgnos arba sausos išmetamosios dujos. Jei naudo ­
jamas koks nors duj ų džiovinimo įtaisas, jis turi kuo mažiau veikti matuo ­
jamų dujų sudėtį. Chemini ų džiovikli ų naudoti neleidžiama.  
4.3. Papildomi reikalavimai  
4.3.1.  Bendrosios nuostatos  
4.3.2–4.3.5 punkt ų nuostatomis apibr ėžiami papildomi tam tikr ų tipų 
analizatori ų veikimo charakteristik ų reikalavimai ir jos taikomos tik tais 
atvejais, jeigu min ėtas analizatorius naudojamas atliekant RDE bandymus, 
kai atliekami išmetam ųjų teršalų kiekio matavimai.  
4.3.2.  NO  X keitiklių veiksmingumo bandymas  
Jeigu naudojamas NO  X , keitiklis, pvz., NO  2 konvertuojant į NO, kad b ūtų 
galima atlikti analiz ę su chemiliuminescenciniu analizatoriumi, jo veiks ­
mingumas turi b ūti patikrintas pagal JT EEK taisykl ės Nr. 83 su 7 serijos 
pataisymais 4a priedo 3 pried ėlio 2.4 punkto reikalavimus. NO  X keitiklio 
veiksmingumas turi b ūti tikrinamas iki išmetam ųjų teršalų kiekio nusta ­
tymo bandymo likus ne daugiau negu vienam m ėnesiui.  
4.3.3.  Liepsnin ės jonizacijos detektoriaus (FID) reguliavimas  
a) Detektoriaus atsako trukm ės optimizavimas  
Jeigu matuojamas angliavandenili ų kiekis, FID turi b ūti nustatomas 
veikti intervalais, kuriuos yra nurod ęs analizatoriaus gamintojas pagal  ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 151  
JT EEK taisykl ės Nr. 83 7 pataisym ų serijos 4a priedo 3 pried ėlio 2.3.1 
punktą. Siekiant optimizuoti dažniausiai naudojamo veikimo intervalo 
atsaką, turi būti naudojamos su oru sumaišyto propano arba su azotu 
sumaišyto propano patikros dujos.  
b) Angliavandenili ų atsako koeficientai  
Jeigu yra matuojamas angliavandenili ų kiekis, naudojant su oru sumai ­ 
šytą propaną arba su azotu sumaišyt ą propaną kaip patikros dujas ir 
išgrynintą sintetinį orą arba azot ą kaip nulin ės vertės nustatymo dujas 
ir taikant JT EEK taisykl ės Nr. 83 7 pataisym ų serijos 4a priedo 3 
priedėlio 2.3.3 punkt ą, turi būti patikrintas FID angliavandenili ų atsako 
koeficientas.  
c) Deguonies trukdži ų patikra  
Deguonies trukdži ų patikra turi b ūti atliekama pradedant eksploatuoti 
FID analizatori ų ir pasibaigus svarbios technin ės priežiūros laikotar ­
piams. Pasirenkamas toks matavimo intervalas, kad deguonies trukdži ų 
patikros dujos patekt ų į viršutin į 50 proc. interval ą. Bandymas 
daromas esant reikiamai krosnies temperat ūrai. Deguonies trukdži ų 
patikros specifikacijos išd ėstytos 5.3 punkte.  
Taikoma ši proced ūra: 
i) analizatoriuje nustatoma nulin ė vertė; 
ii) analizatoriaus matavimo intervalas nustatomas naudojant 0 proc. 
deguonies mišin į, jei tai kibirkštinio uždegimo varikliai, ir 21 
proc. deguonies mišin į, jei tai sl ėginio uždegimo varikliai;  
iii) nulinis atsakas tikrinamas dar kart ą. Jeigu jis yra pakit ęs daugiau 
negu 0,5 proc. visos skal ės vertės, i ir ii etapai pakartojami;  
iv) tiekiamos 5 proc. ir 10 proc. deguonies trukdži ų patikros dujos;  
v) nulinis atsakas tikrinamas dar kart ą. Jeigu jis yra pakit ęs daugiau 
negu ± 1 proc. visos skal ės vertės, bandymas kartojamas;  
vi) deguonies trukdžiai E  O2 apskaičiuojami iv etapu kiekvien ų 
deguonies trukdži ų patikros duj ų atveju:  
E O2 ¼ ðc ref;d Ä cÞ 
ðc ref;d Þ Ü 100 
kur analizatoriaus atsakas yra:  
c ¼ ðc ref;d Ü c FS;b Þ 
c m;b Ü c m;b 
c FS;d 
čia: 
c ref,b atskaitinė HC koncentracija ii etapu [ppmC  1 ], ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 152  
c ref,d atskaitinė HC koncentracija iv etapu [ppmC  1 ], 
c FS,b visos skal ės HC koncentracija ii etapu [ppmC  1 ], 
c FS,d visos skal ės HC koncentracija iv etapu [ppmC  1 ], 
c m,b atskaitinė HC koncentracija ii etapu [ppmC  1 ], 
c m,d atskaitinė HC koncentracija iv etapu [ppmC  1 ], 
vii) deguonies trukdžiai E  O2 turi būti mažesni negu ± 1,5 proc. vis ų 
būtinų deguonies trukdži ų patikros duj ų; 
viii) jeigu deguonies trukdžiai E  O2 yra didesni negu ± 1,5 proc., 
galima imtis taisom ųjų veiksmų ir šiuo tikslu laipsniškai regu ­
liuoti oro sraut ą (renkantis didesn ę ar mažesn ę nei gamintojo 
specifikacijose nurodytoji vert ę), degalų srautą ir bandymo duj ų 
srautą; 
ix) deguonies trukdži ų patikra turi b ūti kartojama pasirinkus naujus 
nustatymus.  
4.3.4.  Angliavandenili ų be metano skyriklio (NMC) keitimo veiksmingumas  
Jeigu analizuojami angliavandeniliai, NMC galima naudoti norint paša ­
linti iš duj ų ėminio angliavandenilius be metano ir šiuo tikslu juos visus 
oksiduoti, išskyrus metan ą. Geriausia, kai metano konversija lygi 0 proc., 
o visų kitų angliavandenili ų, kurie išreikšti etanu, – 100 proc. Norint 
tiksliai išmatuoti angliavandenilius be metano (NMHC), nustatomos dvi 
veiksmingumo vert ės, taikomos skai čiuojant išmetam ą NMHC teršal ų 
kiekį (žr. 4 pried ėlio 9.2 punkt ą). Metano konversijos veiksmingumo 
nebūtina nustatyti, jeigu angliavandenili ų be metano skyriklis su lieps ­
ninės jonizacijos analizatoriumi buvo kalibruotas taikant 4 pried ėlio 9.2 
punkte nurodyt ą b metod ą ir per NMC skyrikl į leidžiant metano / oro 
kalibravimo dujas.  
a) Metano konversijos veiksmingumas  
Kalibravimo dujos metanas leidžiamos per FID aplenkiant angliavan ­
denilių be metano skyrikl į ir jo neaplenkiant; užregistruojamos dvi 
koncentracijos vert ės. Veiksmingumas pagal metan ą nustatomas 
pagal šią lygtį: 
E M ¼ 1 Ä c HCðw=NMCÞ 
c HCðw=oNMCÞ 
čia: 
c HC(w/NMC)  yra HC koncentracija, kai CH  4 teka per NMC [ppmC  1 ]; 
c HC(w/o NMC)  yra HC koncentracija, kai CH  4 teka ne per NMC 
[ppmC  1 ]. 
b) Etano konversijos veiksmingumas  
Kalibravimo dujos etanas leidžiamos per FID aplenkiant angliavande ­
nilių be metano skyrikl į ir jo neaplenkiant; užregistruojamos dvi 
koncentracijos vert ės. Veiksmingumas pagal etan ą nustatomas pagal 
šią lygtį: 
E E ¼ 1 Ä c HCðw=NMCÞ 
c HCðw=oNMCÞ 
čia: 
c HC(w/NMC)  yra HC koncentracija, kai C  2 H 6 teka per NMC 
[ppmC  1 ]; ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 153  
c HC(w/o NMC)  yra HC koncentracija, kai C  2 H 6 teka ne per NMC 
[ppmC  1 ]. 
4.3.5.  Trukdži ų poveikis  
a) Bendrosios nuostatos  
Analizatoriaus rodmen į gali paveikti ne tik analizuojamos, bet ir kitos 
dujos. Trukdži ų poveikio ir analizatori ų veikimo pagal reikalavimus 
patikrą, prieš pateikdamas juos į rinką, atlieka analizatori ų gamintojas; 
turi būti patikrinamas bent vienas b–f punktuose nurodyto kiekvieno 
tipo analizatorius ar įtaisas.  
b) CO analizatoriaus trukdži ų poveikio patikra  
Vanduo ir CO  2 gali trukdyti atlikti matavimus CO analizatoriumi. 
Todėl patikros dujos CO  2 , kurių koncentracija yra nuo 80 iki 100 
proc. visos bandant naudojamo CO analizatoriaus didžiausio veikimo 
intervalo skal ės, yra leidžiamos pro aplinkos temperat ūros vanden į, o 
analizatoriaus atsakas užregistruojamas. Analizatoriaus atsakas neturi 
būti didesnis negu 2 proc. vidutin ės CO koncentracijos, numatytos per 
įprastą transporto priemon ės išmetam ų teršalų kiekio nustatymo kelyje 
bandymą, arba ± 50 ppm (nelygu, kuri vert ė yra didesn ė). H  2 O ir CO  2 
trukdžių patikros proced ūras galima atlikti atskirai. Jeigu atliekant 
trukdžių patikrą pasirinkti H  2 O ir CO  2 lygiai viršija atliekant bandym ą 
tikėtiną didžiausi ą lygį, kiekviena nustatyta trukdži ų vertė proporcingai 
sumažinama padauginant j ą iš bandymo metu tik ėtinos didžiausiosios 
koncentracijos vert ės ir tikrosios per ši ą patikrą taikomos vert ės 
santykio. Gali b ūti atliekamos atskiros trukdži ų patikros, taikant 
mažesnę H 2 O koncentracij ą negu didžiausioji per bandym ą numatyta 
koncentracija, o gauta H  2 O trukdži ų vertė proporcingai padidinama 
padauginant j ą iš per bandym ą numatytos didžiausiosios H  2 O koncent ­
racijos vert ės ir faktin ės per šią patikrą taikomos vert ės santykio. 
Abiejų perskaičiuotų trukdžių verčių suma turi atitikti šiame punkte 
nustatytą leidžiam ąjį nuokryp į. 
c) NO  X analizatoriaus aušinimo patikra  
Dviejų rūšių dujos, turin čios įtakos chemiliuminescenciniam analiza ­
toriui (CLD) ir šildomam chemiliuminescenciniam analizatoriui 
(HCLD), yra CO  2 ir vandens garai. Aušinimo šiomis dujomis atsakas 
proporcingas j ų koncentracijai. Turi b ūti atliekamas bandymas, kad 
būtų nustatytas aušinimas esant aukš čiausioms koncentracijos vert ėms, 
tikėtinoms darant bandym ą. Jeigu CLD ir HCLD analizatoriams 
taikomi aušinimo kompensaciniai algoritmai ir tam naudojami H  2 O 
ir (arba) CO  2 matavimo analizatorius, aušinimas turi b ūti vertinamas 
veikiant šiems analizatoriams ir taikant kompensacinius algoritmus.  
i) Aušinimo CO  2 patikra  
Patikros dujos CO  2 , kurių koncentracija yra nuo 80 iki 100 proc. 
visos didžiausio veikimo intervalo skal ės, turi būti leidžiamos per 
nedisperguojant į sugerties infraraudonosios spinduliuot ės analiza­
torių (NDIR); CO  2 koncentracijos vert ė užregistruojama kaip A. 
Po to maždaug 50 proc. CO  2 praskiedžiama patikros dujomis NO 
ir leidžiama per NDIR bei CLD ar HCLD; CO  2 ir NO vert ės 
atitinkamai užregistruojamos kaip B ir C. Tuomet nutraukiamas 
CO  2 tiekimas ir per CLD ar HCLD leidžiamos tik patikros 
dujos NO, o NO vert ė užregistruojama kaip D. Aušinimas 
(proc.) apskai čiuojamas taip:  
E CO2 ¼ Ï 
1 Ä Í C Ü A 
ðD Ü AÞ Ä ðD Ü BÞ ÎB 
Ü 100 ▼B
02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 154  
čia: 
A yra neskiesto CO  2 koncentracija, išmatuota naudojant NDIR 
[%]; 
B yra praskiesto CO  2 koncentracija, išmatuota naudojant NDIR 
[%]; 
C yra praskiesto NO koncentracija, išmatuota naudojant CLD ar 
HCLD [ppm]; 
D yra neskiesto NO koncentracija, išmatuota naudojant CLD ar 
HCLD [ppm].  
Leidžiama naudoti pakaitinius CO  2 ir NO patikros duj ų skiedimo 
ir jų verčių apskaičiavimo metodus, pvz., dinamin į maišym ą / 
kompaundavim ą, jeigu gaunamas patvirtinimo institucijos prita ­
rimas. 
ii) Au šinimo vandeniu patikra  
Ši patikra atliekama matuojant tik dr ėgnų dujų koncentracij ą. 
Apskaičiuojant aušinim ą vandeniu, atsižvelgiama į patikros duj ų 
NO skiedim ą vandens garais ir į vandens gar ų koncentracijos duj ų 
mišinyje perskai čiavimą pagal koncentracijos vertes, kurias tiki ­
masi gauti atliekant išmetam ųjų teršalų kiekio nustatymo 
bandymą. Patikros dujos NO, kuri ų koncentracija yra nuo 80 iki 
100 proc. visos įprasto veikimo intervalo skal ės, turi b ūti 
leidžiamos per CLD arba HCLD; NO vert ė užregistruojama kaip  
D. Tada patikros dujos NO leidžiamos per kambario temperat ūros 
vandenį ir leidžiamos per CLD arba HCLD; NO vert ė užregist­
ruojama kaip  C. Turi būti nustatytas absoliutusis analizatoriaus 
darbinis sl ėgis ir vandens temperat ūra ir atitinkamai užregistruoti 
kaip E ir F. Turi b ūti nustatytas mišinio so čiųjų garų slėgis, atitin ­
kantis barboterio vandens temperat ūrą F, ir užregistruotas kaip  G. 
Vandens gar ų koncentracija  H [%] dujų mišinyje apskai čiuojama 
taip: 
▼C2 
H ¼ G 
E Ü 100 
▼B 
Numatoma praskiest ų NO ir vandens gar ų patikros duj ų koncent ­
racija turi b ūti užregistruojama kaip  D e , apskaičiavus ją taip:  
D e ¼ D Ü Ê 
1 Ä H 
100 Ì 
Atliekant dyzelini ų variklių išmetam ų teršalų kiekio nustatymo 
bandymą, didžiausia tik ėtina vandens gar ų išmetamosiose dujose 
koncentracija (proc.) užregistruojama kaip  H m po to, kai, padarius 
prielaidą, kad degal ų H/C santykis yra 1,8 / 1, ji apskai čiuojama 
pagal didžiausi ą CO  2 koncentracij ą A išmetamosiose dujose:  
H m ¼ 0,9 Ü A  
Aušinimo vandeniu procentas apskai čiuojamas taip:  
E H2O ¼ Í Ê D e Ä C 
D e Ì 
Ü Ê H m 
H Ì Î 
Ü 100  
čia: 
D e yra numatytoji skiesto NO koncentracija [ppm];  ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 155  
C yra išmatuotoji praskiesto NO koncentracija [ppm];  
H m yra didžiausia vandens gar ų koncentracija [%];  
H yra faktin ė vandens gar ų koncentracija [%].  
iii) Didžiausiasis leidžiamas aušinimas  
Kombinuotas aušinimas CO  2 ir vandeniu neturi viršyti 2 proc. 
visos skal ės vertės. 
d) Nedisperguojan čių infraraudonosios spinduliuot ės analizatori ų (NDIR) 
aušinimo patikra  
Angliavandeniliai ir vanduo gali sukelti teigiamus NDIR analizatoriaus 
trukdžius ir atsak ą, panašų į NO  X . NDIR analizatoriaus gamintojas turi 
taikyti ši ą patikros proced ūrą, siekdamas nustatyti, ar aušinimo 
poveikis yra ribotas:  
i) analizatorius ir aušintuvas nustatomi laikantis gamintojo nurodyt ų 
eksploatavimo nurodym ų; jie turėtų būti sureguliuoti, kad b ūtų 
parinktos tinkamiausios analizatoriaus ir aušintuvo veikimo 
charakteristikos;  
ii) atliekamas analizatoriaus nulinio atsako kalibravimas ir matavimo 
intervalo atsako kalibravimas taikant koncentracijos vertes, kurios 
tikėtinos per išmetam ųjų teršalų kiekio nustatymo bandym ą; 
iii) pasirenkamos NO  2 kalibravimo dujos, kurios kuo labiau atitikt ų 
atliekant išmetam ųjų teršalų kiekio nustatymo bandym ą tikėtiną 
didžiausią NO  2 koncentracij ą; 
iv) NO  2 kalibravimo dujos per duj ų ėminių ėmimo sistemos ėmiklį 
turi tekėti tol, kol bus stabilizuotas analizatoriaus NO  X atsakas;  
v) apskai čiuojama vidutin ė stabilizuoto NO  X koncentracija per 30 
sekundžių ir užregistruojama kaip NO  Xref ; 
vi) kalibravimo duj ų NO  2 tiekimas nutraukiamas ir ėminių ėmimo 
sistema prisotinama j ą pripildant rasos taško generatoriaus 
išėjimo srautu, nusta čius 50 °C temperat ūros rasos tašk ą. Ne 
trumpiau negu 10 minu čių iš rasos taško generatoriaus iš ėjimo 
srauto ėminių ėmimo sistema ir aušintuvu imami ėminiai, kol, 
kaip tikimasi, aušintuvas ims šalinti pastov ų vandens kiek į; 
vii) užbaigus iv punkte nurodytus veiksmus, į ėminių ėmimo sistem ą 
vėl pradedamos tiekti NO  X,ref nustatyti naudotos kalibravimo 
dujos NO  2 ir tiekiamos tol, kol stabilizuojamas bendrasis NO  X 
atsakas;  
viii) apskai čiuojama vidutin ė stabilizuoto NO  X koncentracija per 30 
sekundžių ir užregistruojama kaip NO  X,m ; 
ix) NO  X,m pakoreguojama pagal NO  X,dry , atsižvelgiant į vandens 
garų likutį, pratekėjusį pro aušintuv ą jo išleidimo temperat ūros 
ir slėgio sąlygomis;  
Apskaičiuotasis NO  X,dry turi sudaryti ne mažiau negu 95 proc. NO  X,ref . ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 156  
e) Ėminio džiovintuvas  
Naudojant ėminių džiovintuv ą šalinamas vanduo, kuris antraip daryt ų 
įtaką NO  X matavimui. Jei tai sausieji CLD analizatoriai, turi b ūti 
įrodoma, kad esant aukš čiausiai tik ėtinai vandens gar ų koncentracijai  
H m ėminių džiovintuvas CLD analizatoriuje išlaiko dr ėgnio vertę, kuri 
yra ≤ 5 g vandens / kg sauso oro (arba apytikriai 0,8 proc. H  2 O), 
atitinkančią 100 proc. santykinio dr ėgnio vertę 3,9 °C temperat ūros ir 
101,3 kPa sl ėgio sąlygomis arba maždaug 25 proc. santykin į drėgnį 
25 °C temperat ūros ir 101,3 kPa sl ėgio sąlygomis. Atitikt į galima 
įrodyti matuojant temperat ūrą šiluminio ėminio džiovintuvo iš ėjimo 
angoje arba matuojant dr ėgnį prieš pat CLD. CLD išleidimo srauto 
drėgnį taip pat galima matuoti, jeigu vienintelis į CLD tekantis srautas 
– tai srautas iš džiovintuvo.  
f) NO  2 pratekėjimas per ėminio džiovintuv ą 
Netinkamai suprojektuotame ėminio džiovintuve lik ęs skystas vanduo 
gali iš ėminio pašalinti NO  2 . Jeigu ėminio džiovintuvas naudojamas su 
NDUV analizatoriumi, už kurio n ėra NO  2 / NO konverterio, prieš 
atliekant NO  X matavimą vanduo vis d ėlto gali pašalinti NO  2 iš ėminio. 
Ėminio džiovintuvas turi b ūti toks, kad b ūtų įmanoma išmatuoti bent 
95 proc. bendro NO  2 kiekio vandens gar ų prisotintose dujose, kai NO  2 
koncentracijos vert ė atitinka didžiausi ą tikėtiną koncentracij ą atliekant 
transporto priemon ės išmetam ųjų teršalų kiekio nustatymo bandym ą. 
4.4. Analiz ės sistemos atsako trukm ės patikra  
Atliekant atsako trukm ės patikrą, analizės sistemos nustatymai turi b ūti 
tokie patys kaip atliekant transporto priemon ės išmetam ųjų teršalų kiekio 
nustatymo bandym ą (t. y. slėgis, srautai, analizatoriaus filtro nustatymai ir 
visi kiti atsako trukmei galintys tur ėti įtakos parametrai). Atsako trukm ė 
nustatoma dujoms pasikei čiant tiesiog ėminių ėmimo zondo įleidimo 
angoje. Dujos turi pasikeisti grei čiau nei per 0,1 sekund ės dalį. Bandymui 
naudojamos dujos koncentracijos vert ę turi pakeisti bent 60 proc. visos 
analizatoriaus skal ės vertės. 
Nubraižomos vis ų dujinių komponent ų koncentracijos kreiv ės. Delsos 
trukmė – laikas nuo duj ų pakeitimo ( t 0 ) iki tos akimirkos, kai atsakas 
pasiekia 10 proc. ( t 10 ) galutinio rodmens vert ės. Kilimo trukm ė apibrė­ 
žiama kaip laiko atkarpa nuo 10 proc. iki 90 proc. galutinio rodmens 
atsako (t  90 – t  10 ). Sistemos atsako trukm ė (t 90 ) susideda iš matavimo 
detektoriaus delsos trukm ės ir detektoriaus signalo kilimo trukm ės. 
Vienodinant analizatoriaus ir išmetam ųjų dujų srauto signalus pagal laik ą, 
transformacijos trukm ė apibrėžiama kaip laikas nuo poky čio (t 0 ) iki tol, 
kol atsakas pasieks 50 proc. galutinio rodmens vert ės (t 50 ). 
Visų komponent ų ir naudojam ų intervalų atveju sistemos atsako trukm ė 
turi būti ≤ 12 s, kai kilimo trukm ė yra ≤ 3 s. Jeigu angliavandeniliai be 
metano (NMC) matuojami naudojant angliavandenili ų be metano skyrikl į, 
sistemos atsako trukm ė gali būti ilgesnė negu 12 sekundži ų. 
5. DUJOS  
5.1. Bendrosios nuostatos  
Turi būti atsižvelgiama į kalibravimo duj ų ir patikros duj ų laikymo 
trukmę. Grynos ir maišytos kalibravimo dujos bei patikros dujos turi 
atitikti JT EEK taisykl ės Nr. 83 7 pakeitim ų serijos 4A priedo 3 pried ėlio 
3.1 ir 3.2 punktuose išd ėstytas specifikacijas. Be to, leidžiama naudoti 
kalibravimo dujas NO  2 . Kalibravimo duj ų NO  2 koncentracija deklaruot ąją 
koncentracijos vert ę turi atitikti dviej ų proc. tikslumu. NO  2 kalibravimo 
dujose esan čio NO kiekis neturi viršyti 5 proc. NO  2 kiekio.  ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 157  
5.2. Dujų dozatoriai  
Kalibravimo duj ų ir patikros duj ų galima pasiruošti duj ų dozatoriais, t. y. 
tiksliais maišymo įrenginiais, kuriuos naudojant skiedžiama N  2 ar sinte­
tiniu oru. Duj ų dozatoriaus tikslumas turi b ūti toks, kad praskiest ų kali­
bravimo duj ų koncentracij ą galima b ūtų nustatyti ± 2 proc. tikslumu. 
Kiekvienas kalibravimas, kuriam naudojamas duj ų dozatorius, tikrinamas 
nuo 15 proc. iki 50 proc. visos skal ės vertės. Jeigu pirmoji patikra nes ėk­
minga, gali b ūti atliekama papildoma patikra naudojant kitas kalibravimo 
dujas.  
Pasirinktinai d ųjų dozatorius gali b ūti tikrinamas tiesiniu pagal savo 
pobūdį prietaisu, pvz., su CLD naudojant NO dujas. Prietaiso intervalas 
reguliuojamas patikros dujomis, tiesiogiai tekan čiomis iki prietaiso. Duj ų 
dozatorius tikrinamas pagal naudojamus nustatymus, o vardin ė vertė turi 
būti lyginama su prietaisu išmatuota koncentracija. Šis skirtumas kiekvie ­
name taške turi b ūti ne didesnis negu ± 1 proc. vardin ės koncentracijos 
vertės. 
5.3. Deguonies trukdži ų patikros dujos  
Deguonies trukdži ų patikros dujos yra propano, deguonies ir azoto 
mišinys, jame turi b ūti propano, kurio koncentracija yra 350 ± 75 
ppmC  1 . Koncentracija nustatoma gravimetriniais metodais, taikant dina ­
minį kompandauvim ą arba atliekant bendro angliavandenili ų kiekio ir 
priemaišų chromatografin ę analizę. Deguonies trukdži ų patikros dujose 
deguonies koncentracija turi atitikti 3 lentel ėje išdėstytus reikalavimus; 
likusias deguonies trukdži ų patikros dujas sudaro išgrynintas azotas.  
3 lentelė 
Deguonies trukdži ų patikros dujos  
Variklio tipas  
Slėginio uždegimo  Kibirkštinio uždegimo  
O 2 koncentracija  21 ± 1 %  10 ± 1 %  
10 ± 1 %  5 ± 1 %  
5 ± 1 %  0,5 ± 0,5 %  
▼M1 
6. IŠMETAM ŲJŲ (KIETŲJŲ) DALELI Ų KIEKIO MATAVIMO ANALI ­
ZATORIAI  
▼B 
Šiame skirsnyje bus apibr ėžti būsimi išmetam ųjų kietųjų dalelių kiekio 
matavimo analizatori ų reikalavimai, kai matavimas taps privalomas.  
▼M1 
6.1. Bendrosios pastabos  
KDK analizatori ų sudaro išankstinio kondicionavimo blokas ir kiet ųjų 
dalelių detektorius, kurio našumas skai čiuojant maždaug 23 nm ir 
didesnio dydžio kiet ąsias daleles yra 50 %. Kiet ųjų dalelių detektori ų 
taip pat leidžiama naudoti išankstiniam aerozolio kondicionavimui. Anali ­
zatorių jautrumas sm ūgiams, vibracijai, sen ėjimui, temperat ūros ir oro 
slėgio pokyčiams bei elektromagnetiniams trukdžiams ir kitam su trans ­
porto priemone ir analizatoriaus veikimu susijusiam poveikiui turi b ūti 
kuo labiau sumažintas ir įrangos gamintojas turi aiškiai j į nustatyti savo 
pagalbinėje medžiagoje. KDK analizatorius turi b ūti naudojamas griežtai 
laikantis gamintojo deklaruot ų veikimo parametr ų. ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 158  
1 pav.  
KDK analizatoriaus konfig ūracijos pavyzdys Taškin ėmis linijomis 
pažymėtos neprivalomos dalys. EFM = išmetam ųjų dujų masės 
srauto matuoklis, d = vidinis skersmuo, PND = kiet ųjų dalelių 
skiedimo įtaisas.
  
KDK analizatorius su ėminių ėmimo vieta sujungiamas per ėminių ėmiklį, 
kurį naudojant imamas ėminys išmetimo vamzdžio viduryje. Kaip nusta ­
tyta 1 pried ėlio 3.5 punkte, jeigu dalel ės nėra skiedžiamos išmetimo 
vamzdyje, ėminių ėmimo linija turi b ūti kaitinama iki ne žemesn ės 
negu 373 K (100 °C) temperat ūros iki KDK analizatoriaus pirmojo skie ­
dimo vietos arba analizatoriaus kiet ųjų dalelių detektoriaus. Ėminys 
ėminių ėmimo linijoje turi b ūti trumpiau negu 3 sekundes.  
Visų su išmetamosiomis dujomis, kuri ų ėminiai imami, besilie čiančių 
dalių temperat ūra turi būti nuolat palaikoma tokio lygio, kuriame b ūtų 
galima išvengti bet kokio junginio kondensavimosi įrenginyje. Tai galima 
pasiekti, pavyzdžiui, kaitinant aukštesn ėje temperat ūroje ir skiedžiant 
ėminį arba oksiduojant (pusiau) laki ų rūšių kietąsias daleles.  
KDK analizatoriuje turi b ūti įrengta kaitinama dalis, kurios sieneli ų 
temperatūra yra ne žemesn ė negu 573 K. Šis blokas turi leisti kaitinimo 
etapais užtikrinti pastovi ą vardinę veikimo temperat ūrą su ± 10 K 
paklaida ir nurodyti, ar kaitinimo etapais veikimo temperat ūra atitinka 
nustatytąją. Temperat ūra gali b ūti žemesn ė, jeigu laki ų kietųjų dalelių 
šalinimo našumas atitinka 6.4 punkte pateiktus nurodymus.  
Ar prietaiso veikimas yra tinkamas, stebima naudojant sl ėgio, tempera ­
tūros ir kitus jutiklius, kurie trikties atveju turi perduoti atitinkam ą įspė­
jimą |arba pranešim ą. 
KDK analizatoriaus delsos trukm ė turi būti ≤ 5 s.  
KDK analizatoriaus (ir (arba) kiet ųjų dalelių detektoriaus) kilimo trukm ė 
turi būti ≤ 3,5 s.  
Užregistruojamos išmatuotos kiet ųjų dalelių koncentracijos vert ės turi būti 
perskaičiuotos 273 K temperat ūrai ir 101,3 kPa sl ėgiui. Jeigu b ūtina 
kietųjų dalelių koncentracijos perskai čiavimo tikslais, ties detektoriaus 
įleidimo anga turi b ūti išmatuotas sl ėgis ir (arba) temperat ūra, o jų 
duomenys turi b ūti užregistruoti.  ▼M1
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 159  
KD sistemos, atitinkan čios JT EEK taisykl ėje Nr. 83 ar Nr. 49 arba 
Bendrajame techniniame reglamente Nr. 15 nustatytus kalibravimo reika ­
lavimus, automatiškai atitinka šiame priede nustatytus kalibravimo reika ­
lavimus.  
6.2. Našumo reikalavimai  
Visa KDK analizatoriaus sistema, įskaitant ėminių ėmimo linij ą, turi 
atitikti 3a lentel ėje nustatytus našumo reikalavimus.  
3a lentelė 
Kietųjų dalelių kiekio analizatoriaus ( įskaitant ėminių ėmimo linij ą) sistemos našumo reikalavimai  
d p [nm]  Iki 23  23  30  50  70  100  200  
E(d  p ) KDK analizatorius  Bus nustatyta 
vėliau 0,2–0,6  0,3–1,2  0,6–1,3  0,7–1,3  0,7–1,3  0,5–2,0  
Našumas E(d  p ) apibrėžiamas kaip KDK analizatoriaus sistemos rodmen ų 
ir etaloninio kondensacinio daleli ų skaitiklio (d  50 % = 10 nm arba 
mažesnis, patikrinto d ėl atitikties tiesiškumo reikalavimams ir kalibruoto 
naudojant elektrin į skaitiklį) rodmens arba elektrinio skaitiklio nustatytos 
kietųjų dalelių kiekio koncentracijos, matuojamos naudojant panaš ų 
monodispersin į aerozolį, kurio kiet ųjų dalelių mobilumo skersmuo yra 
d p , ir perskai čiuotos tokioms pat temperat ūros ir sl ėgio sąlygoms, 
santykis.  
Siekiant užtikrinti, kad KDK analizatori ų našumas ir toliau atitikt ų KDK 
paklaidą, našumo reikalavimus reik ės atitinkamai keisti. Tur ėtų būti 
naudojama į suodžius panaši termiškai pastovi medžiaga (pvz., kibirkš ­
tiniu išlydžiu paveiktas grafitas arba iš anksto termiškai apdoroti iš difu ­
zinės liepsnos surinkti suodžiai). Jeigu nubraižoma našumo kreiv ė, kai 
atliekant matavimus naudotas kitoks aerozolis (pvz., NaCl), tos kreiv ės 
ir našumo kreiv ės, kuri buvo nubraižyta matavimams naudojant į suodžius 
panašios medžiagos aerozol į, koreliacija turi b ūti parodyta diagramoje, 
kurioje palyginamas naudojant abu bandymo aerozolius pasiektas 
našumas. Į skaičiavimo našumo ver čių skirtumus turi b ūti atsižvelgta 
nustatytas našumo vertes tikslinant pagal pateiktos diagramos duomenis 
skaičiavimo našumo vert ėms, kai matavimams naudotas į suodžius pana ­ 
šios medžiagos aerozolis, nustatyti. D ėl daugiakr ūvių dalelių turėtų būti 
taikoma ir pagr įsta dokumentais pataisa, kuri neturi viršyti 10 %. Šios 
našumo vert ės taikomos KDK analizatoriams su ėminių ėmimo linija. 
KDK analizatorius taip pat gali b ūti kalibruojamas dalimis (t. y. išanks ­
tinio kondicionavimo blokas ir kiet ųjų dalelių detektorius atskirai), jeigu 
įrodyta, kad KDK analizatorius ir ėminių ėmimo linija kartu atitinka 3a 
lentelėje nustatytus reikalavimus. Išmatuotas detektoriaus signalas turi b ūti 
dukart didesnis už aptikimo rib ą (šiuo atveju apibr ėžiamą kaip nulinis 
lygis + 3 standartiniai nuokrypiai).  
6.3. Tiesiškumo reikalavimai  
KDK analizatorius, įskaitant ėminių ėmimo linij ą, turi atitikti 2 pried ėlio 
3.2 punkte nustatytus tiesiškumo reikalavimus, kai naudojamos monodis ­
persinės arba polidispersin ės į suodžius panašios dalel ės. Dalelių dydis 
(mobilumo skersmuo arba apskai čiuotas vidutinis skersmuo) tur ėtų būti 
didesnis nei 45 nm. Kaip etaloninis matavimo prietaisas turi b ūti naudo­
jamas elektrinis skaitiklis arba kondensacinis daleli ų skaitiklis (CPC), 
kurio d  50 = 10 nm arba mažesnis, patikrinti d ėl atitikties tiesiškumo 
reikalavimams. Arba gali b ūti naudojama kiet ųjų dalelių ėminių ėmimo 
sistema, atitinkanti JT EEK taisykl ę Nr. 83.  
Be to, KDK analizatoriaus ir etaloninio matavimo prietaiso rodmen ų 
skirtumai tikrinant visas vertes (išskyrus nulin ės vertės tašką) nuo jų 
atitinkamos vidutin ės vertės neturi skirtis daugiau negu 15 %. Turi b ūti 
patikrinti mažiausiai 5 vienodai paskirstyti taškai (ir nulin ės vertės taškas). 
Didžiausia tikrinama koncentracijos vert ė turi būti didžiausia leidžiamoji 
KDK analizatoriaus koncentracijos vert ė. ▼M1
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 160  
Jeigu KDK analizatorius kalibruojamas dalimis, galima tikrinti tik KDK 
analizatoriaus atitikt į tiesiškumo reikalavimams, ta čiau į likusių dalių ir 
ėminių ėmimo linijos našumo vertes turi b ūti atsižvelgta apskai čiuojant 
nuolydį. 
6.4. Lakių kietųjų dalelių šalinimo našumas  
Sistemoje turi b ūti užtikrinamas daugiau kaip 99 % ≥ 30 nm kiet ųjų 
tetrakontano (CH  3 (CH  2 ) 38 CH  3 ) dalelių pašalinimas esant ne mažesnei 
nei 10 000 daleli ų viename kubiniame centimetre koncentracijai ties įlei­
dimo anga, kai taikomas mažiausias skiedimo lygis.  
Sistemoje taip pat turi b ūti užtikrinamas didesnis nei 99 % polidispersinio 
alkano (dekano arba daugiau anglies atom ų turinčio alkano) arba medžia ­
goje „emery oil“ esan čių dalelių, kurių skaičiuojamas vidutinis skersmuo 
yra didesnis nei 50 nm, o mas ė – didesnė nei 1 mg/m  3 , šalinimo našumas.  
Prietaisų šeimos našum ą šalinant lakias kiet ąsias daleles naudojant tetra ­
kontaną ir (arba) polidispersin į alkaną arba alyv ą reikia įrodyti tik kart ą. 
Tačiau prietaiso gamintojas turi nurodyti technin ės priežiūros arba pakei ­
timo interval ą, kurio laikantis užtikrinama, kad laki ų kietųjų dalelių šali­
nimo našumas nesumaž ėtų tiek, kad nebeatitikt ų techninių reikalavim ų. 
Jeigu tokia informacija neteikiama, kiekvieno prietaiso laki ų kietųjų 
dalelių šalinimo našumas turi b ūti tikrinamas kart ą per metus.  
▼B 
7. IŠMETAM ŲJŲ DUJŲ SRAUTO MATUOKLIAI  
7.1. Bendrosios nuostatos  
Išmetamųjų dujų srauto matavimo matuokli ų, jutiklių arba signal ų mata­
vimo intervalas ir atsako trukm ė turi būti tokie, kad b ūtų galima reikiamu 
tikslumu išmatuoti išmetam ųjų dujų srautą pereinamosios ir nusistov ėju­
sios būklės sąlygomis. Matuokli ų, jutiklių ir signalų jautrumas sm ūgiams, 
vibracijai, sen ėjimui, temperat ūros ir oro sl ėgio poky čiams, elektromag ­
netiniams trukdžiams ir kitam su transporto priemone ir matuoklio 
veikimu susijusiam poveikiui turi b ūti tokio lygio, kad b ūtų kuo mažiau 
papildom ų klaidų. 
7.2. Matuokli ų specifikacijos  
Išmetamųjų dujų masės srautas nustatomas vienu iš ši ų matuokli ų taikant 
tiesioginio matavimo metod ą: 
a) Pito principu veikian čiais srauto įtaisais;  
b) prietaisais, kuriais matuojamas sl ėgio skirtumas, pvz., srauto matavimo 
tūta (žr. standart ą ISO 5167);  
c) ultragarsiniu srauto matuokliu;  
d) sūkuriniu srauto matuokliu.  
Kiekvienas išmetam ųjų dujų srauto matuoklis turi atitikti 3 punkte nusta ­
tytus tiesiškumo reikalavimus. Be to, matuoklio gamintojas turi įrodyti 
kiekvieno išmetam ųjų dujų masės srauto matuoklio tipo atitikt į 
7.2.3–7.2.9 punktuose išd ėstytoms specifikacijoms.  
Išmetamųjų dujų masės srautą leidžiama apskai čiuoti remiantis oro srautu 
ir degalų srauto matavimais, gautais iš susietin ų sukalibruot ų jutiklių, 
jeigu jie atitinka 3 punkto tiesiškumo reikalavimus, 8 punkto tikslumo 
reikalavimus ir jeigu nustatytas išmetam ųjų dujų masės srautas patvirti ­
namas pagal 3 pried ėlio 4 punkt ą. ▼M1
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 161  
Be to, leidžiama naudoti kitus metodus, kuriais išmetam ųjų dujų masės 
srautas nustatomas remiantis tiesiogiai nesusietinais matuokliais ir signa ­
lais, pvz., supaprastintus išmetam ųjų dujų masės srauto matuoklius ar 
ECU signalus, jeigu išmatuotas išmetam ųjų dujų masės srautas atitinka 
3 punkte išd ėstytus tiesiškumo reikalavimus ir patvirtinamas pagal 3 prie ­
dėlio 4 punkt ą. 
7.2.1.  Kalibravimo ir tikrinimo standartai  
Išmetamųjų dujų masės srauto matuokli ų matavimo charakteristikos turi 
būti tikrinamos naudojant or ą arba išmetam ąsias dujas pagal susietin ą 
standartą, pvz., kalibruot ą išmetam ųjų dujų masės srauto matuokl į arba 
viso srauto skiedimo tunel į. 
7.2.2.  Tikrinimo dažnumas  
Išmetamųjų dujų masės srauto matuokli ų atitiktis 7.2.3 ir 7.2.9 punkt ų 
reikalavimams tikrinama iki faktinio bandymo atlikimo pradžios likus ne 
ilgesniam negu vieneri ų metų laikotarpiui.  
7.2.3.  Tikslumas  
Tikslumas, apibr ėžiamas kaip EFM rodmens nuokrypis nuo atskaitos 
srauto vert ės, neturi viršyti ± 2 proc. visos skal ės, 0,5 proc. rodmens 
arba ± 1,0 proc. didžiausio srauto, atsižvelgiant į kurį buvo sukalibruotas 
EFM (nelygu, kuri vert ė yra didesn ė). 
7.2.4.  Glaudumas  
Glaudumas, apibr ėžtas kaip 2,5 karto padaugintas 10 pakartotini ų atsakų į 
apytikriai kalibravimo intervalo viduryje naudojam ą vardinį srautą stan­
dartinis nuokrypis, neturi b ūti didesnis negu ± 1 proc. didžiausio srauto, 
atsižvelgiant į kurį buvo sukalibruotas EFM.  
7.2.5.  Triukšmas  
Triukšmas, apibr ėžiamas kaip du kartus padaugintas dešimties standartini ų 
leidžiamųjų nuokrypi ų, iš kuri ų kiekvienas apskai čiuotas pradedant 
nuliniu atsaku ir per 30 sekundži ų tarpsnį išmatuotas ne mažesniu kaip 
1,0 Hz pastoviu registravimo dažniu, kvadratinis vidurkis, neturi viršyti 2 
proc. didžiausios kalibruotos srauto vert ės. Į kiekvien ą iš 10 matavimo 
tarpsnių turi būti įterpiama 30 sekundži ų atkarpa, per kuri ą EFM yra 
veikiamas didžiausiu kalibruotu srautu.  
7.2.6.  Nulinio atsako poslinkis  
Nulinio atsako poslinkis apibr ėžiamas kaip vidutinis atsakas į nulio 
signalą per ne trumpesn į negu 30 sekundži ų tarpsnį. Nulinio atsako 
poslinkį galima patikrinti remiantis į ataskaitą įtrauktais pirminiais signa ­
lais, pvz., sl ėgio. Pirmini ų signalų poslinkis per 4 valand ų tarpsnį turi būti 
mažesnis nei ± 2 proc. didžiausios pirminio signalo vert ės, užregistruotos 
esant srautui, atsižvelgiant į kurį sukalibruotas EFM.  
7.2.7.  Atsako į patikros dujas poslinkis  
Atsako į patikros dujas poslinkis apibr ėžiamas kaip vidutinis atsakas į 
patikros duj ų signalą per ne trumpesn į negu 30 sekundži ų tarpsnį. Atsako 
į patikros dujas poslink į galima patikrinti remiantis į ataskaitą įtrauktais 
pirminiais signalais, pvz., sl ėgio. Pirmini ų signalų poslinkis per 4 valand ų 
tarpsnį turi būti mažesnis nei ± 2 proc. didžiausios pirminio signalo 
vertės, užregistruotos esant srautui, atsižvelgiant į kurį sukalibruotas EFM.  
7.2.8.  Signalo kilimo trukm ė 
Išmetamųjų dujų srauto matuokli ų kilimo trukm ė ir metodai turi kuo 
labiau atitikti 4.2.7 punkte nurodyt ą dujų analizatori ų kilimo trukm ę, 
bet negali viršyti 1 sekund ės. ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 162  
7.2.9.  Atsako trukm ės patikra  
Išmetamųjų dujų srauto matuokli ų atsako trukm ė nustatoma taikant pana ­ 
šius parametrus kaip atliekant išmetam ųjų teršalų kiekio nustatymo 
bandymą (t. y. sl ėgį, srautus, filtro nustatymus ir visus kitus atsako 
trukmei galin čius turėti įtakos parametrus). Atsako trukm ė nustatoma 
dujoms pasikei čiant tiesiog išmetam ųjų dujų srauto matuoklio įleidimo 
angoje. Duj ų srauto pakeitimas turi b ūti atliekamas kuo grei čiau, tačiau 
primygtinai rekomenduojama, kad b ūtų greičiau nei per 0,1 sekund ės. 
Bandymui naudojama duj ų srauto vert ė turi pakeisti bent 60 proc. visos 
išmetamųjų dujų srauto matuoklio skal ės vertės. Dujų srautas turi b ūti 
užregistruojamas. Delsos trukm ė apibrėžiama kaip laikas nuo duj ų pakei­
timo (t  0 ) iki tos akimirkos, kai atsakas pasiekia 10 proc. (t  10 ) galutinio 
rodmens vert ės. Kilimo trukm ė, apibrėžiama kaip laiko atkarpa nuo 10 
proc. iki 90 proc. galutinio rodmens atsako (t  90 – t 10 ). Atsako trukm ė (t 90 ) 
– delsos trukm ės ir kilimo trukm ės suma. Išmetam ųjų dujų masės srauto 
matuoklių atsako trukm ė (t 90 ) turi būti ≤ 3 sekund ės, kai pagal 7.2.8 
punktą kilimo trukm ė (t 90 – t 10 ) ≤ yra 1 sekund ė. 
8. JUTIKLIAI IR PAGALBIN Ė ĮRANGA  
Bet koks jutiklis ir pagalbin ė įranga, naudojami nustatyti, pvz., tempera ­
tūrą, atmosferos sl ėgį, aplinkos oro dr ėgnį, transporto priemon ės greitį, 
degalų srautą ar įsiurbiamo oro sraut ą, neturi pakeisti ar neleistinai 
paveikti transporto priemon ės variklio ir papildomo išmetam ųjų dujų 
apdorojimo sistemos veikimo. Jutikli ų ir pagalbin ės įrangos tikslumas 
turi atitikti 4 lentel ės reikalavimus. Atitiktis 4 lentel ės reikalavimams 
turi būti įrodoma matuoklio gamintojo nustatytais intervalais, kaip nuro ­
dyta vidaus audito proced ūrose arba pagal standart ą ISO 9000.  
4 lentelė 
Matavimo parametrams taikomi tikslumo reikalavimai  
Matavimo parametras  Tikslumas  
Degalų srautas (  1 ) ± 1 % rodmens (  3 ) 
Oro srautas (  1 ) ± 2 % rodmens vert ės 
Transporto priemon ės greitis (  2 ) ± 1,0 km/h absoliu čios vertės 
Temperat ūros ≤ 600 K  ± 2 K absoliu čios vertės 
Temperat ūros > 600 K  ± 0,4 proc. rodmens (kelvinais)  
Aplinkos sl ėgis ± 0,2 kPa absoliu čios vertės 
Santykinis dr ėgnis ± 5 proc. absoliu čios vertės 
Absoliutusis dr ėgnis ± 10 proc. rodmens arba 1 gH  2 O/kg 
sauso oro, nelygu, kuri vert ė didesnė 
( 1 ) Neprivalomas nustatant išmetam ųjų dujų masės srautą. 
( 2 ) Reikalavimas taikomas tik grei čio jutikliui; jeigu transporto priemon ės greitis 
naudojamas nustatyti tokiems parametrams kaip pagreitis, grei čio ir teigiamojo 
pagreičio sandauga (arba RPA), grei čio signalo tikslumas turi b ūti 0,1 proc. virš 
3 km/h, o ėminių ėmimo dažnis – 1 Hz. Š į tikslumo reikalavim ą paprastai 
atitinka rat ų sukimosi grei čio jutiklio signalas. 
( 3 ) Tikslumas turi b ūti 0,02 proc. rodmens, jeigu reikia apskai čiuoti oro ir išmeta ­
mųjų dujų masės srautą pagal degal ų srautą vadovaujantis 4 pried ėlio 10 punktu.  ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 163  
3 priedėlis 
PEMS ir nesusietinais matuokliais nustatyto išmetam ųjų dujų masės srauto 
patvirtinimas  
1. ĮVADAS  
Šiame pried ėlyje aprašyti sumontuotos PEMS veikimo patvirtinimo perei ­
namosios b ūklės sąlygomis reikalavimai ir nesusietinais išmetam ųjų dujų 
masės srauto matuokliais nustatyto arba naudojant ECU signalus apskai ­ 
čiuoto išmetam ųjų dujų masės srauto tikslumo reikalavimai.  
2. SIMBOLIAI, PARAMETRAI IR VIENETAI  
% — procentas  
#/km — skai čius kilometrui  
a 0 — regresijos linijos atkarpa y ašyje  
a 1 — regresijos linijos nuolydis  
g/km — gramai kilometrui  
Hz — hercas  
km — kilometras  
m — metras  
mg/km — miligramai kilometrui  
r 2 — determinacijos koeficientas  
x — faktin ė atskaitos signalo vert ė 
y — faktin ė tvirtinamo signalo vert ė 
3. PEMS TVIRTINIMO PROCED ŪRA 
3.1. PEMS tvirtinimo dažnumas  
Kiekvieną kartą prieš išmetam ųjų teršalų kiekio bandym ą arba jį užbaigus 
tam skirtoje transporto priemon ėje sumontuotos PEMS tinkamum ą reko­
menduojama patvirtinti.  
3.2. PEMS tvirtinimo proced ūra 
3.2.1.  PEMS montavimas  
PEMS turi b ūti sumontuota ir parengta vadovaujantis 1 pried ėlio reikala ­
vimais. Nuo tvirtinimo iki RDE bandymo pradžios PEMS įranga negali 
būti keičiama.  
3.2.2.  Bandymo s ąlygos  
Tinkamumo bandymas turi b ūti atliekamas naudojant traukos stend ą kuo 
labiau laikantis tipo patvirtinimo s ąlygų pagal reikalavimus, išd ėstytus JT 
EEK taisykl ės Nr. 83 7 pakeitim ų serijos 4a priede, arba taikant bet kok į 
kitą tinkamą matavimo metod ą. Tinkamumo bandym ą rekomenduojama 
atlikti taikant Pasaulin į suderintą lengvųjų transporto priemoni ų bandymo 
ciklą (WLTC), kaip nurodyta JT EEK Bendrojo techninio reglamento 
Nr. 15 1 priede. Aplinkos oro temperat ūros vertė turi atitikti šio priedo 
5.2 punkte nurodyt ą intervalą. ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 164  
Per tinkamumo bandym ą PEMS išsiurbt ą išmetam ųjų dujų srautą reko­
menduojama perduoti atgal į pastoviojo t ūrio ėminio ėmiklį. Jeigu tai 
neįmanoma, pastoviojo t ūrio ėminio ėmiklio rezultatams turi b ūti taikoma 
išsiurbto išmetam ųjų dujų masės pataisa. Jeigu išmetam ųjų dujų masės 
srautas tvirtinamas išmetam ųjų dujų srauto matuokliu, išmetam ųjų dujų 
masės srauto matavimus rekomenduojama sutikrinti su iš jutiklio ar ECU 
gautais duomenimis.  
3.2.3.  Duomen ų analizė 
Visas laboratorijos įranga išmatuotas su atstumu susij ęs tam tikr ų teršalų 
kiekis [g/km] apskai čiuojamas pagal JT EEK taisykl ės Nr. 83 7 pakeitim ų 
serijos 4a pried ą. Pagal 4 pried ėlio 9 punkt ą ir naudojant PEMS išma ­
tuotas teršal ų kiekis yra susumuojamas, kad b ūtų gauta bendroji išmeta ­
mųjų teršalų masė [g], o paskui padalinamas iš bandomojo važiavimo 
atstumo [km], nustatyto naudojant traukos stend ą. Naudojant PEMS ir 
etaloninę laboratorijos įrangą nustatyta su visu važiavimo atstumu susijusi 
išmetamųjų teršalų masė [g/km] vertinama pagal 3.3 punkte nurodytus 
reikalavimus. Tvirtinant išmetamo NO  X kiekio matavimus pagal JT 
EEK taisykl ės Nr. 83 7 pakeitim ų serijos 4a priedo 6.6.5 punkt ą, 
taikomos dr ėgnio koeficiento pataisos.  
3.3. Leidžiamieji nuokrypiai tvirtinant PEMS  
PEMS patvirtinimo rezultatai turi atitikti 1 lentel ėje išdėstytus reikala ­
vimus. Jeigu bent vieno leidžiamojo nuokrypio vert ės nėra laikomasi, 
turi būti imamasi taisom ųjų veiksmų ir kartojamas PEMS tinkamumo 
patvirtinimas.  
▼M1 
1 lentelė 
Leidžiamieji nuokrypiai  
Parametras [Vienetas]  Leidžiamieji absoliutieji nuokrypiai  
Atstumas [km] (  1 ) 250 m (palyginti su laboratorijos atskaitos 
verte)  
THC (  2 ) [mg/km]  15 mg/km arba 15 % laboratorijos atskaitos 
vertės (nelygu, kuri vert ė didesnė) 
CH  4 ( 2 ) [mg/km]  15 mg/km arba 15 % laboratorijos atskaitos 
vertės (nelygu, kuri vert ė didesnė) 
NMHC (  2 ) [mg/km]  20 mg/km arba 20 % laboratorijos atskaitos 
vertės (nelygu, kuri vert ė didesnė) 
KDK (  2 ) [#/km]  1 10  11 p/km arba 50 % laboratorijos 
atskaitos vert ės ( 3 ), nelygu, kuri vert ė 
didesnė) 
CO (  2 ) [mg/km]  150 mg/km arba 15 % laboratorijos atskaitos 
vertės (nelygu, kuri vert ė didesnė) 
CO  2 [g/km]  10 g/km arba 10 % laboratorijos atskaitos 
vertės (nelygu, kuri vert ė didesnė) 
NO  x ( 2 ) [mg/km]  15 mg/km arba 15 % laboratorijos atskaitos 
vertės (nelygu, kuri vert ė didesnė) 
( 1 ) Taikoma tik tuo atveju, jeigu transporto priemon ės greitis nustatomas naudojant 
ECU; kad b ūtų laikomasi leidžiam ųjų nuokrypi ų, remiantis tinkamumo 
bandymo rezultatais galima tikslinti transporto priemon ės greičio matavimus, 
padarytus naudojant ECU. 
( 2 ) Parametras privalomas tik jei matavim ą atlikti reikalaujama pagal šio priedo 2.1 
punktą. 
( 3 ) Kietųjų dalelių matavimo programos sistema.  ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 165  
4. NESUSIETINAIS MATUOKLIAIS IR JUTIKLIAIS NUSTATYTO 
IŠMETAM ŲJŲ DUJŲ MASĖS SRAUTO TVIRTINIMO PROCED ŪRA 
4.1. Tvirtinimo dažnumas  
Nesusietini išmetam ųjų dujų masės srauto matuokliai arba išmetam ųjų 
dujų masės srautas, apskai čiuotas pagal nesusietin ų jutiklių arba ECU 
signalus, turi atitikti 2 pried ėlio 3 punkte išd ėstytus tiesiškumo reikala ­
vimus nusistov ėjusios būklės sąlygomis. Be to, j ų tiesiškumas pereinamo ­
sios būklės sąlygomis kiekvienai bandomai transporto priemonei turi b ūti 
patvirtintas naudojant kalibruot ą išmetam ųjų dujų masės srauto matuokl į 
ar CVS. Tvirtinimo proced ūrą galima taikyti nesumontavus PEMS, ta čiau 
apskritai privaloma laikytis JT EEK taisykl ės Nr. 83 7 pakeitim ų serijos 
4a priede apibr ėžtų reikalavim ų ir 1 pried ėlyje apibr ėžtų su išmetam ųjų 
dujų masės srauto matuokliais susijusi ų reikalavim ų. 
4.2. Tvirtinimo proced ūra 
Tinkamumo patvirtinimas turi b ūti atliekamas kuo labiau laikantis tipo 
patvirtinimo s ąlygų ir naudojant traukos stend ą pagal JT EEK taisykl ės 
Nr. 83 7 pakeitim ų serijos 4a priedo reikalavimus. Bandymas turi atitikti 
Pasaulio mastu suderint ą lengvųjų transporto priemoni ų bandymo cikl ą 
(WLTC), kaip nurodyta JT EEK Bendrosios technin ės taisyklės 1 priede. 
Kaip etalonas yra naudojamas susietinas sukalibruotas srauto matuoklis. 
Aplinkos oro temperat ūros vertė gali būti bet kokia, ta čiau turi atitikti šio 
priedo 5.2 punkte nurodyt ą intervalą. Montuojant išmetam ųjų dujų masės 
srauto matuokl į ir atliekant bandym ą turi būti laikomasi šio priedo 1 
priedėlio 3.4.3 punkte išd ėstytų reikalavim ų. 
Tvirtinant tiesiškum ą taikomi šie apskai čiavimo etapai:  
(a) tvirtinamo signalo ir atskaitos signalo trukm ė turi būti tikslinama kuo 
labiau laikantis 4 pried ėlio 3 punkte išd ėstytų reikalavim ų; 
(b) atliekant tolesn ę analizę vertės, kurios yra mažesn ės negu 10 proc. 
didžiausios srauto vert ės, nėra naudojamos;  
(c) tvirtinamas signalas ir atskaitos signalas susiejami taikant ne žemesn į 
negu 1,0 Hz pastov ų dažnį pagal šią geriausios sutapties lygt į: 
y ¼ a 1 x þ a 0 
čia: 
y faktinė tvirtinamo signalo vert ė; 
a 1 regresijos linijos nuolydis;  
x faktinė atskaitos signalo vert ė; 
a 0 regresijos linijos y ašin ė atkarpa.  
y ir x standartin ė įverčio paklaida (SEE) bei determinacijos koefi ­
cientas (r  2 ) apskaičiuojami atsižvelgiant į kiekvien ą matavimo para ­
metrą ir sistem ą; 
(d) tiesin ės regresijos parametrai turi atitikti 2 lentel ėje išdėstytus reika ­
lavimus.  ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 166  
4.3. Reikalavimai  
Turi būti laikomasi 2 lentel ėje nustatyt ų tiesiškumo reikalavim ų; jeigu 
bent vieno leidžiamojo nuokrypio n ėra laikomasi, imamasi taisom ųjų 
veiksmų ir kartojama tvirtinimo proced ūra. 
2 lentelė 
Apskaičiuotam ir išmatuotam išmetam ųjų dujų masės srautui taikomi tiesiškumo reikalavimai  
Matavimo parametras / sistema  a  0 Nuolydis a  1 Standartin ė paklaida 
SEE Determinacijos 
koeficientas 
r 2 
Išmetamųjų dujų masės 
srautas  0,0 ± 3,0 kg/h  1,00 ± 0,075  ne daugiau ≤ 10 
proc.  ≥ 0,90  ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 167  
4 priedėlis 
Išmetamųjų teršalų kiekio nustatymas  
1. ĮVADAS  
Šiame pried ėlyje aprašyta akimirkin ės išmetam ųjų teršalų masės ir išme­
tamųjų kietųjų dalelių kiekio [g/s; #/s] nustatymo proced ūra, taikytina 
tolesniam maršruto naudojant PEMS vertinimui ir apskai čiuojant galutin į 
išmetamųjų teršalų rezultatą, kaip aprašyta 5 ir 6 pried ėliuose.  
2. SIMBOLIAI, PARAMETRAI IR VIENETAI  
% — proc.  
< — mažesnis negu  
#/s — skai čius per sekund ę 
α — molinis vandenilio santykis (H/C)  
β — molinis anglies santykis (C/C)  
γ — molinis sieros santykis (S/C)  
δ — molinis azoto santykis (N/C)  
Δt t,i — analizatoriaus transformacijos trukm ė t [s]  
Δt t,m — išmetam ųjų dujų masės srauto matuoklio transforma ­
cijos trukm ė t [s]  
ε — molinis deguonies santykis (O/C)  
ρ e — išmetam ųjų dujų tankis  
ρ gas — išmetam ųjų dujų „dujinio“ komponento tankis  
λ — oro pertekliaus santykis  
λ i — akimirkinis oro pertekliaus santykis  
A/F  st — stechiometrinis oro ir degal ų santykis [kg/kg]  
°C — Celsijaus skal ės laipsniai  
c CH4 — metano koncentracija  
c CO — sauso CO koncentracija [%]  
c CO2 — sauso CO  2 koncentracija [%]  
c dry — sausojo teršalo koncentracija (ppm arba t ūrio procen ­
tais) 
c gas,i — akimirkin ė išmetam ųjų dujų dujinio komponento 
koncentracija [ppm]  
c HCw — drėgnų HC koncentracija [ppm]  
c HC(w/NMC)  — HC koncentracija su CH  4 arba C  2 H 6 , kai teka per 
angliavandenili ų be metano skyrikl į (NMC) [ppmC  1 ] ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 168  
c HC(w/oNMC)  — — HC koncentracija su CH  4 arba C  2 H 6 , kai teka ne 
per angliavandenili ų be metano skyrikl į (NMC) 
[ppmC  1 ] 
c i,c — atsižvelgiant į laiką pataisyta i komponento koncent ­
racija  i [ppm]  
c i,r — i komponento koncentracija [ppm] išmetamosiose 
dujose  
c NMHC  — angliavandenili ų be metano koncentracija  
c wet — drėgno teršalo koncentracija (ppm) arba t ūrio procen ­
tais 
E E — veiksmingumas pagal etan ą 
E M — veiksmingumas pagal metan ą 
g — gramas  
g/s — gramai per sekund ę 
H a — įsiurbiamo oro dr ėgnis [g vandens kilograme sauso 
oro] 
i — matavimo numeris  
kg — kilogramas  
kg/h — kilogramai per valand ą 
kg/s — kilogramai per sekund ę 
k w — drėgnio pataisos koeficientas  
m — metras  
m gas,i — išmetam ųjų dujų „dujinio“ komponento mas ė [g/s]  
q maw,i — akimirkinis įsiurbiamo oro mas ės srautas [kg/s]  
q m,c — atsižvelgiant į laiką pataisytas išmetam ųjų dujų masės 
srautas [kg/s]  
q mew,i — akimirkinis išmetam ųjų dujų masės srautas [kg/s]  
q mf,i — akimirkinis degal ų masės srautas [kg/s]  
q m,r — neskiest ų išmetam ųjų dujų masės srautas [kg/s]  
r — abipus ės koreliacijos koeficientas  
r 2 — determinacijos koeficientas  
r h — angliavandenili ų atsako koeficientas  
rpm — s ūkių skaičius per minut ę 
s — sekund ė 
u gas — išmetam ųjų dujų „dujinio“ komponento u vert ė ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 169  
3. PARAMETR Ų PATAISA ATSIŽVELGIANT Į LAIKĄ 
Norint teisingai apskai čiuoti su atstumu susijus į išmetamųjų teršalų kiekį, 
užregistruotoms komponent ų koncentracijos ver čių, išmetam ųjų dujų 
masės srauto, transporto priemon ės greičio ir kitų transporto priemon ės 
duomenų kreivėms turi b ūti taikoma pataisa atsižvelgiant į laiką. Siekiant 
palengvinti pataisos atsižvelgiant į laiką taikymą, duomenys, kuriems 
taikomas derinimas pagal laik ą, turi būti užregistruoti vienu duomen ų 
registravimo įtaisu arba naudojant sinchronizuot ą laiko žym ą pagal 1 
priedėlio 5.1 punkt ą. Pataisa atsižvelgiant į laiką taikoma ir parametr ų 
derinimas atliekamas laikantis 3.1–3.3 punktuose aprašytos sekos.  
3.1. Pataisos atsižvelgiant į laiką taikymas komponent ų koncentracijos 
vertėms 
Naudojant vis ų komponent ų koncentracijos vertes nubr ėžtoms kreiv ėms 
turi būti taikoma pataisa atsižvelgiant į laiką; šiuo tikslu naudojamas 
atvirkštinis keitimas, atsižvelgiant į atitinkamo analizatoriaus transforma ­
cijos trukm ę. Analizatori ų transformacijos trukm ė nustatoma pagal 2 prie ­
dėlio 4.4 punkt ą: 
c i;c ðt Ä Δt t;i Þ ¼ c i;r ðtÞ 
čia: 
c i,c i komponento koncentracija, kuriai taikyta pataisa atsižvelgiant į 
laiką, kaip laiko  t funkcija;  
c i,r neskiesto i komponento koncentracija kaip laiko  t funkcija;  
Δt t,i i komponent ą išmatavusio analizatoriaus transformacijos trukm ė t. 
3.2. Išmetam ųjų dujų masės srauto pataisa atsižvelgiant į laiką 
Išmetamųjų dujų masės srauto matuokliu išmatuotam išmetam ųjų dujų 
masės srautui taikoma pataisa atsižvelgiant į laiką ir šiuo tikslu naudo ­
jamas atvirkštinis keitimas atsižvelgiant į išmetam ųjų dujų masės srauto 
matuoklio transformacijos trukm ę. Srauto matuoklio transformacijos 
trukmė nustatoma pagal 2 pried ėlio 4.4.9 punkt ą: 
q m;c ðt Ä Δt t;m Þ ¼ q m;r ðtÞ 
čia: 
q m,c išmetamųjų dujų masės srautas, kuriam taikyta pataisa atsižvelgiant 
į laiką, kaip laiko t funkcija;  
q m,r nepraskiest ų išmetam ųjų dujų masės srautas kaip laiko t funkcija;  
Δt t,m išmetamųjų dujų masės srauto matuoklio transformacijos trukm ė t. 
Jeigu išmetam ųjų dujų masės srautas nustatomas naudojant ECU 
duomenis arba jutikl į, turi būti atsižvelgiama į papildom ą transformacijos 
trukmę, nustatyt ą taikant apskai čiuoto išmetam ųjų dujų masės srauto ir 
pagal 3 pried ėlio 4 punkt ą išmatuoto išmetam ųjų dujų masės srauto 
abipusę koreliacij ą. 
3.3. Transporto priemon ės duomen ų gavimo derinimas laiko atžvilgiu  
Iš jutiklio arba ECU gauti kiti duomenys derinami atsižvelgiant į laiką, ir 
šiuo tikslu naudojama abipus ė koreliacija su tinkamais išmetam ųjų teršalų 
duomenimis (pvz., komponento koncentracijos vert ėmis). ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 170  
3.3.1.  Iš skirting ų šaltinių gauti transporto priemon ės greičio rodmenys  
Norint transporto priemon ės greitį laiko atžvilgiu suderinti su išmetam ųjų 
dujų masės srautu, pirmiausia b ūtina nubr ėžti patvirtint ą greičio kreivę. 
Jeigu transporto priemon ės greičio rodmenys gaunami iš keli ų šaltinių 
(pvz., GPS, jutiklio ar ECU), grei čio vertės suderinamos taikant abipus ę 
koreliacij ą. 
3.3.2.  Transporto priemon ės greitis su išmetam ųjų dujų masės srautu  
Transporto priemon ės greitis laiko atžvilgiu derinamas su išmetam ųjų 
dujų masės srautu ir naudojama išmetam ųjų dujų masės srauto bei trans ­
porto priemon ės greičio ir teigiamo pagrei čio sandaugos abipus ė korelia­
cija. 
3.3.3.  Kiti signalai  
Derinimo laiko atžvilgiu leidžiama netaikyti tiems signalams, kuri ų vertės 
kinta iš lėto ir nedideliu vert ės intervalu, pvz., aplinkos oro temperat ūros. 
▼M1 
4. ŠALTASIS PALEIDIMAS  
Šaltasis paleidimas – tai tarpsnis nuo pirmojo vidaus degimo variklio 
įjungimo iki tol, kol vidaus degimo variklis bus bendrai veik ęs 5 minutes. 
Jeigu nustatoma aušinamojo skys čio temperat ūra, šaltojo variklio palei ­
dimo tarpsnis baigiasi, kai aušinamojo skys čio temperat ūra pirmą kartą 
pakyla iki 343 K (70 °C), ta čiau ne vėliau negu tuo momentu, kai vidaus 
degimo variklis po pradinio įjungimo bus bendrai veik ęs 5 minutes.  
5. IŠMETAM ŲJŲ TERŠAL Ų KIEKIO MATAVIMAI VIDAUS DEGIMO 
VARIKLIO STABDYMO METU  
Visi išjungus vidaus degimo varikl į išmatuoti akimirkiniai išmetam ųjų 
teršalų arba išmetam ųjų dujų kiekiai užregistruojami. Užregistruotos 
vertės vėliau atskirai apdorojant duomenis prilyginamos nuliui. Vidaus 
degimo variklis laikomas išjungtu, jeigu taikomi šie du kriterijai: užre ­
gistruotas variklio s ūkių skaičius yra < 50 rpm; išmatuotoji išmetam ųjų 
dujų masės srauto vert ė yra < 3 kg/h; išmatuotoji išmetam ųjų dujų masės 
srauto vert ė, varikliui veikiant tuš čiąja eiga, sumaž ėja iki 15 % tipin ės 
nuostoviosios b ūsenos išmetam ųjų dujų masės srauto.  
▼B 
6. TRANSPORTO PRIEMON ĖS ALTITUD ĖS NUOSEKLUMO 
PATIKRA  
Jeigu kyla pagr įstų abejonių, kad transporto priemon ės maršruto altitud ės 
vertė viršija nustatyt ąją šio priedo 5.2 punkte, ir jeigu altitud ė matuojama 
naudojant tik GPS, GPS altitud ės duomen ų nuoseklumas tikrinamas ir, 
jeigu reikia, pataisomas. Duomen ų nuoseklumas tikrinamas naudojant 
GPS gautus ilgumos, platumos ir altitud ės duomenis, kurie palyginami 
su skaitmeniniame vietov ės modelyje ar tinkamo mastelio topografiniame 
žemėlapyje nurodyta altitude. Matavimai, kurie nuo topografiniame žem ė­
lapyje nurodytos altitud ės vertės skiriasi daugiau negu 40 m, ištaisomi 
rankiniu b ūdu ir pažymimi.  
7. NAUDOJANT GPS NUSTATYTOS TRANSPORTO PRIEMON ĖS 
GREIČIO VERT ĖS NUOSEKLUMO PATIKRA  
Naudojant GPS nustatytos transporto priemon ės greičio vertės nuose­
klumas tikrinamas apskai čiuojant vis ą maršruto ilg į ir jį lyginant su 
atskaitos matavimais, naudojant jutikl į, patvirtint ą ECU arba skaitmeninio 
kelių tinklo arba topografin į žemėlapį. Privaloma ištaisyti akivaizdžias 
GPS duomen ų paklaidas, pvz., prieš nuoseklumo patikros pradži ą taikyti  ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 171  
maršruto apskai čiavimo jutikl į. Turi būti išsaugoma pradini ų ir netaisyt ų 
duomenų rinkmena ir pažymimi visi taisyti duomenys. Ištaisyt ų duomenų 
nepertraukiamoji trukm ė neturi būti ilgesnė negu 120 sek., o visa trukm ė 
– ilgesnė negu 300 sek. Visas maršruto ilgis, apskai čiuotas naudojant 
ištaisytus GPS duomenis, nuo atskaitinio ilgio neturi skirtis daugiau 
negu 4 proc. Jeigu GPS duomenys min ėtų reikalavim ų neatitinka ir 
jeigu nėra kito patikimo transporto priemon ės greičio šaltinio, bandymo 
rezultatai laikomi negaliojan čiais. 
8. IŠMETAM ŲJŲ TERŠAL Ų KIEKIO PATAISA  
8.1. Drėgnio pataisa  
Jeigu matuojami sausosios b ūsenos išmetamieji teršalai, išmatuotos 
koncentracijos vert ės turi būti perskai čiuojamos dr ėgnoms dujoms:  
čia: 
c wet ¼ k w Ü c dry 
c wet drėgno teršalo koncentracija (ppm) arba t ūrio procentais;  
c dry sausojo teršalo koncentracija (ppm) arba t ūrio procentais;  
k w drėgnio pataisos koeficientas.  
Apskaičiuojant  k w turi būti taikoma ši lygtis:  
k w ¼ Í 1 
1 þ α Ü 0,005 Ü ðc co 2 þ c co Þ Ä k w1 Î 
Ü 1,008  
čia: 
k w1 ¼ 1,608 Ü H a 
1 000 þ ð1,608 Ü H a Þ 
čia: 
H a įsiurbiamo oro dr ėgnis [g vandens kilograme sauso oro];  
c CO2 sauso CO  2 koncentracija [%];  
c CO sauso CO koncentracija [%]  
α molinis vandenilio santykis.  
8.2. NOx taikoma aplinkos oro dr ėgnio ir temperat ūros pataisa  
Išmetamam NO  x kiekiui aplinkos oro dr ėgnio ir temperat ūros pataisa n ėra 
taikoma.  
9. AKIMIRKINI Ų DUJINI Ų TERŠAL Ų KOMPONENT Ų KIEKI Ų 
NUSTATYMAS  
9.1. Įvadas  
Nepraskiest ų išmetam ųjų dujų komponentai matuojami ir j ų ėminiai 
imami naudojant 2 pried ėlyje aprašytus matavimo ir ėminių ėmimo anali ­
zatorius. Atitinkam ų neskiest ų komponent ų koncentracijos matuojamos 
pagal 1 pried ėlio nuostatas. Duomenys pataisomi ir suderinami atsižvel ­
giant į laiką pagal 3 punkto nuostatas.  ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 172  
9.2. NMHC ir CH  4 koncentracijos apskai čiavimas  
Matuojant metano kiek į, kai naudojamas angliavandenili ų be metano 
skyriklis su liepsnin ės jonizacijos detektoriumi (NMC FID), NMHC 
apskaičiavimas priklauso nuo kalibravimo duj ų / metodo, pasirinkto atlie ­
kant nulio / matavimo intervalo nustatym ą / kalibravim ą. Jeigu matuojant 
THC FID yra naudojamas be NMC, FID turi b ūti kalibruojamas įprastu 
būdu naudojant propan ą / orą arba propan ą / N  2 . Kalibruojant FID, 
kuriuose yra NMC, leidžiama taikyti šiuos metodus:  
a) iš propano / oro sudarytos kalibravimo dujos aplenkia NMC;  
b) iš metano / oro sudarytos kalibravimo dujos teka per NMC.  
Primygtinai rekomenduojama metano FID kalibruoti naudojant metano / 
oro mišin į, kuris teka per NMC.  
Jeigu pasirenkamas a metodas, CH  4 koncentracija ir NMHC koncentracija 
apskaičiuojamos taip:  
c CH  4 ¼ c HCðw=oNMCÞ Ü ð1 Ä E M Þ Ä c HCðw=NMCÞ 
ðE E Ä E M Þ 
c NMHC ¼ c HCðw=NMCÞ Ä c HCðw=oNMCÞ Ü ð1 Ä E E Þ 
r h Ü ðE E Ä E M Þ 
Jeigu pasirenkamas b metodas, CH  4 koncentracija ir NMHC koncentracija 
apskaičiuojamos taip:  
c CH  4 ¼ c HCðw=NMCÞ Ü r h Ü ð1 Ä E M Þ Ä c HCðw=oNMCÞ Ü ð1 Ä E E Þ 
r h ÜðE E Ä E M Þ 
c NMHC ¼ c HCðw=oNMCÞ Ü ð1 Ä E M Þ Ä c HCðw=NMCÞ Ü r h Ü ð1 Ä E M Þ 
ðE E Ä E M Þ 
čia: 
c HC(w/oNMC)  yra HC koncentracija, kai CH  4 arba C  2 H 6 teka ne per 
NMC [ppmC  1 ]; 
c HC(w/NMC)  yra HC koncentracija, kai CH  4 arba C  2 H 6 teka per NMC 
[ppmC  1 ]; 
r h 2 priedėlio 4.3.3 punkto b papunktyje apibr ėžtas anglia ­
vandenilių atsako koeficientas;  
E M 2 priedėlio 4.3.4 punkto a papunktyje apibr ėžtas veiksmin ­
gumas pagal metan ą; 
E E 2 priedėlio 4.3.4 punkto b papunktyje apibr ėžtas veiks ­
mingumas pagal etan ą. 
Jeigu metano FID kalibruojamas naudojant skyrikl į (b metodas), 2 prie ­
dėlio 4.3.4 punkto a papunktyje apibr ėžta metano konversijos veiksmin ­
gumo vert ė turi būti nulinė. Tankio vert ė, pasirenkama apskai čiuojant 
NMHC mas ę, turi atitikti bendro angliavandenili ų kiekio tank į esant 
273,15 K temperat ūrai ir 101,325 kPa sl ėgiui ir priklauso nuo degal ų tipo.  
10. IŠMETAM ŲJŲ DUJŲ MASĖS SRAUTO NUSTATYMAS  
10.1.  Įvadas  
Norint pagal 11 ir 12 punkt ų nuostatas apskai čiuoti akimirkin į išmetamųjų 
teršalų kiekį būtina nustatyti išmetam ųjų dujų masės srautą. Išmetam ųjų ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 173  
dujų masės srautas nustatomas taikant vien ą iš 2 pried ėlio 7.2 punkte 
nurodytų tiesioginio matavimo metod ų. Išmetam ųjų dujų masės srautą 
leidžiama apskai čiuoti ir pagal 10.2–10.4 punkt ų nuostatas.  
10.2.  Apskai čiavimo metodas naudojant oro mas ės srautą ir degal ų masės 
srautą 
Akimirkin į išmetam ųjų dujų masės srautą, naudojant oro mas ės srautą ir 
degalų masės srautą, galima apskai čiuoti taip:  
q mew ;i ¼ q maw ;i þ q mf;i 
čia: 
q mew,i akimirkinis išmetam ųjų dujų masės srautas [kg/s];  
q maw,i akimirkinis įsiurbiamo oro mas ės srautas [kg/s];  
q mf,i akimirkinis degal ų masės srautas [kg/s].  
Jeigu oro mas ės srautas ir degal ų masės srautas arba išmetam ųjų dujų 
masės srautas nustatomi remiantis ECU rodmenimis, apskai čiuotas 
akimirkinis išmetam ųjų dujų masės srautas turi atitikti 2 pried ėlio 3 
punkte išd ėstytus išmetam ųjų dujų masės srautui taikomus tiesiškumo 
reikalavimus ir 3 pried ėlio 4.3 punkte nurodytus patvirtinimo reikala ­
vimus.  
10.3.  Apskai čiavimo metodas naudojant oro mas ės srautą ir oro srauto bei 
degalų santykį 
Akimirkin į išmetam ųjų dujų masės srautą, naudojant oro mas ės srautą ir 
oro srauto bei degal ų santykį, galima apskai čiuoti taip:  
q mew ;i ¼ q maw ;i Ü Í 
1 þ 1 
A=F st · λ i Î 
čia: 
A=F st ¼ 138,0 Ü Ê 
1 þ α 
4 Ä ε 
2 þ γ Ì 
12,011 þ 1,008 Ü α þ 15,9994 Ü ε þ 14,0067 Ü δ þ 32,0675 Ü γ 
λ i ¼ Ê 
100 Ä c CO Ü10 Ä4 
2 Ä c HCw Ü 10 Ä4 Ì 
þ A 
α 
4 Ü 1 Ä 2Üc CO Ü10 Ä4 
3,5Üc CO2 
1 þ c CO Ü10 Ä4 
3,5Üc CO2 Ä ε 
2 Ä δ 
2 ! 
Ü ðc CO2 þ c CO Ü 10 Ä4 Þ 
4,764 Ü Ê 
1 þ α 
4 Ä ε 
2 þ γ Ì 
Ü ðc CO2 þ c CO Ü 10 Ä4 þ c HCw Ü 10 Ä4 Þ 
čia: 
q maw,i akimirkinis įsiurbiamo oro mas ės srautas [kg/s];  
A/F  st stechiometrinis oro srauto ir degal ų srauto santykis [kg/kg];  
λ i akimirkinio perteklinio oro koeficientas;  
c CO2 sauso CO  2 koncentracija [%];  
c CO sauso CO koncentracija [%];  
c HCw drėgnų HC koncentracija [ppm];  
α molinis vandenilio santykis (H/C);  ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 174  
β molinis anglies santykis (C/C);  
γ molinis sieros santykis (S/C);  
δ molinis azoto santykis (N/C);  
ε molinis deguonies santykis (O/C).  
Koeficientai žymi degalus C  β H α O ε N δ S γ , kai anglies turin čio kuro 
degalų atveju β = 1. Išmetam ų HC koncentracija paprastai b ūna žema, 
todėl į ją galima neatsižvelgti, kai apskai čiuojama  λ. 
Jeigu oro mas ės srautas ir oro bei degal ų santykis nustatomas remiantis 
ECU rodmenimis, apskai čiuotas akimirkinis išmetam ųjų dujų masės 
srautas turi atitikti 2 pried ėlio 3 punkte išd ėstytus išmetam ųjų dujų 
masės srautui taikomus tiesiškumo reikalavimus ir 3 pried ėlio 4.3 punkte 
nurodytus patvirtinimo reikalavimus.  
10.4.  Apskai čiavimo metodas naudojant degal ų masės srautą ir oro srauto 
su degalais santyk į 
Akimirkin į išmetamųjų dujų masės srautą, naudojant degal ų masės srautą 
ir oro srauto bei degal ų santykį (apskaičiuotą su A/F  st ir λ pagal 10.3 
punkto nuostatas), galima apskai čiuoti taip:  
q mew ;i ¼ q mf;i Ü ð1 þ A=F st Ü λ i Þ 
Apskaičiuotas akimirkinis išmetam ųjų dujų masės srautas turi atitikti 2 
priedėlio 3 punkte išd ėstytus išmetam ųjų dujų masės srautui taikomus 
tiesiškumo reikalavimus ir 3 pried ėlio 4.3 punkte nurodytus patvirtinimo 
reikalavimus.  
11. AKIMIRKIN ĖS IŠMETAM ŲJŲ DUJINIŲ TERŠAL Ų KOMPONENT Ų 
MASĖS APSKAI ČIAVIMAS  
Akimirkin ė išmetam ųjų teršalų masė [g/s] nustatoma atitinkamo teršalo 
akimirkin ę koncentracij ą [ppm] dauginant iš akimirkinio išmetam ųjų dujų 
masės srauto [kg/s], abi vertes pataisant ir suvienodinant, atsižvelgiant į 
transformacijos trukm ę bei į 1 lentelėje nurodyt ą atitinkam ą u vertę. Jeigu 
matuojamos sausosios b ūsenos dujos, prieš atliekant bet kokius kitus 
apskaičiavimus akimirkin ėms komponento koncentracijos vert ėms 
taikoma dr ėgnio pataisa pagal 8.1 punkt ą. Jeigu pasitaiko, neigiamos 
akimirkinio išmetam ųjų teršalų kiekio vert ės įtraukiamos atliekant v ėles­
nius duomen ų vertinimus. Analizatoriumi, srauto matuokliu, jutikliu arba 
ECU nustatytos parametro vert ės naudojamos apskai čiuojant akimirkin į 
išmetamųjų teršalų kiekį [g/s]. Taikoma ši lygtis:  
čia: 
m gas;i ¼ u gas · c gas;i · q mew ;i 
m gas,i išmetamųjų dujų „dujinio“ komponento mas ė [g/s];  
u gas išmetamųjų dujų „dujinio“ komponento tankio santykis su 1 
lentelėje nurodytu bendruoju išmetam ųjų dujų tankiu;  
c gas,i išmatuota išmetam ųjų dujų „dujinio“ komponento koncentracija 
išmetamosiose dujose [ppm];  
q mew,i išmatuotas išmetam ųjų dujų masės srautas [kg/s];  
dujinis  atitinkamas komponentas;  
i matavimo numeris.  ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 175  
1 lentelė 
Nepraskiest ų išmetam ųjų dujų u vertės, apibūdinančios išmetam ųjų dujų komponento arba i teršalo 
[kg/m  3 ] tankių santykį su išmetam ųjų dujų tankiu [kg/m  3 ] ( 6 ) 
Degalai  ρ[kg/m  3 Komponentas ar teršalas i  
NO  x CO HC  CO  2 O 2 CH  4 
ρ gas [kg/m  3 ] 
2,053  1,250  (  1 ) 1,9636  1,4277  0,716  
u gas ( 2 ), ( 6 ) 
Dyzelinas (B7)  1,2943  0,001586  0,000966  0,000482  0,001517  0,001103  0,000553  
Etanolis (ED95)  1,2768  0,001609  0,000980  0,000780  0,001539  0,001119  0,000561  
SGD (  3 ) 1,2661  0,001621  0,000987  0,000528 (  4 ) 0,001551  0,001128  0,000565  
Propanas  1,2805  0,001603  0,000976  0,000512  0,001533  0,001115  0,000559  
Butanas  1,2832  0,001600  0,000974  0,000505  0,001530  0,001113  0,000558  
SND (  5 ) 1,2811  0,001602  0,000976  0,000510  0,001533  0,001115  0,000559  
Benzinas (E10)  1,2931  0,001587  0,000966  0,000499  0,001518  0,001104  0,000553  
Etanolis (E85)  1,2797  0,001604  0,000977  0,000730  0,001534  0,001116  0,000559  
( 1 ) Priklauso nuo degal ų. 
( 2 ) Kai  λ= 2, oras yra sausas, esant 273 K bei 101,3 kPa. 
( 3 ) u paklaida yra 0,2 proc., jeigu mas ės sudėtis: C=66–76 %; H=22–25 %; N=0–12 %. 
( 4 ) NMHC remiantis CH  2,93 (THC kiekiui taikomas CH  4 u gas koeficientas). 
( 5 ) u paklaida 0,2 proc., jeigu mas ės sudėtis: C  3 =70–90 %; C  4 =10–30 %. 
( 6 ) u  gas yra bematis parametras; u  gas vertės apima perskai čiavimą kitais vienetais siekiant užtikrinti, kad akimirkinis išmetam ųjų 
teršalų kiekis būtų nustatomas nurodytais fiziniais vienetais, t. y. g/s.  
▼M1 
12. AKIMIRKINIO IŠMETAM Ų KIETŲJŲ DALELI Ų KIEKIO APSKAI ­ 
ČIAVIMAS  
Akimirkinis išmetam ų kietųjų dalelių kiekis [dalel ės/s] turi b ūti nusta­
tomas atitinkamo teršalo akimirkin ę koncentracij ą [dalelės/cm  3 ] dauginant 
iš akimirkinio išmetam ųjų dujų masės srauto [kg/s]; abi vert ės taisomos ir 
derinamos atsižvelgiant į transformacijos trukm ę. Jeigu taikoma, neigia ­
mosios akimirkini ų išmetamųjų teršalų kiekio vert ės turi būti įtraukiamos 
atliekant visus v ėlesnius duomen ų vertinimus. Apskai čiuojant akimirkin į 
išmetamųjų teršalų kiekį, turi būti naudojami visi reikšminiai tarpini ų 
rezultatų skaitmenys. Turi b ūti naudojama ši lygtis:  
PN; i ¼ c PN;i q mew;i=ρ e 
čia: 
PN,i kietųjų dalelių kiekio srautas [dalel ės/s] 
c PN,i išmatuota kiet ųjų dalelių kiekio koncentracija [#/m  3 ], perskai ­ 
čiuota 0 °C temperat ūrai 
q mew,i išmatuotas išmetam ųjų dujų masės srautas [kg/s]  
ρ e išmetamųjų dujų tankis [kg/m  3 ] esant 0 °C temperat ūrai (1 
lentelė) ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 176  
13. DUOMEN Ų PATEIKIMAS IR J Ų MAINAI  
Naudojant 8 pried ėlio 2 punkte nurodyt ą standartin ę ataskaitos rinkmen ą, 
duomenų mainai turi vykti tarp matavimo sistem ų ir programin ės 
duomenų vertinimo įrangos. Bet koks išankstinis duomen ų apdorojimas 
(pvz., pataisos laiko atžvilgiu taikymas pagal 3 punkto nuostatas arba 
naudojant GPS nustatyto transporto priemon ės greičio signalo pataisa 
pagal 7 punkt ą) turi būti atliekamas naudojant matavim ų sistemų progra­
minę valdymo įrangą ir užbaigiamas prieš ataskaitos rinkmenos paren ­
gimą. Jeigu duomenys taisomi ar apdorojami dar prieš juos įtraukiant į 
duomenų ataskaitos rinkmen ą, pirminiai neapdoroti duomenys saugomi 
kokybės užtikrinimo ir kontrol ės tikslais. Tarpini ų verčių apvalinti nelei ­
džiama.  ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 177  
5 priedėlis 
Maršruto kintan čių sąlygų tikrinimas ir galutinio RDE išmetam ųjų teršalų 
kiekio apskai čiavimas pagal 1 metod ą (slankiojo vidurkinimo intervalas)  
1. ĮVADAS  
Taikant slankiojo vidurkinimo intervalo metod ą galima įvertinti įprasti­
nėmis važiavimo s ąlygomis išmetam ą teršalų kiekį (RDE), kai, taikant 
nustatytą skalę, atliekamas bandymas. Bandymas skirstomas į poskirsnius 
(intervalus), ir tolesniu statistiniu duomen ų apdorojimu nustatoma, kuris 
intervalas yra tinkamas transporto priemon ės RDE nustatyti.  
Intervalų atitiktis reikalavimams užtikrinama jiems b ūdingą su nuvažiuotu 
atstumu susijus į išmetam ą CO  2 kiekį ( 1 ) lyginant su standartine kreive. 
Bandymas laikomas užbaigtu, jeigu į jį buvo įtrauktas pakankamas įprastų 
intervalų skaičius, įskaitant skirtingo grei čio atkarpas (važiavimas mieste, 
užmiestyje, greitkeliu).  
▼M1 
▼C1 
1 etapas. Duomen ų skirstymas dalimis;  
▼B 
2 etapas. Per poskirsnius arba intervalus išmesto teršal ų kiekio apskai čia­
vimas (3.1 punktas);  
3 etapas. Įprastų intervalų nustatymas (4 punktas);  
4 etapas. Maršruto užbaigimo patikra ir jo atitikties reikalavimams 
patikra (5 punktas);  
5 etapas. Išmetam ųjų teršalų kiekio apskai čiavimas naudojant įprastus 
intervalus (6 punktas).  
2. ŽENKLAI, PARAMETRAI IR VIENETAI  
Žymuo i rodo laiko tarpsn į. 
Žymuo j rodo interval ą. 
Žymuo k rodo kategorij ą (t = bendrai, u = mieste, r = užmiestyje, 
m = greitkeliu) arba b ūdingąją CO  2 kreivę cc). 
Žymuo „gas“ (dujinis) rodo reglamentuojamus išmetam ųjų dujų kompo­
nentus (pvz., NO  x , CO, PN).  
Δ – skirtumas  
≥ – didesnis arba lygus  
# – skai čius 
% – proc.  
≤ – mažesnis arba lygus  
a 1, b 1 – būdingosios CO  2 kreivės koeficientai  
a 2, b 2 – būdingosios CO  2 kreivės koeficientai  
d j – j intervalo ilgis [km]  
f k – važiavimo atkarp ų mieste, užmiestyje ir greitkeliu 
svoriniai koeficientai  ▼B 
( 1 ) Hibridini ų transporto priemoni ų suvartojamas bendras energijos kiekis perskai čiuojamas į 
CO  2 . Perskaičiavimo taisykl ės išdėstomos antrame etape.
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 178  
h – interval ų ilgis, palyginti su b ūdingąja CO  2 kreive 
[%] 
h j – j intervalo ilgis, palyginti su b ūdingąja CO  2 
kreive [%]  
h k – važiavimo atkarp ų mieste, užmiestyje ir greitkeliu 
bei viso maršruto sud ėtingumo žymuo  
k 11, k 12 – svorin ės funkcijos koeficientai  
k 21, k 21 – svorin ės funkcijos koeficientai  
M CO2,ref  – etalonin ė CO  2 masė [g] 
M gas – išmetam ųjų dujų „dujinio“ komponento mas ė 
arba kietųjų dalelių kiekis [g] ar [#]  
M gas,j – išmetam ųjų dujų „dujinio“ komponento mas ė 
arba kietųjų dalelių kiekis j intervale [g] arba [#]  
M gas,d – su nuvažiuotu atstumu susij ęs išmetam ųjų dujų 
„dujinio“ komponento kiekis [g/km] arba [#/km]  
M gas,d,j  – su nuvažiuotu atstumu j intervale susij ęs išmeta­
mųjų dujų „dujinio“ komponento kiekis [g/km] 
arba j [g/km] arba [#/km]  
N k – važiavimo atkarpose mieste, užmiestyje ir greit ­
keliu numatyt ų intervalų skaičius 
P 1 , P 2 , P 3 – atskaitos taškai  
t – laikas [s]  
t 1,j – j vidurkinimo intervalo pirmoji sekund ė [s] 
t 2,j – j vidurkinimo intervalo paskutinioji sekund ė [s] 
t i – bendra i etapo trukm ė [s] 
t i,j – bendra i etapo trukm ė atsižvelgiant  į j intervalą 
[s] 
tol 1 – pirminis leidžiamasis transporto priemon ės būdin­
gosios CO  2 kreivės nuokrypis [%]  
tol 2 – antrinis leidžiamasis transporto priemon ės būdin­
gosios CO  2 kreivės nuokrypis [%]  
t t – bandymo trukm ė [s] 
v – transporto priemon ės greitis [km/h]  
v – vidutinis važiavimo interval ų greitis [km/h]  
v i – tikrasis transporto priemon ės greitis per i laiko 
tarpsnį [km/h]  
v j – vidutinis transporto priemon ės greitis j intervale 
[km/h]  
v P1 ¼ 19 km=h – vidutinis greitis WLTC mažo grei čio fazės metu  
v P2 ¼ 56,6  km=h – vidutinis greitis WLTC didelio grei čio fazės metu  ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 179  
v P3 ¼ 92,3  km=h – vidutinis greitis WLTC labai didelio grei čio fazės 
metu  
w – svorinis interval ų koeficientas  
w j – svorinis j intervalo koeficientas  
3. SLANKIOJO VIDURKINIMO INTERVALAS  
3.1. Vidurkinimo intervalo apibr ėžtis 
Pagal 4 pried ėlio nuostatas apskai čiuotas akimirkinis išmetam ųjų teršalų 
kiekis integruojamas naudojant etalonine CO  2 mase pagr įstą slankiojo 
vidurkinimo interval ą. Apskai čiuojama vadovaujantis šiuo principu: 
apskaičiuojamas ne viso duomen ų rinkinio, o viso duomen ų rinkinio 
poskirsnių išmetam ųjų teršalų kiekis, ir ši ų poskirsni ų ilgis nustatomas 
taip, kad b ūtų užtikrinama atitiktis per etalonin į laboratorijos cikl ą trans­
porto priemon ės išmestai CO  2 masei. Slankusis vidurkis apskai čiuojamas 
naudojant laiko poslink į, atitinkant į duomen ų imties ėmimo dažnum ą. 
Išmetamųjų teršalų kiekiui vidurkinti naudojami poskirsniai vadinami 
vidurkinimo intervalais.  ►M1 ►C1 Šiame punkte aprašyt ą apskaičia­
vimą galima atlikti pradedant nuo pirmo taško (važiuojant į priekį). ◄ ◄ 
Apskaičiuojant išmetamo CO  2 masę, išmetam ų teršalų kiekį ir vidurki ­
nimo interval ų ilgį, nėra atsižvelgiama į šiuos duomenis:  
— prietais ų periodini ų patikrų duomenis ir (arba) duomenis, gautus po 
nulinio atsako poslinkio patikr ų; 
▼M1 
▼C1 __________  
▼B 
— transporto priemon ės antžemin į greitį, mažesnį kaip 1 km/h;  
▼M1 
▼C1 __________  
▼B 
Išmetamųjų teršalų masė (arba kiet ųjų dalelių kiekis)  M  gas,j nustatoma 
integruojant akimirkin į išmetam ųjų teršalų kiekį g/s (arba #/s, jei tai 
kietųjų dalelių kiekis), apskai čiuotą pagal 4 pried ėlio nuostatas.  
1 pav.  
Transporto priemon ės greičio kitimas laiko atžvilgiu. Vidutinio 
transporto priemon ės išmest ų teršalų, pradedant skai čiuoti nuo 
pirmojo vidurkinimo intervalo, kiekio kitimas laiko atžvilgiu
  ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 180  
2 pav.  
CO  2 masės apibrėžtis remiantis vidurkinimo intervalais
  
j vidurkinimo intervalo trukm ė ðt 2;j Ä t 1;j Þ nustatoma taip:  
M CO  2 ðt 2;j Þ Ä M CO  2 ðt 1;j Þ ã M CO  2;ref 
čia: 
M CO  2 ðt i;j Þ CO  2 masė, išmatuota nuo bandymo pradžios iki t  2,j laiko [g];  
M CO  2;ref pusė CO  2 masės [g], kuri ą transporto priemon ė išmeta per 
pasaulinį suderint ą lengvųjų transporto priemoni ų bandymo 
ciklą (toliau – WLTC), aprašyt ą JT EEK bendrajame techni ­
niame reglamente Nr. 15 „Pasaulin ė suderinta lengv ųjų auto­
mobilių bandym ų procedūra“ (ECE/TRANS/180/Add.15; I 
tipo bandymas, įskaitant šalt ąjį variklio paleidim ą), ciklą; 
t 2,j turi būti pasirenkama kaip:  
M CO  2 ðt 2;j Ä ΔtÞ Ä M CO  2 ðt 1;j Þ< M CO  2;ref Ï M CO  2 ðt 2;j Þ Ä M CO  2 ðt 1;j Þ 
Δt yra duomen ų imties ėmimo laikotarpis.  
CO  2 masės apskaičiuojamos naudojant intervalus ir šiuo tikslu integruo ­
jant akimirkinius išmetam ųjų teršalų kiekius, apskai čiuotus pagal šio 
priedo 4 pried ėlyje išdėstytas nuostatas.  
3.2. Per intervalus išmest ų teršalų kiekių ir vidurki ų apskaičiavimas  
Pagal 3.1 punkto nuostatas kiekvieno intervalo atveju apskai čiuojama:  ▼B
02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 181  
— išmesti visų šiame priede nurodyt ų su nuvažiuotu atstumu susijusi ų 
teršalų kiekiai M gas,d,j  ; 
— išmestas su nuvažiuotu atstumu susijusio CO  2 kiekis M  CO2,d,j  ; 
— vidutinis transporto priemon ės greitis. v j 
▼M1 
▼C1 
Jeigu atliekamas ne iš išor ės įkraunamos hibridin ės elektrin ės transporto 
priemonės bandymas, intervalo skai čiavimas pradedamas užvedus varikl į 
ir apima važiavimo tarpsnius, per kuriuos neišmetama jokio CO  2 . 
▼B 
4. INTERVAL Ų VERTINIMAS 
4.1. Įvadas 
Bandomosios transporto priemonės kintan čios są lygos nustatomos 
remiantis transporto priemon ės išmetamo CO  2 kiekio kitimu, atsižvelgiant 
į vidutinį greitį, išmatuotu atliekant tipo patvirtinim ą, ir yra vadinamos 
būdingąja transporto priemon ės išmetamo CO  2 kiekio kreive.  
Siekiant nustatyti su nuvažiuotu atstumu susijus į išmetam ą CO  2 kiekį, 
transporto priemon ė išbandoma ant traukos stendo taikant transporto prie ­
monės kelio apkrovos parametrus, nustatytus remiantis JT EEK bendrojo 
techninio reglamento Nr. 15 „Pasaulin ė suderinta lengv ųjų automobili ų 
bandymų proced ūra“ 4 priede nustatyta tvarka (ECE/TRAN ­
S/180/Add.15). Nustatant kelio apkrov ą, neatsižvelgiama į papildom ą 
transporto priemon ės masę atliekant RDE bandym ą, pvz., į antrąjį vairuo­
toją arba PEMS įrangą. 
4.2. Būdingosios CO  2 kreivė s atskaitos taškai 
Kreivei nubr ėžti būtini atskaitos taškai  P 1, P 2 ir P  3 nustatomi taip:  
4.2.1. Atskaitos taškas P  1 
v P1 ¼ 19 km =h vidutinis greitis WLTC mažo grei čio fazės metu)  
M CO  2;d;P 1 = WLTC mažo grei čio fazės metu transporto priemon ės išme­
tamas CO  2 kiekis × 1,2 [g/km]  
4.2.2. Atskaitos taškas P  2 
4.2.3.  v P2 ¼ 56,6 km =h(vidutinis greitis WLTC didelio grei čio fazės metu)  
M CO  2;d;P 2 = WLTC didelio grei čio fazės metu transporto priemon ės išme­
tamas CO  2 kiekis × 1,1 [g/km]  
4.2.4. Atskaitos taškas P  3 
4.2.5.  v P3 ¼ 92,3 km =h (vidutinis greitis WLTC labai didelio grei čio fazės 
metu)  
M CO  2;d;P 3 = WLTC didelio grei čio fazės metu transporto priemon ės išme­
tamas CO  2 kiekis × 1,05 [g/km]  ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 182  
4.3. Būdingosios CO  2 kreivės brėžimas  
Naudojant 4.2 punkte nustatytus atskaitos taškus b ūdingoji išmetamo CO  2 
kiekio kreiv ė apskaičiuojama kaip vidutinio grei čio funkcija, ir šiuo tikslu 
taikomos dvi tiesin ės atkarpos ( P 1 , P 2 ) ir ( P 2 , P 3 ). Atkarpos ( P 2 , P 3 ) vertė 
neviršija 145 km/h transporto priemon ės greičio ašyje. B ūdingoji kreiv ė 
apibrėžiama šiomis lygtimis:  
atkarpos ( P 1 ,P 2 ): 
M CO  2;d;CC ðvÞ ¼ a 1 v þ b 1 
kai: a  1 ¼ ðM CO  2;d;P 2 Ä M CO  2;d;P 1 Þ=ðv P2 Ä v P1 Þ 
bei: b  1 ¼ M CO  2;d;P 1 Ä a 1 v P1 
atkarpos ( P 2 , P 3 ): 
M CO  2;d;C C ðvÞ ¼ a 2 v þ b 2 
kai: a  2 ¼ ðM CO  2;d;P 3 Ä M CO  2;d;P 2 Þ=ðv P 3 Ä v P 2 Þ 
bei: b  2 ¼ M CO  2;d;P 2 Ä a 2 v P2 
3 pav.  
Transporto priemon ės būdingoji CO  2 kreivė
 
4.4. Važiavimo mieste, užmiestyje ir greitkeliu intervalai  
4.4.1. Važiavimo mieste intervalo vidutinis transporto priemon ės greitis  v j yra 
mažesnis nei 45 km/h.  
4.4.2. Važiavimo užmiestyje intervalo vidutinis transporto priemon ės greitis  v j 
yra ne mažesnis kaip 45 km/h, bet mažesnis kaip 80 km/h.  
4.4.3. Važiavimo greitkeliu intervalo vidutinis transporto priemon ės greitis  v j 
yra ne mažesnis kaip 80 km/h, bet mažesnis kaip 145 km/h.  ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 183  
4 pav.  
Transporto priemon ės būdingoji CO  2 kreivė. Važiavimo mieste, 
užmiestyje ir greitkeliu apibr ėžtys
 
5. MARŠRUTO IŠSAMUMO IR JO ATITIKTIES REIKALAVIMAMS 
PATIKRA  
▼M1 
▼C1 
Atliekant N2 kategorijos transporto priemoni ų, kuriose pagal Direktyv ą 
92/6/EEB įrengtas transporto priemon ės greitį iki 90 km/h ribojantis 
įtaisas, bandym ą, važiavimo greitkeliu intervalai turi sudaryti bent 5 % 
viso bandymo.  
▼B 
5.1. Transporto priemon ės būdingosios CO  2 kreivės leidžiamieji nuokry ­
piai 
Transporto priemon ės būdingosios CO  2 kreivės pirminis nuokrypis ir 
papildomas nuokrypis atitinkamai yra  tol  1 = 25 % ir  tol  2 = 50 %.  
5.2. Bandymo išsamumo patikra  
Bandymas laikomas išsamiu, jeigu iš bendro interval ų skaičiaus apimama 
ne mažiau negu 15 proc. važiavimo mieste, užmiestyje ir greitkeliu inter ­
valų. 
5.3. Bandymo atitikties reikalavimams patikra  
Bandymas laikomas atitinkan čiu reikalavimus, jeigu ne mažiau negu 50 
proc. važiavimo mieste, užmiestyje ir greitkeliu interval ų atitinka 
apibrėžtą būdingosios kreiv ės pirminio nuokrypio vert ę. 
Jeigu nepaisoma nustatyto mažiausiojo 50 proc. reikalavimo, viršutin ę 
teigiamojo nuokrypio  tol  1 vertę galima didinti po 1 proc., kol pasiekiama 
50 proc. įprastinės intervalo vert ės. Jeigu taikomas šis b ūdas, tol  1 vertė 
jokiais atvejais neturi viršyti 30 proc.  
▼M1 
▼C1 
Jeigu atliekamas ne iš išor ės įkraunamos hibridin ės elektrin ės transporto 
priemonės bandymas ir tik tuo atveju, jeigu nepaisoma nustatyto mažiau ­
siojo 50 % reikalavimo, viršutin ę teigiamojo nuokrypio  tol  1 vertę galima 
didinti po 1 procentin į punktą, kol pasiekiama 50 % įprastinės intervalo 
vertės. Jeigu taikomas šis b ūdas, tol  1 vertė jokiais atvejais neturi viršyti 
50 % ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 184  
6. IŠMETAM ŲJŲ TERŠAL Ų KIEKIO APSKAI ČIAVIMAS  
6.1. Su nuvažiuotu atstumu susijusio svertinio išmetam ųjų teršalų kiekio 
apskaičiavimas  
Važiuojant mieste, užmiestyje ir greitkeliu bei viso maršruto metu išme ­
tamų teršalų kiekis apskai čiuojamas kaip su nuvažiuotu atstumu susijusio 
išmetamųjų teršalų kiekio svertinis vidurkis.  
M gas;d;k ¼ P ðw j M gas;d;j Þ P w j k ¼ u; r; m 
Kiekvieno intervalo svorinis koeficientas  w j apibrėžiamas kaip:  
Jei 
M CO2,d,CC (v j ) · (1 - tol 1 /100) ≤ M CO2,d,j ≤ M CO2,d,CC (v j ) · (1 + tol 1 /100)  
Tada  w j = 1 
Jei 
M CO2,d,CC (v j ) · (1 + tol 1 /100) <  M CO2,d,j ≤ M CO2,d,CC (v j ) · (1 + tol 2 / 
100) 
tada w j ¼ k 11 h j þ k 12 
kai k 11 ¼ 1=ðtol 1 Ä tol  2 Þ 
ir k  12 ¼ tol  2=ðtol 2 Ä tol  1 Þ 
Jei 
M CO2;d;CC ðv j Þ · ð1 Ä tol 2=100Þ Ï M CO2;d;j< M CO2;d;CC ðv j Þ · ð1 Ä tol 1=100Þ 
tada w j ¼ k 21 h j þ k 22 
kai k 21 ¼ 1=ðtol 2 Ä tol  1 Þ 
ir k  22 ¼ k 12 ¼ tol  2=ðtol 2 Ä tol  1 Þ 
Jei 
M CO2;d;j< M CO2;d;CC ðv j Þ · ð1 Ä tol 2=100Þ 
arba 
M CO2;d;j> M CO2;d;CC ðv j Þ · ð1 þ tol 2=100Þ 
Tada  w j = 0 w j ¼ 0 
čia: 
h j ¼ 100 · M CO2;d;j Ä M CO2;d;CC ðv j Þ 
M CO2;d;cc ðv j Þ ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 185  
5 pav.  
Svorinė vidurkinimo intervalo funkcija
  
▼M1 
▼C1 
Visiems vidurkinimo intervalams, įskaitant šaltojo paleidimo duomen ų 
taškus, apibr ėžtus 4 pried ėlio 4 punkte, nustatomas svorinis koeficientas 1.  
▼B 
6.2. Sudėtingumo indeks ų apskaičiavimas  
Atskirai apskai čiuojami važiavimo mieste, užmiestyje ir greitkeliu kate ­
gorijų sudėtingumo indeksai:  
h k ¼ 1 
N k X 
h j k ¼ u; r; m 
ir viso maršruto:  
h t ¼ ƒ u h u þ ƒ r h r þ ƒ m h m 
ƒ u þ ƒ r þ ƒ m 
čia, ƒ  u , ƒ r ƒ m vertės atitinkamai yra lygios 0,34, 0,33 ir 0,33.  
6.3. Per vis ą maršrut ą išmetamo teršal ų kiekio apskai čiavimas  
Naudojant su nuvažiuotu atstumu susijus į svertinį išmetam ųjų teršalų 
kiekį, apskaičiuotą pagal 6.1 punkt ą, per visą maršrutą išmetamas kiek ­
vieno dujinio teršalo kiekis, susij ęs su nuvažiuotu atstumu, apskai čiuo­
jamas taip:  
M gas;d;t ¼ 1 000 · ƒ u · M gas;d;u þ ƒ r · M gas;d;r þ ƒ m · M gas;d;m 
ðƒ u þ ƒ r þ ƒ m Þ 
o kietųjų dalelių kiekis:  
M PN;d;t ¼ ƒ u · M PN;d;u þ ƒ r · M PN;d;r þ ƒ m · M PN;d;m 
ðƒ u þ ƒ r þ ƒ m Þ 
čia, ƒ  u , ƒ r ƒ m vertės atitinkamai yra lygios 0,34, 0,33 ir 0,33.  ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 186  
7. SKAITINIAI PAVYZDŽIAI  
7.1. Vidurkinimo intervalo apskai čiavimas  
1 lentelė 
Pagrindiniai apskai čiavimo parametrai  
M CO2,ref  [g] 610  
Vidurkinimo intervalo apskai čia­
vimo kryptis  Priekinė 
Duomenų nuskaitymo dažnis (Hz)  1  
6 paveiksle parodoma, kaip vidurkinimo intervalai apibr ėžiami naudojant 
duomenis, užregistruotus atliekant transporto priemon ės išmetam ų teršalų 
kiekio nustatymo bandym ą su PEMS. Siekiant užtikrinti aiškum ą toliau 
naudojamos tik pirmos 1 200 maršruto sekundži ų. 
Intervalai nuo 0 iki 43 sekund ės bei nuo 81 iki 86 sekund ės nenaudojami, 
nes šiais intervalais transporto priemon ės greičio vertė yra nulin ė. 
Pirmasis vidurkinimo intervalas prasideda laiko momentu  t 1,1 = 0 s ir 
baigiasi laiko momentu  t 2,1 = 524 s (3 lentel ė). 
6 pav.  
Atliekant transporto priemon ės išmetam ų teršalų kiekio nustatymo 
bandymą su PEMS užregistruotas akimirkinis išmetamas CO  2 
kiekis, atsižvelgiant į laiką. Stačiakampio formos r ėmeliai apibr ėžia 
j intervalo trukm ę. Duomen ų grupė „Įskaitinis = 100 / ne įskaitinis = 
0“ nurodo sekundin ės sekos duomenis, į kuriuos, atliekant analiz ę, 
neatsižvelgiama.
  
7.2. Interval ų vertinimas  
2 lentelė 
Būdingosios CO  2 kreivės apskaičiavimo parametrai  
WLTC mažo grei čio fazės metu 
išmetamas CO  2 kiekis × 1,2 (P  1 ) 
[g/km]  154 
WLTC didelio grei čio fazės metu 
išmetamas CO  2 kiekis × 1,1 (P  2 ) 
[g/km]  96 
WLTC labai didelio grei čio fazės 
metu išmetamas CO  2 kiekis × 1,05 
(P 3 ) [g/km]  120 ▼B
02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 187  
Atskaitos taškas  
P 1 v P1 ¼ 19,0 km =h M  CO  2;d;P 1 ¼ 154 g =km 
P 2 v P2 ¼ 56,6 km =h M  CO  2;d;P 2 ¼ 96 g =km 
P 3 v P3 ¼ 92 :3 km =h M  CO  2;d;P 3 ¼ 120 g =km 
Būdingoji CO  2 kreivė apibrėžiama taip:  
atkarpos ( P 1 , P 2 ): 
M CO  2;d ðvÞ ¼ a  1 v þ b  1 
kai 
a 1 ¼ ð96 Ä 154Þ=ð56:6 Ä 19 :0Þ ¼ Ä  58 
37:6 ¼ Ä1:543 
ir b  1 ¼ 154 Ä ðÄ 1,543Þ Ü 19,0 ¼ 154 þ 29,317 ¼ 183,317  
atkarpos ( P 2 , P 3 ): 
M CO  2;d ðvÞ ¼ a  2 v þ b  2 
kai 
a 2 ¼ ð120 Ä 96Þ=ð92:3 Ä 56 :6Þ ¼ 24 
35:7 ¼ 0 :672 
kai ir b  2 ¼ 96 Ä 0,672 Ü 56,6 ¼ 96 Ä 38,035 ¼ 57,965  
Svorinių koeficient ų apskai čiavimo ir interval ų priskyrimo miesto, 
užmiesčio ar greitkelio kategorijai pavyzdžiai:  
Intervalo #45:  
M CO2;d;45 ¼ 122,62 g =km 
v 45 ¼ 38,12 km =h 
Vidutinis greitis intervale yra mažesnis nei 45 km/h, tod ėl tai yra važia ­
vimo mieste intervalas.  
Būdingoji kreiv ė: 
M CO  2;d;CC ðv 45 Þ ¼ a  1 v 45 þ b  1 ¼ Ä1,543 Ü 38,12 þ 183,317 ¼ 124,498 g =km 
Patikrinimas:  
M CO2;d;CC ðv j Þ · ð1 Ä tol  1=100Þ Ï M  CO2;d;j Ï M  CO2;d;CC ðv j Þ · ð1 þ tol  1=100Þ 
M CO2;d;CC ðv 45 Þ · ð1 Ä tol  1=100Þ Ï M  CO2 ;d;45 Ï M  CO2 ;d;CC ðv 45 Þ · ð1 þ tol  1=100Þ ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 188  
124,498 Ü ð1 Ä 25=100Þ Ï 122,62 Ï 124,498 Ü ð1 þ 25=100Þ 
93,373 Ï 122,62 Ï 155,622  
Gaunama:  w 45 ¼ 1 
Intervalo #556:  
M CO2;d;556 ¼ 72,15  g=km 
v 556 ¼ 50,12  km=h 
Vidutinis greitis intervale yra didesnis nei 45 km/h, bet mažesnis nei 80 
km/h, tod ėl tai yra važiavimo mieste intervalas.  
Būdingoji kreiv ė: 
M CO2;d;CC ðv 556 Þ ¼ a 1 v 556 þ b 1 ¼ Ä1,543 Ü 50,12 þ 183,317 ¼ 105,982  g=km 
Patikrinimas:  
M CO2;d;CC ðv j Þ · ð1 Ä tol 2=100Þ Ï M CO2;d;j< M CO2;d;CC ðv j Þ · ð1 Ä tol 1=100Þ 
M CO2;d;CC ðv 556 Þ · ð1 Ä tol 2=100Þ Ï M CO2;d;556< M CO2;d;CC ðv 556 Þ · ð1 Ä tol 1=100Þ 
105,982 Ü ð1 Ä 50=100Þ Ï 72,15 < 105,982 Ü ð1 Ä 25=100Þ 
52,991 Ï 72,15 < 79,487  
Gaunama:  
h 556 ¼ 100 · M CO2;d;556 Ä M CO2;d;CC ðv 556 Þ 
M CO2;d;CC ðv 556 Þ ¼ 100 · 72,15 Ä 105,982 
105,982 ¼ Ä31,922  
w 556 ¼ k 21 h 556 þ k 22 ¼ 0,04 Ü ðÄ31:922Þ þ 2 ¼ 0,723  
kai 
k 21 ¼ 1=ðtol 2 Ä tol 1 Þ ¼ 1=ð50 Ä 25Þ ¼ 0,04  
ir k 22 ¼ k 12 ¼ tol  2=ðtol 2 Ä tol  1 Þ ¼ 50=ð50 Ä 25Þ ¼ 2 
3 lentelė 
Skaitiniai išmetam ųjų teršalų kiekio duomenys  
Intervalas 
[#] t 1,j 
[s] t 2;j Ä Δt 
[s] t 2,j 
[s] M CO  2 ðt 2;j Ä ΔtÞ Ä M CO  2 ðt 1;j Þ< M CO  2;ref 
[g] M CO  2 ðt 2;j Þ Ä M CO  2 ðt 1;j Þ ã CO  2;ref 
[g] 
1 0  523  524  609,06  610,22  
2 1  523  524  609,06  610,22  
… …  …  …  …  
43 42  523  524  609,06  610,22  ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 189  
Intervalas 
[#] t 1,j 
[s] t 2;j Ä Δt 
[s] t 2,j 
[s] M CO  2 ðt 2;j Ä ΔtÞ Ä M CO  2 ðt 1;j Þ< M CO  2;ref 
[g] M CO  2 ðt 2;j Þ Ä M CO  2 ðt 1;j Þ ã CO  2;ref 
[g] 
44 43  523  524  609,06  610,22  
45 44  523  524  609,06  610,22  
46 45  524  525  609,68  610,86  
47 46  524  525  609,17  610,34  
… …  …  …  …  
100 99  563  564  609,69  612,74  
… …  …  …  …  
200 199  686  687  608,44  610,01  
… …  …  …  …  
474 473  1 024  1 025  609,84  610,60  
475 474  1 029  1 030  609,80  610,49  
… …  …  …  
556 555  1 173  1 174  609,96  610,59  
557 556  1 174  1 175  609,09  610,08  
558 557  1 176  1 177  609,09  610,59  
559 558  1 180  1 181  609,79  611,23  
7.3. Važiavimo mieste, užmiestyje ir greitkeliu intervalai. Maršruto išsa ­
mumas  
Šiame skaitiniame pavyzdyje maršrutas sudarytas iš 7 036 vidurkinimo 
intervalų. 5 lentel ėje pateiktas interval ų, priskirtų miesto, užmies čio ir 
greitkelio kategorijoms, atsižvelgiant į vidutinį transporto priemon ės 
greitį, ir suskirstyt ų grupėmis pagal j ų atstumą iki CO  2 būdingosios 
kreivės, skaičius. Maršrutas laikomas išsamiu, jeigu iš bendro interval ų 
skaičiaus apimama ne mažiau negu 15 proc. važiavimo mieste, užmiestyje 
ir greitkeliu interval ų. Be to, maršrutas laikomas atitinkan čiu reikala ­
vimus, jeigu ne mažiau negu 50 proc. važiavimo mieste, užmiestyje ir 
greitkeliu interval ų atitinka apibr ėžtą būdingosios kreiv ės pirminio 
nuokrypio vert ę. 
4 lentelė. 
Maršruto išsamumo ir jo atitikties reikalavimams patikra  
Važiavimo s ąlygos  Skai čiai Interval ų procentas  
Visi intervalai  
Važiavimas mieste  1 909  1 909/7 036*100=27,1 > 15  
Važiavimas užmiestyje  2 011  2 011/7 036*100=28,6 > 15  
Važiavimas greitkeliu  3 116  3 116/7 036*100=44,3 > 15  
Iš viso  1 909 + 2 011 + 3 116=7 036  
Įprasti intervalai  
Važiavimas mieste  1 514  1 514/1 909*100=79,3 > 50  
Važiavimas užmiestyje  1 395  1 395/2 011*100=69,4 > 50  
Važiavimas greitkeliu  2 708  2 708/3 116*100=86,9 > 50  
Iš viso  1 514 + 1 395 + 2 708=5 617  ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 190  
6 priedėlis 
Kintančių maršruto s ąlygų tikrinimas ir galutinis RDE rezultatas, taikant 2 
metodą (galios paskirstymo metodas)  
1. ĮVADAS  
Šiame pried ėlyje aprašytas duomen ų vertinimas taikant galios paskirstymo 
metodą, kuris šiame pried ėlyje vadinamas „standartizuotojo galios dažnio 
(SGD) paskirstymo įvertinimu taikant normalizavim ą“. 
2. SIMBOLIAI, PARAMETRAI IR VIENETAI  
▼M2 
a ref atskaitinis pagreitis esant P  drive 
▼B 
D WLTC  „Veline“ ašin ė atkarpa taikant Pasaulin į suderintą lengvųjų 
transporto priemoni ų bandymo cikl ą (WLTC)  
f 0 , f 1 , f 2 pasipriešinimo važiavimui koeficientai (išreikšti atitinkamai 
[N], [N/(km/h)] ir [N/(km/h)  2 ]) 
i akimirkini ų matavim ų tarpsnis, skyra ne mažesn ė negu 
1 Hz  
j varomiesiems ratams perduodamos galios klas ė, j = nuo 1 
iki 9  
k 3 sekundži ų slankiųjų vidurkių verčių laiko tarpsnis  
k WLTC  „Veline“ nuolydis taikant WLTC  
m gas, i akimirkinis išmetam ųjų dujų „dujinio“ komponento kiekis i 
laiko tarpsniu, g/s KDK – [#/s]  
m gas, 3s, k  1 Hz skyra išreikštas išmetam ųjų dujų „dujinio“ kompo ­
nento mas ės srauto 3 sekundži ų slankusis vidurkis k laiko 
tarpsniu, g/s KDK – [#/s]  
m gas;j vidutinis išmetamas išmetam ųjų dujų dujinio komponento 
kiekis, kai varomiesiems ratams perduodama j klas ės 
galia, g/s KDK – [#/s]  
m gas;U per visų i laiko tarpsnio sekundži ų, kai v  i < 60 km/h, imties 
dalį išmetam ų dujų „dujinio“ komponento kiekio svertin ė 
vertė, g/s; KDK – [#/s]  
M w gas,d  per visą maršrutą išmetam ų dujų „dujinio“ komponento su 
konkrečiu atstumu susijusio kiekio svertin ė vertė, g/km; 
KDK – [#/km]  
M w PN,d  per visą maršrutą išmetam ųjų dujų komponento „KDK“ su 
konkrečiu atstumu susijusio kiekio svertin ė vertė, #/km;  
M w,gas,d,U  per visų sekundži ų i laiko tarpsnio, kai v  i < 60 km/h, imties 
dalį išmetamų dujų „dujinio“ komponento kiekio su atstumu 
susijusi svertin ė vertė, g/km;  
M w,PN,d,U  per visų sekundži ų i laiko tarpsnio, kai v  i < 60 km/h, išme ­
tamųjų dujų komponento „KDK“ su atstumu susijusi sver ­
tinė vertė, g/km;  
p pasaulinio suderinto lengv ųjų transporto priemoni ų 
bandymo ciklo (WLTC) faz ė (mažo, didelio ir ypa č didelio 
greičio), p = 1–4  ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 191  
P drag aerodinaminiam pasipriešinimui įveikti sunaudojama 
variklio galia pasirinkus „Veline“ metod ą, kai degal ų įpurš­
kimo vert ė yra „0“, [kW]  
P rated gamintojo deklaruota didžiausia vardin ė variklio galia [kW]  
P required,i  kelio apkrovai ir transporto priemon ės inercijai i laiko 
tarpsniu įveikti būtina galia [kW]  
P r,,i toks pat, kaip pirmiau apibr ėžtas P  required,  , naudojamas 
ilgesnėse lygtyse  
P wotð n normÞ visos apkrovos galios kreiv ė [kW]  
P c,j varomiesiems ratams perduodamos j klas ės galios apribo ­
jimai [kW] (P  c,j, lower bound  , atitinka apatin ę ribą, o 
P c,j, upper bound  – viršutin ę ribą) 
P c,norm, j  varomiesiems ratams perduodamos j klas ės galios kaip 
normalizuotos galios vert ės, apribojimai [-]  
P r, i transporto priemon ės rato stebul ėms tiektina galia [kW] 
siekiant įveikti pasipriešinim ą važiavimui k laiko tarpsniu  
P w , 3s,k transporto priemon ės ratų stebulėms tiektinos galios [kW] 3 
sekundžių slankusis vidurkis siekiant įveikti pasipriešinim ą 
važiavimui k laiko tarpsniu taikant 1 Hz skyr ą 
P drive transporto priemon ės rato stebul ėms tiektina galia [kW] 
transporto priemonei važiuojant atskaitiniu grei čiu ir greit ė­
jant 
P norm transporto priemon ės rato stebul ėms tiektina normalizuota 
galia [-]  
t i bendra i laiko tarpsnio trukm ė [s] 
t c,j varomiesiems ratams perduodamos j klas ės galios laiko 
intervalas [%]  
ts WLTC p faz ės pradžios momentas [s]  
te WLTC p faz ės pabaigos momentas [s]  
▼M2 
TM transporto priemon ės bandymo mas ė 
▼B 
SPF standartinis galios dažni ų paskirstymas  
v i tikrasis transporto priemon ės greitis i laiko tarpsniu [km/h]  
v j vidutinis transporto priemon ės greitis, kai jos varomiesiems 
ratams perduodama j klas ės galia, km/h  
▼M2 
v ref atskaitinis greitis esant P  drive 
▼B 
v 3s,k transporto priemon ės greičio k laiko tarpsniu 3 sekundži ų 
slankusis vidurkis [km/h]  ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 192  
v U svertinis transporto priemon ės greitis, kai jos varomiesiems 
ratams perduodama j klas ės galia, km/h  
3. IŠMATUOTO IŠMETAM ŲJŲ TERŠAL Ų KIEKIO VERTINIMAS 
TAIKANT STANDARTIN Į RATAMS PERDUODAMOS GALIOS 
DAŽNIO PASKIRSTYM Ą 
Taikant galios paskirstymo metod ą naudojami akimirkiniai išmetam ųjų 
teršalų kiekiai m  gas, i (g/s), apskai čiuoti pagal 4 pried ėlį. 
m gas, i vertės klasifikuojamos pagal atitinkam ą ratams perduodam ą galią, 
o su kiekviena galios klase susietam išmetam ųjų teršalų vidutiniam 
kiekiui taikomi svoriniai koeficientai, kad b ūtų gautos teršal ų, išmestų 
atliekant bandym ą, kai buvo taikomas normalizuotos galios paskirstymas 
toliau nurodytuose taškuose, kiekio vert ės. 
3.1. Varomiesiems ratams perduodamos tikrosios galios šaltiniai  
Varomiesiems ratams perduodama tikroji galia P  r,i – oro pasipriešinimui, 
riedėjimo varžai, kelio nuolydžiams, išilginei transporto priemon ės iner­
cijai ir rat ų sukimosi inercijai įveikti būtina bendra galia.  
Matuojant ir registruojant varomiesiems ratams perduodam ą galios 
signalą, naudojamas 2 pried ėlio 3.2 punkte nustatytus tiesiškumo reikala ­
vimus atitinkantis sukimo momento signalas. Matavimo atskaitos taškas 
yra varom ųjų ratų stebulės. 
Užuot taikius min ėta būdą, varomiesiems ratams perduodam ą faktinę 
galią galima nustatyti pagal akimirkin į išmetam ą CO  2 kiekį, taikant šio 
priedėlio 4 punkte išd ėstytą procedūrą. 
▼M1 
Šio 6 pried ėlio nuostatos ne iš išor ės įkraunamoms hibridin ėms elektri ­
nėms transporto priemon ėms (apibr ėžtoms 1.2.40 punkte) taikomos tik 
tuo atveju, jeigu varom ųjų ratų galia nustatyta matuojant rato stebul ės 
sukimo moment ą. 
3.2. Akimirkini ų bandymo duomen ų slankiųjų vidurkių apskaičiavimas  
Trijų sekundži ų slankieji vidurkiai apskai čiuojami naudojant visus atitin ­
kamus akimirkinius bandymo duomenis, siekiant sumažinti poveik į, kurį 
galėtų daryti galimai netinkamas išmetam ųjų teršalų masės srauto ir trans ­
porto priemon ės varomiesiems ratams perduodamos galios suderinimas 
laiko atžvilgiu. Slanki ųjų vidurkių vertės apskaičiuojamos naudojant 
1 Hz dažn į: 
m gas;3s;k ¼ P kþ2 
i¼k m gas;i 
3 
P w;3s;k ¼ P kþ2 
i¼k P w;i 
3 
ν 3s;k ¼ P kþ2 
i¼k ν i 
3 
čia: 
k slankiųjų vidurkių verčių laiko tarpsnis  
i akimirkini ų bandymo duomen ų laiko tarpsnis  ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 193  
3.3. Važiavimo mieste, užmiestyje ir greitkeliu atkarp ų slankiųjų vidurkių 
klasifikavimas  
Nustatomi važiavimo mieste atkarpos ir viso maršruto standartiniai galios 
dažniai (žr. 3.4 punkt ą) ir atskirai įvertinamas su visu maršrutu ir su 
važiavimo mieste atkarpa susij ęs išmetam ųjų teršalų kiekis. Atliekant 
važiavimo mieste atkarpos v ėlesnį vertinim ą, pagal 3.2 punkt ą apskai­ 
čiuoti trijų sekundži ų slankieji vidurkiai priskiriami prie važiavimo mieste 
sąlygų pagal grei čio signalo trij ų sekundži ų slankųjį vidurkį (v  3s,k ), 
laikantis 1–1 lentel ėje apibrėžto greičio intervalo. Viso maršruto imties 
vertinimas apima visus grei čio intervalus, įskaitant miesto atkarp ą. 
▼M1 
1–1 lentel ė 
Greičio intervalai, pagal kuriuos bandymo duomenys taikant galios paskirstymo metod ą priskiriami 
važiavimo mieste, užmiestyje ir greitkeliu s ąlygoms  
Transporto priemon ės 
kategorija  Važiavimas mieste  Važiavimas 
užmiestyje (  1 ) Važiavimas 
greitkeliu (  1 ) 
M1, M2, N1  v  i [km/h]  nuo 0 iki ≤ 60 nuo > 60 iki ≤ 90 > 90  
N2 v  i [km/h]  nuo 0 iki ≤ 60 nuo > 60 iki ≤ 80 > 80  
( 1 ) netaikoma atliekant faktin į reguliuojam ąjį važiavimo mieste įvertinimą 
▼B 
3.4. Varomiesiems ratams perduodamos galios, naudojamos klasifikuojant 
išmetamuosius teršalus, nustatymas  
▼M2 
3.4.1. Galios klas ės ir atitinkami galios klasi ų laiko tarpsniai įprastomis važia ­
vimo sąlygomis yra nustatomi kaip normalizuotos galios vert ės, kurios 
turi būti būdingos visoms lengvosioms transporto priemon ėms (1–2 
lentelė). 
1–2 lentel ė 
Važiavimo mieste atkarpos ir iš 1/3 važiavimo mieste, 1/3 važiavimo užmiestyje, 1/3 važiavimo greitkeliu 
atstumų sudaryto viso maršruto vidutiniai svertiniai normalizuoti standartiniai galios dažniai  
Galios klas ės nr.  P c,norm,j  [-] Miesto atkarpa  Visas maršrutas  
Nuo >  iki ≤ Laiko tarpsnis, t  C,j 
1 – 0,1  21,9700 %  18,5611 %  
2 – 0,1  0,1  28,7900 %  21,8580 %  
3 0,1  1  44,0000 %  43,4582 %  
4 1  1,9  4,7400 %  13,2690 %  
5 1,9  2,8  0,4500 %  2,3767 %  
6 2,8  3,7  0,0450 %  0,4232 %  
7 3,7  4,6  0,0040 %  0,0511 %  
8 4,6  5,5  0,0004 %  0,0024 %  
9 5,5  0,0003 %  0,0003 %  ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 194  
1–2 lentel ės skilčių vertės P  c,norm  denormalizuojamos dauginant iš P  drive ; 
čia P  drive yra bandomojo automobilio varomiesiems ratams perduodama 
faktinė galia, kai traukos stende yra nustatyti tipo patvirtinimo parametrai 
ir taikomi v  ref ir a  ref . 
P c,j [kW] = P  c,norm, j  * P  drive 
P drive ¼ ν ref 
3,6 Ü ðf 0 þ f 1 Ü ν ref þ f 2 Ü ν 2 
ref þ TM  WLTP Ü α ref Þ Ü 0,001  
čia: 
— j yra galios klas ės žymuo pagal 1 lentel ę; 
— ν ref = 66 km/h;  
— α ref = 0,44 m/s  2 ; 
— pasipriešinimo važiavimui koeficientai  f 0 , f 1 , f 2 yra tikslin ės kelio 
apkrovos vert ės pagal WLTP, taikomos atskiroms transporto priemo ­
nėms, su kuriomis bus atliekamas PEMS bandymas, kaip apibr ėžta 
XXI priedo 4 papildomo priedo 2.4 punkte;  
— TM  WLTP  yra atskiros transporto priemon ės, su kuria bus atliekamas 
PEMS bandymas, bandymo mas ė pagal WLTP, kaip nurodyta XXI 
priedo 3.2.25 punkte.  
3.4.2.  Varomiesiems ratams perduodamos galios klas ės pataisymas  
Aukščiausia varomiesiems ratams perduodamos galios klas ė, į kurią 
būtina atsižvelgti, – tai 1 lentel ėje nurodytoji aukš čiausia klas ė, į kurią 
įtraukta (P  rated × 0,9). Vis ų pašalintųjų klasių laiko tarpsniai turi b ūti 
įtraukiami į aukščiausią likusiąją klasę. 
Naudojant kiekvien ą P c,norm,j  apskaičiuojamas atitinkamas P  c,j , kad būtų 
nustatytos kiekvienos bandomosios transporto priemon ės varomiesiems 
ratams perduodamos galios klas ės aukščiausios ir žemiausios ribos 
(kW), kaip nurodyta 1 pav.  
1 paveikslas  
Normalizuoto standartinio galios dažnio perskai čiavimo į būdingąjį transporto priemon ės galios dažn į 
schema
  
Šio denormalizavimo pavyzdys pateikiamas toliau.  ▼M2
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 195  
Įvesties duomen ų pavyzdys:  
Parametras  Vert ė 
f 0 [N] 86  
f 1 [N] 0,8  
f 2 [N] 0,036  
TM [kg]  1 590  
P rated [kW]  120 (1 pavyzdys)  
P rated [kW]  75 (2 pavyzdys)  
Atitinkami rezultatai:  
P drive = 66[km/h]/3,6 * (86 + 0,8[N/(km/h)] * 66[km/h] + 0,036 
[N/(km/h)] * (66[km/h])  2 + 1 590 [kg] * 0,44[m/s  2 ])*0,001  
P drive = 18,25 kW  
2 lentelė 
Denormalizuotos standartini ų galios dažni ų vertės iš 1 lentel ės (1 pavyzdys)  
Galios klas ės nr.  P c,j [kW]  Miesto atkarpa  Visas maršrutas  
Nuo >  iki ≤ Laiko tarpsnis, t  C,j [%] 
1 – 1,825  21,97 %  18,5611 %  
2 – 1,825  1,825  28,79 %  21,8580 %  
3 1,825  18,246  44,00 %  43,4583 %  
4 18,246  34,667  4,74 %  13,2690 %  
5 34,667  51,088  0,45 %  2,3767 %  
6 51,088  67,509  0,045 %  0,4232 %  
7 67,509  83,930  0,004 %  0,0511 %  
8 83,930  100,351  0,0004 %  0,0024 %  
9 100,351  0,00025 %  0,0003 %  
( 1 ) Aukščiausia varomiesiems ratams perduodamos galios klas ė, į kurią turi būti atsižvelgiama, – tai tokia klas ė, į kurią įtraukta 
0,9 × P  rated . Čia 0,9 × 120 = 108.  
3 lentelė 
Denormalizuotos standartini ų galios dažni ų vertės iš 1 lentel ės (2 pavyzdys)  
Galios klas ės nr.  P c,j [kW]  Važiavimas mieste  Visas maršrutas  
Nuo >  iki ≤ Laiko tarpsnis, t  C,j [%] 
1 Visi < – 1,825  – 1,825  21,97 %  18,5611 %  
2 – 1,825  1,825  28,79 %  21,8580 %  ▼M2
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 196  
Galios klas ės nr.  P c,j [kW]  Važiavimas mieste  Visas maršrutas  
Nuo >  iki ≤ Laiko tarpsnis, t  C,j [%] 
3 1,825  18,246  44,00 %  43,4583 %  
4 18,246  34,667  4,74 %  13,2690 %  
5 34,667  51,088  0,45 %  2,3767 %  
6 ( 1 ) 51,088  Visi > 51,088  0,04965 %  0,4770 %  
7 67,509  83,930  —  —  
8 83,930  100,351  —  —  
9 100,351  Visi > 100,375  —  —  
( 1 ) Aukščiausia varomiesiems ratams perduodamos galios klas ė, į kurią turi būti atsižvelgiama, – tai tokia klas ė, į kurią įtraukta 
0,9 × P  rated . Čia 0,9 × 75 = 67,5.  
▼B 
3.5. Slanki ųjų vidurkių verčių klasifikavimas  
▼M1 __________  
▼B 
Kiekviena pagal 3.2 punkto nuostatas apskai čiuota slankiojo vidurkio 
vertė priskiriama varomiesiems ratams perduodamos denormalizuotos 
galios klasei, kuriai priskiriamas tikrosios varomiesiems ratams perduo ­
damos galios 3 sekundži ų slankusis vidurkis P  w,3s,k  . Varomiesiems ratams 
perduodamos denormalizuotos galios klas ės ribinės vertės apskaičiuo­
jamos pagal 3.3 punkto nuostatas.  
Klasifikuojami vis ų galiojančių maršruto duomen ų, įskaitant visas važia ­
vimo mieste atkarpas, visi trij ų sekundži ų slankieji vidurkiai. Be to, visi 
slankieji vidurkiai, pagal 1–1 lentel ėje apibrėžtas ribines grei čio vertes 
priskirti važiavimo mieste atkarpai, vienam važiavimo mieste atkarpos 
galios klasi ų rinkiniui priskiriami neatsižvelgiant į laiką, kai slankusis 
vidurkis buvo įtrauktas į maršrutą. 
Paskui pagal kiekvien ą varomiesiems ratams perduodamos galios klas ės 
parametrą apskaičiuojamos transporto priemon ės varomiesiems ratams 
perduodamos galios klasei priskirt ų visų trijų sekundži ų slankiųjų 
vidurkių vertės. Toliau nurodomos lygtys, atskirai taikomos važiavimo 
mieste duomen ų rinkiniui ir visam duomen ų rinkiniui.  
j klasės galios (j = nuo 1 iki 9) trij ų sekundži ų slankiųjų vidurkių verčių 
klasifikavimas:  
if P  C;j lower bound < P w;3s;k Ï P C;j upper bound  
tada: išmetam ųjų teršalų ir greičio klasės žymuo = j  
Turi būti suskaičiuojamas kiekvienos galios klas ės trijų sekundži ų slan­
kiųjų vidurkių verčių skaičius: 
if P  C;j lower bound < P w;3s;k Ï P C;j upper bound  
tada: skai čiavimai  j = n + 1 (skai čiavimai  j – tai galios klas ės trijų sekun­
džių slankiųjų vidurkių verčių (išmetam ųjų teršalų kiekio) skai čius, nusta ­
tytas siekiant v ėliau patikrinti mažiausi ą reikalaujam ą aprėptį). ▼M2
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 197  
3.6. Galios klas ės aprėpties ir galios paskirstymo atitikties reikalavimams 
patikra  
Kad bandymas b ūtų laikomas atitinkan čiu reikalavimus, atitinkamoms 
galios klas ėms turi b ūti priskirtas pakankamas nustatyt ų išmetam ųjų 
teršalų verčių skaičius. Ar laikomasi šio reikalavimo, tikrinama pagal 3 
sekundžių vidutinių verčių (skaičiavimų), kurios priskiriamos kiekvienai 
galios klasei, skai čių: 
— kiekvienai transporto priemon ės varomiesiems ratams perduodamos 
galios klasei iki klas ės Nr. 6 arba iki 90 % vardin ės galios sudaran čios 
klasės (nelygu, kurios klas ės numeris yra mažesnis) visame maršrute 
reikalaujama ne mažiau kaip 5 skai čiavimų. Jeigu skai čiavimų trans­
porto priemon ės varomiesiems ratams perduodamos galios klas ėje, 
kurios numeris didesnis už 6, yra mažiau negu 5, vidutin ė klasės 
išmetamųjų teršalų kiekio vert ė (m  gas,3s,k  ) ir vidutin ė klasei priski ­
riamo grei čio vertė (v 3s,k ) turi būti 0. 
— kiekvienai transporto priemon ės varomiesiems ratams perduodamos 
galios klasei iki klas ės Nr. 5 arba iki 90 % vardin ės galios sudaran čios 
klasės (nelygu, kurios klas ės numeris yra mažesnis) viso maršruto 
važiavimo mieste atkarpoje reikalaujama ne mažiau kaip 5 skai čia­
vimų. Jeigu skai čiavimų transporto priemon ės varomiesiems ratams 
perduodamos galios klas ėje, kurios numeris didesnis už 5, viso marš ­
ruto važiavimo mieste atkarpoje yra mažiau negu 5, vidutin ė klasės 
išmetamųjų teršalų kiekio vert ė (m  gas,3s,k  ) ir vidutin ė klasei priski ­
riamo grei čio vertė (v 3s,k ) turi būti 0. 
▼B 
3.7. Pagal kiekvien ą varomiesiems ratams perduodamos galios klas ę išma­
tuotų verčių vidurkinimas  
Kiekvienai varomiesiems ratams perduodamos galios klasei priskirti slan ­
kieji vidurkiai vidurkinami taip:  
m gas;j ¼ P 
all k in class  j m gas;3s;k 
counts  j 
v j ¼ P 
all k in class  j v 3s;k 
counts  j 
čia: 
j transporto priemon ės varomiesiems ratams perduodamos galios 
klasės nuo 1 iki 9 pagal 1 lentel ę; 
m gas;j transporto priemon ės varomiesiems ratams perduodamos galios 
klasės išmetam ųjų dujų komponento kiekio vidutin ė vertė 
(atskira viso maršruto duomen ų vertė ir maršruto važiavimo 
mieste atkarp ų vertė) [g/s];  
v j vidutinis transporto priemon ės varomiesiems ratams perduo ­
damos galios klasei priskiriamas greitis (atskira viso maršruto 
duomenų vertė ir maršruto važiavimo mieste atkarp ų vertė) 
[km/h]  
k slanki ųjų vidurkių verčių laiko tarpsnis.  
3.8. Svorini ų koeficient ų taikymas transporto priemon ės varomiesiems 
ratams perduodamos galios klas ės vidutin ėms vertėms 
Kiekvienos varomiesiems ratams perduodamos galios klas ės vidutin ės 
vertės dauginamos iš kiekvienos klas ės laiko intervalo t  C,j pagal 1 lentel ę 
ir sudedamos, kad b ūtų gauta kiekvieno parametro vidutin ė svertinė vertė. 
Ši vertė atitinka svertin į maršruto rezultat ą su standartiniais galios 
dažniais. Naudojant važiavimo mieste atkarpos galios pasiskirstymo 
laiko intervalus, apskai čiuojami važiavimo mieste atkarpos bandymo 
duomenų svertiniai vidurkiai, o, naudojant viso maršruto galios pasiskirs ­
tymo laiko intervalus, apskai čiuojami viso maršruto bandymo duomen ų 
svertiniai vidurkiai.  ▼M1
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 198  
Toliau nurodomos lygtys, atskirai taikomos važiavimo mieste duomen ų 
rinkiniui ir visam duomen ų rinkiniui.  
m gas ¼ X  9 
j¼1 m gas;j Ü t c;j 
v ¼ X  9 
j¼1 v j Ü t c;j 
3.9. Su nuvažiuotu atstumu susijusio svertinio išmetam ųjų teršalų kiekio 
apskaičiavimas  
Per bandym ą, atsižvelgiant į laiką, nustatyti išmetam ųjų teršalų kiekio 
svertiniai vidurkiai atskirai perskai čiuojami į važiavimo mieste duomen ų 
rinkinio ir bendro duomen ų rinkinio su atstumu susijus į išmetam ųjų 
teršalų kiekį: 
viso maršruto:  
M w;gas;d ¼ m gas Ü 3 600  
v 
važiavimo mieste atkarpos:  
M w;gas;d;U ¼ m gas;U Ü 3 600  
v U 
Kietųjų dalelių kiekiui nustatyti taikomas tas pats metodas kaip ir dujini ų 
teršalų, tačiau vienetas [#/s] naudojamas  m PN nustatyti, o [#/km] – M  W, 
PN : 
viso maršruto:  
M w;PN;d ¼ m PN Ü 3 600  
v 
važiavimo mieste atkarpos:  
M w;PN;d;U ¼ m PN Ü 3 600  
v U 
4. TRANSPORTO PRIEMON ĖS VAROMIESIEMS RATAMS PERDUO ­
DAMOS GALIOS NUSTATYMAS NAUDOJANT AKIMIRKIN Į CO  2 
MASĖS SRAUT Ą 
Transporto priemon ės varomiesiems ratams perduodam ą galią (P  w,i ) 
galima apskai čiuoti pagal išmatuot ą CO  2 masės srautą, taikant 1 Hz 
dažnį. Atliekant š į apskaičiavimą, naudojama b ūdingoji transporto prie ­
monės CO  2 linija („Veline“).  
„Veline“ apskai čiuojama atliekant transporto priemon ės tipo patvirtinimo 
bandymą WLTC metu pagal JT EEK Bendrojoje technin ėje taisykl ėje 
Nr. 15 aprašyt ą pasaulin ę suderint ą lengvųjų transporto priemoni ų 
bandymų procedūrą (ECE/TRANS/180/Add.15).  
Vidutinė varomiesiems ratams kiekvienoje WLTC faz ėje perduodama 
galia apskai čiuojama taikant 1 Hz, naudojant važiavimo greit į ir remiantis 
traukos stendo nustatymais. Visos varomiesiems ratams perduodamos 
galios vert ės, mažesn ės už aerodinaminiam pasipriešinimui įveikti būtinos 
galios vertes, nustatomos taip, kad atitikt ų aerodinaminiam pasiprieši ­
nimui įveikti būtinos galios vertes.  
P w;i ¼ v i 
3,6 Ü ðf 0 þ f 1 Ü v i þ f 2 Ü v 2 
i þ TM Ü a i Þ Ü 0,001  
kai f  0 , f 1 , f 2 kelio apkrovos koeficientai, naudojami atliekant su 
transporto priemone bandym ą pagal WLTC  ▼B
02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 199  
TM ................. transporto priemon ės, su kuria atliekamas 
bandymas pagal WLTC, mas ė [kg] 
P drag ¼ Ä0,04 Ü P  rated 
if P  w;i< P  drag then P  w;i ¼ P  drag 
Vidutinė WLTC faz ės galia apskai čiuojama pagal transporto priemon ės 
varomiesiems ratams perduodam ą galią, taikant 1 Hz:  
P w;p ¼ P te 
j¼ts P w;i 
te Ä ts  
kai p yra WLTC faz ė (mažo, vidutinio ir labai didelio grei čio); 
ts yra WLTC p etapo pradžios momentas [s];  
te yra WLTC p etapo pabaigos momentas [s].  
CO  2 masės srauto vert ėms, išmatuotoms pagal WLTC naudojant maiše ­
lius, y ašyje taikoma tiesin ė regresija, o varomiesiems ratams perduo ­
damos kiekvieno etapo vidutin ės galios P  w,p vertėms ji taikoma x ašyje, 
kaip parodyta 2 paveiksle.  
Gauta „ Veline“ lygtis CO  2 masė s srautą apibrėžia kaip transporto prie ­
monės varomiesiems ratams perduodamos galios funkcij ą: 
CO  2 i ¼ k  WLTC X P  w;i þ D  WLTC CO  2 ½g=hâ 
čia: 
k WLTC  …WLTC „Veline“ nuolydis [g/kWh];  
D WLTC  …WLTC „Veline“ ašinė atkarpa [g/h].  
2 pav. 
Transporto priemon ės „Veline“ nustatymo schema naudojant CO  2 kiekio nustatymo 
bandymo rezultatus 4 WLTC faz ėse
 ▼B
02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 200  
Tikroji transporto priemon ės varomiesiems ratams perduodama galia 
naudojant CO  2 masė s srautą apskaičiuojama taip:  
P w;i ¼ CO  2 i Ä D  WLTC 
k WLTC 
su: CO  2 [g/h] 
P w,j [kW] 
Šią lygtį galima naudoti nustatant PWi, jeigu norima pagal 3 punkto 
nuostatas klasifikuoti išmatuotus išmetam ųjų teršalų kiekius ir jeigu atlie ­
kant apskai čiavimą naudojamos šios papildomos są lygos:  
I) jeigu v i ≤ 1 km/h ir jeigu CO2  i ≤ D  WLTC  , tada  P w,i = 0 
II) jeigu v  i > 1 km/h ir jeigu CO2  i < 0,5 X D  WLTC  , tada  P w,i = P  drag 
▼B 
Laiko tarpsniais, kai (i) ir (ii) yra galiojantys, taikoma (II) s ąlyga. ▼M1
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 201  
7 priedėlis 
Transporto priemoni ų parinkimas PEMS bandymui, kai suteikiamas 
pradinis tipo patvirtinimas  
1. ĮVADAS  
Atsižvelgiant į ypatingas PEMS bandym ų charakteristikas, j ų nepriva­
loma atlikti su kiekvieno „tipo transporto priemone, atsižvelgiant į jos 
išmetamą teršalų kiekį ir remonto bei prieži ūros informacij ą“, kaip 
apibrėžta šio reglamento 2 straipsnio 1 dalyje (toliau – „transporto 
priemonės tipas pagal išmetamuosius teršalus“). Pagal 3 dalies reikala ­
vimus transporto priemon ės gamintojas, atsižvelgdamas į išmetamuosius 
teršalus, gali sujungti keli ų tipų transporto priemones į „PEMS 
bandymo grup ę“, kuri patvirtinama laikantis 4 dalies reikalavim ų. 
2. SIMBOLIAI, PARAMETRAI IR VIENETAI  
N — transporto priemoni ų tipų pagal išmetamuosius teršalus 
skaičius 
NT — mažiausias transporto priemoni ų tipų pagal išmetamuo ­
sius teršalus skai čius 
PMR  H — didžiausias vis ų PEMS bandymo grupei priklausan čių 
transporto priemoni ų galios ir mas ės santykis  
PMR  L — mažiausias vis ų PEMS bandymo grupei priklausan čių 
transporto priemoni ų galios ir mas ės santykis  
V_eng_max — didžiausias vis ų PEMS bandymo grupei priklausan čių 
transporto priemoni ų variklių darbinis t ūris 
▼M1 
3. PEMS BANDYMO GRUP ĖS KŪRIMAS  
Į PEMS bandymo grup ę įtraukiamos baigtos gaminti panaši ų teršalų 
išmetimo charakteristik ų transporto priemon ės. Transporto priemoni ų 
tipai atsižvelgiant į išmetamus teršalus į PEMS bandymo grup ę gali 
būti įtraukti tol, kol PEMS bandymo grup ėje esančios baigtos gaminti 
transporto priemon ės yra tapa čios 3.1 ir 3.2 punktuose išd ėstytų charak­
teristikų atžvilgiu.  
3.1. Administravimo kriterijai  
3.1.1. Tipo patvirtinimo institucija, pagal Reglament ą (EB) Nr. 715/2007 
išduodanti tipo patvirtinim ą atsižvelgiant į išmetamuosius teršalus 
(toliau – institucija).  
3.1.2. gamintojas, kuriam pagal Reglament ą (EB) Nr. 715/2007 išduotas tipo 
patvirtinimas atsižvelgiant į išmetamuosius teršalus.  
▼B 
3.2. Techniniai kriterijai  
3.2.1. Varymo sistemos tipas (pvz., vidaus degimo variklis (ICE), hibridin ė 
elektrinė transporto priemon ė (HEV), į lizdą jungiamas hibridinis elek ­
trinis automobilis (PHEV).  
3.2.2. Degal ų rūšis (-ys) (pvz., benzinas, dyzelinas, suskystintos naftos dujos, 
gamtinės dujos, …). Dvejop ų arba mišri ų degalų transporto priemones 
leidžiama grupuoti su kitomis transporto priemon ėmis, jei joms bendra 
kuri nors turi viena degal ų rūšis. 
3.2.3. Degimo procesas (pvz., dviej ų taktų, keturių taktų). 
3.2.4. Cilindr ų skaičius. 
3.2.5. Cilindr ų bloko konfig ūracija (pvz., linijin ė, V formos, spindulin ė, hori­
zontalioji priešin ė). ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 202  
3.2.6. Variklio t ūris 
Transporto priemon ės gamintojas turi nurodyti vert ę V_eng_max ( į 
PEMS bandymo grup ę įtrauktų visų transporto priemoni ų didžiausias 
variklių tūris). Į PEMS bandymo grup ę įtrauktų transporto priemoni ų 
variklių tūrio vertė neturi skirtis daugiau nei – 22 proc. nuo 
V_eng_max, jeigu V_eng_max ≥1 500 ccm, ir daugiau nei – 32 proc. 
nuo V_eng_max., jeigu V_eng_max <1 500 ccm.  
3.2.7. Degal ų tiekimo į variklį metodas (pvz., netiesioginis ar tiesioginis arba 
kombinuotasis įpurškimas).  
3.2.8. Aušinimo sistemos tipas (pvz., aušinama oru, vandeniu, alyva).  
3.2.9. Oro įsiurbimo metodas, pvz., nat ūralus įsiurbimas, sl ėginis tiekimas, 
pripūtimo kompresoriaus tipas (pvz., varomas išor ės šaltinio, sudarytas 
iš vieno ar keli ų turbokompresori ų, kintamosios geometrijos ir pan.).  
3.2.10. Išmetam ųjų dujų papildomo apdorojimo komponent ų tipai ir išd ėstymo 
seka (pvz., trejopo veikimo katalizinis keitiklis, oksidacinis katalizato ­
rius, mažo NOx kiekio gaudykl ė, selektyvioji katalizin ė redukcija, mažo 
NOx kiekio katalizatorius, kiet ųjų dalelių gaudyklė). 
3.2.11. Išmetam ųjų dujų recirkuliacija (yra / n ėra, vidaus / išor ės, aušinama / 
neaušinama, žemo / aukšto sl ėgio). 
3.3. PEMS bandymo grup ės išplėtimas  
PEMS bandymo grup ę galima išpl ėsti ir, atsižvelgiant į išmetamuosius 
teršalus, į ją įtraukti naujus transporto priemoni ų tipus. Išpl ėsta PEMS 
bandymo grup ė ir jos patvirtinimas taip pat turi atitikti 3 ir 4 dali ų 
reikalavimus. Šiuo tikslu pirmiausia su papildomomis transporto prie ­
monėmis gali tekti atlikti PEMS bandym ą, kad išpl ėsta PEMS bandymo 
grupė būtų patvirtinta pagal 4 dal į. 
3.4. Pakaitin ė PEMS bandymo grup ė 
Užuot taik ęs 3.1–3.2 punkt ų nuostatas, transporto priemon ės gamin­
tojas, atsižvelgdamas į išmetamuosius teršalus, gali nustatyti PEMS 
bandymo grup ę, kuri būtų tapati vienam transporto priemoni ų tipui. 
Minėtu atveju patvirtinant PEMS bandymo grup ę 4.1.2 punkto reikala ­
vimas nėra taikomas.  
4. PEMS BANDYMO GRUP ĖS TINKAMUMO PATVIRTINIMAS  
4.1. Bendrieji PEMS bandymo grup ės tinkamumo patvirtinimo reikala ­
vimai  
4.1.1. Transporto priemon ės gamintojas institucijai pateikia tipin ę PEMS 
bandymo grupei priklausan čią transporto priemon ę. Su transporto prie ­
mone technin ė tarnyba atlieka PEMS bandym ą, kad būtų įrodyta tipin ės 
transporto priemon ės atitiktis šio priedo reikalavimams.  
4.1.2. Institucija pagal šio pried ėlio 4.2 punkto nuostatas pasirenka papildomas 
transporto priemones, su kuriomis technin ė tarnyba atlieka PEMS 
bandymą, kad būtų įrodyta pasirinkt ų transporto priemoni ų atitiktis šio 
priedo reikalavimams. Papildomos transporto priemon ės pasirinkimo 
pagal šio pried ėlio 4.2 punkt ą techniniai kriterijai užregistruojami su 
bandymo rezultatais.  
4.1.3. Gavus institucijos sutikim ą, PEMS bandym ą taip pat gali atlikti kitas 
techninės tarnybos nurodytas operatorius, jeigu bent šio pried ėlio 4.2.6 
ir 4.2.6 punktuose nustatytus transporto priemoni ų bandymus ir bent 50 
proc. vis ų šiame pried ėlyje nustatyt ų PEMS bandym ų, kurių tikslas 
–patvirtinti PEMS bandymo grup ės tinkamum ą, atlieka technin ė 
tarnyba. Šiuo atveju technin ė tarnyba lieka atsakinga už tinkam ą visų 
PEMS bandym ų atlikimą pagal šio priedo reikalavimus.  ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 203  
4.1.4. Konkre čios transporto priemon ės PEMS bandymo rezultatus galima 
naudoti pagal šio pried ėlio reikalavimus tvirtinant skirting ų PEMS 
bandymų grupių tinkamum ą, jeigu laikomasi ši ų sąlygų: 
— į visas tvirtinamas PEMS bandym ų grupes įtrauktas transporto prie ­
mones patvirtina viena institucija pagal Reglamento (EB) 
Nr. 715/2007 reikalavimus ir ši institucija sutinka naudoti tam tikros 
transporto priemon ės PEMS bandym ų rezultatus, kai siekiama tvir ­
tinti skirting ų PEMS bandym ų grupių tinkamum ą; 
— kiekviena tvirtintina PEMS bandym ų grupė apima transporto prie ­
monės tipą pagal išmetamuosius teršalus, kuriam priskiriama 
konkreti transporto priemon ė. 
Tvirtinant kiekvienos grup ės tinkamum ą daroma prielaida, kad atitin ­
kamos grup ės transporto priemoni ų gamintojas nustatytus įpareigojimus 
turi vykdyti neatsižvelgdamas į tai, ar dalyvavo atliekant PEMS 
bandymą su tam tikro tipo pagal išmetamuosius teršalus transporto prie ­
mone.  
4.2. Transporto priemoni ų parinkimas PEMS bandymui tvirtinant 
PEMS bandymo grup ės tinkamum ą 
Iš PEMS bandym ų grupės renkantis transporto priemones, tur ėtų būti 
užtikrinama, kad į PEMS bandymo apr ėptį būtų įtrauktos toliau nuro ­
dytos su išmetamaisiais teršalais susijusios technin ės charakteristikos. 
Viena pasirinkta transporto priemon ė gali būti tipinė transporto prie ­
monė, kuriai b ūdingos skirtingos technin ės charakteristikos. Siekiant 
patvirtinti PEMS bandymo grup ės tinkamum ą, transporto priemon ės, 
su kuriomis ketinama atlikti PEMS bandym ą, parenkamos toliau nusta ­
tyta tvarka.  
4.2.1. Kiekvieno degal ų (pvz., benzino ir suskystint ų naftos duj ų, benzino ir 
gamtinių dujų, tik benzino), kuriuos naudojant galima eksploatuoti kai 
kurias PEMS bandymo grup ės transporto priemones, derinio atveju 
PEMS bandymui turi b ūti parenkama bent viena transporto priemon ė, 
kurią galima eksploatuoti naudojant min ėtą degalų derinį. 
4.2.2. Gamintojas turi nurodyti PMR  H vertę (į PEMS bandym ų grupę įtrauktų 
visų transporto priemoni ų didžiausi ą galios ir mas ės santykį) ir PMR  L 
vertę (į PEMS bandym ų grupę įtrauktų visų transporto priemoni ų 
mažiausią galios ir mas ės santykį). Šiuo atveju galios ir mas ės santykis 
atitinka šio reglamento I priedo 3 pried ėlio 3.2.1.8 punkte nurodytos 
vidaus degimo variklio didžiausios grynosios galios ir Reglamento (EB) 
Nr. 715/2007 3 straipsnio 3 dalyje apibr ėžtos etalonin ės masės santykį. 
Bandymui iš PEMS bandym ų grupės parenkama bent viena transporto 
priemonė, kurios konfig ūracija atitinka nurodyt ąją PMR  H ir viena trans ­
porto priemon ė, kurios konfig ūracija atitinka nurodyt ąją PMR  L . Jeigu 
transporto priemon ės galios ir mas ės santykis nuo nustatyt ųjų PMR  H ar 
PMR  L verčių nukrypsta ne daugiau negu 5 proc., transporto priemon ė 
turėtų būti laikoma atitinkan čia minėtas vertes.  
4.2.3. Iš PEMS bandym ų grupės bandymui parenkama bent po vien ą trans­
porto priemon ę su kiekvieno tipo pavar ų dėže (pvz., rankine, automa ­
tine, su dviguba sankaba).  
4.2.4. Atliekamam bandymui parenkama bent viena keturi ų varomųjų ratų 
(4 × 4) transporto priemon ė, jeigu šios transporto priemon ės yra 
įtrauktos į PEMS bandym ų grupę. 
4.2.5. Jeigu PEMS bandym ų grupei priklauso transporto priemon ės, kuriose 
sumontuoti skirtingo t ūrio varikliai, išbandoma bent po vien ą tokią 
tipinę transporto priemon ę. 
4.2.6. Atsižvelgiant į kiekvien ą bandymui parenkama bent vien ą transporto 
priemonę, kurioje sumontuotos papildomo išmetam ųjų teršalų apdoro­
jimo sistemos komponent ų skaičius yra skirtingas.  ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 204  
4.2.7. Bent su viena į PEMS grup ę įtraukta transporto priemone turi b ūti 
atliekamas bandymas įšilusio variklio paleidimo s ąlygomis.  
4.2.8. Nepaisant 4.2.1–4.2.6 punkt ų nuostatų, bandymui turi b ūti parenkamas 
bent toliau nurodytas tam tikros PEMS bandymo grup ės transporto 
priemonių tipų, atsižvelgiant į išmetamus teršalus, skai čius: 
PEMS bandymo grup ės transporto 
priemonių tipų, atsižvelgiant į 
išmetamus teršalus, skai čius N  Mažiausias PEMS bandymui šaltojo variklio 
paleidimo s ąlygomis parinkt ų transporto priemoni ų 
tipų, atsižvelgiant į išmetamus teršalus, skai čius 
NT Mažiausias PEMS bandymui 
įšilusio variklio paleidimo 
sąlygomis parinkt ų transporto 
priemonių tipų, atsižvelgiant į 
išmetamus teršalus, skai čius NT  
1 1  1 (  2 ) 
Nuo 2 iki 4  2  1  
nuo 5 iki 7  3  1  
nuo 8 iki 10  4  1  
nuo 11 iki 49  NT = 3 + 0,1 × N (  1 ) 2  
daugiau negu 49  NT = 0,15 × N (  1 ) 3  
( 1 ) NT (mažiausias transporto priemoni ų tipų, atsižvelgiant į išmetamuosius teršalus, skai čius) turi b ūti apvalinamas iki kito 
didesnio sveikojo skai čiaus. 
( 2 ) jeigu PEMS bandymo grup ėje yra tik vienas transporto priemoni ų tipas, atsižvelgiant į išmetamuosius teršalus, jis 
bandomas ir įšilusio variklio, ir šaltojo paleidimo s ąlygomis.  
▼B 
5. ATASKAIT Ų TEIKIMAS  
5.1. Transporto priemon ės gamintojas parengia išsam ų PEMS bandym ų 
grupės aprašym ą, į kurį visų pirma įtraukia 3.2 punkte išd ėstytus tech ­
ninius kriterijus, ir pateikia j į institucijai.  
5.2. Gamintojas PEMS bandym ų grupei suteikia  MS-OEM-X-Y  formos 
unikalųjį tapatybės nustatymo numer į ir praneša j į institucijai. Šiuo 
atveju MS – EB tipo patvirtinim ą suteikian čios valstyb ės narės skiria­
masis numeris (  1 ), OEM – trys gamintoj ą žymintys simboliai, X – eil ės 
numeris, žymintis originali ą PEMS bandym ų grupę, o Y – išpl ėtimų 
skaičių žymintis simbolis (nuo 0, žymin čio kol kas neišpl ėstą PEMS 
bandymų grupę). 
5.3. Institucija ir transporto priemon ės gamintojas sudaro į tam tikrą PEMS 
bandymo grup ę įtrauktų transporto priemon ės tipų pagal išmetamuosius 
teršalus s ąrašą, į kurį yra įrašyti tipo patvirtinimo, atsižvelgiant į išme­
tamuosius teršalus, numeriai. Taip pat turi b ūti nurodomi vis ų atitin­
kamų transporto priemon ės tipo patvirtinimo, atsižvelgiant į kiekvien ą 
išmetamųjų teršalų tipą, numerių, tipų, variantų ir versijų numeriai, kaip 
apibrėžta transporto priemon ės EB atitikties sertifikato 0.1 ir 0.2 skirs ­
niuose.  
5.4. Institucija ir transporto priemon ės gamintojas sudaro PEMS bandymui 
parinktų transporto priemon ės išmetam ų teršalų tipų sąrašą, kad pagal 4 
punktą būtų galima patvirtinti PEMS bandym ų grupę, ir šiame s ąraše 
taip pat pateikia reikiam ą informacij ą apie 4.2 punkte išd ėstytų parink­
ties kriterij ų taikymą. Minėtame sąraše taip pat nurodoma, ar, atliekant 
tam tikrą PEMS bandym ą, buvo taikomos 4.13 punkto nuostatos.  ▼M1 
( 1 ) 1 – Vokietija; 2 – Pranc ūzija; 3 – Italija; 4 – Nyderlandai; 5 – Švedija; 6 – Belgija; 7 – 
Vengrija; 8 – Čekija; 9 – Ispanija; 11 – Jungtin ė Karalyst ė; 12 – Austrija; 13 – Liuk ­
semburgas; 17 – Suomija; 18 – Danija; 19 – Rumunija; 20 – Lenkija; 21 – Portugalija; 
23 – Graikija; 24 – Airija; 25 – Kroatija; 26 – Slov ėnija; 27 – Slovakija; 29 –Estija; 32 – 
Latvija; 34 – Bulgarija; 36 – Lietuva; 49 – Kipras; 50 – Malta.
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 205  
7a priedėlis 
Bendrosios važiavimo dinamikos patikra  
1. ĮVADAS  
Šiame pried ėlyje aprašytos skai čiavimo proced ūros, pagal kurias atlie ­
kama bendrosios važiavimo dinamikos patikra ir nustatomas bendrosios 
važiavimo dinamikos perteklius ar jos tr ūkumas važiuojant mieste, 
užmiestyje ir greitkeliu.  
2. SIMBOLIAI, PARAMETRAI IR VIENETAI  
RPA santykinis teigiamas pagreitis;  
Δ — skirtumas;  
> — didesnis;  
≥ — didesnis arba lygus;  
% — procentas;  
< — mažesnis;  
≤ — mažesnis arba lygus;  
a — pagreitis (m/s  2 ); 
a i — pagreitis [m/s  2 ] per laiko tarpsn į i; 
a pos — didesnis kaip 0,1 m/s  2 teigiamas pagreitis [m/s  2 ]; 
a pos,i,k  — didesnis kaip 0,1 m/s  2 teigiamas pagreitis per laiko 
tarpsnį i, atsižvelgiant į tai, koki ą dalį sudaro važia ­
vimo mieste, užmiestyje ir greitkeliu atkarpos [m/s  2 ]; 
a res — pagrei čio skyra (m/s  2 ); 
d i — per laiko tarpsn į i nuvažiuotas atstumas [m];  
d i,k — per laiko tarpsn į i nuvažiuotas atstumas [m], atsiž ­
velgiant į važiavimo mieste, užmiestyje ir greitkeliu 
atkarpas;  
Indeksas (i) — atskiras laiko tarpsnis;  
Indeksas (j) — teigiamo pagrei čio duomen ų rinkinių atskiras laiko 
tarpsnis žr. http://eur-lex.europa.eu/legal-content/E ­
N/ALL/?uri=CELEX%3A32016R0646;  
Indeksas (k) — rodo atitinkam ą kategorij ą (t=bendras, u=miesto, 
r=užmiesčio, m=greitkelio);  
M k — imčių skaičius važiavimo mieste, užmiestyje ir greit ­
keliu atkarpose, kai teigiamo pagrei čio vertė didesnė 
kaip 0,1 m/s  2 ; 
N k — bendras im čių skaičius važiavimo mieste, užmiestyje 
ir greitkeliu atkarpose ir visame maršrute;  ▼B
02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 206  
RPA  k — santykinis teigiamas pagreitis važiavimo mieste, 
užmiestyje ir greitkeliu atkarpose [m/s  2 arba 
kWs/(kg*km)];  
t k — važiavimo mieste, užmiestyje ir greitkeliu atkarp ų ir 
viso maršruto trukm ė [s]; 
T4253H — sudėtinių duomen ų glodinimo filtras;  
ν — transporto priemonės greitis [km/h];  
ν i — tikrasis transporto priemon ės greitis i laiko tarpsniu 
[km/h];  
ν i,k — tikrasis transporto priemon ės greitis i laiko tarpsniu, 
atsižvelgiant į važiavimo mieste, užmiestyje ir greit ­
keliu atkarpas [km/h];  
ðν · aÞ i — tikrojo transporto priemon ės greičio ir pagrei čio per 
laiko tarpsn į i sandauga [m  2 /s 3 arba W/kg]; 
ðν · a pos Þ j;k — tikrojo transporto priemon ės greičio ir teigiamo 
didesnio kaip 0,1 m/s  2 pagreičio per laiko tarpsn į j 
sandauga, atsižvelgiant į važiavimo mieste, užmies ­
tyje ir greitkeliu atkarpas [m  2 /s 3 arba W/kg]; 
ðν · a pos Þ k Ä ½95â — transporto priemon ės greičio ir teigiamo didesnio 
kaip 0,1 m/s  2 pagreičio važiavimo mieste, užmiestyje 
ir greitkeliu atkarpose sandaugos 95-oji procentil ė 
[m 2 /s 3 arba W/kg];  
ν k — vidutinis transporto priemon ės greitis važiavimo 
mieste, užmiestyje ir greitkeliu atkarpose [km/h].  
3. MARŠRUTO RODIKLIAI  
3.1. Apskai čiavimas 
3.1.1. Iš ankstinis duomen ų apdorojimas 
Dinaminiai parametrai, pvz., pagreitis  ν · a pos ar STP, nustatomi naudo ­
jant greičio signalą, kurio tikslumas ne mažesnis kaip 0,1 proc., jei bet 
kokia grei čio vertė yra didesn ė kaip 3 km/h, o dažnis – 1 Hz. Paprastai š į 
tikslumo reikalavim ą atitinka iš rat ų (sukimosi) grei čio jutiklio gauti 
signalai.  
Patikrinama, ar greičio ruože n ėra klaiding ų ar abejotin ų atkarpų. Tokių 
atkarpų ruožui b ūdingi laipteliai, šuoliai, horizontal ūs ruožai arba tr ūkiai. 
Trumpos klaidingos atkarpos ištaisomos, pvz., interpoliuojant duomenis 
arba atliekant lyginam ąją analizę pagal pagalbin į greičio signalą. Kita 
alternatyva – trumpų maršrut ų, kuriuose yra klaiding ų atkarpų, neįtrau­
kimas į paskesn ę duomen ų analizę. Antruoju etapu pagrei čio vertės skai­ 
čiuojamos ir išd ėstomos did ėjimo tvarka, kad b ūtų galima nustatyti 
pagreičio skyrą a res ¼ ðmažiausia pagrei čio vertė> 0Þ. 
Jeigu  a res Ï 0,01 m =s 2 , transporto priemon ės greičio matavimas yra 
pakankamai tikslus.  
Jeigu  0,01 m= s 2< a  res , duomenys glodinami naudojant T4253H 
Haningo filtr ą. ▼B
02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 207  
Naudojant T4253 Haningo filtr ą, atliekami šie apskai čiavimai: glodinimas 
pradedamas slankią ja mediana 4, kuri centruojama naudojant slanki ąją 
medianą 2. Tada vert ės dar kart ą glodinamos taikant slanki ąją median ą 
5, slankiąją median ą 3 ir Haningo filtrus (slankiuosius svertinius vidur ­
kius). Liekanos apskai čiuojamos iš pradin ės sekos atimant glodint ą seką. 
Po to visas procesas kartojamas su apskai čiuotomis liekanomis. Galiau ­
siai, galutin ės glodintos grei čio vertės suskaičiuojamos sudedant glodintas 
vertes, pirm ą kartą gautas atliekant procesą su apskai čiuotomis lieka ­
nomis.  
Turint tinkam ą greičio ruožą atliekami 8.1.2 punkte aprašyti apskai čia­
vimai ir grupavimas.  
3.1.2. Atstumo, pagreičio ir ν · a apskaičiavimas 
Toliau nurodyti apskaičiavimai atliekami naudojant vis ą greičio laikinę 
charakteristik ą (1 Hz skyra) nuo pirmos sekund ės iki t t (paskutinės 
sekundės). 
Su kiekviena duomen ų imtimi siejamas atstumo prieaugis apskai čiuo­
jamas taip:  
▼C2 
d i ¼ v i 
3,6; i ¼ 1 iki N  t 
▼B 
čia: 
d i per laiko tarpsn į i nuvažiuotas atstumas [m];  
ν i faktinis transporto priemon ės greitis laiko tarpsniu i [km/h];  
N t bendras im čių skaič ius. 
Pagreitis apskai čiuojamas taip:  
a i ¼ ðv iþ1 Ä v  iÄ1 Þ=ð2 · 3,6Þ; i ¼ 1 iki N  t 
čia: 
a i pagreitis per laiko tarpsn į i [m/s  2 ]. esant i  = 1:  v iÄ1 ¼ 0, esant  
i ¼ N  t : v iþ1 ¼ 0. 
Transporto priemon ės greičio ir pagreičio sandauga apskai čiuojama taip: 
ðv · aÞ i ¼ v  i · a i=3,6; i ¼ 1 iki N  t 
čia: 
ðν · aÞ i faktinio transporto priemon ės greičio ir pagrei čio per laiko 
tarpsnį i sandauga [m  2 /s 3 arba W/kg].  
3.1.3. Rezultat ų grupavimas 
Apskaič iavus a  i ir ðν · aÞ i , vertėsv i , d i , a i ir ðν · aÞ i išrikiuojamos trans ­
porto priemon ės greičio didėjimo tvarka.  
Visi duomen ų rinkiniai, kuriuose  v i Ï 60 km =h, priskiriami miesto grei čio 
intervalui, visi duomen ų rinkiniai, kuriuose  60 km =h< v  i Ï 90 km =h, 
priskiriami užmies čio greičio intervalui, o visi duomen ų rinkiniai, 
kuriuose  v i> 90 km =h, priskiriami greitkelio grei čio intervalui.  ▼B
02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 208  
Kiekviename grei čio intervale turi b ūti 150 arba daugiau duomen ų 
rinkinių, kuriuose pagrei čio vertė a i> 0,1 m =s 2 . 
Apskaič iuojamas vidutinis transporto priemon ės greitis  v k kiekviename 
greičio intervale:  
v k ¼ Ê X  
i v i;k Ì
=N k; i ¼ 1 to N  k; k ¼ u; r; m 
čia: 
N k bendras im čių skaičius važiavimo mieste, užmiestyje ir greitkeliu 
atkarpose 
3.1.4. Greič io intervalo  v · a posÄ ½95â apskaičiavimas  
v · a pos verčių 95-oji procentil ė apskaičiuojama taip:  
Kiekviename grei čio intervale duomenų rinkini ų, kuriuose  
a i;k> 0,1 m =s 2 a i;k ã 0,1 m =s 2 , ðv · aÞ i;k vertės išrikiuojamos did ėjimo 
tvarka ir nustatomas bendras ši ų imčių skaičius M  k . 
Tada dyd žiams, kuri ų a i;k ã 0,1 m =s 2 ðv · a pos Þ i;k , priskiriamos procen ­
tilės vertės: 
Mažiausiajai  v · a pos vertei priskiriama procentil ė 1/M k , pagal mažum ą 
antrajai –2/M  k , pagal mažum ą trečiajai –3/M  k , o didžiausiajai –  
M k=M k ¼ 100% 
ðv · a pos Þ k Ä ½95â yra ðv · a pos Þ j;k vertė, kurios  j=M k ¼ 95% . Jeigu  
j=M k ¼ 95% : vertės nėra, ðv · a pos Þ k Ä ½95â apskaičiuojamas tiesiškai inter ­
poliuojant dvi gretimas imtis j ir j+1, kuri ų j=M k< 95%  ir 
ðj þ 1Þ=M k> 95% . 
Kiekvieno grei čio intervalo santykinis teigiamas pagreitis apskaič iuojamas 
taip: 
RPA  k ¼ X  
j ðΔt · ðv · a pos Þ j;k Þ= X  
i d i;k; j ¼ 1 to M  k; i ¼ 1 to N  k; k ¼ u; r; m 
čia: 
RPA  k santykinis teigiamas pagreitis važiavimo mieste, užmiestyje ir 
greitkeliu atkarpose [m/s  2 arba kWs/(kg*km)];  
Δ t laiko skirtumas, lygus 1 sekundei;  
M k imčių, kuriuose pagreitis teigiamas, skai čius važiavimo mieste, 
užmiestyje ir greitkeliu atkarpose;  
N k bendras im čių skaičius važiavimo mieste, užmiestyje ir greitkeliu 
atkarpose.  
4. MAR ŠRUTO DUOMEN Ų GALIOJIMO PATIKRA  
4.1.1. Greič io intervalo  v Ü a  posÄ ½95â patikra (v [km/h])  
Jei v k Ï 74,6 km =h ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 209  
taip pat 
ðv · a pos Þ kÄ ½95â> ð0,136 · v k þ 14,44Þ 
, maršruto duomenys negalioja.  
Jei v k> 74,6 km =h ir ðv · a pos Þ k Ä ½95â> ð0,0742 · v k þ 18,966Þ, marš­
ruto duomenys negalioja.  
4.1.2.  Greičio intervalo RPA patikra  
Jei v k Ï 94,05 km =h ir RPA  k< ðÄ 0,0016 · v k þ 0,1755Þ, maršruto 
duomenys negalioja.  
Jei v k> 94,05 km =h ir RPA  k< ðÄ 0,025Þ, maršruto duomenys nega ­
lioja. ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 210  
7b priedėlis 
PEMS maršruto suminio teigiamo aukš čio padidėjimo nustatymo proced ūra 
1. ĮVADAS  
Šiame pried ėlyje aprašoma proced ūra, pagal kuri ą nustatomas suminis 
PEMS maršruto teigiamas aukš čio padidėjimas.  
2. SIMBOLIAI, PARAMETRAI IR VIENETAI  
d(0) — atstumas maršruto pradžioje [m];  
d — suminis atstumas, nuvažiuotas iki nagrin ėjamo 
pavienio maršruto taško [m];  
d 0 — suminis atstumas, nuvažiuotas iki matavimo taško 
prieš pat atitinkam ą maršruto tašk ą d [m];  
d 1 — suminis atstumas, nuvažiuotas iki matavimo taško 
iškart po atitinkamo maršruto taško d [m];  
d a — atskaitos kelias esant  d(0)  [m] 
d e — suminis atstumas, nuvažiuotas iki paskutinio pavienio 
maršruto taško [m];  
d i — akimirkinis atstumas [m];  
d tot — visas per bandym ą nuvažiuotas atstumas [m];  
h(0) — transporto priemon ės altitudė atlikus atrank ą ir iš 
esmės įvertinus duomen ų kokybę maršruto pradžioje 
[m virš jūros lygio];  
h(t) — transporto priemon ės altitudė atlikus atrank ą ir iš 
esmės įvertinus duomen ų kokybę taške t [m virš 
jūros lygio];  
h(d) — transporto priemon ės altitudė maršruto taške d [m 
virš jūros lygio];  
h(t-1)  — transporto priemon ės altitudė atlikus atrank ą ir iš 
esmės įvertinus duomen ų kokybę taške t-1 [m virš 
jūros lygio];  
h corr (0) — pataisyta altitud ė prieš pat atitinkam ą maršruto tašk ą 
d [m virš j ūros lygio];  
h corr (1) — pataisyta altitud ė iškart po atitinkamo maršruto taško 
d [m virš j ūros lygio];  
h corr (t) — su duomen ų tašku t siejama pataisyta transporto prie ­
monės akimirkin ė altitudė [m virš j ūros lygio];  ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 211  
h corr (t-1) — su duomen ų tašku t -1 siejama pataisyta akimirkin ė 
transporto priemon ės altitudė [m virš j ūros lygio];  
h GPS, i — transporto priemon ės akimirkin ė altitudė, išmatuota 
naudojant GPS [m virš j ūros lygio];  
h GPS (t) — su duomen ų tašku t siejama transporto priemon ės 
altitudė, išmatuota naudojant GPS [m virš j ūros 
lygio];  
h int (d) — interpoliuota altitud ė pavieniame nagrin ėjamame 
maršruto taške d [m virš j ūros lygio];  
h int,sm,1  (d) — interpoliuota glodinta altitud ė po pirmojo glodinimo 
etapo pavieniame nagrin ėjamame maršruto taške d 
[m virš jūros lygio];  
h map (t) — su duomen ų tašku t siejama transporto priemon ės 
altitudė pagal topografin į žemėlapį [m virš j ūros 
lygio];  
Hz — hercas;  
km/h — kilometrai per valand ą; 
m — metrai;  
road  grade,1  (d) — glodintas kelio nuolydis nagrin ėjamame pavieniame 
maršruto taške d po pirmojo glodinimo etapo [m/m];  
road  grade,2  (d) — glodintas kelio nuolydis nagrin ėjamame pavieniame 
maršruto taške d po antrojo glodinimo etapo [m/m];  
sin — trigonometrin ė sinuso funkcija;  
t — nuo bandymo pradžios pra ėjęs laikas [s];  
t 0 — laikas, pra ėjęs būnant matavimo taške prieš pat atitin ­
kamą maršruto tašk ą d [s];  
v i — akimirkinis transporto priemon ės greitis [km/h];  
v(t) — su duomen ų tašku t siejamas transporto priemon ės 
greitis [km/h].  
3. BENDRIEJI REIKALAVIMAI  
Suminis teigiamas aukš čio padidėjimas RDE maršrute nustatomas pagal 
tris parametrus: naudojant GPS išmatuot ą akimirkin ę transporto priemon ės 
altitudę h GPS,i [m virš jūros lygio], akimirkin į transporto priemon ės greitį 
v i [km/h], fiksuojam ą 1 Hz dažniu, ir atitinkam ą nuo bandymo pradžios 
praėjusį laiką t [s].  
4. SUMINIO TEIGIAMO AUKŠ ČIO PADID ĖJIMO APSKAI ČIAVIMAS  
4.1. Bendrosios pastabos  
Suminis teigiamas aukš čio padidėjimas RDE maršrute apskai čiuojamas 
pagal trijų etapų procedūrą, kurią sudaro: i) atranka ir principin ė duomenų 
kokybės patikra, ii) akimirkin ės transporto priemon ės altitudės duomen ų 
koregavimas ir iii) suminio teigiamo aukš čio padidėjimo apskai čiavimas.  ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 212  
4.2. Atranka ir principin ė duomen ų kokybės patikra  
Patikrinamas akimirkini ų transporto priemon ės greičio duomen ų išsa­
mumas. Turi b ūti leidžiama įvesti trūkstamus duomenis, jeigu tr ūkiai 
atitinka 4 pried ėlio 7 punkte nustatytus reikalavimus, antraip bandymo 
rezultatai panaikinami. Patikrinamas akimirkini ų altitudės duomen ų išsa­
mumas. Duomen ų trūkiai užpildomi interpoliuojant duomenis. Interpo ­
liuojamų duomenų teisingumas patikrinamas pagal topografin į žemėlapį. 
Interpoliuotus duomenis rekomenduojama pataisyti, jeigu galioja ši 
sąlyga: 
jh GPS ðtÞ Ä h map ðtÞj> 40m 
Altitudė pataisoma taip, kad:  
hðtÞ ¼ h map ðtÞ 
čia: 
h(t) — su duomen ų tašku t siejama transporto priemon ės altitudė po 
atrankos ir principin ės duomen ų kokybės patikros [m virš 
jūros lygio];  
h GPS (t) — naudojant GPS išmatuota su duomen ų tašku t siejama trans ­
porto priemon ės altitudė [m virš j ūros lygio];  
h map (t) — su duomen ų tašku t siejama transporto priemon ės altitudė 
pagal topografin į žemėlapį [m virš j ūros lygio].  
4.3. Akimirkin ės transporto priemon ės altitudės duomen ų koregavimas  
Altitudė h(0) maršruto pradžioje ties  d(0)  nustatoma naudojant GPS ir 
patikrinama lyginant su topografinio žem ėlapio informacija. Nuokrypis 
neturi būti didesnis kaip 40 m. Visi akimirkiniai altitud ės duomenys  
h(t) turi būti koreguojami, jeigu galioja ši s ąlyga: 
jhðtÞ Ä hðt Ä 1Þj> ðvðtÞ=3,6 Ü sin45°Þ 
Altitudė pataisoma taip, kad:  
h corr ðtÞ ¼ h corr ðt Ä 1Þ 
čia: 
h(t) — su duomen ų tašku t siejama transporto priemon ės altitudė 
po atrankos ir principin ės duomen ų kokybės patikros [m 
virš jūros lygio];  
h(t-1)  — su duomen ų tašku t-1 siejama transporto priemon ės alti­
tudė po atrankos ir principin ės duomen ų kokybės patikros 
[m virš jūros lygio];  
v(t) — su duomen ų tašku t siejamas transporto priemon ės greitis 
[km/h];  
h corr (t) — su duomen ų tašku t siejama pataisyta transporto priemon ės 
akimirkin ė altitudė [m virš j ūros lygio];  
h corr (t-1) — su duomen ų tašku t-1 siejama pataisyta transporto prie ­
monės akimirkin ė altitudė [m virš j ūros lygio];  ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 213  
Užbaigus koregavimo proced ūrą gaunamas galiojantis altitud ės duomen ų 
rinkinys. Šis duomen ų rinkinys naudojamas atliekant 13.4 punkte aprašyt ą 
suminio teigiamo aukš čio padidėjimo apskai čiavimą. 
4.4. Galutinis suminio teigiamo aukš čio padidėjimo apskai čiavimas  
4.4.1.  Tolygiosios erdvin ės skyros nustatymas  
Visas nuvažiuotas maršruto atstumas  d visas [m] nustatomas sud ėjus visus 
akimirkinius atstumus  d i . Akimirkinis atstumas  d i nustatomas taip:  
d i ¼ v i 
3,6 
čia: 
d i — akimirkinis atstumas [m];  
v i — akimirkinis transporto priemon ės greitis [km/h];  
Suminis aukš čio padidėjimas apskai čiuojamas naudojant tolygios 1 m 
erdvinės skyros duomenis, pradedant nuo pirmojo matavimo maršruto 
pradžioje  d(0) . Naudojant 1 m skyr ą nustatyti pavieniai duomen ų taškai 
laikomi maršruto taškais, išreiškiamais konkre čia atstumo verte d (pvz., 0, 
1, 2, 3 m…) ir atitinkama altitude  h(d)  [m virš j ūros lygio].  
Kiekvieno pavienio maršruto taško d altitud ė apskaičiuojama interpoliuo ­
jant akimirkin ę altitudę h corr (t): 
h int ðdÞ ¼ h corr ð0Þ þ h corr ð1Þ Ä h corr ð0Þ 
d 1 Ä d 0 Ü ðd Ä d 0 Þ 
čia: 
h int (d) — interpoliuota altitud ė pavieniame nagrin ėjamame maršruto 
taške d [m virš j ūros lygio];  
h corr (0) — pataisyta altitud ė prieš pat atitinkam ą maršruto tašk ą d [m 
virš jūros lygio];  
h corr (1) — pataisyta altitud ė iškart po atitinkamo maršruto taško d [m 
virš jūros lygio];  
d — suminis atstumas, nuvažiuotas iki pavienio nagrin ėjamo 
maršruto taško d [m];  
d 0 — suminis atstumas, nuvažiuotas iki matavimo taško prieš pat 
atitinkam ą maršruto tašk ą d [m];  
d 1 — suminis atstumas, nuvažiuotas iki matavimo taško iškart po 
atitinkamo maršruto taško d [m].  
4.4.2.  Papildomas duomen ų glodinimas  
Kiekvieno pavienio maršruto taško altitud ės duomenys glodinami taikant 
dviejų etapų procedūrą; d  a ir d  e atitinkamai žymi pirm ą ir paskutin į 
duomenų tašką (1 pav.). Pirmasis glodinimo etapas atliekamas taip:  
road  grade ;1 ðdÞ ¼ h int ðd þ 200mÞ Ä h int ðd a Þ 
ðd þ 200mÞ for d Ï 200m ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 214  
road  grade ;1 ðdÞ ¼ h int ðd þ 200mÞ Ä h int ðd Ä 200mÞ 
ðd þ 200mÞ Ä ðd Ä 200mÞ for 200m < d< ðd e Ä 200mÞ 
road  grade ;1 ðdÞ ¼ h int ðd e Þ Ä h int ðd Ä 200mÞ 
d e Ä ðd Ä 200mÞ for d ã ðd e Ä 200mÞ 
h int;sm;1 ðdÞ ¼ h int;sm;1 ðd Ä 1mÞ þ road  grade ;1 ðdÞ; d ¼ d a þ 1 to d  e 
h int;sm;1 ðd a Þ ¼ h int ðd a Þ þ road  grade ;1 ðd a Þ 
čia: 
road  grade,1  (d) — glodintas kelio nuolydis pavieniame nagrin ėjamame 
maršruto taške d po pirmojo glodinimo etapo [m/m];  
h int (d) — interpoliuota altitud ė pavieniame nagrin ėjamame 
maršruto taške d [m virš j ūros lygio];  
h int,sm,1  (d) — interpoliuota glodinta altitud ė po pirmojo glodinimo 
etapo pavieniame nagrin ėjamame maršruto taške d 
[m virš jūros lygio];  
d — suminis atstumas, nuvažiuotas iki nagrin ėjamo 
pavienio maršruto taško [m];  
d a — maršruto atskaitos taškas nuliniu atstumu [m];  
d e — suminis atstumas, nuvažiuotas iki paskutinio pavienio 
maršruto taško [m].  
Antrasis glodinimo etapas atliekamas taip:  
road  grade ;2 ðdÞ ¼ h int;sm;1 ðd þ 200mÞ Ä h int;sm;1 ðd a Þ 
ðd þ 200mÞ for d Ï 200m 
road  grade ;2 ðdÞ ¼ h int;sm;1 ðd þ 200mÞ Ä h int;sm;1 ðd Ä 200mÞ 
ðd þ 200mÞ Ä ðd Ä 200mÞ for 200m < d< ðd e Ä 200mÞ 
road  grade ;2 ðdÞ ¼ h int;sm;1 ðd e Þ Ä h int;sm;1 ðd Ä 200mÞ 
d e Ä ðd Ä 200mÞ for d ã ðd e Ä 200mÞ 
čia: 
road  grade,2  (d) — glodintas kelio nuolydis pavieniame nagrin ėjamame 
maršruto taške d po antrojo glodinimo etapo [m/m];  
h int,sm,1  (d) — interpoliuota glodinta altitud ė po pirmojo glodinimo 
etapo pavieniame nagrin ėjamame maršruto taške d 
[m virš jūros lygio];  ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 215  
d — suminis atstumas, nuvažiuotas iki nagrin ėjamo 
pavienio maršruto taško [m];  
d a — maršruto atskaitos taškas nuliniu atstumu [m];  
d e — suminis atstumas, nuvažiuotas iki paskutinio pavienio 
maršruto taško [m].  
1 pav.  
Interpoliuot ų altitudės signalų glodinimo proced ūra
 
4.4.3.  Galutinio rezultato apskai čiavimas  
Teigiamas suminis aukš čio padidėjimas maršrute apskai čiuojamas inte ­
gruojant visas teigiamas interpoliuotas ir glodintas kelio nuolydžio vertes, 
t. y. road  grade,2  (d). Rezultatas tur ėtų būti normalizuojamas pagal vis ą per 
bandymą nuvažiuot ą atstumą d tot ir išreiškiamas suminiu aukš čio padidė­
jimu metrais vienam šimtui kilometr ų nuvažiuoto atstumo.  
5. SKAITINIS PAVYZDYS  
1 ir 2 lentel ėse parodytas teigiamo aukš čio padidėjimo apskai čiavimas 
remiantis duomenimis, užregistruotais atliekant transporto priemon ės 
išmetamųjų teršalų kiekio nustatymo bandym ą su PEMS. Siekiant glaus ­
tumo pateikiama 800 m atkarpa ir 160 s intervalas.  
5.1. Atranka ir principin ė duomen ų kokybės patikra  
Atranka ir principin ė duomenų kokybės patikra atliekama dviem etapais. 
Pirma, patikrinamas transporto priemon ės greičio duomen ų išsamumas. 
Pateiktoje duomen ų imtyje (žr. 1 lentel ę) transporto priemon ės greičio 
duomenų trūkių nenustatyta. Antra, patikrinamas altitud ės duomen ų išsa­
mumas; duomen ų imtyje tr ūksta su 2 ir 3 sekund ėmis susijusi ų altitudės 
duomenų. Trūkiai užpildomi interpoliuojant GPS signal ą. Be to, pagal 
topografin į žemėlapį patikrinama GPS altitud ė; ši patikra apima maršruto 
pradžios altitud ę h(0) . Su 112–114 sekund ėmis susiję altitudės duomenys 
pataisomi pagal topografin į žemėlapį, kad būtų laikomasi šios s ąlygos:  
h GPS ðtÞ Ä h map ðtÞ< Ä40m 
Atlikus duomen ų patikrą gaunami penktosios skilties  h(t) duomenys.  ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 216  
5.2. Akimirkin ės transporto priemon ės altitudės duomen ų koregavimas  
Kitame etape 1–4, 111–112 ir 159–160 sekundži ų altitudės duomenys  h(t) 
atitinkamai koreguojami pagal 0, 110 ir 158 sekundži ų altitudės vertes, 
nes altitud ės duomenims šiais laiko tarpsniais galioja ši s ąlyga: 
jhðtÞ Ä hðt Ä 1Þj> ðvðtÞ=3,6 Ü sin45°Þ 
Pataisius duomenis gaunami šeštosios skilties  h corr (t) duomenys. Altitud ės 
duomenų patikros ir koregavimo etap ų rezultatas pateiktas 2 paveiksle.  
5.3. Suminio teigiamo aukš čio padidėjimo apskai čiavimas  
5.3.1.  Tolygiosios erdvin ės skyros nustatymas  
Akimirkinis atstumas d  i apskaičiuojamas išmatuot ą transporto priemon ės 
akimirkin į greitį (km/h) dalijant iš 3,6 (1 lentel ės 7 skiltis). Siekiant 
užtikrinti tolygi ą 1 m erdvin ę skyrą, perskaičiavus altitud ės duomenis, 
nustatomi pavieniai maršruto taškai d (2 lentel ės 1 skiltis) ir juos atitin ­
kančios altitud ės vertės h int (d) (2 lentel ės 7 skiltis). Kiekvieno pavienio 
maršuto taško d altitud ė apskaičiuojama interpoliuojant išmatuot ąsias 
akimirkin ės altitudės h corr vertes:  
h int ð0Þ ¼ 120,3 þ 120,3 Ä 120,3 
0,1 Ä 0,0 Ü ð0 Ä 0Þ ¼ 120,3000  
h int ð520Þ ¼ 132,5 þ 132,6 Ä 132,5 
523,6 Ä 519,9 Ü ð520 Ä 519,9Þ ¼ 132,5027  
5.3.2.  Papildomas duomen ų glodinimas  
2 lentelėje pirmasis ir paskutinysis pavieniai maršruto taškai yra atitin ­
kamai d  a =0 m ir d  e =799 m. Kiekvieno pavienio maršruto taško altitud ės 
duomenys glodinami taikant dviej ų etapų procedūrą. Pirmą glodinimo 
etapą sudaro:  
road  grade ;1 ð0Þ ¼ h int ð200mÞ Ä h int ð0Þ 
ð0 þ 200mÞ ¼ 120,9682 Ä 120,3000 
200 ¼ 0,0033  
pasirinkta parodyti glodinima, kai d ≤ 200m 
road  grade ;1 ð320Þ ¼ h int ð520Þ Ä h int ð120Þ 
ð520Þ Ä ð120Þ ¼ 132,5027 Ä 121,0 
400 ¼ 0,0288  
pasirinkta parodyti glodinima, kai 200m < d < (599m) 
road  grade ;1 ð720Þ ¼ h int ð799Þ Ä h int ð520Þ 
799 Ä ð520Þ ¼ 121,2000 Ä 132,5027 
279 ¼ Ä0,0405  
pasirinkta parodyti glodinima, kai d ≥ (599m)  ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 217  
Glodinta ir interpoliuota altitud ė apskaičiuojama taip:  
h int;sm;1 ð0Þ ¼ h int ð0Þ þ road  grade ;1 ð0Þ ¼ 120,3 þ 0,0033 Ô 120,3033 m 
h int;sm;1 ð799Þ ¼ h int;sm;1 ð798Þ þ road  grade ;1 ð799Þ ¼ 121,2550 Ä 0,0220 ¼ 121,2330 m 
Antras glodinimo etapas:  
road  grade ;2 ð0Þ ¼ h int;sm;1 ð200Þ Ä h int;sm;1 ð0Þ 
ð200Þ ¼ 119,9618 Ä 120,3033 
ð200Þ ¼ Ä0,0017  
pasirinkta parodyti glodinima, kai d ≤ 200m 
road  grade ;2 ð320Þ ¼ h int;sm;1 ð520Þ Ä h int;sm;1 ð120Þ 
ð520Þ Ä ð120Þ ¼ 123,6809 Ä 120,1843 
400 ¼ 0,0087  
pasirinkta parodyti glodinima, kai 200m < d < (599) 
road  grade ;2 ð720Þ ¼ h int;sm;1 ð799Þ Ä h int;sm;1 ð520Þ 
799 Ä ð520Þ ¼ 121,2330 Ä 123,6809 
279 ¼ Ä0,0088  
pasirinkta parodyti glodinima, kai d ≥ (599m)  
5.3.3.  Galutinio rezultato apskai čiavimas  
Teigiamas suminis aukš čio padidėjimas maršrute apskai čiuojamas inte ­
gruojant visas teigiamas interpoliuotas ir glodintas kelio nuolydžio vertes, 
t. y. skilties  road  grade,2  (d) vertes 2 lentel ėje. Viso duomen ų rinkinio 
bendras atstumas buvo  d tot ¼ 139,7 km , o visi teigiami interpoliuojami 
ir glodinti keli ų nuolydžiai – 516 m. Tod ėl suminis teigiamas aukš čio 
pokytis pasiek ė 516 * 100/139,7 = 370 m/100 km.  
1 lentelė 
Transporto priemon ės akimirkin ės altitudės duomen ų koregavimas  
Laikas 
t [s] v(t) 
[km/h]  h GPS (t) 
[m] h map (t) 
[m] h(t) 
[m] h corr (t) 
[m] d 
[m] Sum. d 
[m] 
0 0,00  122,7  129,0  122,7  122,7  0,0  0,0  
1 0,00  122,8  129,0  122,8  122,7  0,0  0,0  
2 0,00  —  129,1  123,6  122,7  0,0  0,0  
3 0,00  —  129,2  124,3  122,7  0,0  0,0  
4 0,00  125,1  129,0  125,1  122,7  0,0  0,0  
… …  …  …  …  …  …  …  
18 0,00  120,2  129,4  120,2  120,2  0,0  0,0  
19 0,32  120,2  129,4  120,2  120,2  0,1  0,1  
… …  …  …  …  …  …  …  
37 24,31  120,9  132,7  120,9  120,9  6,8  117,9  
38 28,18  121,2  133,0  121,2  121,2  7,8  125,7  ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 218  
Laikas 
t [s] v(t) 
[km/h]  h GPS (t) 
[m] h map (t) 
[m] h(t) 
[m] h corr (t) 
[m] d 
[m] Sum. d 
[m] 
… …  …  …  …  …  …  …  
46 13,52  121,4  131,9  121,4  121,4  3,8  193,4  
47 38,48  120,7  131,5  120,7  120,7  10,7  204,1  
… …  …  …  …  …  …  …  
56 42,67  119,8  125,2  119,8  119,8  11,9  308,4  
57 41,70  119,7  124,8  119,7  119,7  11,6  320,0  
… …  …  …  …  …  …  …  
110 10,95  125,2  132,2  125,2  125,2  3,0  509,0  
111 11,75  100,8  132,3  100,8  125,2  3,3  512,2  
112 13,52  0,0  132,4  132,4  125,2  3,8  516,0  
113 14,01  0,0  132,5  132,5  132,5  3,9  519,9  
114 13,36  24,30  132,6  132,6  132,6  3,7  523,6  
… …  …  …  …  …  …  
149 39,93  123,6  129,6  123,6  123,6  11,1  719,2  
150 39,61  123,4  129,5  123,4  123,4  11,0  730,2  
… …  …  …  …  …  …  
157 14,81  121,3  126,1  121,3  121,3  4,1  792,1  
158 14,19  121,2  126,2  121,2  121,2  3,9  796,1  
159 10,00  128,5  126,1  128,5  121,2  2,8  798,8  
160 4,10  130,6  126,0  130,6  121,2  1,2  800,0  
— žymi duomen ų trūkius 
2 lentelė 
Kelio nuolydžio apskai čiavimas  
d 
[m] t 0 
[s] d 0 
[m] d 1 
[m] h 0 
[m] h 1 
[m] h int (d) 
[m] road  grade,1  (d) 
[m/m]  h int,sm,1  (d) 
[m] road  grade,2  (d) 
[m/m]  
0 18  0,0  0,1  120,3  120,4  120,3  0,0035  120,3  – 0,0015  
… …  …  …  …  …  …  …  …  …  
120 37  117,9  125,7  120,9  121,2  121,0  – 0,0019  120,2  0,0035  
… …  …  …  …  …  …  …  …  …  
200 46  193,4  204,1  121,4  120,7  121,0  – 0,0040  120,0  0,0051  
… …  …  …  …  …  …  …  …  …  
320 56  308,4  320,0  119,8  119,7  119,7  0,0288  121,4  0,0088  
… …  …  …  …  …  …  …  …  …  
520 113  519,9  523,6  132,5  132,6  132,5  0,0097  123,7  0,0037  
… …  …  …  …  …  …  …  …  …  
720 149  719,2  730,2  123,6  123,4  123,6  – 0,0405  122,9  – 0,0086  ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 219  
d 
[m] t 0 
[s] d 0 
[m] d 1 
[m] h 0 
[m] h 1 
[m] h int (d) 
[m] road  grade,1  (d) 
[m/m]  h int,sm,1  (d) 
[m] road  grade,2  (d) 
[m/m]  
… …  …  …  …  …  …  …  …  …  
798 158  796,1  798,8  121,2  121,2  121,2  – 0,0219  121,3  – 0,0151  
799 159  798,8  800,0  121,2  121,2  121,2  – 0,0220  121,3  – 0,0152  
2 pav.  
Duomenų patikros ir koregavimo poveikis. Naudojant GPS išmatuotas altitud ės 
profilis  h GPS (t), pagal topografin į žemėlapį nustatytas altitud ės profilis  h map (t), 
atlikus duomen ų atranką ir principin ę jų kokybės patikrą parengtas altitud ės 
profilis  h(t)  ir pataisyti duomenys  h corr (t), nurodyti 1 lentel ėje
 
3 pav.  
Pataisyto altitud ės profilio  h corr (t) ir glodintos bei interpoliuotos altitud ės h int,sm,1  
palyginimas
  ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 220  
2 lentelė 
Teigiamo aukš čio padidėjimo apskai čiavimas  
d 
[m] t 0 
[s] d 0 
[m] d 1 
[m] h 0 
[m] h 1 
[m] h int (d) 
[m] road  grade,1  (d) 
[m/m]  h int,sm,1  (d) 
[m] road  grade,2  (d) 
[m/m]  
0 18  0,0  0,1  120,3  120,4  120,3  0,0035  120,3  – 0,0015  
… …  …  …  …  …  …  …  …  …  
120 37  117,9  125,7  120,9  121,2  121,0  – 0,0019  120,2  0,0035  
… …  …  …  …  …  …  …  …  …  
200 46  193,4  204,1  121,4  120,7  121,0  – 0,0040  120,0  0,0051  
… …  …  …  …  …  …  …  …  …  
320 56  308,4  320,0  119,8  119,7  119,7  0,0288  121,4  0,0088  
… …  …  …  …  …  …  …  …  …  
520 113  519,9  523,6  132,5  132,6  132,5  0,0097  123,7  0,0037  
… …  …  …  …  …  …  …  …  …  
720 149  719,2  730,2  123,6  123,4  123,6  – 0,0405  122,9  – 0,0086  
… …  …  …  …  …  …  …  …  …  
798 158  796,1  798,8  121,2  121,2  121,2  – 0,0219  121,3  – 0,0151  
799 159  798,8  800,0  121,2  121,2  121,2  – 0,0220  121,3  – 0,0152  ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 221  
7c priedėlis 
Iš išorės įkraunam ų hibridini ų elektrini ų transporto priemoni ų maršruto 
sąlygų tikrinimas ir galutinio RDE išmetam ųjų teršalų kiekio apskai čiavimas  
1. ĮVADAS  
Šiame pried ėlyje apibūdinama iš išor ės įkraunamų hibridini ų elektrinių trans­
porto priemoni ų maršruto s ąlygų tikrinimo ir galutinio RDE išmetam ųjų 
teršalų kiekio apskai čiavimo tvarka. Pried ėlyje pasiūlytas metodas bus perži ū­
rėtas, siekiant nustatyti išsamesn į metodą. 
2. ŽENKLAI, PARAMETRAI IR VIENETAI  
M t svertinė per visą maršrutą išmetamų su nuvažiuotu atstumu susi ­
jusių dujinių teršalų masė [mg/km] arba kiet ųjų dalelių kiekis 
[#/km]  
m t per visą maršrutą išmetam ų dujinių teršalų masė [g] arba išme ­
tamųjų kietųjų dalelių kiekis [#]  
m t,CO2 per visą kelionę išmetamo CO  2 masė [g] 
M u svertinė maršruto miesto atkarpoje išmetam ų su nuvažiuotu 
atstumu susijusi ų dujinių teršalų masė [mg/km] arba kiet ųjų 
dalelių kiekis [#/km]  
m u maršruto miesto atkarpoje išmetam ų dujinių teršalų masė arba 
išmetamųjų kietųjų dalelių kiekis [mg]  
m u,CO2  maršruto miesto atkarpoje išmetamo CO  2 masė [g] 
M WLTC,CO2  su nuvažiuotu atstumu susijusio CO  2 masė [g/km] atliekant 
bandymą įkrovos palaikymo režimu visame WLTC  
3. BENDRIEJI REIKALAVIMAI  
Iš išorės įkraunamų hibridini ų elektrini ų transporto priemoni ų išmetam ų 
dujinių teršalų ir kietųjų dalelių kiekis turi b ūti vertinamas dviem etapais. 
Pirma, pagal 4 punkt ą turi būti įvertintos maršruto s ąlygos. Antra, pagal 5 
punktą apskaičiuojamas galutinis RDE išmetam ųjų teršalų kiekis. Važiavim ą 
rekomenduojama prad ėti baterijos įkrovos palaikymo režimu, kad b ūtų užtik­
rinta atitiktis 4 punkto tre čiam reikalavimui. Važiavimo metu baterija neturi 
būti kraunama iš išor ės. 
4. MARŠRUTO S ĄLYGŲ TIKRINIMAS  
Atliekant paprast ą trijų etapų procedūrą, turi būti patikrinta, ar:  
1) maršrutas atitinka bendruosius reikalavimus, ribines s ąlygas, maršrutui 
taikomus reikalavimus ir eksploatavimo reikalavimus, taip pat šio IIIa 
priedo 4–8 punktuose apibr ėžtas tepamosios alyvos, degal ų ir reagent ų 
specifikacijas;  
2) maršrutas atitinka šio IIIa priedo 7a ir 7b pried ėliuose apibr ėžtas maršruto 
sąlygas;  
3) važiuojant miesto s ąlygomis, bendras atstumas, kuris buvo nuvažiuotas 
veikiant vidaus degimo varikliui, sudar ė bent 12 km.  ▼M1
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 222  
Jeigu bent vienas iš ši ų reikalavim ų neįvykdomas, maršrutas turi b ūti 
paskelbtas negaliojan čiu ir bandymas turi b ūti kartojamas, kol maršruto 
sąlygos bus pripaž įstamos tinkamomis.  
5. GALUTINIO RDE IŠMETAM ŲJŲ TERŠAL Ų KIEKIO APSKAI ČIA­
VIMAS  
Jeigu maršrutas pripaž įstamas galiojan čiu, galutinis RDE išmetam ųjų teršalų 
kiekis apskai čiuojamas remiantis paprastu suminio išmetamo dujini ų teršalų ir 
kietųjų dalelių kiekio ir suminio išmetamo CO  2 kiekio santyki ų įvertinimu, 
kuris atliekamas trimis etapais:  
1) nustatomas bendras išmestas dujini ų teršalų ir kietųjų dalelių kiekis [mg;#] 
visame maršrute –  m t ir maršruto miesto atkarpoje –  m u . 
2) nustatoma bendra išmesto CO  2 masė [g] visame RDE maršrute –  m t,CO2 ir 
maršruto miesto atkarpoje –  m u,CO2  . 
3) nustatoma su nuvažiuotu atstumu susijusi CO  2 masė – M WLTC,CO2  [g/km], 
kurią atskiros transporto priemon ės išmeta įkrovos palaikymo režimu 
(atskirai transporto priemonei deklaruota vert ė), kaip apib ūdinta Regla ­
mente (ES) 1151/2016; I tipo bandymas, įskaitant šalt ąjį paleidim ą. 
4) apskai čiuojamas galutinis RDE išmetam ųjų teršalų kiekis:  
M t ¼ m t 
m t;CO  2 · M WLTC ;CO  2 visame maršrute;  
M u ¼ m u 
m u;CO  2 · M WLTC ;CO  2 maršruto miesto atkarpoje.  ▼M1
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 223  
8 priedėlis 
Duomenų mainų ir pranešim ų teikimo reikalavimai  
1. ĮVADAS  
Šiame pried ėlyje išdėstyti duomen ų mainų tarp matavimo sistem ų ir 
programin ės duomen ų vertinimo įrangos ir tarpini ų bei galutini ų rezultatų 
pateikimo ir pasikeitimo jais, užbaigus vertinti duomenis, reikalavimai.  
Užtikrinant privalom ųjų ir pasirenkam ųjų parametr ų mainus ir juos prane ­ 
šant, turi b ūti laikomasi 1 pried ėlio 3.2 punkto reikalavim ų. Kad būtų 
užtikrinamas galutini ų rezultatų atsekamumas, pateikiami į 3 punkte nuro ­
dytas duomen ų mainų ir ataskait ų rinkmenas įtraukti duomenys.  
2. SIMBOLIAI, PARAMETRAI IR VIENETAI  
a 1 — būdingosios CO  2 kreivės koeficientas  
b 1 — būdingosios CO  2 kreivės koeficientas  
a 2 — būdingosios CO  2 kreivės koeficientas  
b 2 — būdingosios CO  2 kreivės koeficientas  
k 11 — svorin ės funkcijos koeficientas  
k 12 — svorin ės funkcijos koeficientas  
k 21 — svorin ės funkcijos koeficientas  
k 22 — svorin ės funkcijos koeficientas  
tol 1 — pirminis nuokrypis  
tol 2 — papildomas nuokrypis  
ðv · a pos Þ kÄ ½95â — transporto priemon ės greičio ir didesnio nei 0,1 m/s  2 
teigiamo pagrei čio važiavimo mieste, užmiestyje ir 
greitkeliu atkarpose 95-oji procentil ė [m  2 /s 3 arba 
[W/kg]  
RPA  K — santykinis teigiamas pagreitis važiavimo mieste, 
užmiestyje ir greitkeliu atkarpose [m/s  2 arba 
kWs/(kg*km)]  
3. DUOMEN Ų MAINŲ IR ATASKAIT Ų TEIKIMO FORMA  
▼M1 
3.1 Bendrosios nuostatos  
Nurodant išmetam ųjų teršalų kiekius ir bet kokius kitus susijusius para ­
metrus ir vykdant j ų mainus, naudojama CSV formato duomen ų rink­
mena. Parametr ų vertės skiriamos kableliu, ASCII-Code #h2C. Parametr ų 
papunkčių vertės skiriamos kableliu, ASCII-Code #h2C. Skaitin ės vertės 
dešimtain ės trupmenos skiriamasis simbolis yra taškas, ASCII-Code 
#h2E. Eilut ės gale naudojamas gr įžimo į eilutės pradžią ženklas, 
ASCII-Code #h0D. T ūkstantųjų dalių skyrimo ženklas nenaudojamas.  ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 224  
3.2. Duomen ų mainai  
Duomenų mainai turi vykti tarp matavimo sistem ų ir programin ės 
duomenų vertinimo įrangos šiuo tikslu naudojant standartines ataskait ų 
rinkmenas, kuriose pateikiamas b ūtinasis privalom ųjų ir pasirenkam ųjų 
parametrų rinkinys. Turi b ūti naudojama toliau pateikiama duomen ų 
mainų rinkmenos strukt ūra. Pirmosios 195 eilut ės skiriamos antraštei, 
kurioje nurodoma speciali informacija, pvz., bandymo s ąlygos, PEMS 
įrangos (1 lentel ė) tapatumas ir kalibravimas. 198–200 eilut ėse pateikiami 
parametrų žymenys ir vienetai. 201 ir visose tolesn ėse duomen ų eilutėse 
pateikiama duomen ų mainų rinkmena ir atskaitos parametr ų vertės (2 
lentelė). Į duomenų mainų rinkmen ą įtraukiama bent jau tiek duomen ų 
eilučių, kiek sekundži ų trunka bandymas, padauginus iš registravimo 
dažnio (Hz).  
3.3. Tarpiniai ir galutiniai rezultatai  
Tarpinių rezultatų parametr ų santrauka užregistruojama ir pateikiama 
tokios strukt ūros, kaip nurodyta 3 lentel ėje. 3 lentel ėje pateikiama infor ­
macija turi b ūti gauta prieš pradedant taikyti 5 ir 6 pried ėliuose išd ėstytus 
duomenų vertinimo metodus.  
►M1 Transporto priemon ės gamintojas turimus duomen ų vertinimo 
taikant skirtingus metodus rezultatus registruoja skirtingose laikme- 
nose. ◄ Duomen ų vertinimo rezultatai, taikant 5 pried ėlyje aprašyt ą 
metodą, pranešami naudojant 4, 5 ir 6 lenteles. Duomen ų vertinimo rezul ­
tatai, taikant 6 pried ėlyje aprašyt ą metodą, pranešami naudojant 7, 8 ir 9 
lenteles. Ataskaitos apie duomenis rinkmenos antrašt ė turi būti sudaryta iš 
trijų dalių. Pirmosios 95 eilut ės skiriamos konkre čiai informacijai apie 
duomenų vertinimo metodo s ąlygas. 101–195 eilut ėse pateikiami 
duomenų vertinimo metodo rezultatai. 201–490 eilut ės skiriamos galutini ų 
išmetamųjų teršalų rezultatų pranešimui. 501 ir visose tolesn ėse duomen ų 
eilutėse pateikiama ataskaitos apie duomenis rinkmena ir išsam ūs 
duomenų vertinimo rezultatai.  
4. TECHNIN ĖS ATASKAITOS LENTEL ĖS 
4.1. Duomen ų mainai  
1 lentelė 
Duomenų mainų rinkmenos antrašt ė 
Eilutė Parametras  Aprašymas / vienetas  
1 BANDYMO IDENTIFIKAVIMO NUMERIS  [kodas]  
2 Bandymo data  [diena.m ėnuo.metai]  
3 Bandym ą prižiūrinti organizacija  [organizacijos pavadinimas]  
4 Bandymo vieta  [miestas / šalis]  
5 Bandym ą prižiūrintis asmuo  [pagrindinio priži ūrinčiojo asmens vardas ir 
pavardė] 
6 Transporto priemon ės vairuotojas  [vairuotojo vardas ir pavard ė] 
7 Transporto priemon ės tipas  [transporto priemon ės pavadinimas]  
8 Transporto priemon ės gamintojas  [pavadinimas]  
9 Transporto priemon ės modelio metai  [metai]  
10 Transporto priemon ės identifikatorius  [VIN kodas]  ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 225  
Eilutė Parametras  Aprašymas / vienetas  
11 Odometro rodmenys pradedant bandym ą 
[km]  [km]  
12 Odometro rodmenys baigiant bandym ą [km]  [km]  
13 Transporto priemon ės kategorija  [kategorija]  
14 Ribin ė su tipo patvirtinimo siejama išmeta ­
mųjų teršalų kiekio vert ė [Euro x]  
15 Variklio tipas  [pvz., kibirkštinio uždegimo, sl ėginio 
uždegimo]  
16 Vardin ė variklio galia  [kW]  
17 Didžiausia sukimo momento vert ė [Nm]  
18 Variklio darbinis t ūris [ccm]  
19 Transmisija  [pvz., rankin ė, automatin ė] 
20 Priekin ės važiavimo eigos pavar ų skaičius [#]  
21 Degalai  [pvz., benzinas, dyzelinas]  
22 Tepalas  [produkto etiket ė] 
23 Padangos dydis  [plotis / aukštis / ratlankio skersmuo]  
24 Priekin ės ir galin ės ašių padangų slėgis [barais; barais]  
25 W  Kelio apkrovos parametrai WLTC 
duomenimis  [F 0 , F 1 , F 2 ] 
25 N  Kelio apkrovos parametrai NEDC 
duomenimis  [F 0 , F 1 , F 2 ] 
26 Tipo patvirtinimo bandymo ciklas  [NEDC, WLTC]  
27 Tipo patvirtinimo metu išmetamas CO  2 
kiekis  [g/km]  
28 Per WLTC mažo grei čio fazę išmetamas CO  2 
kiekis  [g/km]  
29 Per WLTC vidutinio grei čio fazę išmetamas 
CO  2 kiekis  [g/km]  
30 Per WLTC didelio grei čio fazę išmetamas 
CO  2 kiekis  [g/km]  
31 Per WLTC labai didelio grei čio fazę išme­
tamas CO  2 kiekis  [g/km]  
32 Bandomosios transporto priemon ės masė ( 1 ) [kg;% (  2 )] 
33 PEMS gamintojas  [pavadinimas]  
34 PEMS tipas  [PEMS pavadinimas]  
35 PEMS serijos numeris  [numeris]  
36 PEMS maitinimas  [pvz., elektros akumuliatoriaus tipas]  ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 226  
Eilutė Parametras  Aprašymas / vienetas  
37 Duj ų analizatoriaus gamintojas  [pavadinimas]  
38 Duj ų analizatoriaus tipas  [tipas]  
39 Duj ų analizatoriaus serijos numeris  [numeris]  
40-50 (  3 ) …  …  
51 EFM gamintojas (  4 ) [pavadinimas]  
52 EFM jutiklio tipas (  4 ) [veikimo principas]  
53 EFM serijos numeris (  4 ) [numeris]  
54 Išmetam ųjų dujų masės srauto šaltinis  [EFM / ECU / jutiklis]  
55 Oro sl ėgio jutiklis  [tipas, gamintojas]  
56 Bandymo data  [diena.m ėnuo.metai]  
57 Prieš bandym ą taikomos proced ūros pradžios 
laikas  [val.: min.]  
58 Važiavimo maršrutu pradžios laikas  [val.: min.]  
59 Užbaigus bandym ą taikomos proced ūros 
pradžios laikas  [val.: min.]  
60 Prieš bandym ą taikomos proced ūros pabaigos 
laikas  [val.: min.]  
61 Važiavimo maršrutu pabaigos laikas  [val.: min.]  
62 Užbaigus bandym ą taikomos proced ūros 
pabaigos laikas  [val.: min.]  
63-70 (  5 ) …  …  
71 Laiko pataisa – THC pokytis  [s]  
72 Laiko pataisa – CH  4 pokytis  [s]  
73 Laiko pataisa – NMHC pokytis  [s]  
74 Laiko pataisa – O  2 pokytis  [s]  
75 Laiko pataisa – KDK pokytis  [s]  
76 Laiko pataisa – CO pokytis  [s]  
77 Laiko pataisa – CO  2 pokytis  [s]  
78 Laiko pataisa – NO poslinkis  [s]  
79 Laiko pataisa – NO  2 pokytis  [s]  
80 Laiko pataisa – išmetam ųjų dujų masės 
srautas  [s] ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 227  
Eilutė Parametras  Aprašymas / vienetas  
81 THC matavimo intervalo atskaitos vert ė [ppm]  
82 CH  4 matavimo intervalo atskaitos vert ė [ppm]  
83 NMHC matavimo intervalo atskaitos vert ė [ppm]  
84 O  2 matavimo intervalo atskaitos vert ė [%]  
85 KDK matavimo intervalo atskaitos vert ė [#]  
86 CO matavimo intervalo atskaitos vert ė [ppm]  
87 CO  2 matavimo intervalo atskaitos vert ė [%]  
88 NO matavimo intervalo atskaitos vert ė [ppm]  
89 NO  2 matavimo intervalo atskaitos vert ė [ppm]  
90-95 (  5 ) …  …  
96 THC nulinis atsakas prieš bandym ą [ppm]  
97 CH  4 nulinis atsakas prieš bandym ą [ppm]  
98 NMHC nulinis atsakas prieš bandym ą [ppm]  
99 O  2 nulinis atsakas prieš bandym ą [%]  
100 KDK nulinis atsakas prieš bandym ą [#]  
101 CO nulinis atsakas prieš bandym ą [ppm]  
102 CO  2 nulinis atsakas prieš bandym ą [%]  
103 NO nulinis atsakas prieš bandym ą [ppm]  
104 NO  2 nulinis atsakas prieš bandym ą [ppm]  
105 THC atsakas į patikros dujas prieš bandym ą [ppm]  
106 CH  4 atsakas į patikros dujas prieš bandym ą [ppm]  
107 NMHC atsakas į patikros dujas prieš 
bandymą [ppm]  
108 O  2 atsakas į patikros dujas prieš bandym ą [%]  
109 KDK atsakas į patikros dujas prieš bandym ą [#]  
110 CO atsakas į patikros dujas prieš bandym ą [ppm]  
111 CO  2 atsakas į patikros dujas prieš bandym ą [%]  
112 NO atsakas į patikros dujas prieš bandym ą [ppm]  
113 NO  2 atsakas į patikros dujas prieš bandym ą [ppm]  ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 228  
Eilutė Parametras  Aprašymas / vienetas  
114 THC nulinis atsakas po bandymo  [ppm]  
115 CH  4 nulinis atsakas po bandymo  [ppm]  
116 NMHC nulinis atsakas po bandymo  [ppm]  
117 O  2 nulinis atsakas po bandymo  [%]  
118 KDK nulinis atsakas po bandymo  [#]  
119 CO nulinis atsakas po bandymo  [ppm]  
120 CO  2 nulinis atsakas po bandymo  [%]  
121 NO nulinis atsakas po bandymo  [ppm]  
122 NO  2 nulinis atsakas po bandymo  [ppm]  
123 THC atsakas į patikros dujas po bandymo  [ppm]  
124 CH  4 atsakas į patikros dujas po bandymo  [ppm]  
125 NMHC atsakas į patikros dujas po bandymo  [ppm]  
126 O  2 atsakas į patikros dujas po bandymo  [%]  
127 KDK atsakas į patikros dujas po bandymo  [#]  
128 CO atsakas į patikros dujas po bandymo  [ppm]  
129 CO  2 atsakas į patikros dujas po bandymo  [%]  
130 NO atsakas į patikros dujas po bandymo  [ppm]  
131 NO  2 atsakas į patikros dujas po bandymo  [ppm]  
132 PEMS tinkamumo patvirtinimas. THC 
rezultatai  [mg/km;%] (  6 ) 
133 PEMS tinkamumo patvirtinimas. CH  4 
rezultatai  [mg/km;%] (  6 ) 
134 PEMS tinkamumo patvirtinimas. NMHC 
rezultatai  [mg/km;%] (  6 ) 
135 PEMS tinkamumo patvirtinimas. KDK 
rezultatai  [mg/km;%] (  6 ) 
136 PEMS tinkamumo patvirtinimas. CO 
rezultatai  [mg/km;%] (  6 ) 
137 PEMS tinkamumo patvirtinimas. CO  2 
rezultatai  [mg/km; %] (  6 ) 
138 PEMS tinkamumo patvirtinimas. NO  x 
rezultatai  [mg/km;%] (  6 ) 
… (  7 ) … (  7 ) … (  7 ) 
( 1 ) Transporto priemon ės masė atliekant važiavimo keliu bandym ą, įskaitant vairuotojo mas ę ir visų PEMS komponent ų masę. 
( 2 ) Procentin ė dalis nurodo nuokryp į nuo bendrosios transporto priemon ės masės. 
( 3 ) Rezervuota vieta papildomai informacijai apie analizatoriaus gamintoj ą ir serijiniam numeriui, jeigu naudojami keli anali ­
zatoriai. Nurodomas tik rezervuot ų eilučių skaičius; parengtoje užbaigt ų duomen ų rinkmenoje neturi b ūti tuščių eilučių. 
( 4 ) Privaloma, jeigu išmetam ųjų dujų masės srautas nustatomas naudojant EFM. 
( 5 ) Jeigu reikia, galima įtraukti papildomos informacijos. 
( 6 ) PEMS tinkamumo patvirtinimas n ėra privalomas. Naudojant PEMS išmatuojamas su nuvažiuotu atstumu susij ęs išmetam ųjų 
teršalų kiekis. Procentin ė dalis turi nurodyti nuokryp į nuo laboratorijos atskaitos vert ės. 
( 7 ) Siekiant apib ūdinti ir pažym ėti bandym ą iki 195 eilut ės leidžiama įterpti papildom ų parametr ų. ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 229  
2 lentelė 
Pagrindin ė duomen ų mainų rinkmenos dalis; šios lentel ės eilutės ir skiltys perkeliamos į pagrindin ę 
duomenų mainų rinkmenos dal į 
Eilutė 198  199 (  1 ) 200  201  
Laikas  maršrutas  [s]  (  2 ) 
Transporto priemon ės grei- 
tis (  3 ) Jutiklis  [km/h]  (  2 ) 
Transporto priemon ės grei- 
tis (  3 ) GPS [km/h]  (  2 ) 
Transporto priemon ės grei- 
tis (  3 ) ECU  [km/h]  (  2 ) 
Platuma  GPS  [laips.:min.:sek.]  (  2 ) 
Ilguma  GPS  [laips.:min.:sek.]  (  2 ) 
Altitudė ( 3 ) GPS  [m]  (  2 ) 
Altitudė ( 3 ) Jutiklis  [m]  (  2 ) 
Aplinkos oro sl ėgis Jutiklis  [kPa]  (  2 ) 
Aplinkos oro temperat ūra Jutiklis  [K]  (  2 ) 
Aplinkos oro dr ėgnis Jutiklis  [g/kg; %]  (  2 ) 
THC koncentracija  Analizatorius  [ppm]  (  2 ) 
CH  4 koncentracija  Analizatorius  [ppm]  (  2 ) 
NMHC koncentracija  Analizatorius  [ppm]  (  2 ) 
CO koncentracija  Analizatorius  [ppm]  (  2 ) 
CO  2 koncentracija  Analizatorius  [ppm]  (  2 ) 
NO  x koncentracija  Analizatorius  [ppm]  (  2 ) 
NO koncentracija  Analizatorius  [ppm]  (  2 ) 
NO  2 koncentracija  Analizatorius  [ppm]  (  2 ) 
O 2 koncentracija  Analizatorius  [ppm]  (  2 ) 
KD koncentracija  Analizatorius  [#/m  3 ] (  2 ) 
Išmetamųjų dujų masės 
srautas  EFM  [kg/s]  (  2 ) 
Išmetamųjų dujų temperat ūra 
EFM  EFM  [K]  (  2 ) 
Išmetamųjų dujų masės 
srautas  Jutiklis  [kg/s]  (  2 ) 
Išmetamųjų dujų masės 
srautas  ECU  [kg/s]  (  2 ) 
THC mas ė Analizatorius  [g/s]  (  2 ) 
CH  4 masė Analizatorius  [g/s]  (  2 ) ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 230  
Eilutė 198  199 (  1 ) 200  201  
NMHC mas ė Analizatorius  [g/s]  (  2 ) 
CO masė Analizatorius  [g/s]  (  2 ) 
CO  2 masė Analizatorius  [g/s]  (  2 ) 
NO  x masė Analizatorius  [g/s]  (  2 ) 
NO masė Analizatorius  [g/s]  (  2 ) 
NO  2 masė Analizatorius  [g/s]  (  2 ) 
O 2 masė Analizatorius  [g/s]  (  2 ) 
KDK  Analizatorius  [#/s]  (  2 ) 
Dujų matavimo prietaisas 
įjungtas  PEMS  [ įjungtas (1); išjungtas 
(0); paklaida (> 1)]  ( 2 ) 
Variklio s ūkių skaičius ECU  [rpm]  (  2 ) 
Variklio sukimo momentas  ECU  [Nm]  (  2 ) 
Varomosios ašies sukimo 
momentas  Jutiklis  [Nm]  (  2 ) 
Ratų sukimosi greitis  Jutiklis  (rad/s]  (  2 ) 
Degalų srautas  ECU  [g/s]  (  2 ) 
Variklio degal ų srautas  ECU  [g/s]  (  2 ) 
Variklio įsiurbiamo oro 
srautas  ECU  [g/s]  (  2 ) 
Aušinamojo skys čio temp- 
eratūra ECU  [K]  (  2 ) 
Alyvos temperat ūra ECU  [K]  (  2 ) 
Regeneravimo b ūsena ECU  —  (  2 ) 
Pedalo pad ėtis ECU  [%]  (  2 ) 
Transporto priemon ės būsena ECU  [paklaida (1); įprasta 
(0)] ( 2 ) 
Procentin ė sukimo momento 
dalis  ECU  [%]  (  2 ) 
Procentin ė trinties j ėgos 
momento dalis  ECU  [%]  (  2 ) 
Įkrovos būsena ECU  [%]  (  2 ) 
… (  4 ) … (  4 ) … (  4 ) (  2 ), ( 4 ) 
( 1 ) Šią skiltį galima praleisti, jeigu parametro šaltinis yra 198 skilties žymens dalis. 
( 2 ) Faktinės vertės įtraukiamos nuo 201 eilut ės iki duomen ų pabaigos. 
( 3 ) Turi būti nustatoma naudojant bent vien ą metodą. 
( 4 ) Galima įtraukti transporto priemon ę ir bandymo s ąlygas apib ūdinančių papildom ų parametr ų. ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 231  
4.2. Tarpiniai ir galutiniai rezultatai  
4.2.1.  Tarpiniai rezultatai  
3 lentelė 
Ataskaitos teikimo rinkmena #1. Bendrieji tarpini ų rezultatų parametrai  
Eilutė Parametras  Aprašymas / vienetas  
1 Visas maršruto ilgis  [km]  
2 Visa maršruto trukm ė [val:min:s]  
3 Visa stov ėjimo trukm ė [min:s]  
4 Vidutinis važiavimo maršrutu greitis  [km/h]  
5 Didžiausias važiavimo maršrutu greitis  [km/h]  
6 Altitud ė maršruto pradžioje  [m virš j ūros lygio]  
7 Altitud ė maršruto pabaigoje  [m virš j ūros lygio]  
8 Suminis pakilimas per važiavim ą [m/100 km]  
6 Vidutin ė THC koncentracija  [ppm]  
7 Vidutin ė CH  4 koncentracija  [ppm]  
8 Vidutin ė NMHC koncentracija  [ppm]  
9 Vidutin ė CO koncentracija  [ppm]  
10 Vidutin ė CO  2 koncentracija  [ppm]  
11 Vidutin ė NO  x koncentracija  [ppm]  
12 Vidutin ė KD koncentracija  [m]  
13 Vidutinis išmetam ųjų dujų masės srautas  [kg/s]  
14 Vidutin ė išmetam ųjų dujų temperat ūra [K]  
15 Aukš čiausia išmetam ųjų dujų temperat ūra [K]  
16 Sumin ė THC mas ė [g]  
17 Sumin ė CH  4 masė [g]  
18 Sumin ė NMHC mas ė [g]  
19 Sumin ė CO mas ė [g]  
20 Sumin ė CO  2 masė [g]  
21 Sumin ė NO  x masė [g]  
22 Suminis KDK  [#]  
23 Bendras nuvažiavus maršrut ą išmetamo THC 
kiekis  (mg/km)  
24 Bendras nuvažiavus maršrut ą išmetamo CH  4 
kiekis  (mg/km)  ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 232  
Eilutė Parametras  Aprašymas / vienetas  
25 Bendras nuvažiavus maršrut ą išmetam ų 
NMHC kiekis  (mg/km)  
26 Bendras nuvažiavus maršrut ą išmetamo CO 
kiekis  (mg/km)  
27 Bendras nuvažiavus maršrut ą išmetamo CO  2 
kiekis  [g/km]  
28 Bendras nuvažiavus maršrut ą išmetam ų NO  x 
kiekis  (mg/km)  
29 Bendras nuvažiavus maršrut ą išmetam ų KD 
kiekis  [km]  
30 Važiavimo mieste atkarpos ilgis  [km]  
31 Važiavimo mieste atkarpos trukm ė [val:min:s]  
32 Stov ėjimo važiuojant mieste trukm ė [min:s]  
33 Vidutinis važiavimo mieste greitis  [km/h]  
34 Didžiausias važiavimo mieste greitis  [km/h]  
38 ð v · a pos Þ k Ä ½95â, k = miesto  [m  2 /s 3 ] 
39 RPA  k , k = miesto  [m/s  2 ] 
40 Suminis važiavimo mieste pakilimas  [m/100 km]  
41 Vidutin ė važiavimo mieste THC 
koncentracija  [ppm]  
42 Vidutin ė važiavimo mieste CH  4 
koncentracija  [ppm]  
43 Vidutin ė važiavimo mieste NMHC 
koncentracija  [ppm]  
44 Vidutin ė važiavimo mieste atkarpos CO 
koncentracija  [ppm]  
45 Vidutin ė važiavimo mieste atkarpos CO  2 
koncentracija  [ppm]  
46 Vidutin ė važiavimo mieste atkarpos NO  x 
koncentracija  [ppm]  
47 Vidutin ė važiavimo mieste atkarpos KD 
koncentracija  [m] 
48 Vidutinis važiavimo mieste atkarpos išmeta ­
mųjų dujų masės srautas  [kg/s]  
49 Vidutin ė važiavimo mieste atkarpos išmeta ­
mųjų dujų temperat ūra [K] 
50 Aukš čiausia važiavimo mieste atkarpos išme ­
tamųjų dujų temperat ūra [K] 
51 Sumin ė važiavimo mieste atkarpos THC 
masė [g] ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 233  
Eilutė Parametras  Aprašymas / vienetas  
52 Sumin ė važiavimo mieste atkarpos CH  4 masė [g]  
53 Sumin ė važiavimo mieste atkarpos NMHC 
masė [g] 
54 Sumin ė važiavimo mieste atkarpos CO mas ė [g]  
55 Sumin ė važiavimo mieste atkarpos CO  2 masė [g]  
56 Sumin ė važiavimo mieste atkarpos NO  x masė [g]  
57 Suminis važiavimo mieste atkarpos KDK  [#]  
58 Važiuojant mieste išmestas THC kiekis  (mg/km)  
59 Važiuojant mieste išmestas CH  4 kiekis  (mg/km)  
60 Važiuojant mieste išmestas NMHC kiekis  (mg/km)  
61 Važiuojant mieste išmestas CO kiekis  (mg/km)  
62 Važiuojant mieste išmestas CO  2 kiekis  [g/km]  
63 Važiuojant mieste išmestas NO  x kiekis  (mg/km)  
64 Važiuojant mieste išmestas KDK  [#/km]  
65 Važiavimo užmiestyje atkarpos ilgis  [km]  
66 Važiavimo užmiestyje atkarpos trukm ė [val:min:s]  
67 Stov ėjimo važiuojant užmiestyje trukm ė [min:s]  
68 Vidutinis važiavimo užmiestyje greitis  [km/h]  
69 Didžiausias važiavimo užmiestyje greitis  [km/h]  
70 ð v · a pos Þ k Ä ½95â, k=užmiestyje  [m  2 /s 3 ] 
71 RPA  k , k=užmiestyje  [m/s  2 ] 
72 Vidutin ė važiavimo užmiestyje atkarpos THC 
koncentracija  [ppm]  
73 Vidutin ė važiavimo užmiestyje atkarpos CH  4 
koncentracija  [ppm]  ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 234  
Eilutė Parametras  Aprašymas / vienetas  
74 Vidutin ė važiavimo užmiestyje atkarpos 
NMHC koncentracija  [ppm]  
75 Vidutin ė važiavimo užmiestyje atkarpos CO 
koncentracija  [ppm]  
76 Vidutin ė važiavimo užmiestyje atkarpos CO  2 
koncentracija  [ppm]  
77 Vidutin ė važiavimo užmiestyje atkarpos NO  x 
koncentracija  [ppm]  
78 Vidutin ė važiavimo užmiestyje atkarpos KD 
koncentracija  [#/m3]  
79 Vidutinis važiavimo užmiestyje atkarpos 
išmetamųjų dujų masės srautas  [kg/s]  
80 Vidutin ė važiavimo užmiestyje atkarpos 
išmetamųjų dujų temperat ūra [K] 
81 Aukš čiausia važiavimo užmiestyje atkarpos 
išmetamųjų dujų temperat ūra [K] 
82 Sumin ė važiavimo užmiestyje atkarpos THC 
masė [g] 
83 Sumin ė važiavimo užmiestyje atkarpos CH  4 
masė [g] 
84 Sumin ė važiavimo užmiestyje atkarpos 
NMHC mas ė [g] 
85 Sumin ė važiavimo užmiestyje atkarpos CO 
masė [g] 
86 Sumin ė važiavimo užmiestyje atkarpos CO  2 
masė [g] 
87 Sumin ė važiavimo užmiestyje atkarpos NO  x 
masė [g] 
88 Suminis važiavimo užmiestyje atkarpos KDK  [#]  
89 Važiuojant užmiestyje išmestas THC kiekis  (mg/km)  
90 Važiuojant užmiestyje išmestas CH  4 kiekis  (mg/km)  
91 Važiuojant užmiestyje išmestas NMHC 
kiekis  (mg/km)  
92 Važiuojant užmiestyje išmestas CO kiekis  (mg/km)  
93 Važiuojant užmiestyje išmestas CO  2 kiekis  [g/km]  
94 Važiuojant užmiestyje išmestas NO  x kiekis  (mg/km)  
95 Važiuojant užmiestyje išmestas KD kiekis  [#/km]  ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 235  
Eilutė Parametras  Aprašymas / vienetas  
96 Važiavimo greitkeliu atkarpos ilgis  [km]  
97 Važiavimo greitkeliu atkarpos trukm ė [val:min:s]  
98 Stov ėjimo važiuojant greitkeliu trukm ė [min:s]  
99 Vidutinis važiavimo greitkeliu greitis  [km/h]  
100 Didžiausias važiavimo greitkeliu greitis  [km/h]  
101 ð v · a pos Þ k Ä ½95â, k=greitkelis  [m  2 /s 3 ] 
102 RPA  k , k=greitkelis  [m/s  2 ] 
103 Vidutin ė važiavimo greitkeliu atkarpos THC 
koncentracija  [ppm]  
104 Vidutin ė važiavimo greitkeliu atkarpos CH  4 
koncentracija  [ppm]  
105 Vidutin ė važiavimo greitkeliu atkarpos 
NMHC koncentracija  [ppm]  
106 Vidutin ė važiavimo greitkeliu atkarpos CO 
koncentracija  [ppm]  
107 Vidutin ė važiavimo greitkeliu atkarpos CO  2 
koncentracija  [ppm]  
108 Vidutin ė važiavimo greitkeliu atkarpos NO  x 
koncentracija  [ppm]  
109 Vidutin ė važiavimo greitkeliu atkarpos KD 
koncentracija  [#/m  3 ] 
110 Vidutinis važiavimo greitkeliu atkarpos išme ­
tamųjų dujų masės srautas  [kg/s]  
111 Vidutin ė važiavimo greitkeliu atkarpos išme ­
tamųjų dujų temperat ūra [K] 
112 Aukš čiausia važiavimo greitkeliu atkarpos 
išmetamųjų dujų temperat ūra [K] 
113 Sumin ė važiavimo greitkeliu atkarpos THC 
masė [g] 
114 Sumin ė važiavimo greitkeliu atkarpos CH  4 
masė [g] 
115 Sumin ė važiavimo greitkeliu atkarpos 
NMHC mas ė [g] 
116 Sumin ė važiavimo greitkeliu atkarpos CO 
masė [g] 
117 Sumin ė važiavimo greitkeliu atkarpos CO  2 
masė [g] 
118 Sumin ė važiavimo greitkeliu atkarpos NO  x 
masė [g] ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 236  
Eilutė Parametras  Aprašymas / vienetas  
119 Suminis važiavimo greitkeliu atkarpos KDK  [#]  
120 Važiuojant greitkeliu išmestas THC kiekis  (mg/km)  
121 Važiuojant greitkeliu išmestas CH  4 kiekis  (mg/km)  
122 Važiuojant greitkeliu išmestas NMHC kiekis  (mg/km)  
123 Važiuojant greitkeliu išmestas CO kiekis  (mg/km)  
124 Važiuojant greitkeliu išmestas CO  2 kiekis  [g/km]  
125 Važiuojant greitkeliu išmestas NO  x kiekis  (mg/km)  
126 Važiuojant greitkeliu išmestas KD kiekis  [# km]  
… (  1 ) … (  1 ) … (  1 ) 
( 1 ) Galima įtraukti ir kitus parametrus, apib ūdinančius papildomus maršruto elementus.  
4.2.2.  Duomen ų vertinimo rezultatai  
4 lentelė 
Ataskaitos rinkmenos #2 antrašt ė. Duomen ų vertinimo metodo apskai čiavimo parametrai pagal 5 pried ėlį 
Eilutė Parametras  Vienetas  
1 Etalonin ė CO  2 masė [g]  
2 B ūdingosios CO  2 kreivės a 1 koeficientas  
3 B ūdingosios CO  2 kreivės b 1 koeficientas  
4 B ūdingosios CO  2 kreivės a 2 koeficientas  
5 B ūdingosios CO  2 kreivės b 2 koeficientas  
6 Svorin ės funkcijos koeficientas  k 11 
7 Svorin ės funkcijos koeficientas  k 21 
8 Svorin ės funkcijos koeficientas  k 22 =k 12 
9 Pirminis leidžiamasis nuokrypis  tol  1 [%] 
10 Papildomas leidžiamasis nuokrypis  tol  2 [%] 
11 Apskai čiavimo programin ė įranga ir versija  (pvz., EMROAD 5.8)  
… (  1 ) … (  1 ) … (  1 ) 
( 1 ) Siekiant apib ūdinti apskai čiavimo parametrus, iki 95 eilut ės leidžiama įterpti papildom ų parametr ų. ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 237  
5a lentelė 
Ataskaitos rinkmenos antrašt ė #2. Duomen ų vertinimo metodo pagal 5 pried ėlį rezultatai  
Eilutė Parametras  Vienetas  
101 Interval ų skaičius 
102 Važiavimo mieste interval ų skaičius 
103 Važiavimo užmiestyje interval ų skaičius 
104 Važiavimo greitkeliu interval ų skaičius 
105 Važiavimo mieste interval ų dalis  [%]  
106 Važiavimo užmiestyje interval ų dalis  [%]  
107 Važiavimo greitkeliu interval ų dalis  [%]  
108 Važiavimo mieste interval ų dalis, palyginti su bendru inter ­
valų skaičiumi, didesn ė nei 15 %  (1 = Taip, 0 = Ne)  
109 Važiavimo užmiestyje interval ų dalis, palyginti su bendru 
intervalų skaičiumi, didesn ė nei 15 %  (1 = Taip, 0 = Ne)  
110 Važiavimo greitkeliu interval ų dalis, palyginti su bendru 
intervalų skaičiumi, didesn ė nei 15 %  (1 = Taip, 0 = Ne)  
111 Interval ų skaičius ±  tol  1 
112 Važiavimo mieste interval ų skaičius ±  tol  1 
113 Važiavimo užmiestyje interval ų skaičius ±  tol  1 
114 Važiavimo greitkeliu interval ų skaičius ±  tol  1 
115 Interval ų skaičius ±  tol  2 
116 Važiavimo mieste interval ų skaičius ±  tol  2 
117 Važiavimo užmiestyje interval ų skaičius ±  tol  2 
118 Važiavimo greitkeliu interval ų skaičius ±  tol  2 
119 Važiavimo mieste interval ų dalis ±  tol  1 [%] 
120 Važiavimo užmiestyje interval ų dalis ±  tol  1 [%] 
121 Važiavimo greitkeliu interval ų dalis ±  tol  1 [%] 
122 Važiavimo mieste interval ų dalis ±  tol  1 didesnė negu 50 
proc.  (1 = Taip, 0 = Ne)  
123 Važiavimo užmiestyje interval ų dalis ±  tol  1 didesnė negu 
50 proc.  (1 = Taip, 0 = Ne)  
124 Važiavimo greitkeliu interval ų dalis ±  tol  1 didesnė negu 50 
proc.  (1 = Taip, 0 = Ne)  
125 Vidutinis vis ų intervalų sudėtingumo indeksas  [%]  
126 Vidutinis važiavimo mieste interval ų sudėtingumo indeksas  [%]  ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 238  
Eilutė Parametras  Vienetas  
127 Vidutinis važiavimo užmiestyje interval ų sudėtingumo 
indeksas  [%] 
128 Vidutinis važiavimo greitkeliu interval ų sudėtingumo 
indeksas  [%] 
129 Važiavimo mieste intervalais išmestas svertinis THC kiekis  (mg/km)  
130 Važiavimo užmiestyje intervalais išmestas svertinis THC 
kiekis  (mg/km)  
131 Važiavimo greitkeliu intervalais išmestas svertinis THC 
kiekis  (mg/km)  
132 Važiavimo mieste intervalais išmestas svertinis CH  4 kiekis  (mg/km)  
133 Važiavimo užmiestyje intervalais išmestas svertinis CH  4 
kiekis  (mg/km)  
134 Važiavimo greitkeliu intervalais išmestas svertinis CH  4 
kiekis  (mg/km)  
135 Važiavimo mieste intervalais išmestas svertinis NMHC 
kiekis  (mg/km)  
136 Važiavimo užmiestyje intervalais išmestas svertinis NMHC 
kiekis  (mg/km)  
137 Važiavimo greitkeliu intervalais išmestas svertinis NMHC 
kiekis  (mg/km)  
138 Važiavimo mieste intervalais išmestas svertinis CO kiekis  (mg/km)  
139 Važiavimo užmiestyje intervalais išmestas svertinis CO 
kiekis  (mg/km)  
140 Važiavimo greitkeliu intervalais išmestas svertinis CO 
kiekis  (mg/km)  
141 Važiavimo mieste intervalais išmestas svertinis NO  x kiekis  (mg/km)  
142 Važiavimo užmiestyje intervalais išmestas sverttinis NO  x 
kiekis  (mg/km)  
143 Važiavimo greitkeliu intervalais išmestas svertinis NO  x 
kiekis  (mg/km)  
144 Važiavimo mieste intervalais išmestas svertinis NO kiekis  (mg/km)  
145 Važiavimo užmiestyje intervalais išmestas svertinis NO 
kiekis  (mg/km)  
146 Važiavimo greitkeliu intervalais išmestas svertinis NO 
kiekis  (mg/km)  
147 Važiavimo mieste intervalais išmestas svertinis NO  2 kiekis  (mg/km)  
148 Važiavimo užmiestyje intervalais išmestas svertinis NO  2 
kiekis  (mg/km)  
149 Važiavimo greitkeliu intervalais išmestas svertinis NO  2 
kiekis  (mg/km)  ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 239  
Eilutė Parametras  Vienetas  
150 Važiavimo mieste intervalais išmestas svertinis KD kiekis  [#/km]  
151 Važiavimo užmiestyje intervalais išmestas svertinis KD 
kiekis  [#/km]  
152 Važiavimo greitkeliu intervalais išmestas svertinis KD 
kiekis  [#/km]  
… (  1 ) … (  1 ) … (  1 ) 
( 1 ) Iki 195 eilut ės leidžiama įterpti papildom ų parametr ų. 
5b lentelė 
Ataskaitos rinkmenos antrašt ė #2. Galutiniai išmetam ųjų teršalų kiekio rezultatai pagal 5 pried ėlį 
Eilutė Parametras  Vienetas  
201 Visas maršrutas. Išmestas THC kiekis  (mg/km)  
202 Visas maršrutas. Išmestas CH  4 kiekis  (mg/km)  
203 Visas maršrutas. Išmestas NMHC kiekis  (mg/km)  
204 Visas maršrutas. Išmestas CO kiekis  (mg/km)  
205 Visas maršrutas. Išmestas NO  x kiekis  (mg/km)  
206 Visas maršrutas. Išmestas KD kiekis  [#/km]  
… (  1 ) … (  1 ) … (  1 ) 
( 1 ) Leidžiama įtraukti papildom ų parametr ų. 
6 lentelė 
Pagrindin ė ataskaitos rinkmenos dalis #2. Išsam ūs duomen ų vertinimo pagal 5 pried ėlį metodo rezultatai; 
šios lentel ės eilutės ir skiltys turi b ūti perkeltos į pagrindin ę duomen ų ataskaitos rinkmenos dal į 
Eilutė 498  499  500  501  
Intervalo pradžios laikas  [s]  (  1 ) 
Intervalo pabaigos laikas  [s]  (  1 ) 
Intervalo trukm ė [s]  (  1 ) 
Intervalo ilgis  Šaltinis (1 = GPS, 2 = ECU, 3 = 
jutiklis)  [km]  (  1 ) 
Per interval ą išmestas THC 
kiekis  [g] (  1 ) 
Per interval ą išmestas CH  4 
kiekis  [g] (  1 ) 
Per interval ą išmestas 
NMHC kiekis  [g] (  1 ) 
Per interval ą išmestas CO 
kiekis  [g] (  1 ) 
Per interval ą išmestas CO  2 
kiekis  [g] (  1 ) ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 240  
Eilutė 498  499  500  501  
Per interval ą išmestas NO  x 
kiekis  [g] (  1 ) 
Per interval ą išmestas NO 
kiekis  [g] (  1 ) 
Per interval ą išmestas NO  2 
kiekis  [g] (  1 ) 
Per interval ą išmestas O  2 
kiekis  [g] (  1 ) 
Per interval ą išmestas KD 
kiekis  [#] (  1 ) 
Per interval ą išmestas THC 
kiekis  (mg/km)  (  1 ) 
Per interval ą išmestas CH  4 
kiekis  (mg/km)  (  1 ) 
Per interval ą išmestas 
NMHC kiekis  (mg/km)  (  1 ) 
Per interval ą išmestas CO 
kiekis  (mg/km)  (  1 ) 
Per interval ą išmestas CO  2 
kiekis  [g/km]  (  1 ) 
Per interval ą išmestas NO  x 
kiekis  (mg/km)  (  1 ) 
Per interval ą išmestas NO 
kiekis  (mg/km)  (  1 ) 
Per interval ą išmestas NO  2 
kiekis  (mg/km)  (  1 ) 
Per interval ą išmestas O  2 
kiekis  (mg/km)  (  1 ) 
Per interval ą išmestas KD 
kiekis  [#/km]  (  1 ) 
Intervalo ilgis, atsižvelgiant į 
būdingąją CO  2 kreivę h j [%] (  1 ) 
Intervalo svorinis koefi ­
cientas  w j [—] (  1 ) 
Vidutinis transporto prie ­
monės greitis per interval ą Šaltinis (1 = GPS, 2 = ECU, 3 = 
jutiklis)  [km/h]  (  1 ) 
… (  2 ) … (  2 ) … (  2 ) (  1 ), ( 2 ) 
( 1 ) Tikrosios vert ės įtraukiamos nuo 501 eilut ės iki duomen ų pabaigos. 
( 2 ) Galima įtraukti ir kit ų elementų, apibūdinančių intervalo charakteristikas.  
7 lentelė 
Ataskaitos rinkmenos #3 antrašt ė. Duomen ų vertinimo metodo apskai čiavimo parametrai pagal 6 pried ėlį 
Eilutė Parametras  Vienetas  
1 Sukimo momento šaltinis, perduodantis gali ą varomiesiems 
ratams  Jutiklis / ECU / „Veline“  
2 „Veline“ nuolydis  [g/kWh]  
3 „Veline“ sankirta  [g/h]  
4 Slankiojo vidurkio trukm ė [s]  ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 241  
Eilutė Parametras  Vienetas  
5 Atskaitinis greitis denormalizuojant tikslin į ciklą [km/h]  
6 Atskaitinis pagreitis  [m/s  2 ] 
7 Transporto priemon ės rato stebulei tiektina galia transporto 
priemonei važiuojant atskaitiniu grei čiu ir greit ėjant [kW]  
8 Galios klasi ų skaičius, įskaitant 90 proc. P  rated — 
9 Tikslinio ciklo išd ėstymas  (pailgintasis / suglaustasis)  
10 Apskai čiavimo programin ė įranga ir versija  (pvz., CLEAR 1.8)  
… (  1 ) … (  1 ) … (  1 ) 
( 1 ) Siekiant apib ūdinti apskai čiavimo parametrus, iki 95 eilut ės leidžiama įterpti papildom ų parametr ų. 
8a lentelė 
Pagrindin ė ataskaitos rinkmenos dalis #3. Duomen ų vertinimo metodo rezultatai pagal 6 pried ėlį 
Eilutė Parametras  Vienetas  
101 Galios klasi ų aprėptis (skai čiavimai > 5)  (1 = Taip, 0 = Ne)  
102 Galios klas ės normalumas  (1 = Taip, 0 = Ne)  
103 Visas maršrutas. Išmestas svertinis vidutinis THC kiekis  [g/s]  
104 Visas maršrutas. Išmestas svertinis vidutinis CH  4 kiekis  [g/s]  
105 Visas maršrutas. Išmestas svertinis vidutinis NMHC kiekis  [g/s]  
106 Visas maršrutas. Išmestas svertinis vidutinis CO kiekis  [g/s]  
107 Visas maršrutas. Išmestas svertinis vidutinis CO  2 kiekis  [g/s]  
108 Visas maršrutas. Išmestas svertinis vidutinis NO  x kiekis  [g/s]  
109 Visas maršrutas. Išmestas svertinis vidutinis NO kiekis  [g/s]  
110 Visas maršrutas. Išmestas svertinis vidutinis NO  2 kiekis  [g/s]  
111 Visas maršrutas. Išmestas svertinis vidutinis O  2 kiekis  [g/s]  
112 Visas maršrutas. Išmestas svertinis vidutinis KD kiekis  [#/s]  
113 Visas maršrutas. Svertinis vidutinis transporto priemon ės 
greitis  [km/h]  
114 Važiavimo mieste atkarpa. Išmestas svertinis vidutinis 
THC kiekis  [g/s] 
115 Važiavimo mieste atkarpa. Išmestas svertinis vidutinis CH  4 
kiekis  [g/s] ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 242  
Eilutė Parametras  Vienetas  
116 Važiavimo mieste atkarpa. Išmestas svertinis vidutinis 
NMHC kiekis  [g/s] 
117 Važiavimo mieste atkarpa. Išmestas svertinis vidutinis CO 
kiekis  [g/s] 
118 Važiavimo mieste atkarpa. Išmestas svertinis vidutinis CO  2 
kiekis  [g/s] 
119 Važiavimo mieste atkarpa. Išmestas svertinis vidutinis NO  x 
kiekis  [g/s] 
120 Važiavimo mieste atkarpa. Išmestas svertinis vidutinis NO 
kiekis  [g/s] 
121 Važiavimo mieste atkarpa. Išmestas svertinis vidutinis NO  2 
kiekis  [g/s] 
122 Važiavimo mieste atkarpa. Išmestas svertinis vidutinis O  2 
kiekis  [g/s] 
123 Važiavimo mieste atkarpa. Išmestas svertinis vidutinis KD 
kiekis  [#/s] 
124 Važiavimo mieste atkarpa. Svertinis vidutinis transporto 
priemonės greitis  [km/h]  
… (  1 ) … (  1 ) … (  1 ) 
( 1 ) Iki 195 eilut ės leidžiama įterpti papildom ų parametr ų. 
8b lentelė 
Ataskaitos rinkmenos antrašt ė #3. Galutiniai išmetam ųjų teršalų kiekio rezultatai pagal 6 pried ėlį 
Eilutė Parametras  Vienetas  
201 Visas maršrutas. Išmestas THC kiekis  (mg/km)  
202 Visas maršrutas. Išmestas CH  4 kiekis  (mg/km)  
203 Visas maršrutas. Išmestas NMHC kiekis  (mg/km)  
204 Visas maršrutas. Išmestas CO kiekis  (mg/km)  
205 Visas maršrutas. Išmestas NO  x kiekis  (mg/km)  
206 Visas maršrutas. Išmestas KD kiekis  [#/km]  
… (  1 ) … (  1 ) … (  1 ) 
( 1 ) Leidžiama įtraukti papildom ų parametr ų. 
9 lentelė 
Pagrindin ė ataskaitos rinkmenos dalis #3. Išsam ūs duomen ų vertinimo metodo rezultatai pagal 6 pried ėlį; 
šios lentel ės eilutės ir skiltys turi b ūti perkeltos į pagrindin ę duomen ų ataskaitos rinkmenos dal į 
Eilutė 498  499  500  501  
Viso maršruto galios klas ės numeris (  1 ) —  
Viso maršruto žemesn ės galios klas ės 
ribinė vertė ( 1 ) [kW]  ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 243  
Eilutė 498  499  500  501  
Viso maršruto aukštesn ės galios klas ės 
ribinė vertė ( 1 ) [kW]  
Visas maršrutas. Naudotas tikslinis ciklas 
(paskirstymas) (  1 ) [%] (  2 ) 
Visas maršrutas. Naudotos galios 
klasės ( 1 ) — (  2 ) 
Visas maršrutas. Naudot ų galios klasi ų 
aprėptis > 5 skai čiavimai (  1 ) — (1 = Taip, 
0 = Ne) (  2 ) 
Visas maršrutas. Galios klas ės 
normalumas (  1 ) — (1 = Taip, 
0 = Ne) (  2 ) 
Visas maršrutas. Galios klasei b ūdingas 
išmestas vidutinis THC kiekis (  1 ) [g/s] (  2 ) 
Visas maršrutas. Galios klasei b ūdingas 
išmestas vidutinis CH  4 kiekis (  1 ) [g/s] (  2 ) 
Visas maršrutas. Galios klasei b ūdingas 
išmestas vidutinis NMHC kiekis (  1 ) [g/s] (  2 ) 
Visas maršrutas. Galios klasei b ūdingas 
išmestas vidutinis CO kiekis (  1 ) [g/s] (  2 ) 
Visas maršrutas. Galios klasei b ūdingas 
išmestas vidutinis CO  2 kiekis (  1 ) [g/s] (  2 ) 
Visas maršrutas. Galios klasei b ūdingas 
išmestas vidutinis NO  x kiekis (  1 ) [g/s] (  2 ) 
Visas maršrutas. Galios klasei b ūdingas 
išmestas vidutinis NO kiekis (  1 ) [g/s] (  2 ) 
Visas maršrutas. Galios klasei b ūdingas 
išmestas vidutinis NO  2 kiekis (  1 ) [g/s] (  2 ) 
Visas maršrutas. Galios klasei b ūdingas 
išmestas vidutinis O  2 kiekis (  1 ) [g/s] (  2 ) 
Visas maršrutas. Galios klasei b ūdingas 
išmestas vidutinis KD kiekis (  1 ) [#/s] (  2 ) 
Visas maršrutas. Galios klasei b ūdingas 
vidutinis transporto priemon ės greitis (  1 ) Šaltinis (1 = GPS, 2 
= ECU, 3 = jutiklis)  [km/h]  (  2 ) 
Važiavimo mieste galios klas ės 
numeris (  1 ) — 
Važiavimo mieste žemesn ės galios klas ės 
ribinė vertė ( 1 ) [kW]  
Važiavimo mieste aukštesn ės galios 
klasės ribinė vertė ( 1 ) [kW]  
Važiavimo mieste atkarpa. Naudotas tiks ­
linis ciklas (paskirstymas) (  1 ) [%] (  2 ) 
Važiavimo mieste atkarpa. Naudota 
galios klas ė ( 1 ) — (  2 ) ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 244  
Eilutė 498  499  500  501  
Važiavimo mieste atkarpa. Naudot ų 
galios klasi ų aprėptis > 5 skai čiavimai (  3 ) — (1 = Taip, 
0 = Ne) (  2 ) 
Važiavimo mieste atkarpa. Galios klas ės 
normalumas (  1 ) — (1 = Taip, 
0 = Ne) (  2 ) 
Važiavimo mieste atkarpa. Galios klasei 
būdingas išmestas vidutinis THC 
kiekis (  1 ) [g/s] (  2 ) 
Važiavimo mieste atkarpa. Galios klasei 
būdingas išmestas vidutinis CH  4 
kiekis (  1 ) [g/s] (  2 ) 
Važiavimo mieste atkarpa. Galios klasei 
būdingas išmestas vidutinis NMHC 
kiekis (  1 ) [g/s] (  2 ) 
Važiavimo mieste atkarpa. Galios klasei 
būdingas išmestas vidutinis CO kiekis (  1 ) [g/s] (  2 ) 
Važiavimo mieste atkarpa. Galios klasei 
būdingas išmestas vidutinis CO  2 
kiekis (  1 ) [g/s] (  2 ) 
Važiavimo mieste atkarpa. Galios klasei 
būdingas išmestas vidutinis NO  x 
kiekis (  1 ) [g/s] (  2 ) 
Važiavimo mieste atkarpa. Galios klasei 
būdingas išmestas vidutinis NO kiekis (  1 ) [g/s] (  2 ) 
Važiavimo mieste atkarpa. Galios klasei 
būdingas išmestas vidutinis NO  2 
kiekis (  1 ) [g/s] (  2 ) 
Važiavimo mieste atkarpa. Galios klasei 
būdingas išmestas vidutinis O  2 kiekis (  1 ) [g/s] (  2 ) 
Važiavimo mieste atkarpa. Galios klasei 
būdingas išmestas KD kiekis (  1 ) [#/s] (  2 ) 
Važiavimo mieste atkarpa. Galios klasei 
būdingas vidutinis transporto priemon ės 
greitis (  1 ) Šaltinis (1 = GPS, 2 
= ECU, 3 = jutiklis)  [km/h]  (  2 ) 
… (  4 ) … (  4 ) … (  4 ) (  2 ), ( 4 ) 
( 1 ) Pateikti kiekvienos galios klas ės rezultatai nuo galios klas ės #1 iki galios klas ės, kuri apima 90 proc. P  rated . 
( 2 ) Tikrosios vert ės įtraukiamos nuo 501 eilut ės iki duomen ų pabaigos. 
( 3 ) Pateikti kiekvienos galios klas ės rezultatai nuo galios klas ės #1 iki galios klas ės #5. 
( 4 ) Leidžiama įtraukti papildom ų parametr ų. 
4.3. Transporto priemon ės ir variklio aprašymas  
Gamintojas pateikia transporto priemon ės ir variklio aprašym ą pagal I 
priedo 4 pried ėlį. ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 245  
9 priedėlis 
Gamintojo parengtas atitikties sertifikatas
  ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 246  
IV PRIEDAS  
TIPUI PATVIRTINTI, ATSIŽVELGIANT Į TINKAMUM Ą 
EKSPLOATUOTI KELIUOSE, B ŪTINI DUOMENYS APIE 
IŠMETAM ŲJŲ TERŠAL Ų KIEKĮ ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 247  
1 priedėlis 
VARIKLIUI VEIKIANT TUŠ ČIĄJA EIGA IŠMETAMO ANGLIES 
MONOKSIDO KIEKIO MATAVIMAS  
(2 TIPO BANDYMAS)  
1. ĮVADAS  
1.1. Šiame pried ėlyje aprašoma 2 tipo bandymo proced ūra, kurią taikant matuo ­
jamas varikliui veikiant tuš čiąja eiga išmetamas anglies monoksido kiekis 
(įprastu ir dideliu sukimosi grei čiu). 
2. BENDRIEJI REIKALAVIMAI  
2.1. Bendrieji reikalavimai yra nustatyti JT EEK taisykl ės Nr. 83 5.3.2, 
5.3.7.1–5.3.7.6 punktuose, o j ų išimtis nustatyta 2.2 punkte.  
2.2. JT EEK taisykl ės Nr. 83 5.3.7.5 punkte nurodyta lentel ė naudojama kaip 
šio reglamento I priedo 4 pried ėlio papildymo 2.1 punkte nurodytam 2 tipo 
bandymui skirta lentel ė. 
3. TECHNINIAI REIKALAVIMAI  
3.1. Techniniai reikalavimai yra nustatyti JT EEK taisykl ės Nr. 83 5 priede, o j ų 
išimtys nustatytos 3.2 ir 3.3 punktuose.  
3.2. JT EEK taisykl ės Nr. 83 5 priedo 2.1 punkte nurodyti etaloniniai degalai 
turi būti suprantami kaip degalai, atitinkantys šio reglamento IX priede 
pateiktas tinkam ų etalonini ų degalų specifikacijas.  
3.3. JT EEK taisykl ės Nr. 83 5 priedo 2.2.1 punkto nuoroda į I tipo bandym ą 
turi būti suprantama kaip šio reglamento XXI priedo nuoroda į 1 tipo 
bandymą. ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 248  
2 priedėlis 
DŪMŲ NESKAIDRUMO MATAVIMAS  
1. ĮVADAS  
1.1. Šiame pried ėlyje aprašomi išmetam ųjų teršalų neskaidrumo matavimo 
reikalavimai.  
2. PATAISYTOJO ABSORBCIJOS KOEFICIENTO ŽENKLAS  
2.1. Prie kiekvienos transporto priemon ės, atitinkan čios transporto priemon ės, 
kuriai taikomas šis bandymas, tip ą, pritvirtinamas pataisytojo absorbcijos 
koeficiento ženklas. Šis ženklas – tai sta čiakampis, kuriame įrašytas skai ­ 
čius, rodantis m  –1 išreikštą pataisyt ąjį absorbcijos koeficient ą, gautą 
patvirtinimo metu atlikus bandym ą greitėjimo be apkrovos režimu. 
Bandymo metodas aprašytas 4 punkte.  
2.2. Ženklas turi b ūti aiškiai įskaitomas ir nenutrinamas. Jis tvirtinamas I 
priedo 4 pried ėlyje pateikto tipo patvirtinimo sertifikato papildyme nuro ­
dytoje gerai matomoje ir lengvai pasiekiamoje vietoje.  
2.3. IV.2.1 paveiksle pateiktas ženklo pavyzdys.  
IV.2.1 pav.
  
Pirmiau pateiktas ženklas rodo, kad pataisytasis absorbcijos koeficientas 
yra 1,30 m  –1 . 
3. SPECIFIKACIJOS IR BANDYMAI  
3.1. Specifikacijos ir bandymai yra nustatyti JT EEK taisykl ės Nr. 24 (  1 ) III 
dalies 24 punkte, o ši ų procedūrų išimtis nustatyta 3.2 punkte.  
3.2. JT EEK taisykl ės Nr. 2424.1 punkto nuoroda į 2 priedą turi būti supran­
tama kaip nuoroda į šio reglamento I priedo 4 pried ėlį. 
4. TECHNINIAI REIKALAVIMAI  
4.1. Techniniai reikalavimai yra nustatyti JT EEK taisykl ės Nr. 244, 5, 7, 8, 9 
ir 10 prieduose, o j ų išimtys nustatytos 4.2, 4.3 ir 4.4 punktuose.  
4.2. Bandymas pastovaus variklio sukimosi dažnio per vis ą visumin ės 
apkrovos kreiv ę režimu  
4.2.1. JT EEK taisykl ės Nr. 244 priedo 3.1 punkto nuoroda į 1 priedą turi būti 
suprantama kaip nuoroda į šio reglamento I priedo 3 pried ėlį. 
4.2.2. JT EEK taisykl ės Nr. 244 priedo 3.2 punkto nuoroda į etaloninius degalus 
turi būti suprantama kaip šio reglamento IX priedo nuoroda į etaloninius 
degalus, atitinkan čius išmetam ųjų teršalų kiekio ribas, į kurias atsižvel ­
giant patvirtinamas transporto priemon ės tipas.  ▼B 
( 1 ) OL L 326, 2006 11 24.
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 249  
4.3. Bandymas greit ėjimo be apkrovos režimu  
4.3.1. JT EEK taisykl ės Nr. 245 priedo 2.2 punkto nuorodos į 2 priedo 2 lentel ę 
turi būti suprantamos kaip nuorodos į šio reglamento I priedo 4 pried ėlio 
2.4.2.1 punkte pateikt ą lentelę. 
4.3.2. JT EEK taisykl ės Nr. 245 priedo 2.3 punkto nuorodos į 1 priedo 7.3 
punktą turi būti suprantamos kaip nuorodos į šio reglamento I priedo 3 
priedėlį. 
4.4. EEK metodas SU varikli ų naudingajai galiai matuoti  
4.4.1. JT EEK taisykl ės Nr. 2410 priedo 7 punkto nuoroda į „šio priedo prie ­
dėlį“ ir JT EEK taisykl ės Nr. 2410 priedo 7 ir 8 punkt ų nuorodos į 1 
priedą turi būti suprantamos kaip nuorodos į šio reglamento I priedo 3 
priedėlį. ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 250  
V PRIEDAS  
KARTERIO IŠMETAM ŲJŲ DUJŲ KIEKIO PATIKRA  
(3 TIPO BANDYMAS)  
1. ĮVADAS  
1.1. Šiame priede aprašoma 3 tipo bandymo proced ūra, kurią taikant tikrinamas 
karterio išmetam ųjų dujų kiekis, kaip aprašyta JT EEK taisykl ės Nr. 835.3.3 
punkte.  
2. BENDRIEJI REIKALAVIMAI  
2.1. 3 tipo bandymo techniniai reikalavimai ir specifikacijos yra nustatyti JT 
EEK taisykl ės Nr. 836 priedo 1 ir 2 punktuose, o j ų išimtys nustatytos 
2.2 ir 2.3 punktuose.  
2.2. JT EEK taisykl ės Nr. 836 priedo 2.1 punkto nuoroda į I tipo bandym ą turi 
būti suprantama kaip šio reglamento XXI priedo nuoroda į 1 tipo bandym ą. 
▼M2 
2.3. Naudojami mažai CO  2 išmetančiai transporto priemonei (VL) taikomi kelio 
apkrovos koeficientai. Jei VL n ėra arba bendra transporto priemon ės (VH) 
apkrova esant 80 km/h grei čiui yra didesn ė nei bendra VL apkrova esant 80 
km/h grei čiui + 5 %, naudojami VH taikomi kelio apkrovos koeficientai. 
VL ir VH yra apibr ėžtos XXI priedo 4 papildomo priedo 4.2.1.2 punkte. 
Kaip alternatyv ą gamintojas gali pasirinkti taikyti keli ų apkrovos vertes, 
kurios pagal JT EEK taisykl ės Nr. 83 4a priedo 7 pried ėlio nuostatas 
buvo nustatytos transporto priemonei, įtrauktai į interpoliacijos šeim ą. 
▼B 
3. TECHNINIAI REIKALAVIMAI  
3.1. Techniniai reikalavimai yra nustatyti JT EEK taisykl ės Nr. 836 priedo 3–6 
punktuose, o j ų išimtis nustatyta 3.2 punkte.  
3.2. JT EEK taisykl ės Nr. 836 priedo 3.2 punkto nuoroda į I tipo bandym ą turi 
būti suprantama kaip šio reglamento XXI priedo nuoroda į 1 tipo bandym ą. ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 251  
VI PRIEDAS  
GARAVIMO IŠLAK Ų KIEKIO NUSTATYMAS  
(4 TIPO BANDYMAS)  
1. ĮVADAS  
1.1. Šiame priede pateikiama 4 tipo bandymo proced ūra, kurią taikant 
nustatomas angliavandenili ų kiekis, išgaruojantis iš kibirkštinio 
uždegimo variklius turin čių transporto priemoni ų degalų sistemų. 
2. TECHNINIAI REIKALAVIMAI  
2.1. Įvadas  
Į šią procedūrą įtrauktas degal ų garavimo išlak ų (išgaruojan čiųjų 
teršalų) bandymas ir du papildomi bandymai – 5.1 punkte aprašytas 
anglies filtro sendinimas ir 5.2 punkte aprašytas degal ų laikymo 
sistemos pralaidumo bandymas.  
Degalų garavimo išlak ų bandymo (VI.1 pav.) tikslas – nustatyti 
angliavandenili ų garų, išsiskirian čių dėl parinių temperat ūros svyra ­
vimų, dėl kaitrinio degal ų garavimo transporto priemonei stovint ir 
važiuojant mieste, kiek į. 
2.2. Degal ų garavimo išlak ų bandymo etapai:  
a) bandomasis važiavimas, įskaitant važiavimo mieste (pirmoji 
dalis) ir užmiestyje (antroji dalis) ciklus, po kuri ų turi būti du 
važiavimo mieste (pirmoji dalis) ciklai;  
b) kaitrinio degal ų garavimo nuostoli ų nustatymas;  
c) nuostoli ų dėl parinių temperat ūros svyravim ų nustatymas.  
Dėl kaitrinio degal ų garavimo ir parini ų temperat ūros svyravim ų 
susidaran čios išmetam ųjų angliavandenili ų masės yra sudedamos, 
atsižvelgiant į pralaidumo faktori ų, kad b ūtų gautas bendras 
bandymo rezultatas.  
3. TRANSPORTO PRIEMON Ė IR DEGALAI  
3.1. Transporto priemon ė 
3.1.1. Transporto priemon ės mechanin ė būklė turi būti gera, prieš 
bandymą transporto priemon ė turi būti įvažinėta ir su ja turi b ūti 
nuvažiuota bent 3 000 km. Siekiant nustatyti degal ų garavimo išlak ų 
kiekį, užregistruojama sertifikavimo bandymams naudojamos trans ­
porto priemon ės rida ir eksploatavimo trukm ė. Turi būti prijungta ir 
per įvažinėjimo laikotarp į tinkamai veikti degal ų garavimo išlak ų 
kontrolės sistema, o įprastai naudojamas anglies filtras (-ai) neturi 
būti kaip nors ne įprastai valomas arba užpildomas. Taikant 5.1 
punkte nustatyt ą procedūrą sendinamas anglies filtras (-ai) prijun ­
giamas taip, kaip nurodyta VI.1 paveiksle.  
3.2. Degalai  
3.2.1. Naudojami šio reglamento IX priede nurodyti 1 tipo etaloniniai E10 
degalai. Šiame reglamente nuoroda į E10 reiškia 1 tipo etaloninius 
degalus, išskyrus tada, kai filtras yra sendinamas taip, kaip nurodyta 
5.1 punkte.  ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 252  
4. GARAVIMO IŠLAK Ų BANDYMO ĮRANGA  
4.1. Traukos stendas (važiuokl ės dinamometras)  
Traukos stendas turi atitikti JT EEK taisykl ės Nr. 834a priedo 1 
priedėlio reikalavimus.  
4.2. Degal ų garavimo išlak ų matuokli ų gaubtas  
Degalų garavimo išlak ų matuokli ų gaubtas turi atitikti JT EEK taisy ­
klės Nr. 837 priedo 4.2 punkto reikalavimus.  
VI.1 pav.  
Degalų garavimo išlak ų kiekio nustatymas  
3 000 km įvažinėjimo laikotarpis (vengti per didelio valymo ir 
(arba) apkrovos)  
Naudojamas pasendintas filtras (-ai)  
Transporto priemon ės valymas garais (jei b ūtina) 
Foninių išmetalų (ne degal ų) šaltinių poveikio mažinimas arba j ų 
pašalinimas (jeigu susitarta)
  
Pastabos . 
1. Degalų garavimo išlak ų kontrolės šeimos (kaip nurodyta I priedo 
3.2 punkte)  
2. Išmetal ų kiekis gali b ūti matuojamas per 1 tipo bandymo važia ­
vimą, tačiau matavimo rezultatai teis ės aktuose nustatytais tiks ­
lais nenaudojami. Teis ės aktais nustatytas išmetal ų bandymas 
atliekamas atskirai.  
4.3. Analiz ės sistemos  
Analizės sistemos turi atitikti JT EEK taisykl ės Nr. 837 priedo 4.3 
punkto reikalavimus.  ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 253  
4.4. Temperat ūros registravimas  
Temperat ūros registravimas turi atitikti JT EEK taisykl ės Nr. 837 
priedo 4.5 punkto reikalavimus.  
4.5. Sl ėgio registravimas  
Slėgio registravimas turi atitikti JT EEK taisykl ės Nr. 837 priedo 4.6 
punkto reikalavimus.  
4.6. Ventiliatoriai  
Ventiliatoriai turi atitikti JT EEK taisykl ės Nr. 837 priedo 4.7 
punkto reikalavimus.  
4.7. Dujos  
Dujos turi atitikti JT EEK taisykl ės Nr. 837 priedo 4.8 punkto 
reikalavimus.  
4.8. Papildoma įranga  
Papildoma įranga turi atitikti JT EEK taisykl ės Nr. 837 priedo 4.9 
punkto reikalavimus.  
5. BANDYMO PROCED ŪRA 
5.1. Stendinis filtro (- ų) sendinimas  
Prieš atliekant kaitrinio degal ų garavimo nuostoli ų ir nuostoli ų dėl 
parinių temperat ūros svyravim ų nustatym ą, filtras (-ai) turi b ūti 
sendinamas VI.2 paveiksle parodyta tvarka.  ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 254  
VI.2 pav.  
Stendinio filtro (- ų) sendinimo proced ūra
 
5.1.1. Temperat ūrinio kondicionavimo bandymas  
Specialioje temperat ūros kameroje filtras (-ai) kondicionuojamas 
temperatūros nuo – 15 °C iki 60 °C ciklais, taikant 30 min. trukm ės 
stabilizavim ą, esant – 15 °C temperat ūrai ir 60 °C temperat ūrai. 
Kiekvienas ciklas trunka 210 min., kaip parodyta 3 paveiksle. 
Temperat ūros skirtumas turi b ūti kuo artimesnis 1 °C/min. Filtre 
(-uose) netur ėtų būti priverstin ės oro traukos.  
Ciklas kartojamas 50 kart ų iš eilės. Iš viso ši proced ūra turi tęstis 
175 valandas.  ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 255  
VI.3 pav.  
Temperat ūrinio kondicionavimo ciklas
  
5.1.2. Vibracinio filtro kondicionavimo bandymas  
Atlikus temperat ūrinio sendinimo proced ūrą, filtras (-ai) įrengiamas 
tokia pat kryptimi kaip transporto priemon ėje ir kratomas išilgai 
vertikaliosios ašies 30 ± 10 Hz dažniu, kai bendroji Grms vert ė ( 1 ) 
> 1,5 m/sec  2 . Bandymas turi t ęstis 12 valand ų. 
5.1.3. Filtro sendinimo degalais bandymas  
5.1.3.1. 300 cikl ų trukmės sendinimas degalais  
5.1.3.1.1. Atlikus temperat ūrinio kondicionavimo bandym ą ir vibracin į 
bandymą, filtras (-ai) sendinamas rinkoje parduodam ų 5.1.3.1.1.1 
punkte nurodyt ų 1 tipo E10 degal ų ir azoto arba oro mišiniu, 
kuriame degal ų garų tūris yra 50 ± 15 proc. Degal ų garavimo sparta 
turi būti 60 ± 20 g/h.  
Filtras (-ai) užpildomas iki atitinkamo proveržio. Proveržis apibr ė­ 
žiamas kaip taškas, kuriame bendra išgaravusi ųjų angliavandenili ų 
masė yra lygi 2 g. Užpildymas laikomas užbaigtu ir tuo atveju, jei 
lygiavertis koncentracijos lygis prie išleidimo angos pasiekia 
3 000 ppm.  
5.1.3.1.1.1. Šiam bandymui atlikti naudojami rinkoje parduodami E10 degalai 
turi atitikti tuos pa čius reikalavimus kaip ir etaloniniai E10 degalai, 
būtent šiuos kriterijus:  
tankio, esant 15 °C,  
— garų slėgio (DVPE),  
— distiliavimo (tik gar ų), 
— angliavandenili ų analizės (tik alken ų, aromatini ų medžiag ų, 
benzeno),  
— deguonies kiekio,  
— etanolio kiekio.  ▼B 
( 1 ) Grms efektin ė vibracijos signalo vert ė (rms) apskai čiuojama pakeliant kvadratu signalo 
dydį kiekviename taške, nustatant kvadratu pakelto dydžio vidutin ę vertę, o 
vėliau iš vidutin ės vertės ištraukiant kvadratin ę šaknį. Gautas skai čius yra 
Grms vert ė.
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 256  
5.1.3.1.2. Filtras (-ai) prapu čiamas JT EEK taisykl ės Nr. 837 priedo 5.1.3.8. 
punkte nustatyta tvarka.  
Po užpildymo filtras turi b ūti prapučiamas nuo 5 min. iki daugiausia 
1 val.  
5.1.3.1.3. 5.1.3.1.1 ir 5.1.3.1.2 punktuose nustatyti proced ūros veiksmai karto ­
jami 50 kart ų, vėliau, atlikus 5 butano įpylimo ciklus, kaip aprašyta 
5.1.3.1.4 punkte, išmatuojama butano sugerties geba (BSG), reiš ­
kianti aktyviosios anglies filtro geb ėjimą nustatytomis s ąlygomis 
sugerti butan ą iš sauso oro ir j į atskirti. Sendinimas degal ų garais 
turi būti tęsiamas tol, kol bus atlikta 300 cikl ų. Po 300 cikl ų, atlikus 
5 butano įpylimo ciklus, kaip aprašyta 5.1.3.1.4 punkte, išmatuo ­
jama BSG.  
5.1.3.1.4. Po 50 ir 300 sendinimo degalais cikl ų išmatuojama BSG. Atliekant 
šį matavim ą, filtras užpildomas iki proveržio vadovaujantis JT EEK 
taisyklės Nr. 837 priedo 5.1.6.3 punktu. Užregistruojama BSG vert ė. 
Vėliau filtras (-ai) prapu čiamas JT EEK taisykl ės Nr. 837 priedo 
5.1.3.8. punkte nustatyta tvarka.  
Po užpildymo filtras turi b ūti prapučiamas nuo 5 min. iki daugiausia 
1 val.  
Butano įpylimo proced ūra kartojama 5 kartus. Po kiekvienos butano 
įpylimo operacijos užregistruojama BSG vert ė. Apskaičiuojamas 5 
BSG verčių vidurkis ir užregistruojamas kaip BWC  50 vertė. 
Iš viso filtras (-ai) sendinamas taikant 300 cikl ų naudojant degalus ir 
10 butano įpylimo cikl ų ir laikomas stabilizuotu.  
5.1.3.2. Jeigu filtr ą (-us) pateikia tiek ėjai, gamintojai iš anksto praneša tipo 
patvirtinimo institucijoms, kad jos gal ėtų dalyvauti bet kuriame 
sendinimo proced ūros etape tiek ėjo patalpose.  
5.1.3.3. Gamintojas pateikia tipo patvirtinimo institucijai bandym ų ataskaitą, 
į kurią turi būti įtraukta bent ši informacija:  
— aktyviosios anglies r ūšis, 
— užpildymo sparta,  
— degalų specifikacijos,  
— išmatuotos BSG vert ės. 
5.2. Degal ų sistemos pralaidumo faktoriaus nustatymas (VI.4 pav.)  ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 257  
VI.4 pav.  
Pralaidumo faktoriaus nustatymas
  
Atrenkama ir prie įrenginio pritvirtinama tipin ė konkrečios šeimos 
degalų laikymo sistema, tada ji 20 savai čių kondicionuojama naudo ­
jant etaloninius E10 degalus esant 40 ± 2 °C temperat ūrai. Degal ų 
laikymo sistema prie įrenginio tvirtinama tokia pat pirmine kryptimi 
kaip transporto priemon ėje. 
5.2.1. Talpykla pripildoma nauj ų etalonini ų E10 degal ų, kurių temperat ūra 
yra 18 ± 8 °C. Pripildoma 40 ± 2 proc. vardin ės talpyklos talpos. 
Tada įrenginys su degal ų sistema 3 savaites laikomi nustatytoje 
saugioje patalpoje, kurioje temperat ūra siekia 40 ± 2 °C ir yra 
kontroliuojama.  
5.2.2. Baigiantis tre čiai savaitei, talpykla ištuštinama, ir 40 ± 2 proc. 
vardinės jos talpos v ėl pripildoma nauj ų etalonini ų E10 degal ų, 
kurių temperat ūra yra 18 ± 8 °C.  
Paskutinėmis 6–36 val. trukm ės laikotarpio 6 valandomis įrenginys 
su degalų sistema įdedami į VT-SHED įrenginį esant 20 ± 2 °C 
temperatūrai, kur JT EEK taisykl ės Nr. 837 priedo 5.7 punkte apra ­ 
šyta tvarka per 24 valandas atliekama nuostoli ų dėl parinių tempe­
ratūros svyravim ų nustatymo proced ūra. Degal ų sistema VT-SHED 
įrenginyje sujungiama su išleidimo į išorę anga, kad išlakos iš 
talpyklos neb ūtų priskaičiuotos prie prasiskverbusi ų išlakų. Išmatuo ­
jamas išmetamas angliavandenili ų kiekis, o gauta vert ė užregistruo ­
jama kaip HC  3W . ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 258  
5.2.3. Tada įrenginys su degal ų sistema v ėl 17 savai čių laikomi nustatytoje 
saugioje patalpoje, kurioje kontroliuojama temperat ūra siekia 40 
± 2 °C.  
5.2.4. Baigiantis 17 savaitei, talpykla ištuštinama, o 40 ± 2 proc. vardin ės 
jos talpos v ėl pripildoma nauj ų etalonini ų degalų, kurių temperat ūra 
yra 18 ± 8 °C.  
Paskutinėmis 6–36 val. trukm ės laikotarpio 6 valandomis įrenginys 
su degalų sistema įdedami į VT-SHED įrenginį esant 20 ± 2 °C 
temperatūrai, kur JT EEK taisykl ės Nr. 837 priedo 5.7 punkte apra ­ 
šyta tvarka per 24 valandas atliekama nuostoli ų dėl parinių tempe­
ratūros svyravim ų nustatymo proced ūra. Degal ų sistema VT-SHED 
įrenginyje sujungiama su išleidimo į išorę anga, kad išlakos iš 
talpyklos neb ūtų priskaičiuotos prie prasiskverbusi ų išlakų. Išmatuo ­
jamas išmetamas angliavandenili ų kiekis, o gauta vert ė užregistruo ­
jama kaip HC  20W . 
5.2.5. Pralaidumo faktorius – tai trimis skaitmenimis išreikštas HC  20W ir 
HC  3W verčių skirtumas gramais per 24 val.  
5.2.6. Jeigu pralaidumo faktori ų nustato tiek ėjai, gamintojai iš anksto 
praneša tipo patvirtinimo institucijoms, kad jos gal ėtų dalyvauti 
bandymuose tiek ėjo patalpose.  
5.2.7. Gamintojas pateikia tipo patvirtinimo institucijoms bandym ų atas­
kaitą, į kurią turi būti įtraukta bent ši informacija:  
a) išsamus išbandytos degal ų laikymo sistemos aprašas, įskaitant 
informacij ą apie išbandytos talpyklos r ūšį, ar talpykla yra vienas ­
luoksnė, ar daugiasluoksn ė, iš koki ų medžiag ų pagaminta 
talpykla ir degal ų laikymo sistema;  
b) vidutin ė savaitin ė temperat ūra, kuriai esant vyko sendinimo 
procedūros; 
c) angliavandenili ų kiekis, išmatuotas tre čiąją savaitę (HC  3W ); 
d) angliavandenili ų kiekis, išmatuotas dvidešimt ąją savaitę 
(HC  20W ); 
e) nustatytas pralaidumo faktorius (PF).  
▼M2 
5.2.8. Nukrypstant nuo 5.2.1–5.2.7 punkt ų, daugiasluoksnes ar metalines 
talpyklas naudojantys gamintojai gali nuspr ęsti taikyti toliau nuro ­
dytą priskirtąjį pralaidumo faktori ų (PPF), užuot atlik ę visą pirmiau 
minėtą matavimo proced ūrą: 
daugiasluoksn ės/metalinės talpyklos PPF = 120 mg/24 val.  
▼B 
5.2.8.1. Jeigu gamintojas nusprendžia taikyti priskirtuosius pralaidumo 
faktorius, jis tipo patvirtinimo institucijai aiškiai nurodo talpyklos 
rūšį ir naudotas medžiagas.  ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 259  
5.3. Kaitrinio degal ų garavimo nuostoli ų ir nuostoli ų dėl parinių tempe­
ratūros svyravim ų matavimo seka  
Transporto priemon ė parengiama pagal JT EEK taisykl ės Nr. 837 
priedo 5.1.1 ir 5.1.2 punktus. Gamintojui paprašius ir gavus patvir ­
tinimo institucijos patvirtinim ą, prieš bandym ą galima sumažinti 
foninių teršalų (ne degal ų) šaltinių poveikį arba juos pašalinti 
(pvz., padangos ar transporto priemon ės išdegimas, plovimo skys čio 
pašalinimas).  
5.3.1. Kondicionavimas  
Kondicionavimo vietoje transporto priemon ė laikoma mažiausiai 12 
valandų, bet ne ilgiau kaip 36 valandas. Šio laikotarpio pabaigoje 
variklio alyvos ir aušinimo skys čio temperat ūra turi susilyginti su 
tos vietos temperat ūra arba nuo jos neturi skirtis daugiau kaip 
± 3 °C.  
5.3.2. Degal ų išleidimas ir įpylimas  
Degalai išleidžiami ir įpilami pagal JT EEK taisykl ės Nr. 837 priedo 
5.1.7 punkt ą. 
5.3.3. Važiavimas kondicionavimo prieš bandym ą etapu  
Per pirmąją valandą nuo degal ų išleidimo ir įpylimo transporto prie ­
monė pastatoma ant traukos stendo, po to, vadovaujantis JT EEK 
taisyklės Nr. 834a priedo nuostatomis, su ja atliekamas vienas 
pirmosios dalies ir du antrosios dalies I tipo važiavimo ciklai.  
Atliekant ši ą procedūrą išmetalų ėminiai neimami.  
5.3.4. Kondicionavimas  
Per pirmąsias penkias minutes nuo kondicionavimo prieš bandym ą 
etapo pabaigos transporto priemon ė laikoma kondicionavimo vietoje 
mažiausiai 12 valand ų, bet ne ilgiau kaip 36 valandas. Šio laiko ­
tarpio pabaigoje variklio alyvos ir aušinimo skys čio temperat ūra turi 
susilyginti su tos vietos temperat ūra arba nuo jos neturi skirtis 
daugiau kaip ± 3 °C.  
5.3.5. Filtro proveržis  
Taikant 5.1 punkte aprašyt ą procedūrą pasendintas filtras (-ai) užpil ­
domas iki atitinkamo proveržio JT EEK taisykl ės Nr. 837 priedo 
5.1.4 punkte nustatyta tvarka.  
5.3.6. Traukos stendo (dinamometro) bandymas  
5.3.6.1. Per pirm ąją valandą nuo filtro užpildymo transporto priemon ė pasta­
toma ant traukos stendo, po to, vadovaujantis JT EEK taisykl ės Nr. 
834a priedo nuostatomis, su ja atliekamas vienas pirmosios dalies ir 
vienas antrosios dalies I tipo važiavimo ciklai. Tada variklis išjun ­
giamas. Atliekant aprašytus veiksmus, išmetal ų ėminius galima imti, 
tačiau gautų rezultatų negalima naudoti siekiant gauti tipo patvirti ­
nimą, atsižvelgiant į išmetalų kiekį. 
5.3.6.2. Baigus 5.3.6.1 punkte nurodyt ą I tipo bandymo važiavim ą, per 2 
minutes atliekamas dar vienas transporto priemon ės kondicionavimo 
važiavimas, sudarytas iš dviej ų pirmosios dalies I tipo važiavimo 
ciklų (įšilus varikliui). Tada variklis v ėl išjungiamas. Atliekant apra ­ 
šytus veiksmus, išmetal ų ėminių galima neimti.  ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 260  
5.3.7. Kaitrinis degal ų garavimas  
Po traukos stendo bandymo atliekamas kaitrinio degal ų garavimo 
bandymas pagal JT EEK taisykl ės Nr. 837 priedo 5.5 punkt ą. 
Kaitrinio degal ų garavimo nuostoliai apskai čiuojami pagal JT EEK 
taisyklės Nr. 837 priedo 6 punkt ą ir užregistruojami kaip M  HS . 
5.3.8. Kondicionavimas  
Po kaitrinio degal ų garavimo bandymo atliekamas kondicionavimas 
pagal JT EEK taisykl ės Nr. 837 priedo 5.6 punkt ą. 
5.3.9. Parini ų temperat ūros svyravim ų nustatymo bandymas  
5.3.9.1. Po kondicionavimo atliekama pirmoji nuostoli ų dėl parinių (per 24 
val.) temperat ūros svyravim ų apskaičiavimo proced ūra pagal JT 
EEK taisykl ės Nr. 837 priedo 5.7 punkt ą. Nuostoliai apskai čiuojami 
pagal JT EEK taisykl ės Nr. 837 priedo 6 dalies nuostatas. Gauta 
vertė užregistruojama kaip M  D1 . 
5.3.9.2. Po pirmosios nuostoli ų dėl parinių (per 24 val.) temperat ūros svyra­
vimų apskaičiavimo proced ūros atliekama antroji nuostoli ų dėl 
parinių (per 24 val.) temperat ūros svyravim ų apskaičiavimo proce ­
dūra pagal JT EEK taisykl ės Nr. 837 priedo 5.7 punkt ą. Nuostoliai 
apskaičiuojami pagal JT EEK taisykl ės Nr. 837 priedo 6 dalies 
nuostatas. Gauta vert ė užregistruojama kaip M  D2 . 
5.3.10. Apskai čiavimas  
M HS +M  D1 +M  D2 +2PF suma turi b ūti mažesn ė nei Reglamento (EB) 
Nr. 715/2007 1 priedo 3 lentel ėje nurodyta riba.  
5.3.11. Gamintojas pateikia tipo patvirtinimo institucijoms bandym ų atas­
kaitą, į kurią turi būti įtraukta bent ši informacija:  
a) kondicionavimo laikotarpi ų, įskaitant laik ą ir vidutin ę tempera­
tūrą, aprašas;  
b) sendinto naudojamo filtro aprašas ir tiksli sendinimo proced ūros 
ataskaitos nuoroda;  
c) vidutin ė temperat ūra atliekant kaitrinio garavimo bandym ą; 
d) atliekant kaitrinio garavimo bandym ą išmatuota vert ė HSL;  
e) išmatuota pirmosios nuostoli ų dėl parinių temperat ūros svyra ­
vimų apskaičiavimo proced ūros vertė DL  1 diena  ; 
f) išmatuota antrosios nuostoli ų dėl parinių temperat ūros svyravim ų 
apskaičiavimo proced ūros vertė DL  2 diena  ; 
g) galutinis garavimo išlak ų bandymo rezultatas, apskai čiuotas kaip 
M HS +M  D1 +M  D2 +2PF.  ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 261  
VII PRIEDAS  
TARŠOS KONTROL ĖS ĮTAISŲ PATVARUMO PATIKRA  
(5 TIPO BANDYMAS)  
1. ĮVADAS  
1.1. Šiame priede aprašomi bandymai, kuriuos taikant tikrinamas taršos kont ­
rolės įtaisų patvarumas.  
2. BENDRIEJI REIKALAVIMAI  
2.1. 5 tipo bandymo techniniai reikalavimai ir specifikacijos yra nustatyti JT 
EEK taisykl ės Nr. 83 5.3.6 punkte, o j ų išimtys nustatytos 2.2 ir 2.3 
punktuose.  
2.2. 5.3.6.2 punkte pateikta lentel ė ir JT EEK taisykl ės Nr. 83 5.3.6.4 punkte 
pateiktas tekstas turi b ūti suprantamas taip:  
Variklio kategorija  Priskirtieji nusid ėvėjimo koeficientai  
CO THC  NMHC  NO  x HC + NO  x KD P  
Kibirkštinio uždegimo  1,5  1,3  1,3  1,6  —  1,0  1,0  
Slėginio uždegimo  Kadangi transporto priemon ėms su slėginio uždegimo varikliais priskirtieji 
nusidėvėjimo koeficientai nenustatyti, gamintojai, kad nustatyt ų nusidėvėjimo 
koeficientus, taiko visos transporto priemon ės bandym ų arba patvarumo 
bandymų ant sendinimo stendo tvark ą. 
2.3. JT EEK taisykl ės Nr. 83 5.3.6.5 punkto nuoroda į 5.3.1 ir 8.2 punkt ų 
reikalavimus turi b ūti suprantama kaip nuoroda į šio reglamento I priedo 
XXI priedo ir 4.2 punkto reikalavimus per vis ą transporto priemon ės 
naudojimo laikotarp į. 
2.4. Prieš įvertinant, ar laikomasi JT EEK taisykl ės Nr. 83 5.3.6.5 punkte 
nurodytų reikalavim ų, remiantis išmetam ųjų teršalų kiekio ribomis, nusta ­
tytomis Reglamento (EB) Nr. 715/2007 I priedo 2 lentel ėje, apskai čiuo­
jami ir taikomi nusid ėvėjimo koeficientai, nurodyti XXI priedo 7 papil ­
domo priedo A7/1 lentel ėje ir 8 papildomo priedo A8/5 lentel ėje. 
3. TECHNINIAI REIKALAVIMAI  
3.1. Techniniai reikalavimai ir specifikacijos yra nustatyti JT EEK taisykl ės Nr. 
83 9 priedo 1, 2 ir 3 pried ėlių 1–7 punktuose, o j ų išimtys nustatytos 
3.2–3.10 punktuose.  
3.2. JT EEK taisykl ės Nr. 83 9 priedo 1.5 punkto nuoroda į 2 priedą turi būti 
suprantama kaip nuoroda į šio reglamento I priedo 4 pried ėlį. 
3.3. JT EEK taisykl ės Nr. 83 9 priedo 1.6 punkto nuoroda į 1 lentelėje nuro­
dytas išmetam ųjų teršalų kiekio ribas turi b ūti suprantama kaip nuoroda į 
Reglamento (EB) Nr. 715/2007 I priedo 2 lentel ėje nurodytas išmetam ųjų 
teršalų kiekio ribas.  
3.4. JT EEK taisykl ės Nr. 83 9 priedo 2.3.1.7 punkto nuoroda į I tipo bandym ą 
turi būti suprantama kaip šio reglamento XXI priedo nuoroda į 1 tipo 
bandymą. ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 262  
3.5. JT EEK taisykl ės Nr. 83 9 priedo 2.3.2.6 punkto nuoroda į I tipo bandym ą 
turi būti suprantama kaip šio reglamento XXI priedo nuoroda į 1 tipo 
bandymą. 
3.6. JT EEK taisykl ės Nr. 83 9 priedo 3.1 punkto nuoroda į I tipo bandym ą 
turi būti suprantama kaip šio reglamento XXI priedo nuoroda į 1 tipo 
bandymą. 
3.7. 3.7. JT EEK taisykl ės Nr. 83 9 priedo 7 punkto pirmosios pastraipos 
nuoroda į 5.3.1.4 punkt ą turi būti suprantama kaip nuoroda į Reglamento 
(EB) Nr. 715/2007 I priedo 2 lentel ę. 
3.8. JT EEK taisykl ės Nr. 83 9 priedo 6.3.1.2 punkto nuoroda į 4a priedo 7 
priedėlyje pateiktus metodus turi b ūti suprantama kaip nuoroda į šio regla ­
mento XXI priedo 4 papildom ą priedą. 
3.9. JT EEK taisykl ės Nr. 83 9 priedo 6.3.1.4 punkto nuoroda į 4a priedą turi 
būti suprantama kaip nuoroda į šio reglamento XXI priedo 4 papildom ą 
priedą. 
▼M2 
3.10. Naudojami mažai CO  2 išmetančiai transporto priemonei (VL) taikomi 
kelio apkrovos koeficientai. Jei VL n ėra arba bendra transporto priemon ės 
(VH) apkrova esant 80 km/h grei čiui yra didesn ė nei bendra VL apkrova 
esant 80 km/h grei čiui + 5 %, naudojami VH taikomi kelio apkrovos 
koeficientai. VL ir VH yra apibr ėžtos XXI priedo 4 papildomo priedo 
4.2.1.2 punkte.  ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 263  
VIII PRIEDAS  
VIDUTINIO TERŠAL Ų KIEKIO, IŠMETAMO ESANT ŽEMAI 
APLINKOS ORO TEMPERAT ŪRAI, PATIKRA  
(6 TIPO BANDYMAS)  
1. ĮVADAS  
1.1. Šiame priede aprašoma 6 tipo bandymui atlikti ir teršal ų kiekiui, išme ­
tamam esant žemai temperat ūrai, patikrinti reikalinga įranga ir taikoma 
metodika.  
2. BENDRIEJI REIKALAVIMAI  
2.1. 6 tipo bandymo techniniai reikalavimai ir specifikacijos yra nustatyti JT 
EEK taisykl ės Nr. 83 5.3.5 punkte, o j ų išimtys nustatytos 2.2 punkte.  
2.2. JT EEK taisykl ės Nr. 83 5.3.5.2 punkte nurodytos ribin ės vertės atitinka 
Reglamento (EB) Nr. 715/2007 1 priedo 4 lentel ėje pateiktas ribines vertes.  
3. TECHNINIAI REIKALAVIMAI  
3.1. Techniniai reikalavimai ir specifikacijos yra nustatyti JT EEK taisykl ės Nr. 
83 8 priedo 2–6 punktuose, o j ų išimtis nustatyta 3.2 punkte.  
3.2. JT EEK taisykl ės Nr. 83 8 priedo 3.4.1 punkto nuoroda į 2 punktą turi būti 
suprantama kaip nuoroda į šio reglamento IX priedo B dal į. 
▼M2 
3.3. Naudojami mažai CO  2 išmetančiai transporto priemonei (VL) taikomi kelio 
apkrovos koeficientai. Jei VL n ėra arba bendra transporto priemon ės (VH) 
apkrova esant 80 km/h grei čiui yra didesn ė nei bendra VL apkrova esant 80 
km/h grei čiui + 5 %, naudojami VH taikomi kelio apkrovos koeficientai. 
VL ir VH yra apibr ėžtos XXI priedo 4 papildomo priedo 4.2.1.2 punkte. 
Kaip alternatyv ą gamintojas gali pasirinkti taikyti keli ų apkrovos vertes, 
kurios pagal JT EEK taisykl ės Nr. 83 4a priedo 7 pried ėlio nuostatas 
buvo nustatytos transporto priemonei, įtrauktai į interpoliacijos šeim ą. ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 264  
IX PRIEDAS  
ETALONINI Ų DEGAL Ų SPECIFIKACIJOS  
A. ETALONINIAI DEGALAI  
1. Transporto priemoni ų su kibirkštinio uždegimo varikliais bandymams 
skirtų degalų techniniai duomenys  
Tipas: benzinas (E10):  
Parametras  Vienetas  Ribinės vertės ( 1 ) 
Bandymo metodas  
Mažiausioji  Didžiausioji  
Tiriamasis oktaninis skai čius (RON) (  2 ) 95,0  98,0  EN ISO 5164  
Variklinis oktaninis skai čius (MON) (  3 ) 85,0  89,0  EN ISO 5163  
Tankis, esant 15 °C  kg/m  3 743,0  756,0  EN ISO 12185  
Garų slėgis (DVPE)  kPa  56,0  60,0  EN 13016-1  
Vandens kiekis  % v/v  0,05  EN 12937  
Išvaizda, esant –7 °C  Skaidrus ir blizgus  
Distiliavimas:  
— išgarinta esant 70 °C temperat ūrai % v/v  34,0  46,0  EN ISO 3405  
— išgarinta esant 100 °C temperat ūrai % v/v  54,0  62,0  EN ISO 3405  
— išgarinta esant 150 °C temperat ūrai % v/v  86,0  94,0  EN ISO 3405  
— galutin ė virimo temperat ūra °C  170  195  EN ISO 3405  
Liekana  % v/v  —  2,0  EN ISO 3405  
Angliavandenili ų analizė: 
— alkenai  % v/v  6,0  13,0  EN 22854  
— aromatiniai junginiai  % v/v  25,0  32,0  EN 22854  
— benzenas  % v/v  —  1,00  EN 22854 
EN 238  
— prisotintieji angliavandeniliai  % v/v  Nurodyti  EN 22854  
Anglies / vandenilio santykis  Nurodyti  
Anglies / deguonies santykis  Nurodyti  
Indukcijos laikotarpis (  4 ) min.  480  —  EN ISO 7536  
Deguonies kiekis (  5 ) % m/m  3,3  3,7  EN 22854  
Esamų dervų kiekis 
(išvalius tirpikliais)  mg/100 ml  —  4  EN ISO 6246  ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 265  
Parametras  Vienetas  Ribinės vertės ( 1 ) 
Bandymo metodas  
Mažiausioji  Didžiausioji  
Sieros kiekis (  6 ) mg/kg  —  10  EN ISO 20846 
EN ISO 20884  
Vario korozija (per 3 val., esant 50 °C)  —  1 klas ė EN ISO 2160  
Švino kiekis  mg/l  —  5  EN 237  
Fosforo kiekis (  7 ) mg/l  —  1,3  ASTM D 3231  
Etanolis (  8 ) % v/v  9,0  10,0  EN 22854  
( 1 ) Specifikacijose nurodytos vert ės yra tikrosios vert ės. Nustatant ribines j ų vertes buvo taikytos standarto ISO 4259 „Naftos 
produktai. Bandymo metod ų tikslumo duomen ų nustatymas ir taikymas“ s ąlygos, o mažiausioji vert ė buvo apskai čiuojama 
pagal mažiausi ąjį teigiamą skirtumą 2R; nustatant didžiausi ąją ir mažiausi ąją vertes, mažiausias skirtumas buvo lygus 4R (R – 
atkuriamumas). Nepaisant šio mato, b ūtino techniniais sumetimais, degal ų gamintojas vis d ėlto turi siekti nulin ės vertės, jei 
nustatyta didžiausioji vert ė lygi 2R, ir vidutin ės vertės, jei nurodomos didžiausioji ir mažiausioji ribin ės vertės. Jeigu reik ėtų 
nustatyti, ar degalai atitinka specifikacij ų reikalavimus, tur ėtų būti taikomos standarto ISO 4259 s ąlygos. 
( 2 ) Pagal EN 228:2008 skai čiuojant galutin į rezultatą, atimamas MON ir RON taikomas koregavimo koeficientas 0,2. 
( 3 ) Pagal EN 228:2008 skai čiuojant galutin į rezultatą, MON ir RON taikomas koregavimo koeficientas 0,2. 
( 4 ) Degaluose gali b ūti antioksidacini ų priedų ir metal ų dezaktyvatori ų, kurie paprastai naudojami benzino distiliavimo srautui 
stabilizuoti, bet į degalus neturi b ūti pridėta valymo ir (arba) sklaidymo pried ų ir tirpiklini ų alyvų. 
( 5 ) Etanolis yra vienintelis oksigenatas, kurio galima specialiai d ėti į etaloninius degalus. Naudojamas etanolis turi atitikti standart ą 
EN 15376. 
( 6 ) Nurodomas faktinis sieros kiekis degaluose, naudojamuose 1 tipo bandymui atlikti. 
( 7 ) Į šiuos etaloninius degalus negalima specialiai d ėti jungini ų, kurių sudėtyje yra fosforo, geležies, mangano arba švino. 
( 8 ) Etanolis yra vienintelis oksigenatas, kurio galima specialiai d ėti į etaloninius degalus. Naudojamas etanolis turi atitikti standart ą 
EN 15376.  
( 2 ) Bus priimti lygiaver čiai EN ir (arba) ISO metodai, susij ę su pirmiau 
nurodytomis savyb ėmis, kai tik jie bus parengti.  
Tipas: etanolis (E85)  
Parametras  Vienetas  Ribinės vertės ( 1 ) 
Bandymo metodas (  2 ) 
Mažiausioji  Didžiausioji  
Tiriamasis oktaninis skai čius (RON)  95  —  EN ISO 5164  
Variklinis oktaninis skai čius (MON)  85  —  EN ISO 5163  
Tankis, esant 15 °C  kg/m  3 Nurodyti  ISO 3675  
Garų slėgis kPa  40  60  EN ISO 13016-1 
(DVPE)  
Sieros kiekis (  3 ) ( 4 ) mg/kg  —  10  EN ISO 20846, EN 
ISO 20884  
Atsparumas oksidacijai  min.  360  EN ISO 7536  
Esamų dervų kiekis (išvalius tirpikliais)  mg/100 ml  —  5  EN-ISO 6246  
Išvaizda. Nustatoma esant aplinkos 
temperatūrai arba esant 15 °C tempera ­
tūrai, nelygu, kuri iš j ų aukštesn ė. Švarus ir šviesus, iš paži ūros be 
plaukiojan čių ar nusėdusių 
teršalų Apžiūra 
Etanolis ir aukštesnieji alkoholiai (  5 ) % (V/V)  83  85  EN 1601 
EN 13132 
EN 14517  ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 266  
Parametras  Vienetas  Ribinės vertės ( 1 ) 
Bandymo metodas (  2 ) 
Mažiausioji  Didžiausioji  
Aukštesnieji alkoholiai (C  3 –C 8 ) % (V/V)  —  2  
Metanolis  % (V/V)  0,5  
Benzinas (  6 ) % (V/V)  Likutis  EN 228  
Fosforas  mg/l  0,3 (  7 ) ASTM D 3231  
Vandens kiekis  % (V/V)  0,3  ASTM E 1064  
Neorganini ų chloridų kiekis  mg/l  1  ISO 6227  
pHe 6,5  9  ASTM D 6423  
Varinės juostelės korozija (3 val. 50 °C 
temperatūroje)  Klasifikavi- 
mas 1 klasė EN ISO 2160  
Rūgštingumas (skai čiuojamas kaip acto 
rūgštis CH  3 COOH)  % (m/m)  —  0,005  ASTM D 1613  
mg/l —  40  
Anglies ir vandenilio santykis  Nurodyti  
Anglies ir deguonies santykis  Nurodyti  
( 1 ) Specifikacijose nurodytos vert ės yra tikrosios vert ės. Nustatant ribines j ų vertes buvo taikytos standarto ISO 4259 „Naftos 
produktai. Bandymo metod ų tikslumo duomen ų nustatymas ir taikymas“ s ąlygos, o mažiausioji vert ė buvo apskai čiuojama 
pagal mažiausi ąjį teigiamą skirtumą 2R; nustatant didžiausi ąją ir mažiausi ąją vertes, mažiausias skirtumas lygus 4R (R – 
atkuriamumas). Nepaisant šio mato, b ūtino techniniais sumetimais, degal ų gamintojas vis d ėlto turi siekti, kad vert ė būtų lygi 
nuliui, jei nustatyta didžiausioji vert ė lygi 2R, ir vidutin ės vertės, jei nurodomos didžiausioji ir mažiausioji ribos. Jeigu reik ėtų 
nustatyti, ar degalai atitinka specifikacij ų reikalavimus, tur ėtų būti taikomos standarto ISO 4259 s ąlygos. 
( 2 ) Kilus gin čams, taikoma EN ISO 4259 aprašyta gin čų sprendimo ir rezultat ų aiškinimo remiantis bandymo metodo rezultat ų 
glaudumu tvarka. 
( 3 ) Kilus nacionalinio masto gin čams dėl sieros kiekio, atsižvelgiant į nuorodą standarto EN 228 nacionaliniame priede, remiamasi 
standartu EN ISO 20846 arba EN ISO 20884. 
( 4 ) Nurodomas faktinis sieros kiekis degaluose, naudojamuose 1 tipo bandymui atlikti. 
( 5 ) Standarto EN 15376 specifikacij ą atitinkantis etanolis yra vienintelis oksigenatas, kurio galima specialiai d ėti į šiuos etaloninius 
degalus. 
( 6 ) Bešvinio benzino kiekis gali b ūti nustatomas iš 100 at ėmus procentais išreikšt ą bendrą vandens ir alkoholi ų kiekį. 
( 7 ) Į šiuos etaloninius degalus negalima specialiai d ėti jungini ų, kurių sudėtyje yra fosforo, geležies, mangano arba švino.  
Tipas: SkND  
Parametras  Vienetas  A degalai  B degalai  Bandymo metodas  
Sudėtis: ISO 7941  
C 3 sudėtis % t ūrio 30 ± 2  85 ± 2  
C 4 sudėtis % t ūrio Likutis  Likutis  
< C  3 , > C  4 % tūrio Ne daugiau 
kaip 2  Ne daugiau 
kaip 2  
Alkenai  % t ūrio Ne daugiau 
kaip 12  Ne daugiau 
kaip 15  
Garavimo liekanos  mg/kg  Ne daugiau 
kaip 50  Ne daugiau 
kaip 50  prEN 15470  
Vanduo, esant 0 °C  N ėra N ėra prEN 15469  
Bendras sieros kiekis  mg/kg  Ne daugiau 
kaip 10  Ne daugiau 
kaip 10  EN 6667  ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 267  
Parametras  Vienetas  A degalai  B degalai  Bandymo metodas  
Vandenilio sulfidas  N ėra N ėra ISO 8819  
Varinės juostelės korozija  Klasifikavimas  1 klas ė 1 klas ė ISO 6251 (  1 ) 
Kvapas  Specifinis  Specifinis  
Variklio oktaninis skai čius Ne mažesnis 
kaip 89  Ne mažesnis 
kaip 89  EN 589 B priedas  
( 1 ) Jeigu ėminyje yra korozijos inhibitori ų ar kitų cheminių medžiag ų, mažinan čių ėminio korozin į poveikį varinei juostelei, šiuo 
metodu gali nepavykti tiksliai nustatyti, ar yra korozij ą sukelian čių medžiag ų. Todėl draudžiama prid ėti tokių junginių vien 
siekiant paveikti bandymo rezultatus.  
Tipas: GD / biometanas  
Charakteristikos  Vienetai  Pagrindas  Ribinės vertės 
Bandymo metodas  
Mažiausioji  Didžiausioji  
Etaloniniai G20 degalai  
Sudėtis: 
Metanas  % mol.  100  99  100  ISO 6974  
Likutis (  1 ) % mol.  —  —  1  ISO 6974  
N 2 % mol.  ISO 6974  
Sieros kiekis  mg/m  3 ( 2 ) —  —  10  ISO 6326-5  
Vobės skaičius (grynasis)  MJ/m  3 ( 3 ) 48,2  47,2  49,2  
Etaloniniai G25 degalai  
Sudėtis: 
Metanas  % mol.  86  84  88  ISO 6974  
Likutis (  4 ) % mol.  —  —  1  ISO 6974  
N 2 % mol.  14  12  16  ISO 6974  
Sieros kiekis  mg/m  3 ( 5 ) —  —  10  ISO 6326-5  
Vobės skaičius (grynasis)  MJ/m  3 ( 6 ) 39,4  38,2  40,6  
( 1 ) Inertinės dujos (ne N  2 ) + C  2 + C  2+ . 
( 2 ) Vertė nustatoma esant 293,2 K (20 °C) temperat ūrai ir 101,3 kPa sl ėgiui. 
( 3 ) Vertė nustatoma esant 273,2 K (0 °C) temperat ūrai ir 101,3 kPa sl ėgiui. 
( 4 ) Inertinės dujos (ne N  2 ) + C  2 + C  2+ . 
( 5 ) Vertė nustatoma esant 293,2 K (20 °C) temperat ūrai ir 101,3 kPa sl ėgiui. 
( 6 ) Vertė nustatoma esant 273,2 K (0 °C) temperat ūrai ir 101,3 kPa sl ėgiui. 
Tipas: vidaus degimo varikliams skirtas vandenilis  
Charakteristikos  Vienetai  Ribinės vertės 
Bandymo metodas  
Mažiausioji  Didžiausioji  
Vandenilio grynumas  % mol.  98  100  ISO 14687-1  
Visas angliavandenili ų kiekis  μmol/mol  0  100  ISO 14687-1  ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 268  
Charakteristikos  Vienetai  Ribinės vertės 
Bandymo metodas  
Mažiausioji  Didžiausioji  
Vanduo (  1 ) μmol/mol  0  (  2 ) ISO 14687-1  
Deguonis  μmol/mol  0  (  3 ) ISO 14687-1  
Argonas  μmol/mol  0  (  4 ) ISO 14687-1  
Azotas  μmol/mol  0  (  5 ) ISO 14687-1  
CO μmol/mol  0  1  ISO 14687-1  
Siera  μmol/mol  0  2  ISO 14687-1  
Kietosios dalel ės ( 6 ) ISO 14687-1  
( 1 ) Neturi b ūti kondensuotas. 
( 2 ) Bendras vandens, deguonies, azoto ir argono kiekis: 1,900 μmol/mol. 
( 3 ) Bendras vandens, deguonies, azoto ir argono kiekis: 1,900 μmol/mol. 
( 4 ) Bendras vandens, deguonies, azoto ir argono kiekis: 1,900 μmol/mol. 
( 5 ) Bendras vandens, deguonies, azoto ir argono kiekis: 1,900 μmol/mol. 
( 6 ) Vandenilio sud ėtyje neturi b ūti tiek dulki ų, smėlio, purvo, derv ų, alyvų ar kitų medžiag ų, kad dėl to būtų pažeista šiais degalais 
varomos transporto priemon ės (variklio) degal ų tiekimo sistemos įranga.  
2. Transporto priemoni ų su slėginio uždegimo varikliais bandymams skirt ų 
degalų techniniai duomenys  
Tipas: dyzelinas (B7)  
Parametras  Vienetas  Ribinės vertės ( 1 ) 
Bandymo metodas  
Mažiausiasis  Didžiausiasis  
Cetaninis indeksas  46,0  EN ISO 4264  
Cetaninis skai čius (  2 ) 52,0  56,0  EN ISO 5165  
Tankis, esant 15 °C  kg/m  3 833,0  837,0  EN ISO 12185  
Distiliavimas:  
— 50 % temperat ūra °C  245,0  —  EN ISO 3405  
— 95 % temperat ūra °C  345,0  360,0  EN ISO 3405  
— galutin ė virimo temperat ūra °C  —  370,0  EN ISO 3405  
Pliūpsnio temperat ūra °C  55  —  EN ISO 2719  
Drumstimosi temperat ūra °C  —  – 10  EN 23015  
Klampa esant 40 °C  mm  2 /s 2,30  3,30  EN ISO 3104  
Policikliniai aromatiniai angliavandeniliai  % m/m  2,0  4,0  EN 12916  
Sieros kiekis  mg/kg  —  10,0  EN ISO 20846 
EN ISO 20884  
Vario korozija (per 3 val., esant 50 °C)  —  1 klas ė EN ISO 2160  
Anglies likutis pagal Konradson ą (10 % 
distiliacijos liku čio) % m/m  —  0,20  EN ISO 10370  
Pelenų kiekis  % m/m  —  0,010  EN ISO 6245  ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 269  
Parametras  Vienetas  Ribinės vertės ( 1 ) 
Bandymo metodas  
Mažiausiasis  Didžiausiasis  
Bendras teršal ų kiekis  mg/kg  —  24  EN 12662  
Vandens kiekis  mg/kg  —  200  EN ISO 12937  
Rūgščių skaičius mg KOH/g  —  0,10  EN ISO 6618  
Tepumas (aukšto dažnio slankiojamojo 
judesio įranga (HFRR) nustatomas dilimo 
žymės skersmuo 60 °C temperat ūroje)  μm —  400  EN ISO 12156  
Atsparumas oksidacijai esant 110 °C (  3 ) h  20,0  EN 15751  
Riebiųjų rūgščių metilo esteris 
(FAME) (  4 ) % v/v  6,0  7,0  EN 14078  
( 1 ) Specifikacijose nurodytos vert ės yra tikrosios vert ės. Nustatant ribines j ų vertes buvo taikytos standarto ISO 4259 „Naftos 
produktai. Bandymo metod ų tikslumo duomen ų nustatymas ir taikymas“ s ąlygos, o mažiausioji vert ė buvo apskai čiuojama 
pagal mažiausi ąjį teigiamą skirtumą 2R; nustatant didžiausi ąją ir mažiausi ąją vertes, mažiausias skirtumas buvo lygus 4R (R – 
atkuriamumas). Nepaisant šio mato, b ūtino techniniais sumetimais, degal ų gamintojas vis d ėlto turi siekti, kad vert ė būtų lygi 
nuliui, jei nustatyta didžiausioji vert ė lygi 2R, ir vidutin ės vertės, jei nurodomos didžiausioji ir mažiausioji ribos. Jeigu reik ėtų 
nustatyti, ar degalai atitinka specifikacij ų reikalavimus, tur ėtų būti taikomos standarto ISO 4259 s ąlygos. 
( 2 ) Cetaninio skai čiaus intervalas neatitinka mažiausio 4R intervalo reikalavim ų. Tačiau, jei tarp degal ų tiekėjo ir vartotojo kyla 
nesutarim ų, tokie gin čai gali būti sprendžiami vadovaujantis standarto ISO 4259 s ąlygomis, jeigu reikiamam tikslumui užtikrinti 
taikomi ne pavieniai nustatymai, o pakankamas kartotini ų matavim ų skaičius. 
( 3 ) Nors atsparumas oksidacijai yra kontroliuojamas, tik ėtina, kad laikymo trukm ė bus ribota. D ėl laikymo s ąlygų ir trukmės reikėtų 
pasitarti su tiek ėju. 
( 4 ) FAME kiekis turi atitikti EN 14214 specifikacij ą. 
3. Vandeniliu varom ų transporto priemoni ų bandymams skirt ų degalų 
techniniai duomenys  
Tipas: kuro elementu varomoms transporto priemon ėms skirtas vandenilis  
Charakteristikos  Vienetai  Ribinės vertės 
Bandymo metodas  
Mažiausioji  Didžiausioji  
Vandeniliniai degalai (  1 ) % mol.  99,99  100  ISO 14687-2  
Visas duj ų kiekis (  2 ) μmol/mol  0  100  
Visas angliavandenili ų kiekis  μmol/mol  0  2  ISO 14687-2  
Vanduo  μmol/mol  0  5  ISO 14687-2  
Deguonis  μmol/mol  0  5  ISO 14687-2  
Helis (He), azotas (N  2 ), argonas (Ar)  μmol/mol  0  100  ISO 14687-2  
CO  2 μmol/mol  0  2  ISO 14687-2  
CO μmol/mol  0  0,2  ISO 14687-2  
Visas sieros jungini ų kiekis  μmol/mol  0  0,004  ISO 14687-2  
Formaldehidas (HCHO)  μmol/mol  0  0,01  ISO 14687-2  
Skruzdžių rūgštis (HCOOH)  μmol/mol  0  0,2  ISO 14687-2  
Amoniakas (NH  3 ) μmol/mol  0  0,1  ISO 14687-2  ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 270  
Charakteristikos  Vienetai  Ribinės vertės 
Bandymo metodas  
Mažiausioji  Didžiausioji  
Visas halogenint ų junginių kiekis  μmol/mol  0  0,05  ISO 14687-2  
Kietųjų dalelių dydis  μm 0  10  ISO 14687-2  
Kietųjų dalelių koncentracija  μg/l 0  1  ISO 14687-2  
( 1 ) Vandenilio degal ų indeksas nustatomas iš 100 molio procent ų atimant vis ą lentelėje išvardyt ų (visos dujos) ne vandenilio dujini ų 
komponent ų kiekį, išreikštą molio procentais. Jis mažesnis nei vis ų lentelėje nurodyt ų ne vandenilio komponent ų didžiausi ų 
leidžiamų ribinių verčių suma. 
( 2 ) Visas duj ų kiekis – tai lentel ėje nurodyt ų ne vandenilio komponent ų, išskyrus kiet ąsias daleles, susumavimas.  
B. ETALONINIAI DEGALAI, SKIRTI TERŠAL Ų KIEKIO, IŠMETAMO 
ESANT ŽEMAI APLINKOS TEMPERAT ŪRAI, BANDYMAMS. 6 TIPO 
BANDYMAS  
Tipas: benzinas (E10):  
Parametras  Vienetas  Ribinės vertės ( 1 ) 
Bandymo metodas  
Mažiausioji  Didžiausioji  
Tiriamasis oktaninis skai čius (RON) (  2 ) 95,0  98,0  EN ISO 5164  
Variklinis oktaninis skai čius (MON) (  3 ) 85,0  89,0  EN ISO 5163  
Tankis, esant 15 °C  kg/m  3 743,0  756,0  EN ISO 12185  
Garų slėgis (DVPE)  kPa  56,0  95,0  EN 13016-1  
Vandens kiekis  maks. 0,05 % v/v 
Išvaizda, esant –7 °C: skaidrus 
ir blizgus  EN 12937  
Distiliavimas:  
— išgarinta esant 70 °C temperat ūrai % v/v  34,0  46,0  EN ISO 3405  
— išgarinta esant 100 °C temperat ūrai % v/v  54,0  62,0  EN ISO 3405  
— išgarinta esant 150 °C temperat ūrai % v/v  86,0  94,0  EN ISO 3405  
— galutin ė virimo temperat ūra °C  170  195  EN ISO 3405  
Liekana  % v/v  —  2,0  EN ISO 3405  
Angliavandenili ų analizė: 
— alkenai  % v/v  6,0  13,0  EN 22854  
— aromatiniai junginiai  % v/v  25,0  32,0  EN 22854  
— benzenas  % v/v  —  1,00  EN 22854 
EN 238  
— prisotintieji angliavandeniliai  % v/v  Nurodyti  EN 22854  
Anglies / vandenilio santykis  Nurodyti  
Anglies / deguonies santykis  Nurodyti  
Indukcijos laikotarpis (  4 ) min.  480  —  EN ISO 7536  
Deguonies kiekis (  5 ) % m/m  3,3  3,7  EN 22854  ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 271  
Parametras  Vienetas  Ribinės vertės ( 1 ) 
Bandymo metodas  
Mažiausioji  Didžiausioji  
Esamų dervų kiekis 
(išvalius tirpikliais)  mg/100 ml  —  4  EN ISO 6246  
Sieros kiekis (  6 ) mg/kg  —  10  EN ISO 20846 
EN ISO 20884  
Vario korozija (per 3 val., esant 50 °C)  —  1 klas ė EN ISO 2160  
Švino kiekis  mg/l  —  5  EN 237  
Fosforo kiekis (  7 ) mg/l  —  1,3  ASTM D 3231  
Etanolis (  8 ) % v/v  9,0  10,0  EN 22854  
( 1 ) Specifikacijose nurodytos vert ės yra tikrosios vert ės. Nustatant ribines j ų vertes buvo taikytos standarto ISO 4259 „Naftos 
produktai. Bandymo metod ų tikslumo duomen ų nustatymas ir taikymas“ s ąlygos, o mažiausioji vert ė buvo apskai čiuojama 
pagal mažiausi ąjį teigiamą skirtumą 2R; nustatant didžiausi ąją ir mažiausi ąją vertes, mažiausias skirtumas lygus 4R (R – 
atkuriamumas). Nepaisant šio mato, b ūtino techniniais sumetimais, degal ų gamintojas vis d ėlto turi siekti, kad vert ė būtų lygi 
nuliui, jei nustatyta didžiausioji vert ė lygi 2R, ir vidutin ės vertės, jei nurodomos didžiausioji ir mažiausioji ribos. Jeigu reik ėtų 
nustatyti, ar degalai atitinka specifikacij ų reikalavimus, tur ėtų būti taikomos standarto ISO 4259 s ąlygos. 
( 2 ) Pagal EN 228:2008 skai čiuojant galutin į rezultatą, atimamas MON ir RON taikomas koregavimo koeficientas 0,2. 
( 3 ) Pagal EN 228:2008 skai čiuojant galutin į rezultatą, atimamas MON ir RON taikomas koregavimo koeficientas 0,2. 
( 4 ) Degaluose gali b ūti antioksidacini ų priedų ir metal ų dezaktyvatori ų, kurie paprastai naudojami benzino distiliavimo srautui 
stabilizuoti, bet į degalus neturi b ūti pridėta valymo ir (arba) sklaidymo pried ų ir tirpiklini ų alyvų. 
( 5 ) Etanolis yra vienintelis oksigenatas, kurio galima specialiai d ėti į etaloninius degalus. Naudojamas etanolis turi atitikti standart ą 
EN 15376. 
( 6 ) Nurodomas faktinis sieros kiekis degaluose, naudojamuose 6 tipo bandymui atlikti. 
( 7 ) Į šiuos etaloninius degalus negalima specialiai d ėti jungini ų, kurių sudėtyje yra fosforo, geležies, mangano arba švino. 
( 8 ) Etanolis yra vienintelis oksigenatas, kurio galima specialiai d ėti į etaloninius degalus. Naudojamas etanolis turi atitikti standart ą 
EN 15376.  
( 2 ) Bus priimti lygiaver čiai EN ir (arba) ISO metodai, susij ę su pirmiau 
nurodytomis savyb ėmis, kai tik jie bus parengti.  
Tipas: Etanolis (E75)  
Parametras  Vienetas  Ribinės vertės ( 1 ) 
Bandymo metodas (  2 ) 
Mažiausioji  Didžiausioji  
Tiriamasis oktaninis skai čius (RON)  95  —  EN ISO 5164  
Variklinis oktaninis skai čius (MON)  85  —  EN ISO 5163  
Tankis, esant 15 °C  kg/m  3 Nurodyti  EN ISO 12185  
Garų slėgis kPa  50  60  EN ISO 13016-1 
(DVPE)  
Sieros kiekis (  3 ) ( 4 ) mg/kg  —  10  EN ISO 20846 
EN ISO 20884  
Atsparumas oksidacijai  min.  360  —  EN ISO 7536  
Esamų dervų kiekis (išvalius tirpikliais)  mg/100 ml  —  4  EN ISO 6246  ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 272  
Parametras  Vienetas  Ribinės vertės ( 1 ) 
Bandymo metodas (  2 ) 
Mažiausioji  Didžiausioji  
Nustatoma esant aplinkos temperat ūrai 
arba esant 15 °C temperat ūrai (nelygu, 
kuris iš dydži ų yra didesnis)  Švarus ir šviesus, iš paži ūros be 
plaukiojan čių ar nusėdusių 
teršalų Apžiūra 
Etanolis ir aukštesnieji alkoholiai (  5 ) % (V/V)  70  80  EN 1601 
EN 13132 
EN 14517  
Aukštesnieji alkoholiai (C  3 – C  8 ) % (V/V)  —  2  
Metanolis  —  0,5  
Benzinas (  6 ) % (V/V)  Likutis  EN 228  
Fosforas  mg/l  0,30 (  7 ) EN 15487 
ASTM D 3231  
Vandens kiekis  % (V/V)  —  0,3  ASTM E 1064 
EN 15489  
Neorganini ų chloridų kiekis  mg/l  —  1  ISO 6227, EN 
15492  
pHe 6,50  9  ASTM D 6423 
EN 15490  
Varinės juostelės korozija (3 val. 50 °C 
temperatūroje)  Klasifikavi- 
mas 1 klasė EN ISO 2160  
Rūgštingumas (skai čiuojamas kaip acto 
rūgštis CH  3 COOH)  % (m/m)  0,005  ASTM D1617 
EN 15491  
mg/l 40  
Anglies ir vandenilio santykis  Nurodyti  
Anglies ir deguonies santykis  Nurodyti  
( 1 ) Specifikacijose nurodytos vert ės yra tikrosios vert ės. Nustatant ribines j ų vertes buvo taikytos standarto ISO 4259 „Naftos 
produktai. Bandymo metod ų tikslumo duomen ų nustatymas ir taikymas“ s ąlygos. Nustatant mažiausi ąją vertę buvo skai čiuojama 
pagal mažiausi ą teigiamą skirtumą 2R. Nustatant didžiausi ąją ir mažiausi ąją vertes, mažiausias skirtumas yra 4R (R – atkuria ­
mumas). Nepaisant šios proced ūros, būtinos techniniais sumetimais, degal ų gamintojas vis d ėlto turi siekti, kad vert ė būtų lygi 
nuliui, jei nustatyta didžiausioji vert ė lygi 2R, ir vidutinei vertei, jei nurodomos didžiausioji ir mažiausioji ribos. Jei reikia 
nustatyti, ar degalai atitinka specifikacij ų reikalavimus, taikomos standarto ISO 4259 s ąlygos. 
( 2 ) Kilus gin čams, taikoma EN ISO 4259 aprašyta gin čų sprendimo ir rezultat ų aiškinimo remiantis bandymo metodo rezultat ų 
glaudumu tvarka. 
( 3 ) Kilus nacionalinio masto gin čams dėl sieros kiekio, atsižvelgiant į nuorodą standarto EN 228 nacionaliniame priede, remiamasi 
standartu EN ISO 20846 arba EN ISO 20884. 
( 4 ) Nurodomas faktinis sieros kiekis degaluose, naudojamuose 6 tipo bandymui atlikti. 
( 5 ) Standarto EN 15376 specifikacij ą atitinkantis etanolis yra vienintelis oksigenatas, kurio galima specialiai d ėti į šiuos etaloninius 
degalus. 
( 6 ) Bešvinio benzino kiekis gali b ūti nustatomas kaip skai čius, gautas iš 100 at ėmus vandens ir alkoholi ų kiekį. 
( 7 ) Į šiuos etaloninius degalus negalima specialiai d ėti jungini ų, kurių sudėtyje yra fosforo, geležies, mangano arba švino.  ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 273  
X PRIEDAS  
Rezervuota  ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 274  
XI PRIEDAS  
MOTORINI Ų TRANSPORTO PRIEMONI Ų VIDINĖS DIAGNOSTIKOS 
(OBD) SISTEMOS  
1. ĮVADAS  
1.1. Šiame priede nustatytos motorini ų transporto priemoni ų išmetamam 
teršalų kiekiui kontroliuoti skirt ų vidinės diagnostikos (toliau – 
OBD) sistem ų veikimo savyb ės. 
2. APIBR ĖŽTYS, REIKALAVIMAI IR BANDYMAI  
2.1. OBD sistem ų apibrėžtys, bandymai ir reikalavimai yra nustatyti JT 
EEK taisykl ės Nr. 83 11 priedo 2 ir 3 punktuose. Ši ų reikalavim ų 
išimtys aprašytos tolesniuose punktuose.  
2.1.1. JT EEK taisykl ės Nr. 83 11 priedo 2 punkto įvadinė frazė pakeičiama 
taip: 
„Tik taikant š į priedą:“ 
2.1.2. JT EEK taisykl ės Nr. 83 11 priedo 2.10 punktas pakei čiamas taip:  
„Važiavimo ciklas yra sudarytas iš variklio paleidimo, važiavimo 
režimo, kai nustatoma triktis, jeigu tokia b ūtų, ir variklio išjungimo“.  
2.1.3. JT EEK taisykl ės Nr. 83 11 priede įterpiamas šis naujas 3.2.3 punktas:  
„3.2.3. Nusid ėvėjimas ar triktys gali b ūti nustatomos ir ne važiavimo 
ciklo metu (pvz., po variklio išjungimo).“  
2.1.4. JT EEK taisykl ės Nr. 83 11 priedo 3.3.3.1 punkto nuoroda į „THC ir 
azoto oksidus“ turi b ūti suprantama kaip nuoroda į „NMHC ir azoto 
oksidus“.  
2.1.5. JT EEK taisykl ės Nr. 83 11 priedo 3.3.3.1 ir 3.3.4.4 punkt ų nuoroda į 
„ribines vertes“ turi b ūti suprantama kaip nuoroda į „BDS ribines 
vertes“.  
2.1.6. JT EEK taisykl ės Nr. 83 11 priedo 3.3.5 punkto nuoroda į „išmeta­
mųjų teršalų kiekį“ turi būti suprantama kaip nuoroda į „BDS ribines 
vertes“.  
2.1.7. JT EEK taisykl ės Nr. 83 11 priedo 3.3.4.9 ir 3.3.4.10 punktai išbrau ­
kiami.  
2.1.8. Įterpiami šie nauji JT EEK taisykl ės Nr. 83 11 priedo 3.3.5.1 ir 3.3.5.2 
punktai.  
„3.3.5.1. Ta čiau turėtų būti stebima, ar visiškai nesutriko ir nebuvo 
pašalinti šie prietaisai (jeigu juos pašalinus b ūtų viršytos 
taikomos išmetam ųjų teršalų ribinės vertės, nustatytos šios 
taisyklės 5.3.1.4 punkte):  
a) kietųjų dalelių gaudykl ė, įrengta sl ėginio uždegimo 
varikliuose kaip atskiras įtaisas arba integruota į sujungtą 
išmetamųjų teršalų kontrolės prietaisą; ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 275  
b) papildomo azoto oksid ų apdorojimo sistema, įrengta 
slėginio uždegimo varikliuose kaip atskiras įtaisas arba 
integruota į sujungtą išmetam ųjų teršalų kontrolės prie­
taisą; 
c) dyzelino oksidacijos katalizatorius, įrengtas sl ėginio 
uždegimo varikliuose kaip atskiras įtaisas arba inte ­
gruotas į sujungtą išmetamųjų teršalų kontrolės prietaisą. 
3.3.5.2. Taip pat stebima, ar 3.3.5.1 punkte min ėti prietaisai nesu ­
gedo taip, kad b ūtų viršytos taikomos BDS ribin ės vertės.“ 
2.1.9. JT EEK taisykl ės Nr. 83 11 priedo 3.8.1 punktas pakei čiamas taip:  
„gedimo kod ą, nuvažiuot ą atstumą ir gedimo metu užregistruot ą 
variklio veikimo informacij ą BDS gali ištrinti, jeigu tas pats kodas 
vėl neužregistruojamas bent per 40 variklio įšildymo cikl ų arba per 
40 važiavimo cikl ų, kai transporto priemon ė veikia atitikdama 11 
priedo 1 pried ėlio 7.5.1 punkto a–c papunk čių kriterijus.“  
2.1.10. JT EEK taisykl ės Nr. 83 11 priedo 3.9.3.1 punkto nuoroda į standartą 
ISO DIS 15031-5 pakei čiama taip:  
„[…] šios taisykl ės 11 priedo 1 pried ėlio 6.5.3.2 punkto a papunktyje 
nurodytame standarte.“  
2.1.11. JT EEK taisykl ės Nr. 83 11 priede įterpiamas šis naujas 3.10 punktas:  
„3.10. Papildomos nuostatos d ėl transporto priemoni ų, kuriose 
naudojama variklio išsijungimo technologija  
3.10.1. Važiavimo ciklas  
3.10.1.1. Savarankiškas pakartotinis variklio užvedimas, gavus 
variklio valdymo sistemos nurodym ą po variklio užgesimo, 
gali būti laikomas nauju važiavimo ciklu arba esamo važia ­
vimo ciklo t ęsiniu.“  
2.2. JT EEK taisykl ės Nr. 83 11 priedo 3.1 ir 3.3.1 punktuose nurodytas V 
tipo patvarumo bandymo atstumas ir V tipo patvarumo bandymas 
atitinkamai turi b ūti suprantami kaip nuoroda į šio reglamento VII 
priedo reikalavimus.  
2.3. JT EEK taisykl ės Nr. 83 11 priedo 3.3.2 punkte nurodytos OBD 
ribinės vertės turi būti suprantamos kaip nuoroda į šiuose 2.3.1 ir 
2.3.2 punktuose pateiktus reikalavimus:  
2.3.1. OBD ribin ės vertės, taikomos transporto priemon ėms, kurių tipas 
patvirtintas atsižvelgiant į Reglamento (EB) Nr. 715/2007 I priedo 2 
lentelėje nustatytas Euro 6 išmetam ųjų teršalų kiekio ribines vertes po 
trejų metų nuo to Reglamento 10 straipsnio 4 ir 5 dalyse nurodyt ų 
datų, pateikiamos šioje lentel ėje: ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 276  
„Galutinės Euro 6 OBD sistemos ribin ės vertės 
Standar­
tinė masė 
(SM) (kg)  Anglies 
monoksido mas ė Angliavandenili ų 
be metano mas ė Azoto oksid ų 
masė Kietųjų dalelių 
masė ( 1 ) Kietųjų dalelių 
skaičius (  1 ) ( 2 ) 
Kateg­
orija Klasė (CO) 
(mg/km)  (NMHC) 
(mg/km)  (NO  x ) 
(mg/km)  (KD) 
(mg/km)  (KDK) 
[#/km]  
KU SU  KU  SU  KU  SU  SU  KU  SU  KU  
M –  Visi  1 900  1 750  170  290  90  140  12  12  
N 1 I EM ≤ 
1 305  1 900  1 750  170  290  90  140  12  12  
II 1 305 < 
EM ≤ 
1 760  3 400  2 200  225  320  110  180  12  12  
III 1 760 < 
EM 4 300  2 500  270  350  120  220  12  12  
N 2 – Visi  4 300  2 500  270  350  120  220  12  12  
Paaiškinimai.  KU – kibirkštinis uždegimas, SU – sl ėginis uždegimas. 
( 1 ) Kibirkštinio uždegimo sistemos išmetam ų kietųjų dalelių masės standartai taikomi tik transporto priemon ėms su tiesio ­
ginio įpurškimo varikliais. 
( 2 ) Kietųjų dalelių kiekio ribin ės vertės gali būti nustatytos v ėliau. 
2.3.2. Gamintojo nuoži ūra, kol nepraeis treji metai nuo Reglamento (EB) 
Nr. 715/2007 10 straipsnio 4 ir 5 dalyse nurodyt ų datų, taikomų 
atitinkamai naujiems patvirtintiems tipams ir naujoms transporto prie ­
monėms, transporto priemon ėms, kurių tipas yra patvirtintas atsižvel ­
giant į Reglamento (EB) Nr. 715/2007 I priedo 2 lentel ėje nustatytas 
Euro 6 išmetam ųjų teršalų kiekio ribines vertes, taikomos šios OBD 
ribinės vertės: 
„Laikinosios Euro 6 BDS sistemos ribin ės vertės 
Standar­
tinė masė 
(SM) (kg)  Anglies monoksido 
masė Angliavandenili ų be 
metano mas ė Azoto oksid ų masė Kietųjų dalelių 
masė ( 1 ) 
Kategori­
ja Klasė (CO) 
(mg/km)  (NMHC) 
(mg/km)  (NOx) 
(mg/km)  (KD) 
(mg/km)  
KU SU  KU  SU  KU  SU  SU  KU  
M –  Visi  1 900  1 750  170  290  150  180  25  25  
N 1 I EM ≤ 
1 305  1 900  1 750  170  290  150  180  25  25  
II 1 305 < 
EM ≤ 
1 760  3 400  2 200  225  320  190  220  25  25  
III 1 760 < 
EM 4 300  2 500  270  350  210  280  30  30  
N 2 – Visi  4 300  2 500  270  350  210  280  30  30  
Paaiškinimai.  KU – kibirkštinis uždegimas, SU – sl ėginis uždegimas. 
( 1 ) Kibirkštinio uždegimo sistemos daleli ų masės ribinės vertės taikomos tik transporto priemon ėms su tiesioginio įpurškimo 
varikliais.  ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 277  
2.4. JT EEK taisykl ės Nr. 83 11 priedo 3.3.3.1 punkto nuoroda į ribines 
vertes turi b ūti suprantama kaip šio priedo 2.3 punkto nuoroda į 
ribines vertes.  
2.5. JT EEK taisykl ės Nr. 83 11 priedo 3.3.3.2 punkte nurodytas į I tipo 
bandymo ciklas turi b ūti suprantamas kaip 1 tipo ciklas, taikytas bent 
dviejų iš eilės ciklų metu, nusta čius uždegimo pertr ūkių gedimus pagal 
JT EEK taisykl ės Nr. 83 11 priedo 1 pried ėlio 6.3.1.2 punkt ą. 
2.6. JT EEK taisykl ės Nr. 83 11 priedo 3.3.3.7 punkto nuoroda į kietųjų 
dalelių ribines vertes turi b ūti suprantama kaip šio priedo 2.3 punkto 
nuoroda į kietųjų dalelių ribines vertes.  
2.7. Gamintojo nuoži ūra, kiekvieno demonstruojamo atskiro gedimo atveju 
JT EEK taisykl ės Nr. 83 11 priedo 1 pried ėlio 2.1.3 punkto nuoroda į 
I tipo bandymo cikl ą turi būti suprantama kaip nuoroda į 1 tipo 
bandymą pagal Reglament ą (EB) Nr. 692/2008 arba šio reglamento 
XXI pried ą. 
3. ADMINISTRACIN ĖS NUOSTATOS D ĖL OBD SISTEM Ų 
TRŪKUMŲ 
3.1. 6 straipsnio 2 dalyje nurodytos administracin ės nuostatos d ėl OBD 
sistemų trūkumų yra pateiktos JT EEK taisykl ės Nr. 83 11 priedo 4 
punkte, išskyrus toliau nurodytas išimtis.  
3.2. JT EEK taisykl ės Nr. 83 11 priedo 4.2.2 punkto nuoroda į OBD 
ribines vertes turi b ūti suprantama kaip šio priedo 2.3 punkto nuoroda 
į OBD ribines vertes.  
3.3. JT EEK taisykl ės Nr. 83 11 priedo 4.6 punktas išd ėstomas taip:  
„Patvirtinimo institucija apie savo sprendim ą patenkinti prašym ą dėl 
trūkumo praneša pagal 6 straipsnio 2 dal į.“ 
4. PRIEIGA PRIE OBD SISTEMOS INFORMACIJOS  
4.1. Reikalavimai d ėl prieigos prie OBD sistemos informacijos yra nusta ­
tyti JT EEK taisykl ės Nr. 83 11 priedo 5 punkte. Ši ų reikalavim ų 
išimtys aprašytos tolesniuose punktuose.  
4.2. Nuorodos į JT EEK taisykl ės Nr. 83 2 priedo 1 pried ėlį turi būti 
suprantamos kaip nuorodos į šio reglamento I priedo 5 pried ėlį. 
4.3. Nuorodos į JT EEK taisykl ės Nr. 83 1 priedo 3.2.12.2.7.6 punkt ą turi 
būti suprantamos kaip nuorodos į šio reglamento I priedo 3 pried ėlio 
3.2.12.2.7.6 punkt ą. 
4.4. Nuorodos į „susitarian čiąsias šalis“ turi b ūti suprantamos kaip 
nuorodos į „valstybes nares“.  
4.5. Nuorodos į patvirtinim ą, suteiktą pagal Taisykl ę Nr. 83, turi b ūti 
suprantamos kaip nuorodos į tipo patvirtinim ą, suteiktą pagal šį regla­
mentą ir Reglament ą (EB) Nr. 715/2007.  
4.6. JT EEK tipo patvirtinimas turi b ūti suprantamas kaip EB tipo patvir ­
tinimas.  ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 278  
1 priedėlis 
VIDINĖS DIAGNOSTIKOS (OBD) SISTEM Ų VEIKIMO ASPEKTAI  
1. ĮVADAS  
1.1. Šiame priede aprašoma šio priedo 2 punkte nustatyto bandymo proce ­
dūra. 
2. TECHNINIAI REIKALAVIMAI  
2.1. Techniniai reikalavimai ir specifikacijos yra nustatyti JT EEK taisykl ės 
Nr. 83 11 priedo 1 pried ėlyje, o jų išimtys ir papildomi reikalavimai 
aprašyti tolesniuose punktuose.  
2.2. JT EEK taisykl ės Nr. 83 11 priedo 1 pried ėlio nuorodos į JT EEK 
taisyklės Nr. 83 11 priedo 3.3.2 punkte nustatytas ribines vertes turi 
būti suprantamos kaip nuorodos į šio priedo 2.3 punkte nustatytas OBD 
ribines vertes.  
2.3. JT EEK taisykl ės Nr. 83 11 priedo 1 pried ėlio 3.2 punkte nurodyti 
etaloniniai degalai turi b ūti suprantami kaip nuoroda į atitinkamas etalo ­
ninių degalų specifikacijas, pateiktas šio reglamento IX priede.  
2.4. JT EEK taisykl ės Nr. 83 11 priedo 1 pried ėlio 6.5.1.4 punkto nuoroda į 
11 priedą turi būti suprantama kaip nuoroda į šio reglamento XI pried ą. 
2.5. Prie JT EEK taisykl ės Nr. 83 11 priedo 1 pried ėlio 1 punkto antrosios 
pastraipos pridedamas šis naujas paskutinis sakinys:  
„Elektros trik čių (trumpojo sujungimo / atvirosios grandin ės) atveju 
išmetamųjų teršalų kiekis 3.3.2 punkte nurodytas ribines vertes gali 
viršyti daugiau kaip dvidešimt procent ų.“ 
2.6. JT EEK taisykl ės Nr. 83 11 priedo 1 pried ėlio 6.5.3 punktas pakei ­ 
čiamas taip:  
„6.5.3. Išmetam ųjų teršalų kontrolės diagnostikos sistema garantuoja 
standartizuot ą ir neribojam ą prieigą ir atitinka toliau nurodytus 
ISO standartus ir (arba) SAE specifikacijas. Gamintojo 
nuožiūra gali būti naudojamos paskesn ės redakcijos.  
6.5.3.1. Transporto priemon ėje įrengtai arba išorinei ryšio jung čiai 
taikomi šie standartai:  
a) ISO 15765-4:2011 „Keli ų transporto priemon ės. Vietini ų 
tinklų valdiklio diagnostika. 4 dalis. Su išmetamaisiais 
teršalais susijusi ų sistemų reikalavimai“ (2011 m. vasario 
1 d.);  
6.5.3.2. OBD poži ūriu svarbios informacijos perdavimo standartai:  
a) ISO 15031-5 „Keli ų transporto priemon ės. Transporto prie ­
monės ir išmetam ųjų teršalų diagnostikos išorin ės įrangos 
ryšys. 5 dalis. Išmetam ųjų teršalų diagnostikos paslaugos“ 
(2011 m. balandžio 1 d.) arba SAE J1979 (2012 m. vasario 
23 d.);  ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 279  
b) ISO 15031-4 „Keli ų transporto priemon ės. Transporto prie ­
monės ir išmetam ųjų teršalų diagnostikos išorin ės įrangos 
ryšys. 4 dalis. Išmetam ųjų teršalų diagnostikos paslaugos“ 
(2005 m. birželio 1 d.) arba SAE J1979 (2002 m. balan ­
džio 30 d.);  
c) ISO 15031-3 „Keli ų transporto priemon ės. Transporto prie ­
monės ir išmetam ųjų teršalų diagnostikos išorin ės įrangos 
ryšys. 3 dalis. Diagnostin ė jungtis ir susijusios elektros 
grandinės, specifikacija ir naudojimas“ (2004 m. liepos 
1 d.) arba SAE J 1962 (2012 m. liepos 26 d.);  
d) ISO 15031-6 „Keli ų transporto priemon ės. Transporto prie ­
monės ir išmetam ųjų teršalų diagnostikos išorin ės įrangos 
ryšys. 6 dalis. Diagnozuojam ų trikčių kodų apibrėžtys“ 
(2010 m. rugpj ūčio 13 d.) arba SAE J2012, 2013 m. 
kovo 7 d.);  
e) ISO 27145 „Keli ų transporto priemon ės. Pasaulin ės sude­
rintos vidin ės diagnostikos (WWH–OBD) sistemos ryšio 
reikalavim ų įgyvendinimas (2012 m. rugpj ūčio 15 d.), su 
sąlyga, kad gali b ūti naudojamas tik 6.5.3.1 punkto a 
papunktyje apibr ėžtas duomen ų ryšys;  
f) ISO 14229:2013 „Keli ų transporto priemon ės. Jungtin ės 
diagnostikos paslaugos (JDS)“, su s ąlyga, kad gali b ūti 
naudojamas tik 6.5.3.1 punkto a papunktyje apibr ėžtas 
duomenų ryšys.  
Standartai, nurodyti e ir f papunk čiuose gali b ūti naudojami 
vietoj a papunktyje nurodyto standarto ne anks čiau kaip nuo 
2019 m. sausio 1 d.  
6.5.3.3. Ryšiui su OBD sistemomis užtikrinti reikalinga bandymo 
įranga ir diagnostikos įrankiai turi atitikti šio pried ėlio 
6.5.3.2 punkto b papunktyje nurodyto standarto veikimo speci ­
fikaciją. 
6.5.3.4. Pagrindiniai diagnostikos duomenys (nurodyti 6.5.1 punkte) ir 
dvikryptė valdymo informacija pateikiami naudojant šio prie ­
dėlio 6.5.3.2 punkto a papunktyje nurodytame standarte apra ­ 
šytą formatą ir vienetus, o prieiga prie j ų turi būti užtikrinama 
naudojantis šio pried ėlio 6.5.3.2 punkto b papunktyje nuro ­
dyto standarto reikalavimus atitinkan čiu diagnostikos prietaisu.  
Transporto priemon ės gamintojas nacionalinei standartizacijos 
įstaigai pateikia informacij ą apie visus su teršal ų išmetimu 
susijusius diagnostikos duomenis, pvz., 6.5.3.2 punkto a 
papunktyje nurodytame standarte nenurodytus, bet su šia 
taisykle susijusius PID, OBD steb ėjimo įtaiso ir bandym ų 
identifikavimo numerius.  
6.5.3.5. Kai užregistruojama triktis, gamintojas turi j ą nustatyti naudo ­
damasis pagal ISO ir (arba) SAE kontroliuojamu tinkamu 
trikčių kodu, nurodytu viename iš šio pried ėlio 6.5.3.2 punkto 
d papunktyje išvardyt ų standart ų, reglamentuojan čiu „su 
teršalų išmetimu susijusios sistemos diagnozuojam ų trikčių 
kodus“. Jeigu tokiu b ūdu jų nustatyti ne įmanoma, gamintojas 
gali naudoti pagal t ą patį standartą gamintojo kontroliuojamus 
diagnozuojam ų trikčių kodus. Prieiga prie trik čių kodų turi 
būti visiškai užtikrinama šio pried ėlio 6.5.3.2 punkto reikala ­
vimus atitinkan čia standartine diagnostikos įranga.  ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 280  
Transporto priemon ės gamintojas nacionalinei standartizacijos 
įstaigai pateikia informacij ą apie visus su teršal ų išmetimu 
susijusius diagnostikos duomenis, pvz., šio pried ėlio 6.5.3.2 
punkto a papunktyje nurodytuose standartuose nenurodytus, 
bet su šia taisykle susijusius PID, OBD steb ėjimo įtaiso ir 
bandymų identifikavimo numerius.  
6.5.3.6. Transporto priemon ės ir diagnostikos tikrintuvo jungties s ąsaja 
turi būti standartizuota ir atitikti visus 6.5.3.2 punkto c 
papunktyje nurodyto standarto reikalavimus. Su administra ­
cijos padaliniu susitariama d ėl įrengimo vietos, kuri įprastomis 
naudojimo s ąlygomis turi b ūti lengvai prieinama aptarnaujan ­
tiems darbuotojams, ta čiau apsaugota nuo atsitiktinio sugadi ­
nimo.  
6.5.3.7. Gamintojas taip pat privalo pateikti (prireikus už tam tikr ą 
mokestį) technin ės informacijos, kuri reikalinga atliekant 
motorinių transporto priemoni ų remonto ar technin ės prie­ 
žiūros darbus, nebent ši informacija saugoma intelektin ės 
nuosavyb ės teisėmis arba ji yra laikoma nustatyta forma iden ­
tifikuotomis esmin ėmis slaptosiomis technin ėmis žiniomis; 
šiuo atveju reikalingos technin ės informacijos neturi b ūti be 
reikalo draudžiama skelbti.  
Šia informacija leidžiama naudotis visiems asmenims, komer ­
ciškai atliekantiems einam ąjį transporto priemoni ų remontą ar 
techninę priežiūrą, teikiantiems avarin ę pagalbą, jas tikrinan ­
tiems ar bandantiems arba gaminantiems ar parduodantiems 
atsargines ar modifikuotas atsargines sudedam ąsias dalis, diag ­
nostikos prietaisus ir bandymo įrangą.“ 
2.6. JT EEK taisykl ės Nr. 83 11 priedo 1 pried ėlyje įterpiamas šis naujas 
6.1.1 punktas:  
„6.1.1. Demonstruojant elektros triktis (trumpojo sujungimo / atviro ­
sios grandin ės) I tipo bandymo atlikti nereikia. Gamintojas gali 
pademonstruoti šiuos trik čių režimus pasirinkdamas vairavimo 
sąlygas, kuriomis yra naudojama sudedamoji dalis ir susidaro 
stebėsenos sąlygos. Šios s ąlygos turi b ūti nurodytos tipo patvir ­
tinimo dokumentuose.“  
2.7. JT EEK taisykl ės Nr. 83 11 priedo 1 pried ėlio 6.2.2 punktas iš dalies 
pakeičiamas taip:  
„Gamintojo prašymu gali b ūti taikomi alternatyv ūs ir (arba) papildomi 
transporto priemon ės parengimo prieš bandym ą metodai.“  
2.8. JT EEK taisykl ės Nr. 83 11 priedo 1 pried ėlyje įterpiamas šis naujas 
6.2.3 punktas:  
„6.2.3. Taikomi papildomi parengiamieji ciklai arba alternatyv ūs 
parengiamieji metodai turi b ūti nurodyti tipo patvirtinimo 
dokumentuose.“  
2.9. JT EEK taisykl ės Nr. 83 11 priedo 1 pried ėlio 6.3.1.5 punktas pakei ­ 
čiamas taip:  
„Garavimo iš degal ų sistemos elektroninio prap ūtimo kontrol ės įtaiso 
(jei yra sumontuotas ir veikia naudojant pasirinktos r ūšies degalus) 
atjungimas nuo elektros grandin ės.“ 
2.10. JT EEK taisykl ės Nr. 83 11 priedo 1 pried ėlio 6.4.1.1 punktas pakei ­ 
čiamas taip:  ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 281  
„Vėliausiai iki šio bandymo pabaigos veikimo sutrikimo indikatorius 
turi įsijungti visomis 6.4.1.2–6.4.1.5 punktuose pateiktomis s ąlygomis. 
Veikimo sutrikimo indikatorius taip pat gali įsijungti parengiant trans ­
porto priemon ę prieš bandym ą. Technin ė tarnyba gali pakeisti šias 
sąlygas kitomis pagal šio pried ėlio 6.4.1.6 punkt ą.“ 
2.11. JT EEK taisykl ės Nr. 83 11 priedo 1 pried ėlio 6.4.2.1 punktas pakei ­ 
čiamas taip:  
„Vėliausiai iki šio bandymo pabaigos veikimo sutrikimo indikatorius 
turi įsijungti visomis 6.4.2.2–6.4.2.5 punktuose pateiktomis s ąlygomis. 
Veikimo sutrikimo indikatorius taip pat gali įsijungti parengiant trans ­
porto priemon ę prieš bandym ą. Technin ė tarnyba gali pakeisti šias 
sąlygas kitomis pagal šio pried ėlio 6.4.2.5 punkt ą.“ 
3. EKSPLOATACIN ĖS SAVYB ĖS 
3.1. Bendrieji reikalavimai  
Techniniai reikalavimai ir specifikacijos yra nustatyti JT EEK taisykl ės 
Nr. 83 11 priedo 1 pried ėlyje, o jų išimtys ir papildomi reikalavimai 
aprašyti tolesniuose punktuose.  
3.1.1. Toliau išd ėstomi JT EEK taisykl ės Nr. 83 11 priedo 1 pried ėlio 7.1.5 
punkto reikalavimai.  
Kol nepraeis treji metai nuo dat ų, atitinkamai nurodyt ų Reglamento 
(EB) Nr. 715/2007 10 straipsnio 4 ir 5 dalyse, šio priedo 2.9 punkte 
nustatyto nauj ų tipų patvirtinimo ir nauj ų transporto priemoni ų ESK turi 
būti ne mažesnis kaip 0,1.  
3.1.2. Toliau išd ėstomi JT EEK taisykl ės Nr. 83 11 priedo 1 pried ėlio 7.1.7 
punkto reikalavimai.  
Ne vėliau kaip per 18 m ėnesių nuo pirmosios nustatyto tipo transporto 
priemonės su ESK, priskiriamos OBD sistemai priklausan čių transporto 
priemonių šeimai, pateikimo rinkai dienos ir v ėliau kas 18 m ėnesių 
gamintojas turi įrodyti patvirtinimo institucijai ir, pateikus prašym ą, 
Komisijai, kad visi rodmenys, kuriuos turi nurodyti OBD sistema, 
pagal Taisykl ės Nr. 83 11 priedo 1 pried ėlio 7.6 punkt ą atitinka min ėtus 
statistinius kriterijus. Nepažeidžiant Taisykl ės Nr. 83 11 priedo 1 prie ­
dėlio 7.1.9 punkto nuostat ų, šiuo tikslu OBD sistemai priklausan čių 
transporto priemoni ų, kurių Sąjungoje užregistruojama daugiau nei 
1000, šeimoms, kurioms atrankos laikotarpiu turi b ūti taikoma atranka, 
taikoma II priede aprašyta tvarka.  
Be II priede nustatyt ų reikalavim ų ir nepriklausomai nuo to, kokie yra 
II priedo 2 punkte aprašyto audito rezultatai, patvirtinim ą suteikusi 
institucija atlieka eksploatuojam ų transporto priemoni ų ESK atitikties 
patikrą, kaip aprašyta II priedo 1 pried ėlyje, atsitiktine tvarka atrink ­
dama atitinkam ą skaičių pavyzdži ų. „Atsitiktine tvarka atrinkdama 
atitinkam ą skaičių pavyzdži ų“ reiškia, kad šia priemone siekiama atgra ­
somojo poveikio, jeigu nesilaikoma šio priedo 3 punkto reikalavim ų 
arba manipuliuojama auditui pateikiamais duomenimis, jie yra suklastoti 
arba nereprezentatyv ūs. Jeigu n ėra jokių specialių aplinkybi ų ir tipo 
patvirtinimo institucijos gali tai įrodyti, laikoma, kad užtenka atlikti 
atitikties patikr ą atsitiktin ės atrankos b ūdu ir patikrinti, ar š į reikalavim ą 
atitinka 5 proc. OBD šeimai priklausan čių transporto priemoni ų, kurių 
tipas yra patvirtintas. Šiuo tikslu tipo patvirtinimo institucijos gali susi ­
tarti su gamintoju, kaip išvengti tam tikros OBD šeimos bandym ų 
dubliavimo, jeigu tik šiuo susitarimu nesumažinamas pa čios tipo patvir ­
tinimo institucijos taikomos eksploatuojam ų transporto priemoni ų atitik­
ties patikros atgrasomasis poveikis, tikrinant atitikt į šio priedo 3 punkto  ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 282  
reikalavimams. Eksploatuojam ų transporto priemoni ų atitikties patik ­
roms galima naudoti duomenis, surinktus valstybi ų narių priežiūros 
bandymų program ų metu. Gavusios prašym ą, tipo patvirtinimo institu ­
cijos Komisijai ir kitoms tipo patvirtinimo institucijoms praneša infor ­
maciją apie audit ą ir atsitiktine tvarka atliktas eksploatuojam ų transporto 
priemonių atitikties patikras, įskaitant tiems atvejams, kuriais turi b ūti 
taikoma atsitiktine tvarka atliekama eksploatuojam ų transporto prie ­
monių atitikties patikra, nustatyti taikom ą metodologij ą. 
3.1.3. Taisykl ės Nr. 83 11 priedo 1 pried ėlio 7.1.6 punkto reikalavim ų, nusta­
tytų atlikus šio pried ėlio 3.1.2 punkte arba Taisykl ės Nr. 83 pried ėlio 11 
priedo 1 pried ėlio 7.1.9 punkte aprašytus tyrimus, nesilaikymas 
laikomas pažeidimu, kur į padarius taikomos Reglamento (EB) Nr. 
715/2007 13 straipsnyje nustatytos sankcijos. Šia nuostata nepažei ­
džiama teis ė taikyti min ėtas sankcijas už kit ų Reglamento (EB) 
Nr. 715/2007 ar šios taisykl ės nuostatų, kurios aiškiai nenurodo Regla ­
mento (EB) Nr. 715/2007 13 straipsnio, pažeidimus.  
3.1.4. JT EEK taisykl ės Nr. 83 11 priedo 1 pried ėlio 7.6.1 punktas pakei ­ 
čiamas taip:  
„7.6.1. Pagal šio pried ėlio 6.5.3.2 punkto a papunktyje nurodyto stan ­
darto specifikacijas OBD sistema turi pateikti uždegimo ciklo 
matuoklio rodmenis ir bendr ąjį vardiklį, taip pat atskirus toliau 
nurodytų stebėjimo įtaisų skaitiklius ir vardiklius, jei šiame 
priede reikalaujama, kad jie b ūtų įrengti transporto priemon ėje: 
a) katalizatori ų (atskirai pateikiama informacija apie kiekvien ą 
bloką); 
b) deguonies ir (arba) išmetam ųjų dujų jutiklių, įskaitant papil ­
domus deguonies jutiklius  
(atskirai pateikiama informacija apie kiekvien ą jutiklį); 
c) garavimo sistemos;  
d) EGR sistemos;  
e) VVT sistemos;  
f) pagalbin ės oro sistemos;  
g) kietųjų dalelių gaudyklės; 
h) NOx papildomo apdorojimo sistemos (pvz., NOx sug ė­
riklio, NOx reagent ų / katalizatori ų sistemos);  
i) slėgio didinimo kontrol ės sistemos.“  
JT EEK taisykl ės Nr. 83 11 priedo 1 pried ėlio 7.6.2 punktas pakei ­ 
čiamas taip:  
„7.6.2. Jei tai yra konkre čios sudedamosios dalys arba sistemos, 
kuriose yra keletas kontrolini ų rodmen ų, kuriuos pagal š į 
punktą reikalaujama pateikti (pvz., 1 deguonies jutikli ų blokas 
gali turėti keletą stebėjimo įtaisų, rodančių jutiklių atsaką ir 
kitas jutikli ų charakteristikas), OBD sistema tur ėtų atskirai 
registruoti konkre čių stebėjimo įtaisų skaitiklius ir vardiklius  ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 283  
ir pateikti tik t ą konkretaus steb ėjimo įtaiso skaitiklio ir 
vardiklio derin į, kurio skaitinis santykis yra mažiausias. Jeigu 
ne mažiau kaip dviej ų specialių rodmenų santykiai yra vienodi, 
pateikiamas su specialiu komponentu susijusio specialaus 
rodmens skaitiklio ir vardiklio derinys, kurio vardiklis yra 
didžiausias.“  
JT EEK taisykl ės Nr. 83 11 priedo 1 pried ėlyje įterpiamas šis naujas 
7.6.2.1 punktas:  
„7.6.2.1. Nereikalaujama pateikti konkre čių komponent ų ar sistem ų 
stebėjimo įtaisų, nuolat stebin čių, ar nėra trumpo sujungimo 
ar atvirosios grandin ės gedimų, skaitiklio ir vardiklio derinio.  
Jeigu vartojama „nuolat“, šiame kontekste tai reiškia, kad 
stebėsena vyksta nuolatos ir steb ėsenos tikslais naudojamo 
signalų diskretizavimo dažnis yra ne mažesnis kaip dvi 
imtys per sekund ę, o su tuo steb ėjimo įtaisu susijusios trikties 
buvimo arba nebuvimo faktas turi b ūti nustatytas per 15 
sekundžių. 
Jeigu kontrol ės tikslais kompiuterio įvesties duomen ų imties 
diskretizavimo dažnis yra mažesnis, sudedamosios dalies 
signalas gali b ūti vertinamas kiekvien ą kartą, kai įvyksta 
diskretizavimas.  
Nereikalaujama aktyvinti išvesties sudedamosios dalies ir 
(arba) sistemos tik tam, kad b ūtų vykdoma šios sudedamosios 
dalies ir (arba) sistemos steb ėsena.“  ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 284  
2 priedėlis 
TRANSPORTO PRIEMONI Ų ŠEIMOS PAGRINDIN ĖS CHARAKTERIS ­
TIKOS  
Pagrindin ės transporto priemoni ų šeimos charakteristikos yra nustatytos JT EEK 
taisyklės Nr. 83 11 priedo 2 pried ėlyje. ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 285  
XII PRIEDAS  
IŠMETAMO CO  2 KIEKIO, DEGAL Ų SĄNAUDŲ, ELEKTROS 
ENERGIJOS S ĄNAUDŲ IR ELEKTRIN ĖS RIDOS NUSTATYMAS  
1. TRANSPORTO PRIEMONI Ų, KURIOSE ĮDIEGTOS EKOLOGIN ĖS 
NAUJOV ĖS, TIPO PATVIRTINIMAS  
1.1. Pagal Reglamento (ES) Nr. 725/2011 11 straipsnio 1 dal į M1 kategorijos 
transporto priemoni ų atveju ir pagal Reglamento (ES) Nr. 427/2014 11 
straipsnio 1 dal į N1 kategorijos transporto priemoni ų atveju transporto prie ­
monių gamintojas, siekiantis, kad d ėl transporto priemon ėje įdiegtos vienos 
ar kelių ekologini ų naujovių būtų sumažintas jos vidutinis savitasis išme ­
tamo CO  2 kiekis, patvirtinimo institucijai pateikia prašym ą dėl transporto 
priemonės, kurioje įdiegta ekologin ė naujovė, EB tipo patvirtinimo sertifi ­
kato.  
1.2. Dėl transporto priemon ėje įdiegtos ekologin ės naujovės sumažėjęs išme­
tamo CO  2 kiekis tipo patvirtinimo tikslais M1 kategorijos transporto prie ­
monių atveju nustatomas pagal Reglamento (ES) Nr. 725/2011 10 straipsn į, 
o N1 kategorijos transporto priemoni ų atveju – pagal Reglamento (ES) 
Nr. 427/2014 10 straipsn į, taikant proced ūrą ir bandym ų metodiką, nuro­
dytą Komisijos ekologin ės naujovės patvirtinimo sprendime.  
1.3. Laikoma, kad d ėl ekologini ų naujovių sumažėjusiam išmetamo CO  2 kiekiui 
nustatyti b ūtinų bandym ų atlikimas nepažeidžia įrodytos ekologini ų 
naujovių atitikties techniniams reikalavimams, nustatytiems Direktyvoje 
2007/46/EB, jeigu jie taikomi.  
1.4. Jeigu naujoviška technologija neatitinka 1 g CO  2 /km ribin ės vertės, kaip 
nurodyta Reglamento (ES) Nr. 725/2011 9 straipsnyje, tipo patvirtinimo 
sertifikatas išduodamas neatsižvelgiant į ekologin ės naujovės kodą arba 
išmetamo CO  2 kiekio sumažinim ą naudojantis naujoviška technologija.  
2. N1 KATEGORIJOS TRANSPORTO PRIEMONI Ų, PATEIKT Ų PATVIR ­
TINTI PAGAL PAKOPIN Ę TIPO TVIRTINIMO PROCED ŪRĄ, IŠME­
TAMO CO  2 KIEKIO IR DEGAL Ų SĄNAUDŲ NUSTATYMAS  
2.1. Siekiant nustatyti transporto priemon ės, kuriai taikoma Direktyvos 
2007/46/EB 3 straipsnio 7 dalyje nustatyta pakopin ė tipo tvirtinimo proce ­
dūra, išmetamo CO  2 kiekį ir degalų sąnaudas, taikomos XXI priede nusta ­
tytos proced ūros. Specialios nuostatos d ėl pakopin ės tipo tvirtinimo proce ­
dūros yra pateiktos šio priedo 2.2–2.7 punktuose.  
2.2. Kelio apkrova nustatoma j ą ekstrapoliuojant ir naudojant pagal pakopin ę 
tipo tvirtinimo proced ūrą patvirtintos tipin ės transporto priemon ės para­
metrus, nurodytus XXI priedo 4 papildomo priedo 4.2.1.4 punkte.  
2.3. Kelio apkrova ir pasipriešinimas jud ėjimui apskai čiuojami atsižvelgiant į 
ekstrapoliuojamai kelio apkrovos grupei priskiriam ą tipinę transporto prie ­
monę, kaip nurodyta XXI priedo 4 papildomo priedo 5.1 punkte.  
▼M2 
2.4. Siekdamas nustatyti kelio apkrov ą, bazinės transporto priemon ės gamintojas 
išbando transporto priemon ę, kuri yra tipin ė sukomplektuota pagal pako- 
pinę tipo tvirtinimo proced ūrą patvirtinta transporto priemon ė. Bazinės 
transporto priemon ės gamintojas apskai čiuoja kelio apkrovos matricos 
šeimos transporto priemoni ų H M ir L  M kelio apkrovos koeficientus, kaip 
nustatyta XXI priedo 4 papildomo priedo 5 dalyje, ir nustato abiej ų 
transporto priemoni ų išmetamo CO  2 kiekį ir degal ų sąnaudas. Bazin ės ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 286  
transporto priemon ės gamintojas pateikia skai čiuoklę, skirtą nustatyti, 
remiantis sukomplektuot ų transporto priemoni ų parametrais, galutines 
degalų sąnaudų ir išmetamo CO  2 kiekio vertes, kaip nurodyta XXI priedo 
7 papildomame priede.  
▼B 
2.5. Galutines degal ų sąnaudas ir išmetamo CO  2 kiekį apskaičiuoja galutin ės 
pakopos gamintojas, remdamasis sukomplektuotos transporto priemon ės 
parametrais, kaip nurodyta XXI priedo 7 papildomo priedo 3.2.4 punkte.  
2.6. Pagal Direktyvos 2007/46/EB IX pried ą sukomplektuotos transporto prie ­
monės gamintojas atitikties sertifikate pateikia informacij ą apie sukomplek ­
tuotas transporto priemones ir įtraukia informacij ą apie bazines transporto 
priemones.  
2.7. Jeigu transporto priemon ės pateiktos patvirtinti pagal individualios trans ­
porto priemon ės tvirtinimo proced ūrą, individualaus patvirtinimo sertifikate 
pateikiama ši informacija:  
a) išmetamo CO  2 kiekis, išmatuotas pagal 2.1–2.6 punktuose nustatyt ą 
metodiką; 
b) parengtos eksploatuoti sukomplektuotos transporto priemon ės masė; 
c) identifikacinis kodas, atitinkantis bazin ės transporto priemon ės tipą, 
variantą ir versiją; 
d) bazinės transporto priemon ės tipo patvirtinimo numeris, įskaitant išpl ė­
timo numer į; 
e) bazinės transporto priemon ės gamintojo pavadinimas ir adresas;  
f) parengtos eksploatuoti bazin ės transporto priemon ės masė. ▼M2
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 287  
XIII PRIEDAS  
PAKAITINI Ų TARŠOS KONTROL ĖS ĮTAISŲ, KAIP ATSKIR Ų 
TECHNINI Ų AGREGAT Ų, EB TIPO PATVIRTINIMAS  
1. ĮVADAS  
1.1. Šiame priede pateikiami papildomi taršos kontrol ės įtaisų, kaip atskir ų 
techninių agregatų, tipo patvirtinimo reikalavimai.  
2. BENDRIEJI REIKALAVIMAI  
2.1. Ženklinimas  
Ant originali ų pakaitini ų taršos kontrol ės įtaisų turi būti bent šie 
identifikaciniai ženklai:  
a) transporto priemon ės gamintojo pavadinimas arba preki ų ženklas;  
b) originalaus taršos kontrol ės įtaiso gamybin ė markė ir identifika ­
cinis sudedamosios dalies numeris, įrašytas pateikiant 2.3 punkte 
nurodytą informacij ą; 
2.2. Dokumentai  
Prie originali ų pakaitini ų taršos kontrol ės įtaisų turi būti pridėta ši 
informacija:  
a) transporto priemon ės gamintojo pavadinimas arba preki ų ženklas;  
b) originalaus taršos kontrol ės įtaiso gamybin ė markė ir identifika ­
cinis sudedamosios dalies numeris, įrašytas pateikiant 2.3 punkte 
nurodytą informacij ą; 
c) transporto priemon ės, kurioms skirtas I priedo 4 pried ėlio papil­
dymo 2.3 punkte nurodyto tipo originalus pakaitinis taršos kont ­
rolės įtaisas, pateikiant, jei tinka, ženklus, pagal kuriuos galima 
nustatyti, ar originalus pakaitinis taršos kontrol ės įtaisas yra 
tinkamas įrengti transporto priemon ėje, kurioje yra įrengta vidin ės 
diagnostikos (OBD) sistema;  
d) prireikus įrengimo instrukcijos.  
Ši informacija pateikiama gamini ų žinyne, kur į transporto priemoni ų 
gamintojas platina prekybos taškuose.  
2.3. Transporto priemon ės gamintojas techninei tarnybai ir (arba) patvirti ­
nimo institucijai turi pateikti elektroniniu b ūdu reikiam ą informacij ą, 
pagal kuri ą atitinkam ų sudedam ųjų dalių numerius b ūtų galima susieti 
su tipo patvirtinimo dokumentais.  
Ši informacija apima:  
a) transporto priemon ės gamybin ę markę (-es) ir tip ą (-us);  
b) originalaus pakaitinio taršos kontrol ės įtaiso gamybin ę markę (-es) 
ir tipą (-us);  
c) originalaus pakaitinio taršos kontrol ės įtaiso sudedam ųjų dalių 
numerį (-ius);  ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 288  
d) susijusio (-i ų) transporto priemon ės tipo (-ų) patvirtinimo numer į. 
3. EB ATSKIRO TECHNINIO AGREGATO TIPO PATVIRTINIMO 
ŽENKLAS  
3.1. Ant vis ų pakaitini ų taršos kontrol ės įtaisų, kaip atskir ų techninių agre­
gatų, atitinkan čių pagal šį reglament ą patvirtint ą tipą, turi būti EB tipo 
patvirtinimo ženklas.  
3.2. Š į ženklą sudaro sta čiakampis, kuriame įrašyta mažoji raid ė e ir pagal 
Direktyvą 2007/46/EB VII priede nustatyt ą numeravimo sistem ą EB 
tipą patvirtinusios šalies nar ės skiriamasis numeris.  
Be to, EB tipo patvirtinimo ženkle greta sta čiakampio įrašomas 
pagrindinis patvirtinimo numeris, pateiktas Direktyvos 2004/46/EB 
VII priede nurodyto tipo patvirtinimo numerio ketvirtajame segmente, 
o prieš jį – du skaitmenys, rodantys eil ės numerį, priskirtą Reglamento 
(EB) Nr. 715/2007 arba šio reglamento naujausiam ir svarbiausiam 
techniniam pakeitimui, galiojan čiam atskiro techninio agregato EB 
tipo patvirtinimo dien ą. Jei tai šis reglamentas, eil ės numeris yra „00“.  
3.3. EB tipo patvirtinimo ženklas ant pakaitinio taršos kontrol ės įtaiso 
tvirtinamas taip, kad b ūtų aiškiai įskaitomas ir nenutrinamas. Jei 
įmanoma, šis ženklas turi b ūti matomas pakaitin į taršos kontrol ės 
įtaisą įrengus transporto priemon ėje. 
3.4. Šio priedo 3 pried ėlyje pateiktas EB tipo patvirtinimo ženklo 
pavyzdys.  
4. TECHNINIAI REIKALAVIMAI  
4.1. Pakaitini ų taršos kontrol ės įtaisų tipo patvirtinimo reikalavimai yra 
nustatyti JT EEK taisykl ės Nr. 103 5 punkte, o j ų išimtys nustatytos 
4.1.1–4.1.5 punktuose.  
4.1.1. JT EEK taisykl ės Nr. 103 5 punkto nuoroda į „bandym ų ciklą“ turi 
būti suprantama kaip nuoroda į tą patį I tipo / 1 tipo bandym ą ir I tipo 
/ 1 tipo bandymo cikl ą, kurie yra taikomi suteikiant pradin į transporto 
priemonės tipo patvirtinim ą. 
4.1.2. JT EEK taisykl ės Nr. 103 5 punkte vartojamos s ąvokos „katalizinis 
keitiklis“ ir „keitiklis“ turi b ūti suprantamos kaip „taršos kontrol ės 
įtaisas“.  
4.1.3. JT EEK taisykl ės Nr. 103 5.2.3 punkte nurodyti reguliuojami teršalai 
pakeičiami visais teršalais, nurodytais Reglamento (EB) Nr. 715/2007 
1 priedo 2 lentel ėje, jei tai susij ę su pakaitiniais taršos kontrol ės 
įtaisais, skirtais įrengti transporto priemon ėse, kurių tipas patvirtintas 
pagal Reglament ą (EB) Nr. 715/2007.  
4.1.4. Jei tai susij ę su pakaitini ų taršos kontrol ės įtaisų, skirtų įrengti trans ­
porto priemon ėse, kurių tipas patvirtintas pagal Reglament ą (EB) 
Nr. 715/2007, standartais, JT EEK taisykl ės Nr. 103 5 punkte nuro ­
dyti patvarumo reikalavimai ir susij ę nusidėvėjimo koeficientai pakei ­ 
čiami nurodytaisiais šio reglamento VII priede.  ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 289  
4.1.5. JT EEK taisykl ės Nr. 103 5.5.3 punkto nuoroda į 1 priedėlyje minim ą 
pranešimą apie tipo patvirtinim ą turi būti suprantama kaip nuoroda į 
EB tipo patvirtinimo sertifikato papildym ą dėl transporto priemon ės 
OBD sistemos informacijos (I priedo 5 pried ėlis). 
4.2. Jeigu tai transporto priemon ės su kibirkštinio uždegimo varikliais ir jei 
pagal JT EEK taisykl ės Nr. 103 5.2.1 punkt ą atlikto naujo originalios 
įrangos katalizinio keitiklio parodomojo bandymo metu išmatuotas 
išmetamas NMHC kiekis viršija transporto priemon ės tipo tvirtinimo 
procedūros metu išmatuotas vertes, skirtumas pridedamas prie OBD 
sistemos ribini ų verčių. OBD ribin ės vertės yra nustatytos šio regla ­
mento XI priedo 2.3 punkte.  
4.3. Persvarstytos OBD ribin ės vertės bus taikomos atliekant JT EEK 
taisyklės Nr. 103 5.5–5.5.5 punktuose nustatytus OBD sistemos sude ­
rinamumo bandymus, vis ų pirma tada, kai leidžiama viršyti kiek į, kaip 
nustatyta JT EEK taisykl ės Nr. 83 11 priedo 1 pried ėlio 1 punkte.  
4.4. Pakaitini ų periodiškai regeneruojam ų sistemų reikalavimai  
4.4.1.  Su išmetam ųjų teršalų kiekiu susij ę reikalavimai  
4.4.1.1. Su 11 straipsnio 3 dalyje nurodyta transporto priemone (- ėmis), 
kurioje įrengta prašomo patvirtinti tipo pakaitin ė periodiškai regene ­
ruojama sistema, atliekami JT EEK taisykl ės Nr. 83 13 priedo 3 
punkte aprašyti bandymai, siekiant jos veikimo charakteristikas paly ­
ginti su tos pa čios transporto priemon ės, kurioje įrengta originali 
periodiškai regeneruojama sistema, veikimo charakteristikomis.  
4.4.1.2. JT EEK taisykl ės Nr. 103 13 priedo 3 punkto nuoroda į „I tipo 
bandymą“ ir JT EEK taisykl ės Nr. 103 5 punkto nuoroda į „bandym ų 
ciklą“ turi būti suprantama kaip nuoroda į tą patį I tipo / 1 tipo 
bandymą ir I tipo / 1 tipo bandymo cikl ą, kurie yra taikomi suteikiant 
pradinį transporto priemon ės tipo patvirtinim ą. 
4.4.2.  Pagrindo, kuriuo atliekamas palyginimas, nustatymas  
4.4.2.1. Transporto priemon ėje įrengiama nauja originali periodiškai regene ­
ruojama sistema. Šios sistemos išmetam ų teršalų normos nustatomos 
pagal JT EEK taisykl ės Nr. 83 13 priedo 3 punkte nustatyt ą bandymo 
procedūrą. 
4.4.2.1.1. JT EEK taisykl ės Nr. 103 13 priedo 3 punkto nuoroda į „I tipo 
bandymą“ ir JT EEK taisykl ės Nr. 103 5 punkto nuoroda į „bandym ų 
ciklą“ turi būti suprantama kaip nuoroda į tą patį I tipo / 1 tipo 
bandymą ir I tipo / 1 tipo bandymo cikl ą, kurie yra taikomi suteikiant 
pradinį transporto priemon ės tipo patvirtinim ą. 
4.4.2.2. Pareišk ėjui paprašius patvirtinti pakaitin ę sudedam ąją dalį, patvirti­
nimo institucija, laikydamasi nediskriminavimo principo, pateikia šio 
reglamento I priedo 3 pried ėlyje pateikto informacinio dokumento 
3.2.12.2.1.11.1 ir 3.2.12.2.6.4.1 punktuose nurodyt ą informacij ą apie 
kiekvieną išbandyt ą transporto priemon ę. 
4.4.3.  Išmetam ųjų dujų bandymas naudojant pakaitin ę periodiškai regene ­
ruojamą sistemą 
4.4.3.1. Bandomos transporto priemon ės (-ių) originali periodiškai regeneruo ­
jama sistema pakei čiama pakaitine periodiškai regeneruojama sistema. 
Šios sistemos išmetam ų teršalų normos nustatomos pagal JT EEK 
taisyklės Nr. 83 13 priedo 3 punkte nustatyt ą bandymo proced ūrą. ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 290  
4.4.3.1.1. JT EEK taisykl ės Nr. 103 13 priedo 3 punkto nuoroda į „I tipo 
bandymą“ ir JT EEK taisykl ės Nr. 103 5 punkto nuoroda į „bandym ų 
ciklą“ turi būti suprantama kaip nuoroda į tą patį I tipo / 1 tipo 
bandymą ir I tipo / 1 tipo bandymo cikl ą, kurie yra taikomi suteikiant 
pradinį transporto priemon ės tipo patvirtinim ą. 
4.4.3.2. Nustatant pakaitin ės periodiškai regeneruojamos sistemos D skai čių, 
gali būti taikomas bet kuris JT EEK taisykl ės Nr. 83 13 priedo 3 
punkte nurodytas variklio bandymo ant traukos stendo metodas.  
4.4.4.  Kiti reikalavimai  
Pakaitinėms periodiškai regeneruojamoms sistemoms taikomi JT EEK 
taisyklės Nr. 103 5.2.3, 5.3, 5.4 ir 5.5 punkt ų reikalavimai. Šiuose 
punktuose fraz ė „katalizinis keitiklis“ turi b ūti suprantama kaip 
„periodiškai regeneruojama sistema“. Be to, periodiškai regeneruoja ­
moms sistemoms taikomos šio priedo 4.1 punkte nustatytos ši ų 
punktų taikymo išimtys.  
5. DOKUMENTAI  
5.1. Ant vis ų pakaitini ų taršos kontrol ės įtaisų turi būti aiškus ir nenutri ­
namas ženklas, rodantis gamintojo pavadinim ą arba preki ų ženklą, ir 
pateikiama ši informacija:  
a) transporto priemon ės (įskaitant gamybos metus), kuri ų pakaitinis 
taršos kontrol ės įtaisas yra patvirtintas, įskaitant, jei taikoma, 
ženklą, rodantį, ar pakaitinis taršos kontrol ės įtaisas yra tinkamas 
įrengti transporto priemon ėje, kurioje yra įrengta vidin ės diagnos ­
tikos (OBD) sistema;  
b) prireikus įrengimo instrukcijos.  
Ši informacija pateikiama gamini ų žinyne, kur į pakaitini ų taršos kont ­
rolės įtaisų gamintojas platina prekybos taškuose.  
6. GAMYBOS ATITIKTIS  
6.1. Gamybos atitikties užtikrinimo priemon ės taikomos pagal Direktyvos 
2007/46/EB 12 straipsnio nuostatas.  
6.2. Specialiosios nuostatos  
6.2.1. Direktyvos 2007/46/EB X priedo 2.2 punkte nurodytos patikros apima 
šio reglamento 2 straipsnio 8 punkte nustatyt ų charakteristik ų patikras.  
6.2.2. Taikant Direktyvos 2007/46/EB 12 straipsnio 2 dal į, gali būti atlikti 
šio priedo 4.4.1 punkte ir JT EEK taisykl ės Nr. 103 5.2 punkte (su 
teršalų išmetimu susij ę reikalavimai) aprašyti bandymai. Tokiu atveju 
patvirtinimo sertifikato tur ėtojas gali prašyti, kad, kitaip nei pirmiau 
nustatyta, palyginimas b ūtų atliktas naudojantis ne originalios įrangos 
taršos kontrol ės įtaisu, o pakaitiniu taršos kontrol ės įtaisu, kuris buvo 
naudojamas tipo patvirtinimo bandym ų metu (arba kitu pavyzdžiu, 
kurio atitiktis patvirtintam tipui buvo įrodyta). Išmetam ųjų teršalų 
vidutinės vertės, išmatuotos naudojant tikrinam ą pavyzdį, neturėtų 
viršyti daugiau kaip 15 proc. vidutini ų verčių, išmatuot ų naudojant 
pavyzdį, su kuriuo lyginama.  ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 291  
1 priedėlis 
PAVYZDYS  
Informacinis dokumentas Nr. …  
dėl pakaitini ų taršos kontrol ės įtaisų EB tipo patvirtinimo  
Jeigu taikytina, turi b ūti pateikti trys toliau minimos informacijos egzemplioriai ir 
turinys. Visi br ėžiniai turi b ūti pakankamai išsam ūs ir pateikiami atitinkamu 
masteliu A4 formato lapuose arba A4 formato aplanke. Jeigu pateikiamos 
nuotraukos, jos turi b ūti pakankamai aiškios.  
Jeigu sistemos, sudedamosios dalys arba atskiri techniniai agregatai turi elektro ­
ninius valdiklius, turi b ūti pateikti duomenys apie t ų valdiklių veikimo charakte ­
ristikas.  
0. BENDRIEJI DUOMENYS  
0.1. Gamybin ė markė (gamintojo prek ės pavadinimas): …  
0.2. Tipas: …  
0.2.1. Komercinis pavadinimas (-ai), jeigu yra: …  
0.5. Gamintojo pavadinimas ir adresas: …  
Įgaliotojo atstovo, jeigu jis yra, pavadinimas ir adresas: …  
0.7. EK patvirtinimo ženklo tvirtinimo ant sudedam ųjų dalių ir atskirų tech­
ninių agregatų vieta ir metodas: …  
0.8. Surinkimo gamyklos (- ų) adresas (-ai): …  
1. ĮTAISO APRAŠAS  
1.1. Pakaitinio taršos kontrol ės įtaiso gamybin ė markė ir tipas: …  
1.2. Pakaitinio taršos kontrol ės įtaiso brėžiniai, vis ų pirma visos šio regla ­
mento 2 straipsnio 8 punkte nurodytos charakteristikos: …  
1.3. Transporto priemoni ų tipo (-ų), kurioms yra skirtas pakaitinis taršos kont ­
rolės įtaisas, aprašas: …  
1.3.1. Variklio ir transporto priemon ės tipą (-us) žymintis numeris (-iai) ir (arba) 
ženklas (-ai): …  
1.3.2. Ar pakaitinis kontrol ės taršos įtaisas turi atitikti OBD sistemos reikala ­
vimus? (Taip / ne) (  1 ) 
1.4. Aprašas ir br ėžiniai, rodantys pakaitinio taršos kontrol ės įtaiso viet ą 
variklio išmetimo kolektoriaus (-i ų) atžvilgiu: …  ▼B 
( 1 ) Išbraukti, kas netaikoma.
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 292  
2 priedėlis 
EB TIPO PATVIRTINIMO SERTIFIKATO PAVYZDYS  
(Didžiausias formatas: A4 (210 × 297 mm)  
EB TIPO PATVIRTINIMO SERTIFIKATAS  
Administracijos antspaudas  
Pranešimas d ėl: 
— EB tipo patvirtinimo (  1 ), …,  
— Patvirtinto EB tipo išpl ėtimo (  2 ), …,  
— EB tipo nepatvirtinimo (  3 ), …,  
— EB tipo patvirtinimo panaikinimo (  4 ), …,  
(sudedamosios dalies ir (arba) atskiro techninio agregato tipo (  5 )) 
atsižvelgiant į Reglament ą (EB) Nr. 715/2007, įgyvendinam ą Reglamentu (ES) 
2017/1151.  
Reglamentas (EB) Nr. 715/2007 arba Reglamentas (ES) 2017/1151 su paskuti ­
niais pakeitimais, padarytais …  
EB tipo patvirtinimo numeris: …  
Išplėtimo motyvas: …  
I DALIS  
0.1. Gamybin ė markė (gamintojo prek ės pavadinimas): …  
0.2. Tipas: …  
0.3. Tipo identifikavimo priemon ės, jeigu jos pažym ėtos ant sudedamosios 
dalies ir (arba) atskiro techninio agregato (  6 ): …  
0.3.1. Tokio ženklinimo vieta: …  
0.5. Gamintojo pavadinimas ir adresas: …  
0.7. EK patvirtinimo ženklo tvirtinimo ant sudedam ųjų dalių ir atskirų tech­
ninių agregatų vieta ir metodas: …  
0.8. Surinkimo gamyklos (- ų) pavadinimas ir adresas (-ai): …  
0.9. Gamintojo atstovo (jei jis yra) pavadinimas ir adresas: …  ▼B 
( 1 ) Išbraukti, kas netaikoma. 
( 2 ) Išbraukti, kas netaikoma. 
( 3 ) Išbraukti, kas netaikoma. 
( 4 ) Išbraukti, kas netaikoma. 
( 5 ) Išbraukti, kas netaikoma. 
( 6 ) Jeigu tipo identifikavimo priemon ėse yra simboli ų, nesusijusi ų su transporto priemoni ų, 
sudedamųjų dalių arba atskir ų techninių agregatų tipų, dėl kurių suteiktas šis tipo patvir ­
tinimo sertifikatas, aprašymu, dokumentuose tokie simboliai žymimi simboliu „?“ (pvz., 
ABC??123??).
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 293  
II DALIS  
1. Papildoma informacija  
1.1. Pakaitinio taršos kontrol ės įtaiso gamybin ė markė ir tipas: …  
1.2. Transporto priemoni ų, kurioms taršos kontrol ės įtaisas tinka kaip pakai ­
tinė sudedamoji dalis, tipas (-ai): …  
1.3. Transporto priemoni ų, su kuriomis pakaitinis taršos kontrol ės įtaisas buvo 
išbandytas, tipas (-ai): …  
1.3.1. Ar įrodyta, kad pakaitinis taršos kontrol ės įtaisas atitinka OBD sistemos 
reikalavimus? (Taip / ne) (  1 ): …  
2. Už patvirtinimo bandymus atsakinga technin ė tarnyba: …  
3. Bandym ų ataskaitos parengimo data: …  
4. Bandym ų ataskaitos numeris: …  
5. Pastabos: …  
6. Vieta: …  
7. Data: …  
8. Parašas: …  
Priedai:  Informacinis rinkinys.  ▼B 
( 1 ) Išbraukti, kas netaikoma.
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 294  
3 priedėlis 
EB tipo patvirtinimo ženklo pavyzdys  
(žr. šio priedo 3.2 punkt ą)
 
Pavaizduotas prie pakaitinio taršos kontrol ės įtaiso sudedamosios dalies pritvir ­
tintas patvirtinimo ženklas rodo, kad konkretus tipas buvo patvirtintas Pranc ūzi­
joje (E 2) pagal š į reglament ą. Pirmieji du patvirtinimo numerio skaitmenys (00) 
rodo, kad ši sudedamoji dalis buvo patvirtinta pagal š į reglament ą. Kiti keturi 
skaitmenys (1234) yra patvirtinimo institucijos priskirtas pagrindinis pakaitinio 
taršos kontrol ės įtaiso patvirtinimo numeris.  ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 295  
XIV PRIEDAS  
Transporto priemon ės OBD sistemos ir remonto bei prieži ūros informacijos 
prieiga  
1. ĮVADAS  
1.1. Šiame priede nustatomi transporto priemon ės OBD sistemos ir transporto 
priemonės remonto bei prieži ūros informacijos prieigos techniniai reikala ­
vimai.  
2. REIKALAVIMAI  
2.1. Interneto svetain ėse pateikiama transporto priemon ės OBD sistemos ir 
transporto priemon ės remonto bei prieži ūros informacija turi atitikti 
OASIS dokumento SC2-D5 „Transporto priemoni ų remonto informacijos 
formatas“ 1.0 redakcijos (2003 5 28) (  1 ) ir OASIS dokumento SC1-D2 
„Transporto priemoni ų remonto informacijos specifikacija“ 6.1 redakcijos 
(2003 1 10) (  2 ) 3.2, 3.5 (išskyrus 3.5.2), 3.6, 3.7 ir 3.8 skirsni ų technines 
specifikacijas, taikant tik atvirojo teksto ir grafikos formatus arba formatus, 
kuriuos galima perži ūrėti ir spausdinti taikant tik nemokamai platinamus, 
nesunkiai įdiegiamus ir labiausiai paplitusioms kompiuteri ų operacin ėms 
sistemoms tinkamus programin ės įrangos standartinius įskiepius. Jei 
įmanoma, metaduomen ų raktažodžiai turi atitikti standart ą ISO 15031-2. 
Ši informacija turi b ūti prieinama visada, išskyrus, kai reikia tvarkyti inter ­
neto svetain ę. Asmenys, prašantys suteikti teis ę dauginti duomenis arba 
skelbti informacij ą savo šaltiniuose, tur ėtų tiesiogiai tartis su konkre čiu 
gamintoju. Be to, tur ėtų būti pateikiama su mokym ų medžiaga susijusi 
informacija, ta čiau ji gali b ūti teikiama ir ne interneto svetain ėse. 
Duomenų bazėje, prie kurios nepriklausomi operatoriai gali lengvai prisi ­
jungti, pateikiama informacija apie visas transporto priemon ės dalis, kurias 
gamintojas įrengia transporto priemon ėje, paženklintoje transporto prie ­
monės identifikavimo numeriu (VIN) ir apib ūdintoje tokiais papildomais 
kriterijais, kaip važiuokl ės bazė, variklio galia, funkcini ų elementų lygis 
ar papildomos funkcijos, ir kurios, pateikiant nuorod ą į originalios įrangos 
dalių numerius, gali b ūti pakeistos įgaliotiesiems remontininkams ar platin ­
tojams arba tre čiosioms šalims transporto priemon ės gamintojo si ūlomomis 
atsarginėmis dalimis.  
Šioje duomen ų bazėje pateikiami VIN, originalios įrangos dali ų numeriai, 
originalios įrangos dali ų pavadinimai, galiojimo požymiai (galiojimo nuo ir 
iki datos), tvirtinimo požymiai ir prireikus konstrukcijos charakteristikos.  
Informacija duomen ų bazėje reguliariai atnaujinama. Vis ų pirma atnauji ­
nama informacija apie visus atskir ų transporto priemoni ų patobulinimus 
jas pagaminus, jeigu ši informacija yra žinoma įgaliotiesiems atstovams.  
2.2. Nepriklausomiems operatoriams tur ėtų būti suteikta galimyb ė sužinoti 
įgaliotųjų atstovų ir remonto dirbtuvi ų naudojamas transporto priemoni ų 
saugos priemones, laikantis ši ų saugos technologij ų apsaugos reikalavim ų: 
i) duomenimis kei čiamasi laikantis konfidencialumo, s ąžiningumo ir 
apsaugos nuo peradresavimo princip ų; 
ii) naudojami standartiniai protokolai https//ssl-tls (RFC4346);  ▼B 
( 1 ) Paskelbta http://www.oasis-open.org/committees/download.php/2412/Draft%20Commit ­
tee%20Specification.pdf 
( 2 ) Paskelbta http://lists.oasis-open.org/archives/autorepair/200302/pdf00005.pdf
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 296  
iii) vadovaujantis standartu ISO 20828, nepriklausom ų operatori ų ir gamin ­
tojų abipusiam autentiškumui patvirtinti naudojami saugumo sertifi ­
katai;  
iv) privatusis nepriklausomo operatoriaus raktas apsaugomas saugia apara ­
tine įranga.  
13 straipsnio 9 dalimi nustatytas Transporto priemon ės informacijos 
prieigos forumas, atsižvelgdamas į mokslo lyg į, nustatys kriterijus, pagal 
kuriuos turi b ūti įvykdyti šie reikalavimai.  
Šiuo tikslu nepriklausomas operatorius patvirtinamas ir įgaliojamas 
remiantis dokumentais, įrodančiais, kad jis komercine veikla ver čiasi 
teisėtai ir nebuvo teistas už atitinkam ą baudžiam ąją veiką. 
2.3. Valdymo blokai perprogramuojami pagal standart ą ISO 22900 arba SAE 
J2534, neatsižvelgiant į tipo patvirtinimo dat ą. Gamintojas, tvirtindamas 
specialią gamintojo taikom ąją program ą ir transporto priemoni ų ryšio 
sąsajas (TPRS), atitinkan čias standart ą ISO 22900 arba SAE J2534, pasi ūlo 
patvirtinti nepriklausomai sukurtas transporto priemoni ų ryšio sąsajas arba 
suteikti informacij ą ir išnuomoti bet koki ą minėtą patvirtinim ą pačiam atlie­
kančiam transporto priemoni ų ryšio sąsajų gamintojui reikaling ą specialią 
aparatinę įrangą. Mokesčiams už min ėtą patvirtinim ą arba informacij ą ir 
aparatinę įrangą taikomos Reglamento (EB) Nr. 715/2007 7 straipsnio 1 
dalies sąlygos.  
2.4. Visi su teršal ų išmetimu susij ę trikčių kodai turi atitikti XI priedo 1 pried ėlį. 
2.5. Nepriklausomam operatoriui registruojantis, kad gal ėtų naudotis gamintojo 
interneto svetaine ir gauti transporto priemon ės OBD sistemos ir transporto 
priemonės remonto bei prieži ūros informacij ą, nesusijusi ą su apsaugotomis 
transporto priemon ės dalimis, šio operatoriaus turi b ūti reikalaujama pateikti 
tik mokes čio už informacij ą būdui patvirtinti reikalingus duomenis. Nor ė­
damas gauti informacij ą, susijusią su prieiga prie apsaugot ų transporto prie ­
monės dalių, nepriklausomas operatorius turi pateikti pagal standart ą ISO 
20828 parengt ą liudijimą, įrodantį jo ir organizacijos, kuriai jis priklauso, 
tapatybę, o gamintojas savo ruožtu turi pateikti pagal standart ą ISO 20828 
parengtą liudijimą, patvirtinant į nepriklausomam operatoriui, kad šis nori 
patekti į teisėtą tam tikram gamintojui priklausan čią interneto svetain ę. Abi 
šalys privalo registruoti tokius tarpusavio sandorius, nurodydamos trans ­
porto priemones ir pagal ši ą nuostatą padarytus j ų pakeitimus.  
2.6. Jeigu gamintojo interneto svetain ėje pateikta tam tikra specifin ė transporto 
priemonės OBD sistemos ir transporto priemon ės remonto bei prieži ūros 
informacija neleidžia tinkamai suprojektuoti ir pagaminti alternatyvi ų 
degalų pritaikymo sistem ų, kiekvienam suinteresuotam alternatyvi ų degalų 
pritaikymo sistem ų gamintojui sudaroma galimyb ė gauti informacij ą, kurią 
reikalaujama pateikti pagal 1 priedo 3 pried ėlio 0, 2 ir 3 punktus, kai jis su 
tokiu prašymu tiesiogiai kreipiasi į gamintoj ą. Tam reikalingi kontaktiniai 
duomenys turi b ūti aiškiai pateikti gamintojo interneto svetain ėje, o infor ­
macija turi b ūti suteikta per 30 dien ų. Tokią informacij ą reikia pateikti tik 
dėl alternatyvi ų degalų pritaikymo sistem ų, kurioms taikoma JT EEK 
taisyklė Nr. 115 (  1 ), arba d ėl alternatyvi ų degalų pritaikymo sistem ų, 
kurioms taikoma JT EEK taisykl ė Nr. 115, sudedam ųjų dalių ir tik atsilie ­
piant į prašymą, kuriame aiškiai nurodyta tiksli transporto priemon ės 
modelio, d ėl kurio reikalinga ši informacija, specifikacija ir kuriame aiškiai  ▼B 
( 1 ) OL L 323, 2014 11 7, p. 91.
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 297  
patvirtinama, kad informacija yra reikalinga tam, kad b ūtų galima patobu ­
linti alternatyvi ų degalų pritaikymo sistemas arba sudedam ąsias dalis, 
kurioms taikoma JT EEK taisykl ė Nr. 115.  
2.7. Gamintoj ų interneto svetain ėse, kur pateikiama informacija apie remont ą, 
turi nurodyti kiekvieno modelio patvirtinimo numer į. 
2.8. Gamintojai nustato pagr įstus ir proporcingus mokes čius už valandai, dienai, 
mėnesiui, metams arba vienam sandoriui suteikiam ą prieigą prie remonto 
bei technin ės priežiūros informacijos svetaini ų. ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 298  
1 priedėlis
 ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 299
  
▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 300  
XV PRIEDAS  
Rezervuota  ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 301  
XVI PRIEDAS  
TRANSPORTO PRIEMONI Ų, KURI Ų IŠMETAM ŲJŲ TERŠAL Ų 
PAPILDOMO APDOROJIMO SISTEMOSE NAUDOJAMAS 
REAGENTAS, REIKALAVIMAI  
1. ĮVADAS  
Šiame priede nustatomi transporto priemoni ų, kurių išmetam ųjų teršalų kiekio 
mažinimas pagr įstas reagento naudojimu papildomo apdorojimo sistemose, reika ­
lavimai.  
Techniniai reikalavimai yra nustatyti JT EEK taisykl ės Nr. 83 6 pried ėlyje, o jų 
išimtis nustatyta toliau.  
JT EEK taisykl ės Nr. 83 6 pried ėlio 4.1 punkto nuoroda į 1 priedą turi būti 
suprantama kaip nuoroda į šio reglamento I priedo 3 pried ėlį. ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 302  
XVII PRIEDAS  
REGLAMENTO (EB) NR. 692/2008 PAKEITIMAI  
1. Reglamento (EB) Nr. 692/2008 I priedo 3 pried ėlis iš dalies kei čiamas taip:  
a) 3–3.1.1 skirsniai iš dalies kei čiami taip:  
„3. VAROMOSIOS ENERGIJOS KEITIKLIS (k)  
3.1. Varomosios energijos keitiklio (-i ų) gamintojas:  
3.1.1. Gamintojo kodas (pažym ėtas ant varomosios energijos keitiklio 
arba naudojant kitas atpažinimo priemones):  “  
b) 3.2.1.8 skirsnis iš dalies kei čiamas taip:  
„3.2.1.8. Vardin ė variklio galia (n):  kW, kai sukimosi 
dažnis  min  –1 (gamintojo deklaruota vert ė)“ 
c) 3.2.2.2 skirsnis tampa 3.2.2.1.1 skirsniu ir išd ėstomas taip:  
„3.2.2.1.1. RON, be švino:  “  
d) 3.2.4.2.1 skirsnis iš dalies kei čiamas taip:  
„3.2.4.2.1. Sistemos aprašas (bendrosios magistral ės degalų sistema, 
siurblys su purkštuvu, paskirstymo siurblys ir t. t.):  “  
e) 3.2.4.2.3 skirsnis iš dalies kei čiamas taip:  
„3.2.4.2.3. Įpurškimo siurblys ir (arba) tiekimo siurblys“  
f) 3.2.4.2.4 skirsnis iš dalies kei čiamas taip:  
„3.2.4.2.4. Variklio grei čio ribojimo kontrol ė“ 
g) 3.2.4.2.9.3 skirsnis iš dalies kei čiamas taip:  
„3.2.4.2.9.3. Sistemos aprašas“  
h) 3.2.4.2.9.3.6–3.2.4.2.9.3.8 skirsniai iš dalies kei čiami taip:  
„3.2.4.2.9.3.6. Vandens temperat ūros jutiklio mark ė ir tipas arba 
veikimo principas:  
3.2.4.2.9.3.7. Oro temperat ūros jutiklio mark ė ir tipas arba veikimo 
principas:  
3.2.4.2.9.3.8. Oro sl ėgio jutiklio mark ė ir tipas arba veikimo 
principas:  “  
i) 3.2.4.3.4.3 skirsnis iš dalies kei čiamas taip:  
„3.2.4.3.4.3. Oro srauto jutiklio mark ė ir tipas arba veikimo 
principas:  “  
j) 3.2.4.3.4.9–3.2.4.3.4.11 skirsniai iš dalies kei čiami taip:  
„3.2.4.3.4.9. Vandens temperat ūros jutiklio mark ė ir tipas arba veikimo 
principas:  ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 303  
3.2.4.3.4.10. Oro temperat ūros jutiklio mark ė ir tipas arba veikimo 
principas:  
3.2.4.3.4.11. Oro sl ėgio jutiklio mark ė ir tipas arba veikimo principas:  
“ 
k) 3.2.4.3.5 skirsnis iš dalies kei čiamas taip:  
„3.2.4.3.5. Purkštuvai“  
l) 3.2.12.2–3.2.12.2.1 skirsniai iš dalies kei čiami taip:  
„3.2.12.2. Taršos kontrol ės įtaisai (jei nenurodyti kituose skirsniuose)  
3.2.12.2.1. Katalizinis keitiklis“  
m) 3.2.12.2.1.11–3.2.12.2.1.11.10 skirsniai išbraukiami.  
n) 3.2.12.2.2–3.2.12.2.2.5 skirsniai išbraukiami ir pakei čiami taip:  
„3.2.12.2.2. Jutikliai  
3.2.12.2.2.1. Deguonies jutiklis: yra / n ėra( 1 ) 
3.2.12.2.2.1.1. Mark ė: 
3.2.12.2.2.1.2. Vieta:  
3.2.12.2.2.1.3. Kontrol ės intervalas:  
3.2.12.2.2.1.4. Tipas arba veikimo principas:  
3.2.12.2.2.1.5. Identifikacinis sudedamosios dalies numeris:  “  
o) 3.2.12.2.4.1–3.2.12.2.4.2 skirsniai iš dalies kei čiami taip:  
„3.2.12.2.4.1. Charakteristikos (mark ė, tipas, srautas, aukštas sl ėgis, 
žemas slėgis, bendras sl ėgis ir kt.):  
3.2.12.2.4.2. Aušinimo vandeniu sistema (nurodyti atskirai kiekvienos 
IDR sistemos atveju, pvz., mažo sl ėgio, aukšto sl ėgio ar 
bendro sl ėgio): taip / ne (  1 )“ 
p) 3.2.12.2.5–3.2.12.2.5.6 skirsniai iš dalies kei čiami taip:  
„3.2.12.2.5. Išgaruojan čių teršalų kontrolės sistema (tik benzino ir 
etanolio varikli ų): yra / n ėra( 1 ) 
3.2.12.2.5.1. Išsamus prietais ų aprašymas:  
3.2.12.2.5.2. Išgaruojan čių teršalų kontrolės sistemos br ėžinys:  
3.2.12.2.5.3. Anglies filtro br ėžinys:  
3.2.12.2.5.4. Saus ų medžio angli ų masė: g  
3.2.12.2.5.5. Scheminis degal ų bako brėžinys, kuriame nurodyta talpa 
ir medžiaga (tik benzino ir etanolio varikli ų): 
3.2.12.2.5.6. Šilumin ės apsaugos tarp bako ir išmetimo sistemos 
brėžinys:  “  ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 304  
q) 3.2.12.2.6.4–3.2.12.2.2.6.4.4 skirsniai išbraukiami.  
r) 3.2.12.2.6.5–3.2.12.2.6.6 skirsniai pernumeruojami taip:  
„3.2.12.2.6.4. Kiet ųjų dalelių gaudyklės markė: 
3.2.12.2.6.5. Identifikacinis sudedamosios dalies numeris:  “  
s) 3.2.12.2.8 skirsnis iš dalies kei čiamas taip:  
„3.2.12.2.8. Kita sistema:  “  
t) Pridedami šie nauji 3.2.12.2.10–3.2.12.2.11.8 skirsniai:  
„3.2.12.2.10. Reguliariai atsinaujinanti sistema: (toliau pateikti 
informacij ą apie kiekvien ą atskirą mazgą) 
3.2.12.2.10.1. Regeneracijos metodas arba sistema, aprašymas ir 
(arba) brėžinys:  
3.2.12.2.10.2. I tipo veikimo cikl ų arba lygiaver čių variklio 
bandymų stendo cikl ų skaičius tarp dviej ų ciklų, 
kai atsinaujinimo etapai įvyksta I tipo bandymui 
lygiavertėmis sąlygomis (Reglamento (ES) 
2017/1151 XXI priedo 6 papildomo priedo 1 prie ­
dėlio A6.App1/1 paveiksle arba, kai taikytina, JT 
EEK taisykl ės Nr. 83 13 priedo A13/1 schemoje 
nurodytas D intervalas):  
3.2.12.2.10.2.1. Taikomas 1 tipo ciklas: (nurodyti taikom ą proce­
dūrą: XXI priedo 4 papildomas priedas arba JT 
EEK taisykl ė Nr. 83:  
3.2.12.2.10.3. Cikl ų skaičiaus tarp dviej ų ciklų, kai įvyksta atsinau ­
jinimo etapai, nustatymo metodo aprašymas:  
3.2.12.2.10.4. Apkrovos, b ūtinos, kad įvyktų atsinaujinimas, lygio 
nustatymo parametrai (t. y., temperat ūra, slėgis ir 
kt.): 
3.2.12.2.10.5. JT EEK taisykl ės Nr. 83 13 priedo 3.1 skirsnyje 
aprašyto bandymo metu taikomos sistemos apkrovos 
metodo aprašymas:  
3.2.12.2.11. Katalizinio keitiklio sistemos, naudojan čios sunau ­
dojamus reagentus (toliau pateikti informacij ą apie 
kiekvieną atskirą mazgą): taip / ne (  1 ) 
3.2.12.2.11.1. Reagento r ūšis ir koncentracija: …  
3.2.12.2.11.2. Įprastas reagento veikimo temperat ūros diapa- 
zonas: …  
3.2.12.2.11.3. Tarptautinis standartas: …  
3.2.12.2.11.4. Reagento papildymo dažnumas: nuolat / technin ės 
priežiūros darbų metu (jei taikoma):  ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 305  
3.2.12.2.11.5. Reagento lygio indikatorius: (aprašas ir vieta)  
3.2.12.2.11.6. Reagento bakelis  
3.2.12.2.11.6.1. Talpa: …  
3.2.12.2.11.6.2. Šildymo sistema: yra / n ėra( 1 ) 
3.2.12.2.11.6.2.1. Aprašas arba paveikslas:  
3.2.12.2.11.7. Reagento kontrol ės prietaisas: yra / n ėra( 1 ) 
3.2.12.2.11.7.1. Mark ė: … 
3.2.12.2.11.7.2. Tipas: …  
3.2.12.2.11.8. Reagento purkštuvas (mark ė, tipas ir vieta):  “  
u) 3.2.15.1 skirsnis iš dalies kei čiamas taip:  
„3.2.15.1. Tipo patvirtinimo numeris pagal Reglament ą (EB) 
Nr. 661/2009 (OL L 200, 2009 7 31, p. 1)“  
v) 3.2.16.1 skirsnis iš dalies kei čiamas taip:  
„3.2.16.1. Tipo patvirtinimo numeris pagal Reglament ą (EB) 
Nr. 661/2009 (OL L 200, 2009 7 31, p. 1)“  
w) 3.3 skirsnis iš dalies kei čiamas taip:  
„3.3. Elektros mašina“  
x) 3.3.2 skirsnis iš dalies kei čiamas taip:  
„3.3.2. ĮEKS“  
y) 3.4 skirsnis iš dalies kei čiamas taip:  
„3.4. Varomosios energijos keitikli ų deriniai“  
z) 3.4.4 skirsnis iš dalies kei čiamas taip:  
„3.4.4. Energijos kaupimo įtaiso aprašas: ( ĮEKS, kondensatorius, 
smagratis arba generatorius)“  
aa) 3.4.4.5 skirsnis iš dalies kei čiamas taip:  
„3.4.4.5. Energija: .............................. (jei ĮEKS: įtampa ir galia Ah 
per 2 val.; jei kondensatorius: .............................. J).“  
bb) 3.4.5 skirsnis iš dalies kei čiamas taip:  
„3.4.5. Elektros mašina (atskirai aprašyti kiekvienos elektros mašinos 
tipą)“ 
cc) 3.5 skirsnis iš dalies kei čiamas taip:  
„3.5. Gamintojo deklaruotos vert ės, susijusios su nustatytu išmetamu 
CO  2 kiekiu / degal ų sąnaudomis / elektros vartojimu / elektrine 
rida ir informacija apie ekologines inovacijos (kai taikytina)(  o )“ 
dd) 4.4 skirsnis iš dalies kei čiamas taip:  
„4.4. Sankaba (-os)“  ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 306  
ee) 4.6 skirsnis iš dalies kei čiamas taip:  
„4.6. Perdavimo skai čiai 
Pavara  Vidinis pavar ų perdavimo 
skaičius (variklio ir pavar ų 
dėžės išėjimo veleno s ūkių 
santykis)  Pagrindin ės pavaros 
perdavimo skai čius (-ai) 
(pavarų dėžės išėjimo 
veleno ir varom ųjų ratų 
sūkių santykis)  Bendras pavaros perdavimo 
skaičius 
Aukščiausia, jei tai CVT  
1 
2 
3 
… 
Mažiausia, jei tai CVT“  
ff) 6.6–6.6.3 skirsniai pakei čiami taip:  
„6.6. Padangos ir ratai  
6.6.1. Padangos / rato derinys (-iai)  
6.6.1.1. Ašys  
6.6.1.1.1. 1 ašis:  
6.6.1.1.1.1. Padangos dydžio žymuo  
6.6.1.1.2. 2 ašis:  
6.6.1.1.2.1. Padangos dydžio žymuo  
ir t. t.  
6.6.2. Didžiausia ir mažiausia ried ėjimo spindulio riba  
6.6.2.1. 1 ašis:  
6.6.2.2. 2 ašis:  
ir t. t.  
6.6.3. Transporto priemon ės gamintojo rekomenduojamas 
padangų slėgis: ...................... kPa“  
gg) 9.1 skirsnis iš dalies kei čiamas taip:  
„9.1. Kėbulo tipas pagal Direktyvos 2007/46/EB II priedo C dalyje 
nustatytus kodus: ........................... “  
2. Reglamento (EB) Nr. 692/2008 I priedo 6 pried ėlio 1 lentel ėje ZD–ZL ir ZX 
bei ZY eilut ės iš dalies kei čiamos taip: 
„ZD Euro 6c  Euro 6-2  M kategorija, 
N1 kategorijos 
I klasė PU, SU  2018 8 31  
ZE Euro 6c  Euro 6-2  N1 kategorijos 
II klasė PU, SU  2019 8 31  ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 307  
ZF Euro 6c  Euro 6-2  N1 kategorijos 
III klasė, N2 
kategorija  PU, SU  2019 8 31  
ZG Euro 6d-TEMP  Euro 6-2  M kategorija, 
N1 kategorijos 
I klasė PU, SU  2018 8 31  
ZH Euro 6d-TEMP  Euro 6-2  N1 kategorijos 
II klasė PU, SU  2019 8 31  
ZI Euro 6d-TEMP  Euro 6-2  N1 kategorijos 
III klasė, N2 
kategorija  PU, SU  2019 8 31  
ZJ Euro 6d  Euro 6-2  M kategorija, 
N1 kategorijos 
I klasė PU, SU  2018 8 31  
ZK Euro 6d  Euro 6-2  N1 kategorijos 
II klasė PU, SU  2019 8 31  
ZL Euro 6d  Euro 6-2  N1 kategorijos 
III klasė, N2 
kategorija  PU, SU  2019 8 31  
ZX Netaikoma  Netaiko ­
ma Visos trans ­
porto prie ­
monės Visiškai 
elektrinė 
baterija  2009 9 1  2011 1 1  2019 8 31  
ZY Netaikoma  Netaiko ­
ma Visos trans ­
porto prie ­
monės Visiškai 
elektrinė 
baterija  2009 9 1  2011 1 1  2019 8 31  
ZZ Netaikoma  Netaiko ­
ma Visos trans ­
porto prie ­
monės, kurioms 
taikomi liudi ­
jimai pagal I 
priedo 2.1.1 
skirsnį PU, SU  2009 9 1  2011 1 1  2019 8 31“  ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 308  
XVIII PRIEDAS  
SPECIALIOS NUOSTATOS D ĖL DIREKTYVOS 2007/46/EB I, II, III, 
VIII IR IX PRIED Ų 
Direktyvos 2007/46/EB I priedo pakeitimai  
1) Direktyvos 2007/46/EB I priedas iš dalies kei čiamas taip:  
a) 2.6.1 punktas iš dalies kei čiamas taip:  
„2.6.1. Šios mas ės paskirstymas tarp aši ų ir, jei tai yra puspriekab ė, 
priekaba su standži ąja vilktimi ar centrin ės ašies priekaba, mas ė 
sukabinimo taške:  
a) kiekvieno varianto didžiausia ir mažiausia mas ė: 
b) kiekvienos versijos mas ė (turi būti pateikta matrica):  “  
b) 3–3.1.1 punktai iš dalies kei čiami taip:  
„3. VAROMOSIOS ENERGIJOS KEITIKLIS (k)  
3.1. Varomosios energijos keitiklio (-i ų) gamintojas:  
3.1.1. Gamintojo kodas (pažym ėtas ant varomosios energijos keitiklio 
arba naudojant kitas atpažinimo priemones):  “  
c) 3.2.1.8 punktas iš dalies kei čiamas taip:  
„3.2.1.8. Vardin ė variklio galia (n):  kW, kai s ūkių skaičius 
min  –1 (gamintojo deklaruota vert ė)“ 
d) Pridedamas šis naujas 3.2.2.1.1. punktas:  
„3.2.2.1.1. RON, be švino:  “  
e) 3.2.4.2.1 punktas iš dalies kei čiamas taip:  
„3.2.4.2.1. Sistemos aprašas (bendrosios magistral ės degalų sistema, 
siurblys su purkštuvu, paskirstymo siurblys ir t. t.):  “  
f) 3.2.4.2.3 punktas iš dalies kei čiamas taip:  
„3.2.4.2.3. Įpurškimo siurblys ir (arba) tiekimo siurblys“  
g) 3.2.4.2.4 punktas iš dalies kei čiamas taip:  
„3.2.4.2.4. Variklio grei čio ribojimo kontrol ė“ 
h) 3.2.4.2.9.3 punktas iš dalies kei čiamas taip:  
„3.2.4.2.9.3. Sistemos apib ūdinimas“  
i) Pridedamas šis naujas 3.2.4.2.9.3.1.1 punktas:  
„3.2.4.2.9.3.1.1. ECU programin ės įrangos versija:  “  
j) 3.2.4.2.9.3.6–3.2.4.2.9.3.8 punktai iš dalies kei čiami taip:  ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 309  
„3.2.4.2.9.3.6. Vandens temperat ūros jutiklio gamyklin ė markė ir tipas 
arba veikimo principas:  
3.2.4.2.9.3.7. Oro temperat ūros jutiklio gamyklin ė markė ir tipas arba 
veikimo principas:  
3.2.4.2.9.3.8. Oro sl ėgio jutiklio gamyklin ė markė ir tipas arba 
veikimo principas:  “  
k) Pridedamas šis naujas 3.2.4.3.4.1.1 punktas:  
„3.2.4.3.4.1.1. ECU programin ės įrangos versija:  “  
l) 3.2.4.3.4.3 punktas iš dalies kei čiamas taip:  
„3.2.4.3.4.3. Oro srauto jutiklio gamyklin ė markė ir tipas arba veikimo 
principas:  “  
m) 3.2.4.3.4.9–3.2.4.3.4.11 punktai iš dalies kei čiami taip:  
„3.2.4.3.4.9. Vandens temperat ūros jutiklio gamyklin ė markė ir tipas 
arba veikimo principas:  
3.2.4.3.4.10. Oro temperat ūros jutiklio gamyklin ė markė ir tipas arba 
veikimo principas:  
3.2.4.3.4.11. Oro sl ėgio jutiklio gamyklin ė markė ir tipas arba veikimo 
principas:  “  
n) 3.2.4.3.5 punktas iš dalies kei čiamas taip:  
„3.2.4.3.5. Purkštuvai“  
o) Pridedami šie nauji 3.2.4.4.2 ir 3.2.4.4.3 punktai:  
„3.2.4.4.2. Gamyklin ė markė(-s): 
3.2.4.4.3. Tipas (-ai):  “  
p) 3.2.12.2–3.2.12.2.1 punktai iš dalies kei čiami taip:  
„3.2.12.2. Taršos kontrol ės įtaisai (jei nenurodyti kituose skirsniuose)  
3.2.12.2.1. Katalizinis keitiklis“  
q) 3.2.12.2.1.11–3.2.12.2.1.11.10 punktai išbraukiami ir pakei čiami šiuo 
nauju punktu:  
„3.2.12.2.1.11. Normalaus veikimo temperat ūros diapazonas:  °C“  
r) 3.2.12.2.2–3.2.12.2.2.5 punktai išbraukiami ir pakei čiami taip:  
„3.2.12.2.2. Jutikliai  
3.2.12.2.2.1. Deguonies jutiklis: yra / n ėra (  1 ) 
3.2.12.2.2.1.1. Gamyklin ė markė: 
3.2.12.2.2.1.2. Vieta:  
3.2.12.2.2.1.3. Kontrol ės intervalas:  ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 310  
3.2.12.2.2.1.4. Tipas arba veikimo principas:  
3.2.12.2.2.1.5. Identifikacinis dalies numeris:  
3.2.12.2.2.2. NOx jutiklis: yra / n ėra (  1 ) 
3.2.12.2.2.2.1. Gamyklin ė markė: 
3.2.12.2.2.2.2. Tipas:  
3.2.12.2.2.2.3. Vieta:  
3.2.12.2.2.3. Kiet ųjų dalelių jutiklis: yra / n ėra (  1 ) 
3.2.12.2.2.3.1. Gamyklin ė markė: 
3.2.12.2.2.3.2. Tipas:  
3.2.12.2.2.3.3. Vieta:  “  
s) 3.2.12.2.4.1–3.2.12.2.4.2 punktai iš dalies kei čiami taip:  
„3.2.12.2.4.1. Charakteristikos (mark ė, tipas, srautas, aukštas sl ėgis, 
žemas slėgis, bendras sl ėgis ir kt.):  
3.2.12.2.4.2. Aušinimo vandeniu sistema (nurodyti atskirai kiekvienos 
EGR sistemos atveju, pvz., mažo sl ėgio, aukšto sl ėgio ar 
bendro sl ėgio): taip / ne (  1 )“ 
t) 3.2.12.2.5–3.2.12.2.5.6 punktai iš dalies kei čiami taip:  
„3.2.12.2.5. Degal ų garavimo išlak ų kontrolės sistema (tik benzino ir 
etanolio varikli ų): yra / n ėra (  1 ) 
3.2.12.2.5.1. Išsamus prietais ų aprašymas:  
3.2.12.2.5.2. Degal ų garavimo išlak ų kontrolės sistemos br ėžinys:  
3.2.12.2.5.3. Anglies filtro br ėžinys:  
3.2.12.2.5.4. Sausos anglies mas ė: g  
3.2.12.2.5.5. Degal ų bako scheminis br ėžinys, kuriame nurodyta talpa 
ir medžiaga (tik benzino ir etanolio varikli ų): 
3.2.12.2.5.6. Šilumin ės apsaugos tarp bako ir išmetimo sistemos 
brėžinys:  “  
u) 3.2.12.2.6.4–3.2.12.2.2.6.4.4 punktai išbraukiami.  
v) 3.2.12.2.6.5–3.2.12.2.6.6 punktai pernumeruojami taip:  
„3.2.12.2.6.4. Kiet ųjų dalelių gaudyklės markė: 
3.2.12.2.6.5. Identifikacinis dalies numeris:  “  
w) 3.2.12.2.7–3.2.12.2.7.0.6 punktai iš dalies kei čiami taip:  
„3.2.12.2.7. OBD sistema: taip / ne (  1 ): 
3.2.12.2.7.0.1. (Tik Euro VI atveju) OBD sistem ą turinčių variklių 
šeimų skaičius varikli ų šeimoje  ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 311  
3.2.12.2.7.0.2. (Tik Euro VI atveju) OBD sistem ą turinčių variklių 
šeimų sąrašas (jeigu taikytina)  
3.2.12.2.7.0.3. (Tik Euro VI atveju) OBD sistem ą turinčių variklių 
šeimos, kuriai priklauso pirminis variklis ir (arba) 
variklių šeimos narys, numeris  
3.2.12.2.7.0.4. (Tik Euro VI atveju) gamintojo nuorodos į OBD 
sistemos dokumentus, privalomus pagal Reglamento 
(ES) Nr. 582/2011 5 straipsnio 4 dalies c punkt ą ir 9 
straipsnio 4 dal į ir nurodytus to reglamento X priede, 
reikalingus norint patvirtinti OBD sistem ą 
3.2.12.2.7.0.5. (Tik Euro VI atveju) jeigu taikytina, gamintojo nuoroda 
į variklio sistemai su OBD sistema montuoti skirtus 
dokumentus  
3.2.12.2.7.0.6. (Tik Euro VI atveju) jeigu taikytina, gamintojo nuoroda 
į dokument ų rinkinį, susijusį su patvirtintos variklio 
sistemos OBD sistemos montavimu transporto priemo ­
nėje“ 
x) 3.2.12.2.7.6.4.1 punkte įrašas „Nedidel ės galios transporto priemon ės“ 
pakeičiamas įrašu „Lengvieji krovininiai automobiliai“  
y) 3.2.12.2.8 punktas iš dalies kei čiamas taip:  
„3.2.12.2.8. Kita sistema:  “  
z) Pridedami šie nauji 3.2.12.2.8.2.3–3.2.12.2.8.2.5 punktai:  
„3.2.12.2.8.2.3. Raginimo imtis priemoni ų sistemos tipas: n ėra variklio 
pakartotinio užvedimo blokavimo po tam tikro užve ­
dimų skaičiaus / variklio užvedimo blokavimo papil ­
džius degal ų / degalų blokavimo / veikimo apribojimo  
3.2.12.2.8.2.4. Raginimo imtis priemoni ų sistemos aprašas  
3.2.12.2.8.2.5. Lygis, kurio užtenka vidutiniam atstumui, kur į 
transporto priemon ė nuvažiuoja su pilnu degal ų 
baku:  km“  
aa) Pridedamas šis naujas 3.2.12.2.8.4 punktas:  
„3.2.12.2.8.4. (Tik Euro VI atveju) OBD sistem ą turinčių variklių 
šeimų sąrašas (jeigu taikytina):  “  
bb) Pridedami šie nauji 3.2.12.2.10–3.2.12.2.11.8 punktai:  
„3.2.12.2.10. Periodiškai regeneruojama sistema: (toliau pateikti 
informacij ą apie kiekvien ą atskirą agregatą) 
3.2.12.2.10.1. Regeneracijos metodas arba sistema, aprašymas ir 
(arba) brėžinys:  
3.2.12.2.10.2. I tipo veikimo cikl ų arba lygiaver čių variklio 
bandymų stendo cikl ų skaičius tarp dviej ų ciklų, 
kai regeneravimo faz ės vyksta pagal s ąlygas, lygia ­
vertes I tipo bandymo s ąlygoms (D atstumas Regla ­
mento (ES) 2017/1151 XXI priedo 6 papildomo 
priedo 1 pried ėlio A6.App1/1 paveiksle arba, kai 
taikytina, JT EEK taisykl ės Nr. 83 13 priedo 
A13/1 paveiksle):  ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 312  
3.2.12.2.10.2.1. Taikytinas 1 tipo ciklas (nurodyti taikytin ą proce­
dūrą: XXI priedo 4 papildomas priedas arba JT 
EEK taisykl ė Nr. 83:  
3.2.12.2.10.3. Cikl ų skaičiaus tarp dviej ų ciklų, kai vyksta rege ­
neravimo faz ės, nustatymo metodo aprašymas:  
3.2.12.2.10.4. Apkrovos, b ūtinos, kad vykt ų regeneravimas, lygio 
nustatymo parametrai (t. y., temperat ūra, slėgis ir 
kt.): 
3.2.12.2.10.5. JT EEK taisykl ės Nr. 83 13 priedo 3.1 punkte apra ­ 
šyto bandymo metu taikomos sistemos apkrovos 
metodo aprašymas:  
3.2.12.2.11. Katalizinio keitiklio sistemos, naudojan čios sunau ­
dojamus reagentus (toliau pateikti informacij ą apie 
kiekvieną atskirą agregatą): yra / n ėra (  1 ) 
3.2.12.2.11.1. Reagento r ūšis ir koncentracija: …  
3.2.12.2.11.2. Įprastas reagento veikimo temperat ūros diapazonas:  
3.2.12.2.11.3. Tarptautinis standartas: …  
3.2.12.2.11.4. Reagento papildymo dažnumas: nuolat / atliekant 
techninę priežiūrą (jei taikoma):  
3.2.12.2.11.5. Reagento lygio indikatorius (aprašas ir vieta): …  
3.2.12.2.11.6. Reagento bakelis  
3.2.12.2.11.6.1. Talpa: …  
3.2.12.2.11.6.2. Šildymo sistema: taip / ne  
3.2.12.2.11.6.2.1. Aprašas arba paveikslas: …  
3.2.12.2.11.7. Reagento kontrol ės prietaisas: yra / n ėra (  1 ) 
3.2.12.2.11.7.1. Gamyklin ė markė: … 
3.2.12.2.11.7.2. Tipas: …  
3.2.12.2.11.8. Reagento purkštuvas (mark ė, tipas ir vieta): …“  
cc) 3.2.15.1 punktas iš dalies kei čiamas taip:  
„3.2.15.1. Tipo patvirtinimo numeris pagal Reglament ą (EB) 
Nr. 661/2009 (OL L 200, 2009 7 31, p. 1):  “  
dd) 3.2.16.1 punktas iš dalies kei čiamas taip:  
„3.2.16.1. Tipo patvirtinimo numeris pagal Reglament ą (EB) 
Nr. 661/2009 (OL L 200, 2009 7 31, p. 1):  “  ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 313  
ee) Pridedami šie nauji 3.2.20–3.2.20.2.4 punktai:  
„3.2.20. Duomenys apie šilumos kaupim ą 
3.2.20.1. Aktyvaus šilumos kaupimo įtaisas: taip / ne  
3.2.20.1.1. Entalpija … (J)  
3.2.20.2. Izoliacin ės medžiagos  
3.2.20.2.1. Izoliacin ė medžiaga: …  
3.2.20.2.2. Izoliacin ės medžiagos t ūris: …  
3.2.20.2.3. Izoliacin ės medžiagos mas ė: … 
3.2.20.2.4. Izoliavimo vieta: …“  
ff) 3.3 punktas iš dalies kei čiamas taip:  
„3.3. Elektros mašina“  
gg) 3.3.2 punktas iš dalies kei čiamas taip:  
„3.3.2. ĮEKS“  
hh) 3.4 punktas iš dalies kei čiamas taip:  
„3.4. Varomosios energijos keitikli ų deriniai“  
ii) 3.4.4 punktas iš dalies kei čiamas taip:  
„3.4.4. Energijos kaupimo įtaiso aprašas: ( ĮEKS, kondensatorius, 
smagratis arba generatorius)“  
jj) 3.4.4.5 punktas iš dalies kei čiamas taip:  
„3.4.4.5. Energija: .............................. (jei ĮEKS: įtampa ir galia 
Ah per 2 val.; jei kondensatorius:  J).“  
kk) 3.4.5 punktas iš dalies kei čiamas taip:  
„3.4.5. Elektros mašina (atskirai aprašyti kiekvienos elektros mašinos 
tipą)“ 
ll) 3.5 punktas iš dalies kei čiamas taip:  
„3.5. Gamintojo deklaruotos vert ės, susijusios su nustatytu išmetamu 
CO  2 kiekiu / degal ų sąnaudomis / elektros energijos s ąnaudomis / 
elektrine rida ir informacija apie ekologines naujoves (kai taiky ­
tina)(°)“  
mm) Pridedami šie nauji 3.5.7–3.5.8.3 punktai:  
„3.5.7. Gamintojo deklaruota vert ė 
3.5.7.1. Bandomosios transporto priemon ės parametrai  
3.5.7.1.1 VH  
3.5.7.1.1.1. Ciklin ės energijos reikm ės: … J  ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 314  
3.5.7.1.1.2. Kelio apkrovos koeficientai  
3.5.7.1.1.2.1. f0: ............. N  
3.5.7.1.1.2.2. f1: ............. N/(km/h)  
3.5.7.1.1.2.3. f2: ............. N/(km/h)  2 
3.5.7.1.2. VL (jei taikoma)  
3.5.7.1.2.1. Ciklin ės energijos reikm ės: … J  
3.5.7.1.2.2. Kelio apkrovos koeficientai  
3.5.7.1.2.2.1. f0: ............. N  
3.5.7.1.2.2.2. f1: ............. N/(km/h)  
3.5.7.1.2.2.3. f2: ............. N/(km/h)  2 
3.5.7.1.3. VM (jei taikoma)  
3.5.7.1.3.1. Ciklin ės energijos reikm ės: … J  
3.5.7.1.3.2. Kelio apkrovos koeficientai  
3.5.7.1.3.2.1. f0: ............. N  
3.5.7.1.3.2.2. f1: ............. N/(km/h)  
3.5.7.1.3.2.3. f2: ............. N/(km/h)  2 
3.5.7.2. Bendra išmetamo CO  2 masė 
3.5.7.2.1. Išmetamo CO  2 masė ICE atveju  
3.5.7.2.1.1. VH: .............................. g/km  
3.5.7.2.1.2. VL (jei taikoma): .................................. g/km  
3.5.7.2.2. OVC HEV ir NOVC HEV išmetamo CO  2 masė įkrovos 
palaikymo režimo s ąlygomis  
3.5.7.2.2.1. VH: .............................. g/km  
3.5.7.2.2.2. VL (jei taikoma): .................................. g/km  
3.5.7.2.2.3. VM (jei taikoma): .................................. g/km  
3.5.7.2.3. OVC HEV išmetamo CO  2 masė įkrovos naudojimo 
režimo sąlygomis  
3.5.7.2.3.1. VH: .............................. g/km  
3.5.7.2.3.2. VL (jei taikoma): .................................. g/km  
3.5.7.2.3.3. VM (jei taikoma): .................................. g/km  
3.5.7.3. Elektrifikuot ų transporto priemoni ų elektrinė rida ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 315  
3.5.7.3.1. Tik elektra varomos transporto priemon ės elektrin ė rida  
3.5.7.3.1.1. VH: .............................. km  
3.5.7.3.1.2. VL (jei taikoma): .................................. km  
3.5.7.3.2. Visa elektrin ė OVC HEV rida  
3.5.7.3.2.1. VH: .............................. km  
3.5.7.3.2.2. VL (jei taikoma): .................................. km  
3.5.7.3.2.3. VM (jei taikoma): .................................. km  
3.5.7.4. FCHV degal ų sąnaudos įkrovos palaikymo režimo s ąly­
gomis  
3.5.7.4.1. VH: .................... kg/100 km  
3.5.7.4.2. VL (jei taikoma): .................................. kg/100 km  
3.5.7.4.3. VM (jei taikoma): ......................... kg/100 km  
3.5.7.5. Elektrifikuot ų transporto priemoni ų elektros energijos 
sąnaudos  
3.5.7.5.1. Bendros tik elektra varomos transporto priemon ės elek­
tros energijos s ąnaudos  
3.5.7.5.1.1. VH: .......................... Wh/km  
3.5.7.5.1.2. VL (jei taikoma): .................................. Wh/km  
3.5.7.5.2. Elektros energijos s ąnaudos (bendros) įkrovos naudo ­
jimo režimo s ąlygomis, atsižvelgiant į naudingumo 
koeficient ą 
3.5.7.5.2.1. VH: .......................... Wh/km  
3.5.7.5.2.2. VL (jei taikoma): .................................. Wh/km  
3.5.7.5.2.3. VM (jei taikoma): .............................. Wh/km  
3.5.8. Transporto priemon ė, kurioje įdiegta ekologin ė naujovė, 
kaip apibr ėžta Reglamento (EB) Nr. 443/2009 12 
straipsnyje M1 kategorijos transporto priemoni ų atveju 
arba Reglamento (ES) Nr. 510/2011 12 straipsnyje N1 
kategorijos transporto priemoni ų atveju: taip / ne (  1 ) 
3.5.8.1. Bazin ės transporto priemon ės tipas / variantas / versija, 
kaip nurodyta Įgyvendinimo reglamento (ES) 
Nr. 725/2011 5 straipsnyje M1 kategorijos transporto 
priemonių atveju arba Įgyvendinimo reglamento (ES) 
Nr. 427/2014 5 straipsnyje N1 kategorijos transporto 
priemonių atveju (jei taikoma): .....................................  
3.5.8.2. Skirting ų ekologini ų naujovių sąveika: taip / ne (  1 ) ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 316  
3.5.8.3. Išmetam ųjų teršalų duomenys, susij ę su ekologini ų 
naujovių naudojimu (d ėl kiekvienos r ūšies bandom ų 
etaloninių degalų užpildoma atskira lentel ė) (w1)  
Ekologinės 
naujovės 
patvirtinimo 
sprendimas 
( w2 ) Ekologinės 
naujovės 
kodas (  w3 ) 1. Bazinės 
transporto 
priemonės 
išmetamo 
CO  2 kiekis 
(g/km)  2. Trans­
porto 
priemonės, 
kurioje 
įdiegta 
ekologinė 
naujovė, 
išmetamo 
CO  2 kiekis 
(g/km)  3. Bazinės 
transporto 
priemonės 
išmetamo 
CO  2 kiekis 
per 1 tipo 
bandymo 
ciklą ( w4 ) 4. Trans­
porto 
priemonės, 
kurioje 
įrengta 
ekologinė 
inovacija, 
išmetamo 
CO  2 kiekis 
per 1 tipo 
bandymo 
ciklą 5. Panaudos 
koeficientas 
(UF), t. y. 
technologijos 
naudojimo 
trukmė įpras­
tinėmis 
veikimo 
sąlygomis  Sumažėjęs 
išmetamo 
CO  2 kiekis 
((1 – 2) – 
(3 – 4))*5  
xxxx/201x  
Sumažėjęs bendras išmetamo CO  2 kiekis (g/km) (  w5 )“ 
nn) 4.4 punktas iš dalies kei čiamas taip:  
„4.4. Sankaba (-os):  “  
oo) Pridedami šie nauji 4.5.1.1–4.5.1.5 punktai:  
„4.5.1.1. Pagrindinis veikimo b ūdas: taip / ne (  1 ) 
4.5.1.2. Geriausias veikimo b ūdas (jei n ėra pagrindinio veikimo 
būdo): …  
4.5.1.3. Blogiausias veikimo b ūdas (jei n ėra pagrindinio veikimo 
būdo): …  
4.5.1.4. Didžiausias sukimo momentas: ............  
4.5.1.5. Sankab ų skaičius: ............ “  
pp) 4.6 punktas iš dalies kei čiamas taip:  
„4.6. Perdavimo skai čiai 
Pavara  Vidinis pavar ų 
perdavimo skai čius 
(variklio ir pavar ų dėžės 
išėjimo veleno s ūkių 
santykis)  Pagrindin ės pavaros 
perdavimo skai čius (-ai) 
(pavarų dėžės išėjimo 
veleno ir varom ųjų ratų 
sūkių santykis)  Bendras pavar ų perdavimo 
skaičius 
Aukščiausia CVT pavara  
1 
2 
3 
… 
Mažiausia CVT pavara 
Atbulinė pavara“  ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 317  
qq) 6.6–6.6.5 punktai pakei čiami taip:  
„6.6. Padangos ir ratai  
6.6.1. Padang ų ir (arba) rat ų derinys (-iai)  
6.6.1.1. Ašys  
6.6.1.1.1. 1 ašis: ............................  
6.6.1.1.1.1. Padang ų dydžio žymuo: ............  
6.6.1.1.1.2. Apkrovos indeksas: ............  
6.6.1.1.1.3. Grei čio kategorijos simbolis (  r ) ............  
6.6.1.1.1.4. Rato ratlankio dydis (-iai): ............  
6.6.1.1.1.5. Rato iškyša (-os): ............  
6.6.1.1.2. 2 ašis: ............................  
6.6.1.1.2.1. Padang ų dydžio žymuo: ............  
6.6.1.1.2.2. Apkrovos indeksas: ............  
6.6.1.1.2.3. Grei čio kategorijos simbolis: ............  
6.6.1.1.2.4. Rato ratlankio dydis (-iai): ............  
6.6.1.1.2.5. Rato iškyša (-os): ............  
ir t. t.  
6.6.1.2. Atsarginis ratas, jeigu yra: .............  
6.6.2. Didžiausia ir mažiausia ried ėjimo spindulio riba  
6.6.2.1. 1 ašis: ..................................... mm  
6.6.2.2. 2 ašis: ..................................... mm  
6.6.2.3. 3 ašis: ..................................... mm  
6.6.2.4. 4 ašis: ..................................... mm  
ir t. t.  
6.6.3. Transporto priemon ės gamintojo rekomenduojamas 
padangų slėgis: .............................. kPa  
6.6.4. Transporto priemon ės tipą atitinkantis ir gamintojo reko ­
menduotas priekin ės ir (arba) galin ės ašies grandin ės, 
padangų ir ratų derinys:  
6.6.5. Trumpas laikinam naudojimui skirto atsarginio elemento 
(jei jis yra) aprašas:  “  
rr) 9.1 punktas iš dalies kei čiamas taip:  
„9.1. Kėbulo tipas pagal Direktyvos 2007/46/EB II priedo C dalyje 
nustatytus kodus:  “  
ss) 9.9.2.1 punktas iš dalies kei čiamas taip:  
„9.9.2.1. Įtaiso tipas ir aprašymas:  “  ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 318  
Direktyvos 2007/46/EB II priedo pakeitimai  
2) II priedas iš dalies kei čiamas taip:  
a) Po II priedo B dalies 1.3.1 ir 3.3.1 punkt ų, kuriuose nustatyti M1 ir N1 
kategorijų transporto priemoni ų versijų kriterijai, tur ėtų būti įrašytas šis 
tekstas:  
„Užuot taikius h, i ir j kriterijus, gali b ūti atlikti visi versijai priskiriamos 
transporto priemoni ų grupės bandymai, susij ę su joms b ūdingo išmetamo 
CO  2 kiekio, elektros energijos s ąnaudų ir degalų sąnaudų apskaičiavimu 
pagal Reglamento (ES) 2017/1151 XXI priedo 6 papildomo priedo 
nuostatas. “ 
b) II priedo B dalies 3.3.1 punkto pabaigoje pridedamas šis tekstas:  
„k) unikalus naujovišk ų technologij ų paketas, kaip apibr ėžta Reglamento 
(EB) Nr. 510/2011 (*) 12 straipsnyje.  
___________  
(*) OL L 145, 2011 5 31, p. 1.“  
Direktyvos 2007/46/EB III priedo pakeitimai  
3) Direktyvos 2007/46/EEB III priedas iš dalies kei čiamas taip:  
a) 3–3.1.1 punktai iš dalies kei čiami taip:  
„3. VAROMOSIOS ENERGIJOS KEITIKLIS (k)  
3.1. Varomosios energijos keitiklio (-i ų) gamintojas:  
3.1.1. Gamintojo kodas (pažym ėtas ant varomosios energijos keitiklio 
arba naudojant kitas atpažinimo priemones):  “  
b) 3.2.1.8 punktas iš dalies kei čiamas taip:  
„3.2.1.8. Vardin ė variklio galia (n): ............ kW, kai s ūkių skaičius… 
min  –1 (gamintojo deklaruota vert ė)“ 
c) 3.2.12.2–3.2.12.2.1 punktai iš dalies kei čiami taip:  
„3.2.12.2. Taršos kontrol ės įtaisai (jei nenurodyti kituose skirsniuose)  
3.2.12.2.1. Katalizinis keitiklis“  
d) 3.2.12.2.1.11 punktas išbraukiamas.  
e) 3.2.12.2.1.11.6 ir 3.2.12.2.1.11.7 punktai išbraukiami.  
f) 3.2.12.2.2 punktas išbraukiamas ir pakei čiamas šiuo nauju punktu:  
„3.2.12.2.2.1. Deguonies jutiklis: taip / ne (  1 )“ 
g) 3.2.12.2.5 punktas iš dalies kei čiamas taip:  
„3.2.12.2.5. Degal ų garavimo išlak ų kontrolės sistema (tik benzino ir 
etanolio varikli ų): taip / ne (  1 )“ ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 319  
h) 3.2.12.2.8 punktas iš dalies kei čiamas taip:  
„3.2.12.2.8. Kita sistema“  
i) Pridedami šie nauji 3.2.12.2.10–3.2.12.2.10.1 punktai:  
„3.2.12.2.10. Periodiškai regeneruojama sistema: (toliau pateikti infor ­
maciją apie kiekvien ą atskirą agregatą) 
3.2.12.2.10.1. Regeneracijos metodas arba sistema, aprašymas ir (arba) 
brėžinys:  “  
j) Pridedamas šis naujas 3.2.12.2.11.1 punktas:  
„3.2.12.2.11.1. Reagento r ūšis ir koncentracija:  “  
k) 3.3 punktas iš dalies kei čiamas taip:  
„3.3. Elektros mašina“  
l) 3.3.2 punktas iš dalies kei čiamas taip:  
„3.3.2. ĮEKS“  
m) 3.4 punktas iš dalies kei čiamas taip:  
„3.4. Varomosios energijos keitikli ų deriniai“  
n) 3.5.4–3.5.5.6 punktai išbraukiami.  
o) 4.6 punktas iš dalies kei čiamas taip:  
„4.6. Perdavimo skai čiai 
Pavara  Vidinis pavar ų perdavimo 
skaičius (variklio ir pavar ų 
dėžės išėjimo veleno s ūkių 
santykis)  Pagrindin ės pavaros 
perdavimo skai čius (-ai) 
(pavarų dėžės išėjimo 
veleno ir varom ųjų ratų 
sūkių santykis)  Bendras pavar ų perdavimo 
skaičius 
Aukščiausia CVT pavara  
1 
2 
3 
… 
Mažiausia CVT pavara 
Atbulinė pavara“  
p) 6.6.1 punktas iš dalies kei čiamas taip:  
„6.6.1. Padang ų ir (arba) rat ų derinys (-iai)“  
q) 9.1 punktas iš dalies kei čiamas taip:  
„9.1. Kėbulo tipas pagal Direktyvos 2007/46/EB II priedo C dalyje nusta ­
tytus kodus: …“  ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 320  
Direktyvos 2007/46/EB VIII priedo pakeitimai  
4) Direktyvos 2007/46/EEB VIII priedas iš dalies kei čiamas taip:  
„VIII PRIEDAS  
BANDYM Ų REZULTATAI  
(Tipo patvirtinimo institucija užpildo ir prideda prie transporto priemon ės EB 
tipo patvirtinimo sertifikato)  
Kiekvienu atveju pateikiant informacij ą turi būti aiškiai nurodyta, kuriam 
variantui ar versijai ji taikoma. Su viena versija gali b ūti susijęs ne daugiau 
kaip vienas rezultatas. Ta čiau leidžiama apibendrinti kelet ą vienos versijos 
rezultatų, nurodant blogiausi ąjį. Pastaruoju atveju pastaboje nurodoma, kad 
prie punkt ų, pažymėtų (*), pateikiami tik blogiausio atvejo rezultatai.  
1. Garso lygio bandym ų rezultatai  
Suteikiant patvirtinim ą taikomo pagrindinio norminio akto ir 
naujausio norminio akto, kuriuo iš dalies kei čiamas pagrindinis 
norminis aktas, numeriai. Jeigu norminiame akte numatomi du arba 
daugiau įgyvendinimo etap ų, nurodomas ir įgyvendinimo etapas: … 
Variantas / versija:  …  …  …  
Važiuojant (dB(A)/E):  …  …  …  
Stovint (dB(A)/E):  …  …  …  
Kai (min  – 1 ): …  …  …  
2. Išmetam ųjų teršalų bandym ų rezultatai  
2.1. Motorini ų transporto priemoni ų, bandom ų pagal lengviesiems krovi ­
niniams automobiliams skirt ą bandymo proced ūrą, išmetami teršalai  
Nurodomas suteikiant patvirtinim ą taikomas naujausias norminis 
aktas, kuriuo iš dalies kei čiamas pagrindinis norminis aktas. Jeigu 
norminiame akte numatomi du arba daugiau įgyvendinimo etap ų, 
nurodomas ir įgyvendinimo etapas: .......................  
Degalai (  1 ) … (dyzelinas, benzinas, SND, GD, dvejopi degalai – 
benzinas / GD, SND, gamtin ės dujos / biometanas, mišr ūs degalai – 
benzinas / etanolis…)  
2.1.1. 1 tipo bandymas (  2 ), ( 3 ) (transporto priemoni ų išmetami teršalai per 
bandymo cikl ą po šalto variklio paleidimo)  
Vidutinės NEDC vert ės, didžiausios WLTP vert ės 
Variantas / versija:  …  …  …  
CO (mg/km)  …  …  …  
THC (mg/km)  …  …  …  ▼B 
( 1 ) Nurodyti apribojimus, jeigu jie taikomi degalams (pvz., L intervalo ar H intervalo 
gamtinių dujų atveju). 
( 2 ) Dvejop ų degalų transporto priemoni ų atveju abiej ų rūšių degalams užpildoma po atskir ą 
lentelę. 
( 3 ) Jeigu transporto priemon ės varomos mišriais degalais ir bandymas turi b ūti atliekamas 
naudojant abiej ų rūšių degalus pagal Reglamento (EB) Nr. 2017/1151 I priedo I.2.4 
paveikslą ir jei transporto priemon ės varomos dvejopais degalais arba vieneriopais dega ­
lais (SND arba GD / biometanu), vis ų bandymui naudojam ų skirtingų etalonini ų dujų 
atveju užpildoma po atskir ą lentelę, o papildomoje lentel ėje nurodomi gauti blogiausi 
rezultatai. Jeigu taikoma, remiantis JT EEK taisykl ės Nr. 83 12 priedo 3.1.4 punktu 
nurodoma, ar rezultatai buvo išmatuoti, ar apskai čiuoti.
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 321  
NMHC (mg/km)  …  …  …  
NO  x (mg/km)  …  …  …  
THC + NO  x (mg/km)  …  …  …  
Kietųjų dalelių masė 
(PM) (mg/km)  … …  …  
Dalelių skaičius (PN) 
(#/km) (  1 ) … …  …  
Pakoregavimo pagal aplinkos temperat ūrą bandymas (ATCT)  
ATCT šeima  Interpoliacijos šeima  Kelio apkrovos matricos 
šeima  
… …  …  
… …  …  
Šeimos pakoregavimo koeficientai (FCF)  
ATCT šeima  FCF  
… …  
… …  
2.1.2. 2 tipo bandymas (  1 ), ( 2 ) (tipui patvirtinti, atsižvelgiant į tinkamum ą 
eksploatuoti keliuose, b ūtini duomenys apie išmetam ųjų teršalų kiekį) 
2 tipas, mažo s ūkių skaičiaus tuščiąja eiga bandymas: 
Variantas / versija:  …  …  …  
CO (% tūrio) …  …  …  
Variklio s ūkių skaičius 
(min  –1 ) … …  …  
Variklio alyvos tempera ­
tūra (°C)  … …  …  
2 tipas, didelio s ūkių skaičiaus tuščiąja eiga bandymas: 
Variantas / versija:  …  …  …  
CO (% tūrio) …  …  …  
Lambda vert ė …  …  …  
Variklio s ūkių skaičius 
(min  –1 ) … …  …  
Variklio alyvos tempera ­
tūra (°C)  … …  …  ▼B 
( 1 ) Dvejop ų degalų transporto priemoni ų atveju abiej ų rūšių degalams užpildoma po atskir ą 
lentelę. 
( 2 ) Jeigu transporto priemon ės varomos mišriais degalais ir bandymas turi b ūti atliekamas 
naudojant abiej ų rūšių degalus pagal Reglamento (EB) Nr. 2017/1151 I priedo I.2.4 
paveikslą ir jei transporto priemon ės varomos dvejopais degalais arba vieneriopais dega ­
lais (SND arba GD / biometanu), vis ų bandymui naudojam ų skirtingų etalonini ų dujų 
atveju užpildoma po atskir ą lentelę, o papildomoje lentel ėje nurodomi gauti blogiausi 
rezultatai. Jeigu taikoma, remiantis JT EEK taisykl ės Nr. 83 12 priedo 3.1.4 punktu 
nurodoma, ar rezultatai buvo išmatuoti, ar apskai čiuoti.
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 322  
2.1.3. 3 tipas (karterio išmetam ų dujų kiekis): …  
2.1.4. 4 tipo bandymas (degal ų garavimo išlakos): … g per bandym ą 
2.1.5. 5 tipo bandymas (taršos mažinimo įtaisų ilgaamžiškumas):  
— Taikant sendinimo proced ūrą nuvažiuotas atstumas km (pvz., 
160 000 km): …  
— Nusid ėvėjimo koeficientas (DF): apskai čiuotas / nustatytas (  1 ) 
— Vertės: 
Variantas / versija:  …  …  …  
CO …  …  …  
THC  …  …  …  
NMHC  …  …  …  
NO  x … …  …  
THC + NO  x … …  …  
Kietųjų dalelių masė 
(PM)  … …  …  
Dalelių kiekis (PN) (  1 ) …  …  …  
2.1.6. 6 tipo bandymas (vidutinis išmetam ųjų teršalų kiekis esant žemai 
aplinkos temperat ūrai): 
Variantas / versija:  …  …  …  
CO (g/km)  …  …  …  
THC (g/km)  …  …  …  
2.1.7. OBD: taip / ne (  2 ) 
2.2. Varikli ų, bandom ų pagal sunkiesiems krovininiams automobiliams 
skirtą bandymo proced ūrą, išmetami teršalai.  
Nurodomas suteikiant patvirtinim ą taikomas naujausias norminis 
aktas, kuriuo iš dalies kei čiamas pagrindinis norminis aktas. Jeigu 
norminiame akte numatomi du arba daugiau įgyvendinimo etap ų, 
nurodomas ir įgyvendinimo etapas: …  
Degalai (  3 ) … (dyzelinas, benzinas, SND, GD, etanolis, …)  
2.2.1. ESC bandymo rezultatai (  4 ), ( 5 ), ( 6 ) 
Variantas / versija:  …  …  …  
CO (mg/kWh)  …  …  …  
THC (mg/kWh)  …  …  …  
NO  x (mg/kWh)  …  …  …  
NH  3 (ppm) (  1 ) …  …  …  ▼B 
( 1 ) Jei netaikoma, išbraukti. 
( 2 ) Jei netaikoma, išbraukti. 
( 3 ) Nurodyti apribojimus, jeigu jie taikomi degalams (pvz., L intervalo ar H intervalo 
gamtinių dujų atveju). 
( 4 ) Jei taikoma. 
( 5 ) Euro VI atveju ESC turi b ūti suprantamas kaip WHSC, o ETC – kaip WHTC. 
( 6 ) Jeigu susl ėgtomis gamtin ėmis dujomis ir SND varomi Euro VI varikliai bandomi naudo ­
jant skirtingus etaloninius degalus, kiekvienos r ūšies bandomiems etaloniniams degalams 
užpildoma po atskir ą lentelę.
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 323  
KD masė (mg/kWh)  …  …  …  
KD kiekis (#/kWh) (  1 ) …  …  …  
2.2.2. ELR bandymo rezultatai (  1 ) 
Variantas / versija:  …  …  …  
Dūmingumas: … m  – 1 … …  …  
2.2.3. ETC bandymo rezultatai (  3 ), ( 4 ) 
Variantas / versija:  …  …  …  
CO (mg/kWh)  …  …  …  
THC (mg/kWh)  …  …  …  
NMHC (mg/kWh) (  1 ) …  …  …  
CH  4 (mg/kWh) (  1 ) …  …  …  
NO  x (mg/kWh)  …  …  …  
NH  3 (ppm) (  1 ) …  …  …  
KD masė (mg/kWh)  …  …  …  
KD kiekis (#/kWh) (  1 ) …  …  …  
2.2.4. Tuš čiosios eigos bandymas (  4 ) 
Variantas / versija:  …  …  …  
CO (% tūrio) …  …  …  
Lambda vert ė ( 1 ) …  …  …  
Variklio s ūkių skaičius 
(min  –1 ) … …  …  
Variklio alyvos tempera ­
tūra (K)  … …  …  
2.3. Dyzelino d ūmai 
Nurodomas suteikiant patvirtinim ą taikomas naujausias norminis 
aktas, kuriuo iš dalies kei čiamas pagrindinis norminis aktas. Jeigu 
norminiame akte numatomi du arba daugiau įgyvendinimo etap ų, 
nurodomas ir įgyvendinimo etapas: …  
2.3.1. Laisvojo greit ėjimo režimu atlikto bandymo rezultatai 
Variantas / versija:  …  …  …  
Patikslinta sugerties 
koeficiento vert ė (m  – 1 ) … …  …  
Įprastas variklio s ūkių 
skaičius tuščiąja eiga  … …  …  
Didžiausias variklio s ūkių 
skaičius … …  …  
Alyvos temperat ūra 
(mažiausia / didžiausia)  … …  …  ▼B 
( 1 ) Jei taikoma. 
( 3 ) Euro VI atveju ESC turi b ūti suprantamas kaip WHSC, o ETC – kaip WHTC. 
( 4 ) Jeigu susl ėgtomis gamtin ėmis dujomis ir SND varomi Euro VI varikliai bandomi naudo ­
jant skirtingus etaloninius degalus, išbandyt ų kiekvienos r ūšies etalonini ų degalų atveju 
užpildoma po atskir ą lentelę. 
( 4 ) Jei taikoma.
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 324  
3. Išmetamo CO  2 kiekio, degal ų sąnaudų ir (arba) elektros energijos 
sąnaudų ir elektrin ės ridos bandym ų rezultatai  
Suteikiant patvirtinim ą taikomo pagrindinio norminio akto ir 
naujausio norminio akto, kuriuo iš dalies kei čiamas pagrindinis 
norminis aktas, numeriai: …  
3.1. Vidaus degimo varikliai, įskaitant ir įkraunamas iš vidaus hibridines 
elektrines transporto priemones (NOVC)  ( 1 ) ( 2 ) 
Variantas / versija:  …  …  …  
Išmetamo CO  2 masė (miesto s ąlygomis) (g/km)  …  …  …  
Išmetamo CO  2 masė (užmiesčio sąlygomis) (g/km)  …  …  …  
Išmetamo CO  2 masė (bendra) (g/km)  …  …  …  
Degalų sąnaudos (miesto s ąlygomis) (1/100 km) (  1 ) …  …  …  
Degalų sąnaudos (užmies čio sąlygomis) (1/100 km) (  2 ) …  …  …  
Degalų sąnaudos (bendros) (1/100 km) (  3 ) …  …  …  
( 1 ) Jeigu transporto priemon ės varomos GD ir H2GD, matavimo vienetas „l/100 km“ pakei čiamas matavimo vienetu „m  3 / 
100 km“, o jeigu vandeniliu – „kg/100 km“. 
( 2 ) Jeigu transporto priemon ės varomos GD ir H2GD, matavimo vienetas „l/100 km“ pakei čiamas matavimo vienetu „m  3 / 
100 km“, o jeigu vandeniliu – „kg/100 km“. 
( 3 ) Jeigu transporto priemon ės varomos GD ir H2GD, matavimo vienetas „l/100 km“ pakei čiamas matavimo vienetu „m  3 / 
100 km“, o jeigu vandeniliu – „kg/100 km“. 
Variantas / versijos (  1 ) …  
… …  
… …  
… …  
( 1 ) Interpoliacijos šeimos identifikatoriaus formatas pateikiamas 2017 m. birželio 1 d. Komisijos reglamento (ES) 2017/ 
1151, kuriuo papildomas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 715/2007 d ėl variklini ų transporto 
priemonių tipo patvirtinimo atsižvelgiant į išmetam ųjų teršalų kiekį iš lengv ųjų keleivini ų ir komercini ų transporto 
priemonių (Euro 5 ir Euro 6) ir d ėl transporto priemoni ų remonto ir prieži ūros informacijos prieigos, iš dalies kei čiama 
Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2007/46/EB, Komisijos reglamentas (EB) Nr. 692/2008 bei Komisijos regla ­
mentas (ES) Nr. 1230/2012 ir kuriuo panaikinamas Komisijos reglamentas (EB) Nr. 692/2008, XXI priedo 5 dalyje 
(OL L 175, 2017 7 7, p. 1). 
Kelio apkrovos matricos šeima (  1 ) Variantas / versijos…  
… …  
… …  
… …  
( 1 ) Kelio apkrovos matricos identifikatoriaus formatas pateikiamas Reglamento Nr. (ES) 2017/1151 XXI priedo 5 dalyje.  ▼B 
( 1 ) Jei taikoma. 
( 2 ) Išbandyt ų kiekvienos r ūšies etalonini ų degalų atveju užpildoma po atskir ą lentelę.
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 325  
Rezultatai:  Interpoliacijos šeimos identifikatorius  Kelio 
apkrovos 
matricos 
šeimos 
identifikator ­
ius 
VH VM (jei 
taikoma)  VL (jei 
taikoma)  VR (tipin ė 
transporto 
priemonė) 
Išmetamo CO  2 masė važiuojant MAŽU grei čiu (g/km)  …  …  …  
Išmetamo CO  2 masė važiuojant VIDUTINIU grei čiu 
(g/km)  … …  …  
Išmetamo CO  2 masė važiuojant DIDELIU grei čiu 
(g/km)  … …  …  
Išmetamo CO  2 masė važiuojant LABAI DIDELIU 
greičiu (g/km)  … …  …  
Išmetamo CO  2 masė (bendra) (g/km)  …  …  …  
Degalų sąnaudos važiuojant MAŽU grei čiu (l/ 
100 km, m  3 /100 km, kg/100 km)  … …  …  
Degalų sąnaudos važiuojant VIDUTINIU grei čiu (l/ 
100 km, m  3 /100 km, kg/100 km)  … …  …  
Degalų sąnaudos važiuojant DIDELIU grei čiu (l/ 
100 km, m  3 /100 km, kg/100 km)  … …  …  
Degalų sąnaudos važiuojant LABAI DIDELIU grei čiu 
(l/100 km, m  3 /100 km, kg/100 km)  … …  …  
Degalų sąnaudos (bendros) (l/100 km, m  3 /100 km, 
kg/100 km)  … …  …  
f0 …  …  …  
f1 …  …  …  
f2 …  …  …  
RR …  …  …  
Delta CD*A (jei taikoma, palyginti su išmetan čia daug 
teršalų VH);  … …  …  
Bandomoji mas ė …  …  …  
Pakartoti kiekvienos interpoliacijos arba kelio apkrovos matricos 
šeimos atveju.  
3.2. Įkraunamos iš išor ės hibridin ės elektrin ės transporto priemon ės 
(OVC)  ( 1 ) 
Variantas / versija:  …  …  …  
Išmetamo CO  2 masė (A sąlyga, bendra) (g/km)  …  …  …  
Išmetamo CO  2 masė (B sąlyga, bendra) (g/km)  …  …  …  ▼B 
( 1 ) Jei taikoma.
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 326  
Išmetamo CO  2 masė (svertinė, bendra) (g/km)  …  …  …  
Degalų sąnaudos (A s ąlyga, bendros) (l/100 km) (  g ) …  …  …  
Degalų sąnaudos (B s ąlyga, bendros) (l/100 km) (  g ) …  …  …  
Degalų sąnaudos (svertin ės, bendros) (l/100 km) (  g ) …  …  …  
Elektros energijos s ąnaudos (A s ąlyga, bendros) (Wh/km)  …  …  …  
Elektros energijos s ąnaudos (B s ąlyga, bendros) (Wh/km)  …  …  …  
Elektros energijos s ąnaudos (svertin ės ir bendros) (Wh/km)  …  …  …  
Vien elektrin ė rida (km)  …  …  …  
Interpoliacijos šeimos numeris  Variantas / versijos  
… …  
… …  
… …  
Kelio apkrovos matricos šeimos identifikatorius  Variantas / versijos  
… …  
… …  
… …  
Rezultatai:  Interpoliacijos šeimos identifikatorius  Kelio 
apkrovos 
matricos 
šeimos 
identifikator ­
ius 
VH VM (jei 
taikoma)  VL (jei 
taikoma)  VR 
Išmetamo CS CO  2 masė važiuojant MAŽU grei čiu (g/ 
km) … …  
Išmetamo CS CO  2 masė važiuojant VIDUTINIU 
greičiu (g/km)  … …  
Išmetamo CS CO  2 masės važiuojant DIDELIU grei čiu 
(g/km)  … …  
Išmetamo CO  2 masės važiuojant LABAI DIDELIU 
greičiu (g/km)  … …  
Išmetamo CS CO  2 masė (bendra) (g/km)  …  …  ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 327  
Rezultatai:  Interpoliacijos šeimos identifikatorius  Kelio 
apkrovos 
matricos 
šeimos 
identifikator ­
ius 
VH VM (jei 
taikoma)  VL (jei 
taikoma)  VR 
Išmetamo CD CO  2 masė (bendra) (g/km)  
Išmetamo CO  2 masė (svertinė, bendra) (g/km)  
CS degal ų sąnaudos važiuojant MAŽU grei čiu 
(1/100 km)  … …  
CS degal ų sąnaudos važiuojant VIDUTINIU grei čiu 
(1/100 km)  … …  
CS degal ų sąnaudos važiuojant DIDELIU grei čiu 
(1/100 km)  … …  
CS degalų sąnaudos važiuojant Labai DIDELIU grei čiu 
(1/100 km)  … …  
CS degal ų sąnaudos (bendros) (1/100 km)  …  …  
CS degal ų sąnaudos (bendros) (1/100 km)  …  …  
Degalų sąnaudos (svertin ės, bendros) (l/100 km)  …  …  
EC AC,svert.  … …  
EAER (bendros)  …  …  
EAER  mieste  … …  
f0 …  …  
f1 …  …  
f2 …  …  
RR …  …  
Delta CD*A (VL arba VM, palyginti su VH)  …  …  
Bandomoji mas ė …  …  
Tipinės transporto priemon ės priekinio susid ūrimo 
plotas (m  2 ) 
Pakartoti kiekvienos interpoliacijos šeimos atveju.  
3.3. Tik elektra varomos transporto priemon ės ( 1 ) 
Variantas / versija:  …  …  …  
Elektros energijos s ąnaudos (Wh/km)  …  …  …  
Rida (km)  …  …  …  ▼B 
( 1 ) Jei taikoma.
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 328  
Interpoliacijos šeimos numeris  Variantas / versijos  
… …  
… …  
… …  
Kelio apkrovos matricos šeimos identifikatorius  Variantas / versijos  
… …  
… …  
… …  
Rezultatai:  Interpoliacijos šeimos 
identifikatorius  Matricos 
šeimos 
identifikatorius  
VH VL  VR  
Elektros energijos s ąnaudos (bendros, Wh/km)  …  …  
Vien elektrin ė rida (bendra, km)  …  …  
Vien elektrin ė rida (mieste, km)  …  …  
f0 …  …  
f1 …  …  
f2 …  …  
RR …  …  
Delta CD*A (VL, palyginti su VH)  …  …  
Bandomoji mas ė …  …  
Tipinės transporto priemon ės priekinio susid ūrimo plotas 
(m 2 ) 
3.4. Vandenilio elementu varomos transporto priemon ės ( 1 ) 
Variantas / versija:  …  …  …  
Degalų sąnaudos (kg/100 km)  …  …  …  
Variantas / versija:  Variantas / versija:  
Degalų sąnaudos (bendros) (kg/100 km)  …  …  
f0 …  …  
f1 …  …  
f2 …  …  
RR …  …  
Bandomoji mas ė …  ▼B 
( 1 ) Jei taikoma.
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 329  
3.5. Rezultat ų ataskaita (-os), parengta naudojantis atitikties priemone 
pagal Įgyvendinimo reglament ą (EB) 2017/1152.  
Pakartoti kiekvienos interpoliacijos arba kelio apkrovos matricos 
šeimos atveju:  
Interpoliacijos šeimos identifikatorius arba kelio apkrovos matricos 
šeima (išnaša: „Tipo patvirtinimo numeris + interpoliacijos šeimos 
eilės numeris“]: …  
VH ataskaita: …  
VL ataskaita (jei taikoma): …  
VR: …  
4. Transporto priemoni ų, kuriose įdiegta ekologin ė naujovė (-ės), 
bandymų rezultatai  ( 1 ) ( 2 ) ( 3 ) 
Pagal Taisykl ę Nr. 83 (jei taikoma)  
Variantas / versija …  
Ekologinės 
naujovės 
patvirtinimo 
sprendimas (  1 ) Ekologinės 
naujovės 
kodas (  2 ) 1/I tipas 
(NEDC / 
WLTP)  1. Bazinės 
transporto 
priemonės 
išmetamo 
CO  2 kiekis 
(g/km)  2. Trans­
porto prie ­
monės, 
kurioje 
įdiegta 
ekologinė 
naujovė, 
išmetamo 
CO  2 kiekis 
(g/km)  3. Bazinės 
transporto 
priemonės 
išmetamo 
CO  2 kiekis 
per 1 tipo 
bandymo 
ciklą ( 3 ) 4. Transporto 
priemonės, 
kurioje įdiegta 
ekologinė 
naujovė, išme­
tamo CO  2 
kiekis per 1 
tipo bandymo 
ciklą (I priedo 
3.5.1.3 
punktas)  5. Naudin­
gumo koefi ­
cientas 
(UF), t. y. 
technolo­
gijos naudo ­
jimo trukm ė 
įprastinėmis 
veikimo 
sąlygomis  Sumažėjęs 
išmetamo 
CO  2 kiekis 
((1 – 2) – 
(3 – 4)) * 5  
xxx/201x  …  …  …  …  …  …  …  …  
… …  …  …  …  …  …  …  …  
… …  …  …  …  …  …  …  …  
Sumažėjęs bendras išmetamo CO  2 kiekis taikant NEDC (g/km) (  4 ) …  
( 1 ) ( h4 ) Komisijos sprendimo, kuriuo patvirtinama ekologin ė naujovė, numeris. 
( 2 ) ( h5 ) Priskirtas Komisijos sprendimu, kuriuo patvirtinama ekologin ė naujovė. 
( 3 ) ( h6 ) Jeigu vietoj 1 tipo bandymo ciklo taikomas modeliavimo metodas, tipo patvirtinimo institucijai pritarus ši vert ė turi 
būti modeliavimo metodu gauta vert ė. 
( 4 ) ( h7 ) Dėl visų atskirų I tipo ekologini ų inovacijų bendrai sumaž ėjęs išmetamo CO  2 kiekis pagal JT EEK taisykl ę Nr. 83.  
Pagal Reglamento (EB) 2017/1151 XXI pried ą (jei taikoma)  
Variantas / versija …  
Ekologinės 
naujovės 
patvirtinimo 
sprendimas (  1 ) Ekologinės 
naujovės 
kodas (  2 ) 1/I tipo 
ciklas 
(NEDC / 
WLTP)  1. Bazinės 
transporto 
priemonės 
išmetamo 
CO  2 kiekis 
(g/km)  2. Trans­
porto prie ­
monės, 
kurioje 
įdiegta 
ekologinė 
naujovė, 
išmetamo 
CO  2 kiekis 
(g/km)  3. Bazinės 
transporto 
priemonės 
išmetamo 
CO  2 kiekis 
per 1 tipo 
bandymo 
ciklą ( 3 ) 4. Transporto 
priemonės, 
kurioje įrengta 
ekologinė 
inovacija, 
išmetamo CO  2 
kiekis per 1 
tipo bandymo 
ciklą 5. Naudin­
gumo koefi ­
cientas 
(UF), t. y. 
technolo­
gijos naudo ­
jimo trukm ė 
įprastinėmis 
veikimo 
sąlygomis  Sumažėjęs 
išmetamo 
CO  2 kiekis 
((1 – 2) – 
(3 – 4)) * 5  
xxx/201x  …  …  …  …  …  …  …  …  ▼B 
( 1 ) ( h1 ) Kiekvieno varianto ir (arba) versijos atveju užpildoma po atskir ą lentelę. 
( 2 ) ( h2 ) Kiekvienos išbandytos r ūšies etalonini ų degalų atveju užpildoma po atskir ą lentelę. 
( 3 ) ( h3 ) Prireikus lentel ę galima išpl ėsti, kiekvienai atskirai ekologinei naujovei skiriant po 
papildom ą eilutę.
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 330  
Variantas / versija …  
Ekologinės 
naujovės 
patvirtinimo 
sprendimas (  1 ) Ekologinės 
naujovės 
kodas (  2 ) 1/I tipo 
ciklas 
(NEDC / 
WLTP)  1. Bazinės 
transporto 
priemonės 
išmetamo 
CO  2 kiekis 
(g/km)  2. Trans­
porto prie ­
monės, 
kurioje 
įdiegta 
ekologinė 
naujovė, 
išmetamo 
CO  2 kiekis 
(g/km)  3. Bazinės 
transporto 
priemonės 
išmetamo 
CO  2 kiekis 
per 1 tipo 
bandymo 
ciklą ( 3 ) 4. Transporto 
priemonės, 
kurioje įrengta 
ekologinė 
inovacija, 
išmetamo CO  2 
kiekis per 1 
tipo bandymo 
ciklą 5. Naudin­
gumo koefi ­
cientas 
(UF), t. y. 
technolo­
gijos naudo ­
jimo trukm ė 
įprastinėmis 
veikimo 
sąlygomis  Sumažėjęs 
išmetamo 
CO  2 kiekis 
((1 – 2) – 
(3 – 4)) * 5  
… …  …  …  …  …  …  …  …  
… …  …  …  …  …  …  …  …  
Sumažėjęs bendras išmetamo CO  2 kiekis taikant WLTP (g/km) (  4 ) 
( 1 ) ( h4 ) Komisijos sprendimo, kuriuo patvirtinama ekologin ė naujovė, numeris. 
( 2 ) ( h5 ) Priskirtas Komisijos sprendimu, kuriuo patvirtinama ekologin ė naujovė. 
( 3 ) ( h6 ) Jeigu vietoj 1 tipo bandymo ciklo taikomas modeliavimo metodas, tipo patvirtinimo institucijai pritarus ši vert ė turi 
būti modeliavimo metodu gauta vert ė. 
( 4 ) ( h7 ) Dėl visų atskirų 1 tipo ekologini ų inovacijų bendrai sumaž ėjęs išmetamo CO  2 kiekis pagal Reglamento (ES) 2017/ 
1151 XXI priedo 4 papildom ą priedą. 
4.1. Bendrasis ekologin ės naujovės (-ių) kodas  ( 1 ): … 
Aiškinamosios pastabos  
( h ) Ekologin ės inovacijos.  
___________  
( 1 ) (  h8 ) Bendrąjį ekologin ės inovacijos (- ų) kodą sudaro šie elementai, 
atskirti tuš čiais tarpais: 
— VII priede nurodytas patvirtinimo institucijos kodas; 
— atskiras kiekvienos transporto priemon ėje įdiegtos ekologin ės 
inovacijos kodas, nurodytas chronologine Komisijos patvirtinimo 
sprendimų tvarka. 
(Pvz. bendrasis Vokietijos tipo patvirtinimo institucijos patvirtin ­
toje transporto priemon ėje įdiegtų trijų ekologini ų inovacij ų, 
chronologiškai patvirtint ų kaip 10, 15 ir 16, kodas tur ėtų būti 
„e1 10 15 16“.)“  
Direktyvos 2007/46/EB IX priedo pakeitimai  
5) Direktyvos 2007/46/EB IX priedas pakei čiamas taip:  
„IX PRIEDAS  
EB ATITIKTIES SERTIFIKATAS  
0. TIKSLAI  
Atitikties sertifikatas – transporto priemon ės gamintojo pareiškimas 
pirkėjui, siekiant j į patikinti, kad įsigyta transporto priemon ė atitinka 
teisės aktus, galiojusius Europos S ąjungoje tuo metu, kai ji buvo paga ­
minta.  
Atitikties sertifikatu taip pat siekiama sudaryti s ąlygas valstybi ų narių 
kompetentingoms institucijoms atlikti transporto priemoni ų registracij ą 
nereikalaujant iš pareišk ėjo papildom ų techninių dokument ų. 
Todėl atitikties sertifikate taip pat reik ėtų nurodyti:  
a) transporto priemon ės identifikavimo numer į; ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 331  
b) tikslias transporto priemon ės technines charakteristikas, t. y. darant 
įvairius įrašus neleidžiama nurodyti reikšmi ų intervalų. 
1. BENDRASIS APRAŠAS  
1.1. Atitikties sertifikatas turi b ūti sudarytas iš dviej ų dalių: 
a) 1 PUS ĖS, kurioje pateikiamas gamintojo atitikties pareiškimas; vis ų 
kategorijų transporto priemon ėms taikomas tas pats pavyzdys;  
b) 2 PUS ĖS – transporto priemon ės pagrindini ų charakteristik ų techninio 
aprašo. Pavyzdžio 2 pus ė pritaikyta tam tikr ų kategorij ų transporto 
priemonėms. 
1.2. Nustatoma, kad atitikties sertifikato didžiausias formatas yra A4 (210 × 
297 mm) arba jo aplanko didžiausias formatas yra A4.  
1.3. Nepažeidžiant 0 skirsnio b dalies nuostat ų, antrojoje dalyje nurodomos 
reikšmės ir vienetai, pateikiami tipo patvirtinimo dokumentuose pagal 
atitinkamus norminius teis ės aktus. Atliekant gamybos atitikties patikras, 
reikšmės tikrinamos vadovaujantis atitinkamuose norminiuose teis ės 
aktuose nustatyta metodika. Atsižvelgiama į tais norminiais aktais nusta ­
tytus leidžiamuosius nuokrypius.  
2. SPECIALIOSIOS NUOSTATOS  
2.1. Atitikties sertifikato (komplektini ų transporto priemoni ų) A pavyzdys 
taikomas transporto priemon ėms, kurias keliuose galima eksploatuoti 
nereikalaujant atlikti papildom ų patvirtinimo veiksm ų. 
2.2. Atitikties sertifikato (sukomplektuot ų transporto priemoni ų) B pavyzdys 
taikomas transporto priemon ėms, kurios patvirtintos atlikus papildomus 
veiksmus.  
Tai įprastas pakopin ės tipo tvirtinimo proced ūros rodiklis (pvz., antrojo 
etapo gamintojas autobus ą pagamina, naudodamas transporto priemon ės 
gamintojo pagamint ą važiuokl ę). 
Trumpai aprašomi papildomi elementai, prid ėti taikant pakopin ę tvirti­
nimo tvark ą. 
2.3. Atitikties sertifikato (nekomplektini ų transporto priemoni ų) C pavyzdys 
taikomas transporto priemon ėms, kurioms patvirtinti b ūtina atlikti papil ­
domus veiksmus (pvz., sunkvežimi ų važiuokl ės). 
Atitikties sertifikatai, taikomi N kategorijos transporto priemon ėms, kurių 
važiuoklė yra su kabina, išskyrus puspriekabi ų vilkikus, turi atitikti C 
pavyzdį. 
I DALIS  
KOMPLEKTIN ĖS IR SUKOMPLEKTUOTOS TRANSPORTO 
PRIEMON ĖS 
A1 PAVYZDYS. 1-OJI PUS Ė 
KOMPLEKTIN ĖS TRANSPORTO PRIEMON ĖS 
EB ATITIKTIES SERTIFIKATAS  
1– oji pus ė 
Toliau pasiraš ęs asmuo [… ( vardas, pavard ė ir pareigos )] patvirtina, kad 
transporto priemon ė: 
0.1. Gamyklin ė markė (gamintojo prekybinis pavadinimas): …  ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 332  
0.2. Tipas: …  
— Variantas (  a ): …  
— Versija (  a ): …  
0.2.1. Prekybinis pavadinimas: …  
0.4. Transporto priemon ės kategorija: …  
0.5. Bendrov ės pavadinimas ir gamintojo adresas: …  
0.6. Identifikavimo lenteli ų tvirtinimo vieta ir metodas: …  
Transporto priemon ės identifikavimo numerio vieta: …  
0.9. Gamintojo atstovo (jeigu jis yra) pavadinimas ir adresas: …  
0.10. Transporto priemon ės identifikavimo numeris: …  
visais poži ūriais atitinka tip ą, aprašytą patvirtinimo sertifikate ( … tipo patvir ­
tinimo, įskaitant išpl ėtimą, numeris ), išduotame ( … išdavimo data ), ir 
galima atlikti jos nuolatin ę registracij ą valstybėse narėse, kuriose eismas 
vyksta dešini ąja arba kairi ąja (  b ) puse, o spidometrui ir odometrui naudojami 
metrinės arba imperin ės ( c ) sistemos matavimo vienetai (jeigu taikoma) (  d ). 
(Vieta) (data): …  (Parašas): …  
A2 PAVYZDYS. 1-OJI PUS Ė 
PATVIRTINTAS MAŽOMIS SERIJOMIS GAMINAM Ų KOMPLEKTINI Ų 
TRANSPORTO PRIEMONI Ų TIPAS  
[Metai]  [Eil ės numeris]  
EB ATITIKTIES SERTIFIKATAS  
1– oji pus ė 
Toliau pasiraš ęs asmuo [… ( vardas, pavard ė ir pareigos )] patvirtina, kad 
transporto priemon ė: 
0.1. Gamyklin ė markė (gamintojo prekybinis pavadinimas): …  
0.2. Tipas: …  
— Variantas (  a ): …  
— Versija (  a ): …  
0.2.1. Prekybinis pavadinimas: …  
0.4. Transporto priemon ės kategorija: …  
0.5. Bendrov ės pavadinimas ir gamintojo adresas: …  
0.6. Identifikavimo lenteli ų tvirtinimo vieta ir metodas: …  
Transporto priemon ės identifikavimo numerio vieta: …  ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 333  
0.9. Gamintojo atstovo (jeigu jis yra) pavadinimas ir adresas: …  
0.10. Transporto priemon ės identifikavimo numeris: …  
visais poži ūriais atitinka tip ą, aprašytą patvirtinimo sertifikate ( … tipo patvir ­
tinimo, įskaitant išpl ėtimą, numeris ), išduotame ( … išdavimo data ), ir 
galima atlikti jos nuolatin ę registracij ą valstybėse narėse, kuriose eismas 
vyksta dešini ąja arba kairi ąja (  b ) puse, o spidometrui ir odometrui naudojami 
metrinės arba imperin ės ( c ) sistemos matavimo vienetai (jeigu taikoma) (  d ). 
(Vieta) (data): …  (Parašas): …  
B PAVYZDYS. 1-OJI PUS Ė 
SUKOMPLEKTUOTOS TRANSPORTO PRIEMON ĖS 
EB ATITIKTIES SERTIFIKATAS  
1– oji pus ė 
Toliau pasiraš ęs asmuo [… ( vardas, pavard ė ir pareigos )] patvirtina, kad 
transporto priemon ė: 
0.1. Gamyklin ė markė (gamintojo prekinis pavadinimas): …  
0.2. Tipas: …  
— Variantas (  a ): …  
— Versija (  a ): …  
0.2.1. Prekybinis pavadinimas: …  
0.2.2. Jei tai yra transporto priemon ės, dėl kurių yra suteiktas pakopinis tipo 
patvirtinimas, bazin ės ir (arba) ankstesni ų pakopų transporto prie ­
monės tipo patvirtinimo informacija (su kiekviena pakopa susijusios 
informacijos s ąrašas):  
— Tipas: …  
— Variantas (  a ): …  
— Versija (  a ): …  
Tipo patvirtinimo numeris, išpl ėtimo numeris …  
0.4. Transporto priemon ės kategorija: …  
0.5. Bendrov ės pavadinimas ir gamintojo adresas: …  
0.5.1. Jei tai yra transporto priemon ės, dėl kurių yra suteiktas pakopinis tipo 
patvirtinimas, bazin ės ir (arba) ankstesn ės pakopos (- ų) transporto 
priemonės gamintojo pavadinimas ir adresas…  
0.6. Identifikavimo lenteli ų tvirtinimo vieta ir metodas: …  
Transporto priemon ės identifikavimo numerio vieta: …  
0.9. Gamintojo atstovo (jeigu jis yra) pavadinimas ir adresas: …  ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 334  
0.10. Transporto priemon ės identifikavimo numeris: …  
a) buvo taip sukomplektuota ir pakeista (  1 ): … ir  
b) visais poži ūriais atitinka tip ą, aprašytą patvirtinimo sertifikate ( … tipo 
patvirtinimo, įskaitant išpl ėtimą, numeris ), išduotame ( … išdavimo 
data), ir 
c) galima atlikti jos nuolatin ę registracij ą valstybėse narėse, kuriose 
eismas vyksta dešini ąja arba kairi ąja (  b ) puse, o spidometrui ir 
odometrui naudojami metrin ės arba imperin ės ( c ) sistemos matavimo 
vienetai (jeigu taikoma) (  d ). 
(Vieta) (data): …  (Parašas): …  
Priedai: Atitikties sertifikatas, pateikiamas kiekvienu ankstesniu gamybos 
etapu.  
2– OJI PUS Ė 
M1 KATEGORIJOS TRANSPORTO PRIEMON Ė 
(komplektin ės ir sukomplektuotos transporto priemon ės) 
2– oji pus ė 
Bendrosios konstrukcijos charakteristikos  
1. Ašių skaičius: … ir rat ų skaičius: …  
3. Varomosios ašys (skai čius, vieta, j ų tarpusavio sujungimas) … …  
Pagrindiniai matmenys  
4. Važiuokl ės bazė ( e ): … mm  
4.1. Atstumas tarp gretim ų ašių: 
1–2: … mm  
2–3: … mm  
3–4: … mm  
5. Ilgis: … mm  
6. Plotis: … mm  
7. Aukštis: … mm  
Masės vertės 
13. Parengtos eksploatuoti transporto priemon ės masė: … kg  
13.2. Faktin ė transporto priemon ės masė: … kg  
16. Didžiausia techniškai leidžiama mas ė 
16.1. Didžiausia techniškai leidžiama pakrautos transporto priemon ės masė: 
… kg  
16.2. Kiekvienai ašiai tenkanti techniškai leidžiama mas ė: 
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg ir t. t.  ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 335  
16.4. Transporto priemoni ų junginio didžiausia techniškai leidžiama mas ė: 
… kg  
18. Velkamosios transporto priemon ės didžiausia techniškai leidžiama 
masė, jei tai:  
18.1. Priekaba su gr ąžulu: … kg  
18.3. Centrin ės ašies priekaba: … kg  
18.4. Priekaba be stabdži ų: … kg  
19. Didžiausia techniškai leidžiama vertikali statin ė masė sukabinimo 
taške: … kg  
Variklis  
20. Variklio gamintojas: …  
21. Variklio kodas, pažym ėtas ant variklio: …  
22. Veikimo principas: …  
23. Tik elektra varoma: taip / ne (  1 ) 
23.1. Hibridin ės [elektrin ės] transporto priemon ės kategorija: OVC- 
HEV/NOVC-HEV/OVC-FCHV/ NOVC-FCHV (  1 ) 
24. Cilindr ų skaičius ir jų išdėstymas …  
25. Variklio darbinis t ūris: … cm  3 
26. Degalai: dyzelinas / benzinas / SND / susl ėgtos gamtin ės dujos ir 
biometanas / suskystintos gamtin ės dujos / etanolis / biodyzelinas / 
vandenilis (  1 ) 
26.1. Vieneriopi degalai / dvejopi degalai / mišr ūs degalai / dvejop ų degalų 
vienalaikis naudojimas (  1 ) 
26.2. (Tik dvejop ų degalų vienalaikis naudojimas) 1A tipas / 1B tipas / 2A 
tipas / 2B tipas / 3B tipas (  1 ) 
27. Didžiausia galia  
27.1. Didžiausia naudingoji galia (  g ): … kW esant … min  –1 (vidaus degimo 
variklis) (  1 ) 
27.2. Didžiausioji valandin ė galia: … kW (elektrinis variklis) (  1 ) ( s ) 
27.3. Didžiausia naudingoji galia: … kW (elektrinis variklis) (  1 ) ( s ) 
27.4. Didžiausioji 30 minu čių galia: … kW (elektrinis variklis) (  1 ) ( s ) 
Didžiausias greitis  
29. Didžiausias greitis: … km/h  
Ašys ir pakaba  
30. Ašies (-i ų) tarpvėžė: 
1. … mm  
2. … mm  
3. … mm  
35. Padangos ir (arba) rato derinys, ir (arba) ried ėjimo varžos klas ė (jei 
taikoma) (  h ): …  
Stabdžiai  
36. Priekaba su mechaniniais, elektriniais, pneumatiniais ir (arba) hidrauli ­
niais stabdžiais (  1 ) ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 336  
Kėbulas  
38. Kėbulo kodas (  i ): …  
40. Transporto priemon ės spalva (  j ): …  
41. Dur ų skaičius ir konfig ūracija: …  
42. Sėdimųjų vietų (taip pat ir vairuotojo) skai čius (  k ): …  
42.1. Sėdimoji vieta (-os), skirta naudoti tik transporto priemonei stovint: …  
42.3. Ne įgaliųjų vežimėliams skirt ų vietų skaičius: …  
Aplinkosauginis veiksmingumas  
46. Garso lygis  
— Stovint: … dB(A), kai variklio s ūkių skaičius … min  –1 
— Važiuojant: … dB(A)  
47. Išmetam ųjų teršalų lygis (  l ): Euro …  
47.1. Išmetam ųjų teršalų bandymo kriterijai  
47.1.1. Bandomoji mas ė (kg) …  
47.1.2. Priekin ės dalies plotas (m  2 ): …  
47.1.3. Kelio apkrovos koeficientai  
47.1.3.0. f0, N:  
47.1.3.1. f1, N/(km/h):  
47.1.3.2. f2, N/(km/h)  2 
48. Išmetamieji teršalai (  m ) ( m1 ) ( m2 ): 
Taikomo pagrindinio teis ės akto ir naujausio iš dalies kei čiančio 
teisės akto numeris: …  
1.1. Bandymo proced ūra: I tipas arba ESC (  1 ) 
CO: … … HC: … …. NOx: … … HC + NOx: … … 
Kietosios dalel ės: …..  
Dūmų neskaidrumas (ELR): … (m  –1 ) 
1.2. Bandymo proced ūra: 1 tipas (vidutin ės NEDC vert ės, didžiau ­
sios WLTP vert ės) arba WHSC (EURO VI) (  1 ) 
CO: … THC: … NMHC: … NO  x : … THC + NO  x : … NH  3 : 
… Kietosios dalel ės (masė): …  
Dalelės (skaičius): …  
2.1. Bandymo proced ūra: ETC (jei taikoma)  
CO: … NO  x : … NMHC: … THC: … CH  4 : … Kietosios 
dalelės: … ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 337  
2.2. Bandymo proced ūra: WHTC (EURO VI)  
CO: … NO  x : … NMHC: … THC: … CH  4 : … NH  3 : … 
Kietosios dalel ės (masė): … Dalel ės (skaičius): …  
48.1. Patikslinta sugerties koeficiento vert ė (dūmų): … (m  –1 ) 
49. Išmetamo CO  2 kiekis, degal ų sąnaudos, elektros energijos s ąnau­
dos (  m ) ( r ): 
1. Visos j ėgos pavara varomos transporto priemon ės, išskyrus tik 
elektra varomas transporto priemones (jei taikoma)  
NEDC vert ės Išmetamo CO  2 kiekis  Degalų sąnaudos, jei išmetam ųjų teršalų kiekio 
nustatymo bandymas atliekamas pagal Reglament ą 
(EB) Nr. 692/2008  
Miesto sąlygomis (  1 ): … g/km  … l/100 km arba m  3 /100 km, arba 
kg/100 km (  1 ) 
Užmiesčio sąlygomis (  1 ): … g/km  l/100 km arba m  3 /100 km, arba 
kg/100 km (  1 ) 
Bendros (  1 ): … g/km  … l/100 km arba m  3 /100 km, arba 
kg/100 km (  1 ) 
Svertinės ( 1 ), bendros  … g/km  … l/100 km arba m  3 /100 km, arba 
kg/100 km  
Nuokrypio koeficientas (jei 
taikoma)  
Patikros koeficientas (jei 
taikoma)  1 arba 0  
2. Tik elektra varomos transporto priemon ės ir iš išor ės įkrau­
namos (OVC) hibridin ės elektrin ės transporto priemon ės 
Elektros energijos s ąnaudos 
(svertinės, bendros (  1 )) … Wh/km  
Elektrinė rida  … km  
3. Transporto priemon ė, kurioje įdiegta ekologin ė naujovė(s): 
taip / ne (  1 ) 
3.1. Bendrasis ekologin ės naujovės (-ių) kodas (  p1 ): …  
3.2. Dėl ekologin ės naujovės (-ių) sumažėjęs bendras išmetamo 
CO  2 kiekis (  p2 ) (nurodyti atskirai kiekvienos išbandytos r ūšies 
etaloninių degalų atveju):  
3.2.1. Taikant NEDS sumaž ėjęs kiekis: …g/km (jei taikoma)  
3.2.2. Taikant WLTP sumaž ėjęs kiekis: …g/km (jei taikoma)  
4. Visos j ėgos pavara varomos transporto priemon ės, išskyrus tik 
elektra varomas transporto priemones, vadovaujantis Regla ­
mentas (ES) 2017/1151 (jei taikoma).  
WLTP vert ės Išmetamo CO  2 kiekis  Degal ų sąnaudos  
Mažos (  1 ): … g/km  … l/100 km arba m  3 /100 km, arba 
kg/100 km (  1 ) 
Vidutinės ( 1 ): … g/km  … l/100 km arba m  3 /100 km, arba 
kg/100 km (  1 ) 
Didelės ( 1 ): … g/km  … l/100 km arba m  3 /100 km, arba 
kg/100 km (  1 ) 
Labai didel ės ( 1 ): … g/km  … l/100 km arba m  3 /100 km, arba 
kg/100 km (  1 ) ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 338  
WLTP vert ės Išmetamo CO  2 kiekis  Degal ų sąnaudos  
Bendros:  … g/km  … l/100 km arba m  3 /100 km, arba 
kg/100 km (  1 ) 
Svertinės, bendros (  1 ) … g/km  … l/100 km arba m  3 /100 km, arba 
kg/100 km (  1 ) 
5. Tik elektra varomos transporto priemon ės ir iš išor ės įkrau­
namos (OVC) hibridin ės elektrin ės transporto priemon ės 
vadovaujantis Reglamentu (ES) 2017/1151 (jei taikoma).  
5.1. Tik elektra varomos transporto priemon ės 
Elektros energijos s ąnaudos  … Wh/km  
Elektrinė rida  … km  
Elektrinė rida mieste  … km  
5.2. OVC hibridin ės elektrin ės transporto priemon ės 
Elektros energijos s ąnaudos 
(EC  AC,svert.  ) … Wh/km  
Elektrinė rida (EAER)  … km  
Elektrinė rida mieste (EAER 
mieste)  … km  
Kita 
51. Specialios paskirties transporto priemon ės: žymėjimas vadovaujantis II 
priedo 5 skirsniu: …  
52. Pastabos (  n ): …  
Papildomi padang ų ir (arba) rat ų deriniai: techniniai parametrai (be nuorodos į 
RR) 
2– OJI PUS Ė 
M2 KATEGORIJOS TRANSPORTO PRIEMON Ė 
(komplektin ės ir sukomplektuotos transporto priemon ės) 
2– oji pus ė 
Bendrosios konstrukcijos charakteristikos  
1. Ašių skaičius: … ir rat ų skaičius: …  
1.1. Ašių su sudvejintais ratais skai čius ir pad ėtis: …  
2. Vairuojamosios ašys (skai čius ir vieta): …  
3. Varomosios ašys (skai čius, vieta, j ų tarpusavio sujungimas) … …  
Pagrindiniai matmenys  
4. Važiuokl ės bazė ( e ): … mm  
4.1. Atstumas tarp gretim ų ašių: 
1–2: … mm  
2–3: … mm  
3–4: … mm  ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 339  
5. Ilgis: … mm  
6. Plotis: … mm  
7. Aukštis: … mm  
9. Atstumas tarp transporto priemon ės priekio ir sukabinimo įtaiso centro: 
… mm  
12. Galin ė iškyša: … mm  
Masės vertės 
13. Parengtos eksploatuoti transporto priemon ės masė: … kg  
13.1. Šios mas ės pasiskirstymas tarp aši ų: 
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg ir t. t.  
13.2. Faktin ė transporto priemon ės masė: … kg  
16. Didžiausia techniškai leidžiama mas ė 
16.1. Didžiausia techniškai leidžiama pakrautos transporto priemon ės masė: 
… kg  
16.2. Kiekvienai ašiai tenkanti techniškai leidžiama mas ė: 
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg ir t. t.  
16.3. Kiekvienai aši ų grupei tenkanti techniškai leidžiama mas ė: 
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg ir t. t.  
16.4. Transporto priemoni ų junginio didžiausia techniškai leidžiama mas ė: 
… kg  
17. Vidaus ir (arba) tarptautin ėms vežimo operacijoms skirtos transporto 
priemonės numatoma registravimo ir (arba) eksploatavimo didžiausia 
leidžiama mas ė ( 1 ) ( o ) 
17.1. Pakrautos transporto priemon ės numatoma registravimo ir (arba) 
eksploatavimo didžiausia leidžiama mas ė: … kg  
17.2. Kiekvienai ašiai tenkanti pakrautos transporto priemon ės numatoma 
registravimo ir (arba) eksploatavimo didžiausia leidžiama mas ė: 
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg ir t. t.  ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 340  
17.3. Kiekvienai aši ų grupei tenkanti pakrautos transporto priemon ės numa­
toma registravimo ir (arba) eksploatavimo didžiausia leidžiama mas ė: 
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg ir t. t.  
17.4. Transporto priemoni ų junginio numatoma registravimo ir (arba) 
eksploatavimo didžiausia leidžiama mas ė: … kg  
18. Velkamosios transporto priemon ės didžiausia techniškai leidžiama 
masė, jei tai:  
18.1. Priekaba su gr ąžulu: … kg  
18.3. Centrin ės ašies priekaba: … kg  
18.4. Priekaba be stabdži ų: … kg  
19. Didžiausia techniškai leidžiama statin ė masė sukabinimo taške: … kg  
Variklis  
20. Variklio gamintojas: …  
21. Variklio kodas, pažym ėtas ant variklio: …  
22. Veikimo principas: …  
23. Tik elektra varoma: taip / ne (  1 ) 
23.1. Hibridin ės [elektrin ės] transporto priemon ės kategorija: OVC- 
HEV/NOVC-HEV/OVC-FCHV/ NOVC-FCHV (  1 ) 
24. Cilindr ų skaičius ir jų išdėstymas …  
25. Variklio darbinis t ūris: … cm  3 
26. Degalai: dyzelinas / benzinas / SND / susl ėgtos gamtin ės dujos ir 
biometanas / suskystintos gamtin ės dujos / etanolis / biodyzelinas / 
vandenilis (  1 ) 
26.1. Vieneriopi degalai / dvejopi degalai / mišr ūs degalai / dvejop ų degalų 
vienalaikis naudojimas (  1 ) 
26.2. (Tik dvejop ų degalų vienalaikis naudojimas) 1A tipas / 1B tipas / 2A 
tipas / 2B tipas / 3B tipas (  1 ) 
27. Didžiausia galia  
27.1. Didžiausia naudingoji galia (  g ): … kW esant … min  –1 (vidaus degimo 
variklis) (  1 ) 
27.2. Didžiausioji valandin ė galia: … kW (elektrinis variklis) (  1 ) ( s ) 
27.3. Didžiausia naudingoji galia: … kW (elektrinis variklis) (  1 ) ( s ) 
27.4. Didžiausioji 30 minu čių galia: … kW (elektrinis variklis) (  1 ) ( s ) 
28. Pavar ų dėžė (tipas): …  
Didžiausias greitis  
29. Didžiausias greitis: … km/h  ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 341  
Ašys ir pakaba  
30. Ašies (-i ų) tarpvėžė: 
1. … mm  
2. … mm  
3. … mm ir t. t.  
33. Varan čioji ašis (-ys) su pneumatine arba lygiaverte pakaba: taip / ne (  1 ) 
35. Padangos ir (arba) rato derinys, ir (arba) ried ėjimo varžos klas ė (jei 
taikoma) (  h ): …  
Stabdžiai  
36. Priekaba su mechaniniais, elektriniais, pneumatiniais ir (arba) hidrauli ­
niais stabdžiais (  1 ) 
37. Priekabos stabdži ų sistemos maitinimo linijos sl ėgis: … (barais)  
Kėbulas  
38. Kėbulo kodas (  i ): …  
39. Transporto priemon ės klasė: I klasė, II klasė, III klasė, A klasė arba B 
klasė ( 1 ) 
41. Dur ų skaičius ir konfig ūracija: …  
42. Sėdimųjų vietų (taip pat ir vairuotojo) skai čius (  k ): …  
42.1. Sėdimoji vieta (-os), skirta naudoti tik transporto priemonei stovint: …  
42.3. Neįgaliųjų vežimėliams skirt ų vietų skaičius: …  
43. Stovim ųjų vietų skaičius: …  
Sukabinimo įtaisas  
44. Sukabinimo įtaiso patvirtinimo numeris arba patvirtinimo ženklas (jei 
pritvirtintas): …  
45.1. Charakteristikos (  1 ): D: …/ V: …/ S: …/ U: …  
Aplinkosauginis veiksmingumas  
46. Garso lygis  
Stovint: … dB(A), kai variklio s ūkių skaičius … min  –1 
Važiuojant: … dB(A)  
47. Išmetam ųjų teršalų lygis (  l ): Euro …  
47.1. Išmetam ųjų teršalų bandymo kriterijai  
47.1.1. Bandomoji mas ė (kg) …  
47.1.2. Priekin ės dalies plotas (m  2 ): …  
47.1.3. Kelio apkrovos koeficientai  
47.1.3.0. f0, N:  
47.1.3.1. f1, N/(km/h):  
47.1.3.2. f2, N/(km/h)  2 ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 342  
48. Išmetamieji teršalai (  m ) ( m1 ) ( m2 ): 
Taikomo pagrindinio teis ės akto ir naujausio iš dalies kei čiančio 
teisės akto numeris: …  
1.1. Bandymo proced ūra: I tipas arba ESC (  1 ) 
CO: … … HC: … …. NOx: … … HC + NOx: … … 
Kietosios dalel ės: …..  
Dūmų neskaidrumas (ELR): … (m  –1 ) 
1.2. Bandymo proced ūra: 1 tipas (vidutin ės NEDC vert ės, 
didžiausios WLTP vert ės) arba WHSC (EURO VI) (  1 ) 
CO: … THC: … NMHC: … NO  x : … THC + NO  x : … NH  3 : 
… Kietosios dalel ės (masė): …  
Dalelės (skaičius): …  
2.1. Bandymo proced ūra: ETC (jei taikoma)  
CO: … NO  x : … NMHC: … THC: … CH  4 : … Kietosios 
dalelės: …  
2.2. Bandymo proced ūra: WHTC (EURO VI)  
CO: … NO  x : … NMHC: … THC: … CH  4 : … NH  3 : … 
Kietosios dalel ės (masė): … Dalel ės (skaičius): …  
48.1. Patikslinta sugerties koeficiento vert ė (dūmų): … (m  –1 ) 
49. Išmetamo CO  2 kiekis, degal ų sąnaudos, elektros energijos s ąnau­
dos (  m ) ( r ): 
1. Visos j ėgos pavara varomos transporto priemon ės, išskyrus 
tik elektra varomas transporto priemones (jei taikoma)  
NEDC vert ės Išmetamo CO  2 kiekis  Degalų sąnaudos, jei išmetam ųjų teršalų kiekio 
nustatymo bandymas atliekamas taikant NEDC 
pagal Reglament ą (EB) Nr. 692/2008  
Miesto sąlygomis (  1 ): … g/km  … l/100 km arba m  3 /100 km, arba 
kg/100 km (  1 ) 
Užmiesčio sąlygomis (  1 ): … g/km  l/100 km arba m  3 /100 km, arba 
kg/100 km (  1 ) 
Bendros (  1 ): … g/km  … l/100 km arba m  3 /100 km, arba 
kg/100 km (  1 ) 
Svertinės ( 1 ), bendros  … g/km  … l/100 km arba m  3 /100 km, arba 
kg/100 km  
Nuokrypio koeficientas (jei 
taikoma)  
Patikros koeficientas (jei 
taikoma)  1 arba 0  
2. Tik elektra varomos transporto priemon ės ir iš išor ės įkrau­
namos (OVC) hibridin ės elektrin ės transporto priemon ės 
Elektros energijos s ąnaudos 
(svertinės, bendros (  1 )) … Wh/km  
Elektrinė rida  … km  ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 343  
3. Transporto priemon ė, kurioje įdiegta ekologin ė naujovė(s): 
taip / ne (  1 ) 
3.1. Bendrasis ekologin ės naujovės (-ių) kodas (  p1 ): …  
3.2. Dėl ekologin ės naujovės (-ių) sumažėjęs bendras išmetamo 
CO  2 kiekis (  p2 ) (nurodyti atskirai kiekvienos išbandytos 
rūšies etalonini ų degalų atveju):  
3.2.1. Taikant NEDS sumaž ėjęs kiekis: …g/km (jei taikoma)  
3.2.2. Taikant WLTP sumaž ėjęs kiekis: …g/km (jei taikoma)  
4. Visos j ėgos pavara varomos transporto priemon ės, išskyrus 
tik elektra varomas transporto priemones, vadovaujantis 
Reglamentu (ES) 2017/1151 (jei taikoma).  
WLTP vert ės Išmetamo CO  2 kiekis  Degal ų sąnaudos  
Mažos (  1 ): … g/km  … l/100 km arba m  3 /100 km, arba 
kg/100 km (  1 ) 
Vidutinės ( 1 ): … g/km  … l/100 km arba m  3 /100 km, arba 
kg/100 km (  1 ) 
Didelės ( 1 ): … g/km  … l/100 km arba m  3 /100 km, arba 
kg/100 km (  1 ) 
Labai didel ės ( 1 ): … g/km  … l/100 km arba m  3 /100 km, arba 
kg/100 km (  1 ) 
Bendros:  … g/km  … l/100 km arba m  3 /100 km, arba 
kg/100 km (  1 ) 
Svertinės, bendros (  1 ) … g/km  … l/100 km arba m  3 /100 km, arba 
kg/100 km (  1 ) 
5. Tik elektra varomos transporto priemon ės ir iš išor ės įkrau­
namos (OVC) hibridin ės elektrin ės transporto priemon ės 
vadovaujantis Reglamentu (ES) 2017/1151 (jei taikoma).  
5.1. Tik elektra varomos transporto priemon ės 
Elektros energijos s ąnaudos  … Wh/km  
Elektrinė rida  … km  
Elektrinė rida mieste  … km  
5.2. OVC hibridin ės elektrin ės transporto priemon ės 
Elektros energijos s ąnaudos 
(EC  AC,svert.  ) … Wh/km  
Elektrinė rida (EAER)  … km  
Elektrinė rida mieste (EAER 
mieste)  … km  
Kita 
51. Specialios paskirties transporto priemon ės: žymėjimas vadovaujantis II 
priedo 5 skirsniu: …  
52. Pastabos (  n ): … ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 344  
2– OJI PUS Ė 
M3 KATEGORIJOS TRANSPORTO PRIEMON Ė 
(komplektin ės ir sukomplektuotos transporto priemon ės) 
2– oji pus ė 
Bendrosios konstrukcijos charakteristikos  
1. Aši ų skaičius: … ir rat ų skaičius: …  
1.1. Aši ų su sudvejintais ratais skai čius ir pad ėtis: …  
2. Vairuojamosios ašys (skai čius ir vieta): …  
3. Varomosios ašys (skai čius, vieta, j ų tarpusavio sujungimas) … …  
Pagrindiniai matmenys  
4. Važiuokl ės bazė ( e ): … mm  
4.1. Atstumas tarp gretim ų ašių: 
1–2: … mm  
2–3: … mm  
3–4: … mm  
5. Ilgis: … mm  
6. Plotis: … mm  
7. Aukštis: … mm  
9. Atstumas tarp transporto priemon ės priekio ir sukabinimo įtaiso centro: 
… mm  
12. Galin ė iškyša: … mm  
Masės vertės 
13. Parengtos eksploatuoti transporto priemon ės masė: … kg  
13.1. Šios mas ės pasiskirstymas tarp aši ų: 
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg ir t. t.  
13.2. Faktin ė transporto priemon ės masė: … kg  
16. Didžiausia techniškai leidžiama mas ė 
16.1. Didžiausia techniškai leidžiama pakrautos transporto priemon ės masė: 
… kg  
16.2. Kiekvienai ašiai tenkanti techniškai leidžiama mas ė: 
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg ir t. t.  ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 345  
16.3. Kiekvienai aši ų grupei tenkanti techniškai leidžiama mas ė: 
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg ir t. t.  
16.4. Transporto priemoni ų junginio didžiausia techniškai leidžiama mas ė: 
… kg  
17. Vidaus ir (arba) tarptautin ėms vežimo operacijoms skirtos transporto 
priemonės numatoma registravimo ir (arba) eksploatavimo didžiausia 
leidžiama mas ė ( 1 ) ( o ) 
17.1. Pakrautos transporto priemon ės numatoma registravimo ir (arba) 
eksploatavimo didžiausia leidžiama mas ė: … kg  
17.2. Kiekvienai ašiai tenkanti pakrautos transporto priemon ės numatoma 
registravimo ir (arba) eksploatavimo didžiausia leidžiama mas ė: 
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg  
17.3. Kiekvienai aši ų grupei tenkanti pakrautos transporto priemon ės numa­
toma registravimo ir (arba) eksploatavimo didžiausia leidžiama mas ė: 
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg  
17.4. Transporto priemoni ų junginio numatoma registravimo ir (arba) 
eksploatavimo didžiausia leidžiama mas ė: … kg  
18. Velkamosios transporto priemon ės didžiausia techniškai leidžiama 
masė, jei tai:  
18.1. Priekaba su gr ąžulu: … kg  
18.3. Centrin ės ašies priekaba: … kg  
18.4. Priekaba be stabdži ų: … kg  
19. Didžiausia techniškai leidžiama statin ė masė sukabinimo taške: … kg  
Variklis  
20. Variklio gamintojas: …  
21. Variklio kodas, pažym ėtas ant variklio: …  
22. Veikimo principas: …  
23. Tik elektra varoma: taip / ne (  1 ) 
23.1. Hibridin ė [elektrin ė] transporto priemon ė: taip / ne (  1 ) 
24. Cilindr ų skaičius ir jų išdėstymas …  
25. Variklio darbinis t ūris: … cm  3 
26. Degalai: dyzelinas / benzinas / SND / susl ėgtos gamtin ės dujos ir 
biometanas / suskystintos gamtin ės dujos / etanolis / biodyzelinas / 
vandenilis (  1 ) ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 346  
26.1. Vieneriopi degalai / dvejopi degalai / mišr ūs degalai / dvejop ų degalų 
vienalaikis naudojimas (  1 ) 
26.2. (Tik dvejop ų degalų vienalaikis naudojimas) 1A tipas / 1B tipas / 2A 
tipas / 2B tipas / 3B tipas (  1 ) 
27. Didžiausia galia  
27.1. Didžiausia naudingoji galia (  g ): … kW esant … min  –1 (vidaus degimo 
variklis) (  1 ) 
27.2. Didžiausioji valandin ė galia: … kW (elektrinis variklis) (  1 ) ( s ) 
27.3. Didžiausia naudingoji galia: … kW (elektrinis variklis) (  1 ) ( s ) 
27.4. Didžiausioji 30 minu čių galia: … kW (elektrinis variklis) (  1 ) ( s ) 
28. Pavar ų dėžė (tipas): …  
Didžiausias greitis  
29. Didžiausias greitis: … km/h  
Ašys ir pakaba  
30.1. Kiekvienos vairuojamosios ašies tarpv ėžė: … mm  
30.2. Vis ų kitų ašių tarpvėžė: … mm  
32. Kei čiamos apkrovos ašies (-i ų) padėtis: …  
33. Varan čioji ašis (-ys) su pneumatine arba lygiaverte pakaba: taip / ne (  1 ) 
35. Padangos ir (arba) rato derinys (  h ): …  
Stabdžiai  
36. Priekaba su mechaniniais, elektriniais, pneumatiniais ir (arba) hidrauli ­
niais stabdžiais (  1 ) 
37. Priekabos stabdži ų sistemos maitinimo linijos sl ėgis: … (barais)  
Kėbulas  
38. Kėbulo kodas (  i ): …  
39. Transporto priemon ės klasė: I klasė, II klasė, III klasė, A klasė arba B 
klasė ( 1 ) 
41. Dur ų skaičius ir konfig ūracija: …  
42. Sėdimųjų vietų (taip pat ir vairuotojo) skai čius (  k ): …  
42.1. Sėdimoji vieta (-os), skirta naudoti tik transporto priemonei stovint: …  
42.2. Keleivi ų sėdimųjų vietų skaičius: … (apatinis aukštas) … (viršutinis 
aukštas) (taip pat ir vairuotojo)  
42.3. Ne įgaliųjų vežimėliams skirt ų vietų skaičius: …  
43. Stovim ųjų vietų skaičius: …  
Sukabinimo įtaisas  
44. Sukabinimo įtaiso patvirtinimo numeris arba patvirtinimo ženklas (jei 
pritvirtintas): …  ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 347  
45.1. Charakteristikos (  1 ): D: …/ V: …/ S: …/ U: …  
Aplinkosauginis veiksmingumas  
46. Garso lygis  
Stovint: … dB(A), kai variklio s ūkių skaičius … min  –1 
Važiuojant: … dB(A)  
47. Išmetam ųjų teršalų lygis (  l ): Euro …  
47.1. Išmetam ųjų teršalų bandymo kriterijai  
47.1.1. Bandomoji mas ė (kg) …  
47.1.2. Priekin ės dalies plotas (m  2 ): …  
47.1.3. Kelio apkrovos koeficientai  
47.1.3.0. f0, N:  
47.1.3.1. f1, N/(km/h):  
47.1.3.2. f2, N/(km/h)  2 
48. Išmetamieji teršalai (  m ) ( m1 ) ( m2 ): 
Taikomo pagrindinio teis ės akto ir naujausio iš dalies kei čiančio 
teisės akto numeris: …  
1.1. Bandymo proced ūra: ESC  
CO: … HC: … NO  x : … HC + NO  x : … Kietosios dalel ės: …  
Dūmų neskaidrumas (ELR): … (m  –1 ) 
1.2. Bandymo proced ūra: WHSC (EURO VI)  
CO: … THC: … NMHC: … NO  x : … THC + NO  x : … NH  3 : 
… Kietosios dalel ės (masė): … Dalel ės (skaičius): …  
2.1. Bandymo proced ūra: ETC (jei taikoma)  
CO: … NO  x : … NMHC: … THC: … CH  4 : … Kietosios 
dalelės: …  
2.2. Bandymo proced ūra: WHTC (EURO VI)  
CO: … NO  x : … NMHC: … THC: … CH  4 : … NH  3 : … 
Kietosios dalel ės (masė): … Dalel ės (skaičius): …  
48.1. Patikslinta sugerties koeficiento vert ė (dūmų): … (m  –1 ) 
Kita 
51. Specialios paskirties transporto priemon ės: žymėjimas vadovaujantis II 
priedo 5 skirsniu: …  
52. Pastabos (  n ): … ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 348  
2– OJI PUS Ė 
N1 KATEGORIJOS TRANSPORTO PRIEMON Ė 
(komplektin ės ir sukomplektuotos transporto priemon ės) 
2– oji pus ė 
Bendrosios konstrukcijos charakteristikos  
1. Ašių skaičius: … ir rat ų skaičius: …  
1.1. Ašių su sudvejintais ratais skai čius ir pad ėtis: …  
3. Varomosios ašys (skai čius, vieta, j ų tarpusavio sujungimas) … …  
Pagrindiniai matmenys  
4. Važiuokl ės bazė ( e ): … mm  
4.1. Atstumas tarp gretim ų ašių: 
1–2: … mm  
2–3: … mm  
3–4: … mm  
5. Ilgis: … mm  
6. Plotis: … mm  
7. Aukštis: … mm  
8. Puspriekab ę velkančios transporto priemon ės didžiausias ir mažiausias 
atstumas nuo atramin ės balninio sukabintuvo plokšt ės vidurio iki galinio 
rato vidurio: … mm  
9. Atstumas tarp transporto priemon ės priekio ir sukabinimo įtaiso centro: 
… mm  
11. Ploto kroviniui sukrauti ilgis: … mm  
Masės vertės 
13. Parengtos eksploatuoti transporto priemon ės masė: … kg  
13.1. Šios mas ės pasiskirstymas tarp aši ų: 
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg  
13.2. Faktin ė transporto priemon ės masė: … kg  
14. Parengtos eksploatuoti bazin ės transporto priemon ės masė: … 
kg (  1 ) ( q ) 
16. Didžiausia techniškai leidžiama mas ė 
16.1. Didžiausia techniškai leidžiama pakrautos transporto priemon ės masė: 
… kg  
16.2. Kiekvienai ašiai tenkanti techniškai leidžiama mas ė: 
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg ir t. t.  ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 349  
16.4. Transporto priemoni ų junginio didžiausia techniškai leidžiama mas ė: 
… kg  
18. Velkamosios transporto priemon ės didžiausia techniškai leidžiama 
masė, jei tai:  
18.1. Priekaba su gr ąžulu: … kg  
18.2. Puspriekab ė: … kg  
18.3. Centrin ės ašies priekaba: … kg  
18.4. Priekaba be stabdži ų: … kg  
19. Didžiausia techniškai leidžiama statin ė masė sukabinimo taške: … kg  
Variklis  
20. Variklio gamintojas: …  
21. Variklio kodas, pažym ėtas ant variklio: …  
22. Veikimo principas: …  
23. Tik elektra varoma: taip / ne (  1 ) 
23.1. Hibridin ės [elektrin ės] transporto priemon ės kategorija: OVC- 
HEV/NOVC-HEV/OVC-FCHV/ NOVC-FCHV (  1 ) 
24. Cilindr ų skaičius ir jų išdėstymas …  
25. Variklio darbinis t ūris: … cm  3 
26. Degalai: dyzelinas / benzinas / SND / susl ėgtos gamtin ės dujos ir 
biometanas / suskystintos gamtin ės dujos / etanolis / biodyzelinas / 
vandenilis (  1 ) 
26.1. Vieneriopi degalai / dvejopi degalai / mišr ūs degalai / dvejop ų degalų 
vienalaikis naudojimas (  1 ) 
26.2. (Tik dvejop ų degalų vienalaikis naudojimas) 1A tipas / 1B tipas / 2A 
tipas / 2B tipas / 3B tipas (  1 ) 
27. Didžiausia galia  
27.1. Didžiausia naudingoji galia (  g ): … kW esant … min  –1 (vidaus degimo 
variklis) (  1 ) 
27.2. Didžiausioji valandin ė galia: … kW (elektrinis variklis) (  1 ) ( s ) 
27.3. Didžiausia naudingoji galia: … kW (elektrinis variklis) (  1 ) ( s ) 
27.4. Didžiausioji 30 minu čių galia: … kW (elektrinis variklis) (  1 ) ( s ) 
28. Pavar ų dėžė (tipas): …  
Didžiausias greitis  
29. Didžiausias greitis: … km/h  
Ašys ir pakaba  
30. Ašies (-i ų) tarpvėžė: 
1. … mm  
2. … mm  
3. … mm  ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 350  
35. Padangos ir (arba) rato derinys, ir (arba) ried ėjimo varžos klas ė (jei 
taikoma) (  h ): …  
Stabdžiai  
36. Priekaba su mechaniniais, elektriniais, pneumatiniais ir (arba) hidrauli ­
niais stabdžiais (  1 ) 
37. Priekabos stabdži ų sistemos maitinimo linijos sl ėgis: … (barais)  
Kėbulas  
38. Kėbulo kodas (  i ): …  
40. Transporto priemon ės spalva (  j ): …  
41. Dur ų skaičius ir konfig ūracija: …  
42. Sėdimųjų vietų (taip pat ir vairuotojo) skai čius (  k ): …  
Sukabinimo įtaisas  
44. Sukabinimo įtaiso patvirtinimo numeris arba patvirtinimo ženklas (jei 
pritvirtintas): …  
45.1. Charakteristikos (  1 ): D: …/ V: …/ S: …/ U: …  
Aplinkosauginis veiksmingumas  
46. Garso lygis  
Stovint: … dB(A), kai variklio s ūkių skaičius … min  –1 
Važiuojant: … dB(A)  
47. Išmetam ųjų teršalų lygis (  l ): Euro …  
47.1. Išmetam ųjų teršalų bandymo kriterijai  
47.1.1. Bandomoji mas ė (kg) …  
47.1.2. Priekin ės dalies plotas (m  2 ): …  
47.1.3. Kelio apkrovos koeficientai  
47.1.3.0. f0, N:  
47.1.3.1. f1, N/(km/h):  
47.1.3.2. f2, N/(km/h)  2 
48. Išmetamieji teršalai (  m ) ( m1 ) ( m2 ): 
Taikomo pagrindinio teis ės akto ir naujausio iš dalies kei čiančio 
teisės akto numeris: …  
1.1. Bandymo proced ūra: 1 tipas arba ESC (  1 ) 
CO: … HC: … NO  x : … HC + NO  x : … Kietosios dalel ės: …  
Dūmų neskaidrumas (ELR): … (m  –1 ) 
1.2. Bandymo proced ūra: 1 tipas (vidutin ės NEDC vert ės, 
didžiausios WLTP vert ės) arba WHSC (EURO VI) (  1 ) 
CO: … THC: … NMHC: … NO  x : … THC + NO  x : … NH  3 : 
… Kietosios dalel ės (masė): … Dalel ės (skaičius): …  ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 351  
2.1. Bandymo proced ūra: ETC (jei taikoma)  
CO: … NO  x : … NMHC: … THC: … CH  4 : … Kietosios 
dalelės: …  
2.2. Bandymo proced ūra: WHTC (EURO VI)  
CO: … NO  x : … NMHC: … THC: … CH  4 : … NH  3 : … 
Kietosios dalel ės (masė): … Dalel ės (skaičius): …  
48.1. Patikslinta sugerties koeficiento vert ė (dūmų): … (m  –1 ) 
49. Išmetamo CO  2 kiekis, degal ų sąnaudos, elektros energijos s ąnau­
dos (  m ) ( r ): 
1. Visos j ėgos pavara varomos transporto priemon ės, išskyrus 
tik elektra varomas transporto priemones (jei taikoma)  
NEDC vert ės Išmetamo CO  2 kiekis  Degalų sąnaudos, jei išmetam ųjų teršalų kiekio 
nustatymo bandymas atliekamas pagal Reglament ą 
(EB) Nr. 692/2008  
Miesto sąlygomis (  1 ): … g/km  … l/100 km arba m  3 /100 km, arba 
kg/100 km (  1 ) 
Užmiesčio sąlygomis (  1 ): … g/km  l/100 km arba m  3 /100 km, arba 
kg/100 km (  1 ) 
Bendros (  1 ): … g/km  … l/100 km arba m  3 /100 km, arba 
kg/100 km (  1 ) 
Svertinės ( 1 ), bendros  … g/km  … l/100 km arba m  3 /100 km, arba 
kg/100 km  
Nuokrypio koeficientas (jei 
taikoma)  
2. Tik elektra varomos transporto priemon ės ir iš išor ės įkrau­
namos (OVC) hibridin ės elektrin ės transporto priemon ės 
Elektros energijos s ąnaudos 
(svertinės, bendros (  1 )) … Wh/km  
Elektrinė rida  … km  
3. Transporto priemon ė, kurioje įdiegta ekologin ė naujovė(s): 
taip / ne (  1 ) 
3.1. Bendrasis ekologin ės naujovės (-ių) kodas (  p1 ): …  
3.2. Dėl ekologin ės naujovės (-ių) sumažėjęs bendras išmetamo 
CO  2 kiekis (  p2 ) (nurodyti atskirai kiekvienos išbandytos 
rūšies etalonini ų degalų atveju):  
3.2.1. Taikant NEDC sumaž ėjęs kiekis:… g/km (jei taikoma)  
3.2.2. Taikant WLTP sumaž ėjęs kiekis:… g/km (jei taikoma)  
4. Visos j ėgos pavara varomos transporto priemon ės, išskyrus 
tik elektra varomas transporto priemones, vadovaujantis 
Reglamentu (ES) 2017/1151  
WLTP vert ės Išmetamo CO  2 kiekis  Degal ų sąnaudos  
Mažos (  1 ): … g/km  … l/100 km arba m  3 /100 km, arba 
kg/100 km (  1 ) 
Vidutinės ( 1 ): … g/km  … l/100 km arba m  3 /100 km, arba 
kg/100 km (  1 ) 
Didelės ( 1 ): … g/km  … l/100 km arba m  3 /100 km, arba 
kg/100 km (  1 ) 
Labai didel ės ( 1 ): … g/km  … l/100 km arba m  3 /100 km, arba 
kg/100 km (  1 ) ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 352  
WLTP vert ės Išmetamo CO  2 kiekis  Degal ų sąnaudos  
Bendros:  … g/km  … l/100 km arba m  3 /100 km, arba 
kg/100 km (  1 ) 
Svertinės, bendros (  1 ): … g/km  … l/100 km arba m  3 /100 km, arba 
kg/100 km (  1 ) 
5. Tik elektra varomos transporto priemon ės ir iš išor ės įkrau­
namos (OVC) hibridin ės elektrin ės transporto priemon ės 
vadovaujantis Reglamentu (ES) 2017/1151 (jei taikoma).  
5.1. Tik elektra varomos transporto priemon ės ( 1 ) (jei taikoma)  
Elektros energijos s ąnaudos  … Wh/km  
Elektrinė rida  … km  
Elektrinė rida mieste  … km  
5.2. OVC hibridin ės elektrin ės transporto priemon ės ( 1 ) arba 
(jei taikoma)  
Elektros energijos s ąnaudos 
(EC  AC,svert.  ) … Wh/km  
Elektrinė rida (EAER)  … km  
Elektrinė rida mieste (EAER 
mieste)  … km  
Kita 
50. Tipo patvirtinimas suteiktas pagal pavojingiesiems kroviniams vežti skir ­
toms transporto priemon ėms taikomus projektavimo reikalavimus: taip / 
klasė(-s): …/ne (  l ): 
51. Specialios paskirties transporto priemon ės: žymėjimas vadovaujantis II 
priedo 5 skirsniu: …  
52. Pastabos (  n ): …  
Padangų sąrašas: techniniai parametrai (be nuorodos į RR)  
2– OJI PUS Ė 
N2 KATEGORIJOS TRANSPORTO PRIEMON Ė 
(komplektin ės ir sukomplektuotos transporto priemon ės) 
2– oji pus ė 
Bendrosios konstrukcijos charakteristikos  
1. Ašių skaičius: … ir rat ų skaičius: …  
1.1. Ašių su sudvejintais ratais skai čius ir pad ėtis: …  
2. Vairuojamosios ašys (skai čius ir vieta): …  
3. Varomosios ašys (skai čius, vieta, j ų tarpusavio sujungimas) … …  
Pagrindiniai matmenys  
4. Važiuokl ės bazė ( e ): … mm  ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 353  
4.1. Atstumas tarp gretim ų ašių: 
1–2: … mm  
2–3: … mm  
3–4: … mm  
5. Ilgis: … mm  
6. Plotis: … mm  
7. Aukštis: … mm  
8. Puspriekab ę velkančios transporto priemon ės didžiausias ir mažiausias 
atstumas nuo atramin ės balninio sukabintuvo plokšt ės vidurio iki galinio 
rato vidurio: … mm  
9. Atstumas tarp transporto priemon ės priekio ir sukabinimo įtaiso centro: 
… mm  
11. Ploto kroviniui sukrauti ilgis: … mm  
12. Galin ė iškyša: … mm  
Masės vertės 
13. Parengtos eksploatuoti transporto priemon ės masė: … kg  
13.1. Šios mas ės pasiskirstymas tarp aši ų: 
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg  
13.2. Faktin ė transporto priemon ės masė: … kg  
16. Didžiausia techniškai leidžiama mas ė 
16.1. Didžiausia techniškai leidžiama pakrautos transporto priemon ės masė: 
… kg  
16.2. Kiekvienai ašiai tenkanti techniškai leidžiama mas ė: 
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg ir t. t.  
16.3. Kiekvienai aši ų grupei tenkanti techniškai leidžiama mas ė: 
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg ir t. t.  
16.4. Transporto priemoni ų junginio didžiausia techniškai leidžiama mas ė: 
… kg  
17. Vidaus ir (arba) tarptautin ėms vežimo operacijoms skirtos transporto 
priemonės numatoma registravimo ir (arba) eksploatavimo didžiausia 
leidžiama mas ė ( 1 ) ( o ) 
17.1. Pakrautos transporto priemon ės numatoma registravimo ir (arba) 
eksploatavimo didžiausia leidžiama mas ė: … kg  ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 354  
17.2. Kiekvienai ašiai tenkanti pakrautos transporto priemon ės numatoma 
registravimo ir (arba) eksploatavimo didžiausia leidžiama mas ė: 
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg  
17.3. Kiekvienai aši ų grupei tenkanti pakrautos transporto priemon ės numa­
toma registravimo ir (arba) eksploatavimo didžiausia leidžiama mas ė: 
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg  
17.4. Transporto priemoni ų junginio numatoma registravimo ir (arba) 
eksploatavimo didžiausia leidžiama mas ė: … kg  
18. Velkamosios transporto priemon ės didžiausia techniškai leidžiama 
masė, jei tai:  
18.1. Priekaba su gr ąžulu: … kg  
18.2. Puspriekab ė: … kg  
18.3. Centrin ės ašies priekaba: … kg  
18.4. Priekaba be stabdži ų: … kg  
19. Didžiausia techniškai leidžiama statin ė masė sukabinimo taške: … kg  
Variklis  
20. Variklio gamintojas: …  
21. Variklio kodas, pažym ėtas ant variklio: …  
22. Veikimo principas: …  
23. Tik elektra varoma: taip / ne (  1 ) 
23.1. Hibridin ės [elektrin ės] transporto priemon ės kategorija: OVC- 
HEV/NOVC-HEV/OVC-FCHV/ NOVC-FCHV (  1 ) 
24. Cilindr ų skaičius ir jų išdėstymas …  
25. Variklio darbinis t ūris: … cm  3 
26. Degalai: dyzelinas / benzinas / SND / susl ėgtos gamtin ės dujos ir 
biometanas / suskystintos gamtin ės dujos / etanolis / biodyzelinas / 
vandenilis (  1 ) 
26.1. Vieneriopi degalai / dvejopi degalai / mišr ūs degalai / dvejop ų degalų 
vienalaikis naudojimas (  1 ) 
26.2. (Tik dvejop ų degalų vienalaikis naudojimas) 1A tipas / 1B tipas / 2A 
tipas / 2B tipas / 3B tipas (  1 ) 
27. Didžiausia galia  
27.1. Didžiausia naudingoji galia (  g ): … kW esant … min  –1 (vidaus degimo 
variklis) (  1 ) 
27.2. Didžiausioji valandin ė galia: … kW (elektrinis variklis) (  1 ) ( s ) 
27.3. Didžiausia naudingoji galia: … kW (elektrinis variklis) (  1 ) ( s ) ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 355  
27.4. Didžiausioji 30 minu čių galia: … kW (elektrinis variklis) (  1 ) ( s ) 
28. Pavar ų dėžė (tipas): …  
Didžiausias greitis  
29. Didžiausias greitis: … km/h  
Ašys ir pakaba  
31. Pakeliamosios ašies (-i ų) padėtis: …  
32. Keičiamos apkrovos ašies (-i ų) padėtis: …  
33. Varan čioji ašis (-ys) su pneumatine arba lygiaverte pakaba: taip / ne (  1 ) 
35. Padangos ir (arba) rato derinys, ir (arba) ried ėjimo varžos klas ė (jei 
taikoma) (  h ): …  
Stabdžiai  
36. Priekaba su mechaniniais, elektriniais, pneumatiniais ir (arba) hidrauli ­
niais stabdžiais (  1 ) 
37. Priekabos stabdži ų sistemos maitinimo linijos sl ėgis: … (barais)  
Kėbulas  
38. Kėbulo kodas (  i ): …  
41. Durų skaičius ir konfig ūracija: …  
42. Sėdimųjų vietų (taip pat ir vairuotojo) skai čius (  k ): …  
Sukabinimo įtaisas  
44. Sukabinimo įtaiso patvirtinimo numeris arba patvirtinimo ženklas (jei 
pritvirtintas): …  
45.1. Charakteristikos (  1 ): D: …/ V: …/ S: …/ U: …  
Aplinkosauginis veiksmingumas  
46. Garso lygis  
Stovint: … dB(A), kai variklio s ūkių skaičius … min  –1 
Važiuojant: … dB(A)  
47. Išmetam ųjų teršalų lygis (  l ): Euro …  
47.1. Išmetam ųjų teršalų bandymo kriterijai  
47.1.1. Bandomoji mas ė (kg) …  
47.1.2. Priekin ės dalies plotas (m  2 ): …  
47.1.3. Kelio apkrovos koeficientai  
47.1.3.0. f0, N:  
47.1.3.1. f1, N/(km/h):  
47.1.3.2. f2, N/(km/h)  2 
48. Išmetamieji teršalai (  m ) ( m1 ) ( m2 ): ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 356  
Taikomo pagrindinio teis ės akto ir naujausio iš dalies kei čiančio 
teisės akto numeris: …  
1.1. Bandymo proced ūra: 1 tipas arba ESC (  1 ) 
CO: … HC: … NO  x : … HC + NO  x : … Kietosios dalel ės: …  
Dūmų neskaidrumas (ELR): … (m  –1 ) 
1.2. Bandymo proced ūra: 1 tipas (vidutin ės NEDC vert ės, didžiau ­
sios WLTP vert ės) arba WHSC (EURO VI) (  1 ) 
CO: … THC: … NMHC: … NO  x : … THC + NO  x : … NH  3 : 
… Kietosios dalel ės (masė): … Dalel ės (skaičius): …  
2.1. Bandymo proced ūra: ETC (jei taikoma)  
CO: … NO  x : … NMHC: … THC: … CH  4 : … Kietosios 
dalelės: …  
2.2. Bandymo proced ūra: WHTC (EURO VI)  
CO: … NO  x : … NMHC: … THC: … CH  4 : … NH  3 : … 
Kietosios dalel ės (masė): … Dalel ės (skaičius): …  
48.1. Patikslinta sugerties koeficiento vert ė (dūmų): … (m  –1 ) 
49. Išmetamo CO  2 kiekis, degal ų sąnaudos, elektros energijos s ąnau­
dos (  m ) ( r ): 
1. Visos j ėgos pavara varomos transporto priemon ės, išskyrus 
tik elektra varomas transporto priemones (jei taikoma)  
NEDC vert ės Išmetamo CO  2 kiekis  Degalų sąnaudos, jei išmetam ųjų teršalų kiekio 
nustatymo bandymas atliekamas pagal 
Reglament ą (EB) Nr. 692/2008  
Miesto sąlygomis (  1 ): … g/km  … l/100 km arba m  3 /100 km, arba 
kg/100 km (  1 ) 
Užmiesčio sąlygomis (  1 ): … g/km  l/100 km arba m  3 /100 km, arba 
kg/100 km (  1 ) 
Bendros (  1 ): … g/km  … l/100 km arba m  3 /100 km, arba 
kg/100 km (  1 ) 
Svertinės ( 1 ), bendros  … g/km  … l/100 km arba m  3 /100 km, arba 
kg/100 km  
Nuokrypio koeficientas (jei 
taikoma)  
2. Tik elektra varomos transporto priemon ės ir iš išor ės įkrau­
namos (OVC) hibridin ės elektrin ės transporto priemon ės 
Elektros energijos s ąnaudos 
(svertinės, bendros (  1 )) … Wh/km  
Elektrinė rida  … km  
3. Transporto priemon ė, kurioje įdiegta ekologin ė naujovė(s): 
taip / ne (  1 ) 
3.1. Bendrasis ekologin ės naujovės (-ių) kodas (  p1 ): … ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 357  
3.2. Dėl ekologin ės naujovės (-ių) sumažėjęs bendras išmetamo 
CO  2 kiekis (  p2 ) (nurodyti atskirai kiekvienos išbandytos 
rūšies etalonini ų degalų atveju):  
3.2.1. Taikant NEDC sumaž ėjęs kiekis:… g/km (jei taikoma)  
3.2.2. Taikant WLTP sumaž ėjęs kiekis:… g/km (jei taikoma)  
4. Visos j ėgos pavara varomos transporto priemon ės, išskyrus 
tik elektra varomas transporto priemones, vadovaujantis 
Reglamentu (ES) 2017/1151  
WLTP vert ės Išmetamo CO  2 kiekis  Degal ų sąnaudos  
Mažos (  1 ): … g/km  … l/100 km arba m  3 /100 km, arba 
kg/100 km (  1 ) 
Vidutinės ( 1 ): … g/km  … l/100 km arba m  3 /100 km, arba 
kg/100 km (  1 ) 
Didelės ( 1 ): … g/km  … l/100 km arba m  3 /100 km, arba 
kg/100 km (  1 ) 
Labai didel ės ( 1 ): … g/km  … l/100 km arba m  3 /100 km, arba 
kg/100 km (  1 ) 
Bendros:  … g/km  … l/100 km arba m  3 /100 km, arba 
kg/100 km (  1 ) 
Svertinės, bendros (  1 ): … g/km  … l/100 km arba m  3 /100 km, arba 
kg/100 km (  1 ) 
5. Tik elektra varomos transporto priemon ės ir iš išor ės įkrau­
namos (OVC) hibridin ės elektrin ės transporto priemon ės 
vadovaujantis (ES) 2017/1151 (jei taikoma).  
5.1. Tik elektra varomos transporto priemon ės ( 1 ) (jei taikoma) 
Elektros energijos s ąnaudos  … Wh/km  
Elektrinė rida  … km  
Elektrinė rida mieste  … km  
5.2. OVC hibridin ės elektrin ės transporto priemon ės ( 1 ) arba (jei 
taikoma) 
Elektros energijos s ąnaudos 
(EC  AC,svert.  ) … Wh/km  
Elektrinė rida (EAER)  … km  
Elektrinė rida mieste (EAER 
mieste)  … km  
Kita 
50. Tipo patvirtinimas suteiktas pagal pavojingiesiems kroviniams vežti skir ­
toms transporto priemon ėms taikomus projektavimo reikalavimus: taip / 
klasė(-s): …/ne (  l ): 
51. Specialios paskirties transporto priemon ės: žymėjimas vadovaujantis II 
priedo 5 skirsniu: …  
52. Pastabos (  n ): … ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 358  
2– OJI PUS Ė 
N3 KATEGORIJOS TRANSPORTO PRIEMON Ė 
(komplektin ės ir sukomplektuotos transporto priemon ės) 
2– oji pus ė 
Bendrosios konstrukcijos charakteristikos  
1. Ašių skaičius: … ir rat ų skaičius: …  
1.1. Ašių su sudvejintais ratais skai čius ir pad ėtis: …  
2. Vairuojamosios ašys (skai čius ir vieta): …  
3. Varomosios ašys (skai čius, vieta, j ų tarpusavio sujungimas) … …  
Pagrindiniai matmenys  
4. Važiuokl ės bazė ( e ): … mm  
4.1. Atstumas tarp gretim ų ašių: 
1–2: … mm  
2–3: … mm  
3–4: … mm  
5. Ilgis: … mm  
6. Plotis: … mm  
7. Aukštis: … mm  
8. Puspriekab ę velkančios transporto priemon ės didžiausias ir mažiausias 
atstumas nuo atramin ės balninio sukabintuvo plokšt ės vidurio iki galinio 
rato vidurio: … mm  
9. Atstumas tarp transporto priemon ės priekio ir sukabinimo įtaiso centro: 
… mm  
11. Ploto kroviniui sukrauti ilgis: … mm  
12. Galin ė iškyša: … mm  
Masės vertės 
13. Parengtos eksploatuoti transporto priemon ės masė: … kg  
13.1. Šios mas ės pasiskirstymas tarp aši ų: 
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg  
13.2. Faktin ė transporto priemon ės masė: … kg  
16. Didžiausia techniškai leidžiama mas ė 
16.1. Didžiausia techniškai leidžiama pakrautos transporto priemon ės masė: 
… kg  
16.2. Kiekvienai ašiai tenkanti techniškai leidžiama mas ė: 
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg ir t. t.  ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 359  
16.3. Kiekvienai aši ų grupei tenkanti techniškai leidžiama mas ė: 
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg ir t. t.  
16.4. Transporto priemoni ų junginio didžiausia techniškai leidžiama mas ė: 
… kg  
17. Vidaus ir (arba) tarptautin ėms vežimo operacijoms skirtos transporto 
priemonės numatoma registravimo ir (arba) eksploatavimo didžiausia 
leidžiama mas ė ( 1 ) ( o ) 
17.1. Pakrautos transporto priemon ės numatoma registravimo ir (arba) 
eksploatavimo didžiausia leidžiama mas ė: … kg  
17.2. Kiekvienai ašiai tenkanti pakrautos transporto priemon ės numatoma 
registravimo ir (arba) eksploatavimo didžiausia leidžiama mas ė: 
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg  
17.3. Kiekvienai aši ų grupei tenkanti pakrautos transporto priemon ės numa­
toma registravimo ir (arba) eksploatavimo didžiausia leidžiama mas ė: 
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg  
17.4. Transporto priemoni ų junginio numatoma registravimo ir (arba) 
eksploatavimo didžiausia leidžiama mas ė: … kg  
18. Velkamosios transporto priemon ės didžiausia techniškai leidžiama 
masė, jei tai:  
18.1. Priekaba su gr ąžulu: … kg  
18.2. Puspriekab ė: … kg  
18.3. Centrin ės ašies priekaba: … kg  
18.4. Priekaba be stabdži ų: … kg  
19. Didžiausia techniškai leidžiama statin ė masė sukabinimo taške: … kg  
Variklis  
20. Variklio gamintojas: …  
21. Variklio kodas, pažym ėtas ant variklio: …  
22. Veikimo principas: …  
23. Tik elektra varoma: taip / ne (  1 ) 
23.1. Hibridin ė [elektrin ė] transporto priemon ė: taip / ne (  1 ) 
24. Cilindr ų skaičius ir jų išdėstymas …  
25. Variklio darbinis t ūris: … cm  3 ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 360  
26. Degalai: dyzelinas / benzinas / SND / susl ėgtos gamtin ės dujos ir 
biometanas / suskystintos gamtin ės dujos / etanolis / biodyzelinas / 
vandenilis (  1 ) 
26.1. Vieneriopi degalai / dvejopi degalai / mišr ūs degalai / dvejop ų degalų 
vienalaikis naudojimas (  1 ) 
26.2. (Tik dvejop ų degalų vienalaikis naudojimas) 1A tipas / 1B tipas / 2A 
tipas / 2B tipas / 3B tipas (  1 ) 
27. Didžiausia galia  
27.1. Didžiausia naudingoji galia (  g ): … kW esant … min  –1 (vidaus degimo 
variklis) (  1 ) 
27.2. Didžiausioji valandin ė galia: … kW (elektrinis variklis) (  1 ) ( s ) 
27.3. Didžiausia naudingoji galia: … kW (elektrinis variklis) (  1 ) ( s ) 
27.4. Didžiausioji 30 minu čių galia: … kW (elektrinis variklis) (  1 ) ( s ) 
28. Pavar ų dėžė (tipas): …  
Didžiausias greitis  
29. Didžiausias greitis: … km/h  
Ašys ir pakaba  
31. Pakeliamosios ašies (-i ų) padėtis: …  
32. Keičiamos apkrovos ašies (-i ų) padėtis: …  
33. Varan čioji ašis (-ys) su pneumatine arba lygiaverte pakaba: taip / ne (  1 ) 
35. Padangos ir (arba) rato derinys (  η ): …  
Stabdžiai  
36. Priekaba su mechaniniais, elektriniais, pneumatiniais ir (arba) hidrauli ­
niais stabdžiais (  1 ) 
37. Priekabos stabdži ų sistemos maitinimo linijos sl ėgis: … (barais)  
Kėbulas  
38. Kėbulo kodas (  i ): …  
41. Durų skaičius ir konfig ūracija: …  
42. Sėdimųjų vietų (taip pat ir vairuotojo) skai čius (  k ): …  
Sukabinimo įtaisas  
44. Sukabinimo įtaiso patvirtinimo numeris arba patvirtinimo ženklas (jei 
pritvirtintas): …  
45.1. Charakteristikos (  1 ): D: …/ V: …/ S: …/ U: …  
Aplinkosauginis veiksmingumas  
46. Garso lygis  
Stovint: … dB(A), kai variklio s ūkių skaičius … min  –1 
Važiuojant: … dB(A)  
47. Išmetam ųjų teršalų lygis (  l ): Euro …  ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 361  
47.1. Išmetam ųjų teršalų bandymo kriterijai  
47.1.1. Bandomoji mas ė (kg) …  
47.1.2. Priekin ės dalies plotas (m  2 ): …  
47.1.3. Kelio apkrovos koeficientai  
47.1.3.0. f0, N:  
47.1.3.1. f1, N/(km/h):  
47.1.3.2. f2, N/(km/h)  2 
48. Išmetamieji teršalai (  m ) ( m1 ) ( m2 ): 
Taikomo pagrindinio teis ės akto ir naujausio iš dalies kei čiančio 
teisės akto numeris: …  
1.1. Bandymo proced ūra: ESC  
CO: … HC: … NO  x : … HC + NO  x : … Kietosios dalel ės: …  
Dūmų neskaidrumas (ELR): … (m  –1 ) 
1.2. Bandymo proced ūra: WHSC (EURO VI)  
CO: … THC: … NMHC: … NO  x : … THC + NO  x : … NH  3 : … 
Kietosios dalel ės (masė): … Dalel ės (skaičius): …  
2.1. Bandymo proced ūra: ETC (jei taikoma)  
CO: … NO  x : … NMHC: … THC: … CH  4 : … Kietosios 
dalelės: …  
2.2. Bandymo proced ūra: WHTC (EURO VI)  
CO: … NO  x : … NMHC: … THC: … CH  4 : … NH  3 : … 
Kietosios dalel ės (masė): … Dalel ės (skaičius): …  
48.1. Patikslinta sugerties koeficiento vert ė (dūmų): … (m  –1 ) 
Kita 
50. Tipo patvirtinimas suteiktas pagal pavojingiesiems kroviniams vežti skir ­
toms transporto priemon ėms taikomus projektavimo reikalavimus: taip / 
klasė(-s): …/ne (  l ): 
51. Specialios paskirties transporto priemon ės: žymėjimas vadovaujantis II 
priedo 5 skirsniu: …  
52. Pastabos (  n ): …  
2– OJI PUS Ė 
O1 IR O2 KATEGORIJ Ų TRANSPORTO PRIEMON ĖS 
(komplektin ės ir sukomplektuotos transporto priemon ės) 
2– oji pus ė 
Bendrosios konstrukcijos charakteristikos  
1. Ašių skaičius: … ir rat ų skaičius: …  
1.1. Ašių su sudvejintais ratais skai čius ir pad ėtis: …  ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 362  
Pagrindiniai matmenys  
4. Važiuokl ės bazė ( e ): … mm  
4.1. Atstumas tarp gretim ų ašių: 
1–2: … mm  
2–3: … mm  
3–4: … mm  
5. Ilgis: … mm  
6. Plotis: … mm  
7. Aukštis: … mm  
10. Atstumas tarp sukabinimo įtaiso centro ir transporto priemon ės 
galo: … mm  
11. Ploto kroviniui sukrauti ilgis: … mm  
12. Galin ė iškyša: … mm  
Masės vertės 
13. Parengtos eksploatuoti transporto priemon ės masė: … kg  
13.1. Šios mas ės pasiskirstymas tarp aši ų: 
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg  
13.2. Faktin ė transporto priemon ės masė: … kg  
16. Didžiausia techniškai leidžiama mas ė 
16.1. Didžiausia techniškai leidžiama pakrautos transporto priemon ės masė: 
… kg  
16.2. Kiekvienai ašiai tenkanti techniškai leidžiama mas ė: 
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg ir t. t.  
16.3. Kiekvienai aši ų grupei tenkanti techniškai leidžiama mas ė: 
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg ir t. t.  
19. Didžiausia techniškai leidžiama vertikali statin ė masė puspriekab ės arba 
centrinės ašies priekabos sukabinimo taške: … kg  
Didžiausias greitis  
29. Didžiausias greitis: … km/h  ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 363  
Ašys ir pakaba  
30.1. Kiekvienos vairuojamosios ašies tarpv ėžė: … mm  
30.2. Vis ų kitų ašių tarpvėžė: … mm  
31. Pakeliamosios ašies (-i ų) padėtis: …  
32. Kei čiamos apkrovos ašies (-i ų) padėtis: …  
34. Ašis (-ys) su pneumatine arba lygiaverte pakaba: taip / ne (  1 ) 
35. Padangos ir (arba) rato derinys (  h ): …  
Stabdžiai  
36. Priekaba su mechaniniais, elektriniais, pneumatiniais ir (arba) hidrauli ­
niais stabdžiais (  1 ) 
Kėbulas  
38. Kėbulo kodas (  i ): …  
Sukabinimo įtaisas  
44. Sukabinimo įtaiso patvirtinimo numeris arba patvirtinimo ženklas (jei 
pritvirtintas): …  
45.1. Charakteristikos (  1 ): D: …/ V: …/ S: …/ U: …  
Kita 
50. Tipo patvirtinimas suteiktas pagal pavojingiesiems kroviniams vežti skir ­
toms transporto priemon ėms taikomus projektavimo reikalavimus: taip / 
klasė(-s): …/ne (  l ): 
51. Specialios paskirties transporto priemon ės: žymėjimas vadovaujantis II 
priedo 5 skirsniu: …  
52. Pastabos (  n ): …  
2– OJI PUS Ė 
O3 IR O4 KATEGORIJ Ų TRANSPORTO PRIEMON ĖS 
(komplektin ės ir sukomplektuotos transporto priemon ės) 
2– oji pus ė 
Bendrosios konstrukcijos charakteristikos  
1. Ašių skaičius: … ir rat ų skaičius: …  
1.1. Ašių su sudvejintais ratais skai čius ir pad ėtis: …  
2. Vairuojamosios ašys (skai čius ir vieta): …  
Pagrindiniai matmenys  
4. Važiuokl ės bazė ( e ): … mm  
4.1. Atstumas tarp gretim ų ašių: 
1–2: … mm  
2–3: … mm  
3–4: … mm  
5. Ilgis: … mm  
6. Plotis: … mm  ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 364  
7. Aukštis: … mm  
10. Atstumas tarp sukabinimo įtaiso centro ir transporto priemon ės galo: … 
mm 
11. Ploto kroviniui sukrauti ilgis: … mm  
12. Galin ė iškyša: … mm  
Masės vertės 
13. Parengtos eksploatuoti transporto priemon ės masė: … kg  
13.1. Šios mas ės pasiskirstymas tarp aši ų: 
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg  
13.2. Faktin ė transporto priemon ės masė: … kg  
16. Didžiausia techniškai leidžiama mas ė 
16.1. Didžiausia techniškai leidžiama pakrautos transporto priemon ės masė: 
… kg  
16.2. Kiekvienai ašiai tenkanti techniškai leidžiama mas ė: 
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg ir t. t.  
16.3. Kiekvienai aši ų grupei tenkanti techniškai leidžiama mas ė: 
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg ir t. t.  
17. Vidaus ir (arba) tarptautin ėms vežimo operacijoms skirtos transporto 
priemonės numatoma registravimo ir (arba) eksploatavimo didžiausia 
leidžiama mas ė ( 1 ) ( o ) 
17.1. Pakrautos transporto priemon ės numatoma registravimo ir (arba) 
eksploatavimo didžiausia leidžiama mas ė: … kg  
17.2. Kiekvienai ašiai tenkanti pakrautos transporto priemon ės numatoma 
registravimo ir (arba) eksploatavimo didžiausia leidžiama mas ė: 
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg  
17.3. Kiekvienai aši ų grupei tenkanti pakrautos transporto priemon ės numa­
toma registravimo ir (arba) eksploatavimo didžiausia leidžiama mas ė: 
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg  ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 365  
19. Didžiausia techniškai leidžiama vertikali statin ė masė puspriekab ės 
arba centrin ės ašies priekabos sukabinimo taške: … kg  
Didžiausias greitis  
29. Didžiausias greitis: … km/h  
Ašys ir pakaba  
31. Pakeliamosios ašies (-i ų) padėtis: …  
32. Keičiamos apkrovos ašies (-i ų) padėtis: …  
34. Ašis (-ys) su pneumatine arba lygiaverte pakaba: taip / ne (  1 ) 
35. Padangos ir (arba) rato derinys (  h ): …  
Stabdžiai  
36. Priekaba su mechaniniais, elektriniais, pneumatiniais ir (arba) hidrauli ­
niais stabdžiais (  1 ) 
Kėbulas  
38. Kėbulo kodas (  i ): …  
Sukabinimo įtaisas  
44. Sukabinimo įtaiso patvirtinimo numeris arba patvirtinimo ženklas (jei 
pritvirtintas): …  
45.1. Charakteristikos (  1 ): D: …/ V: …/ S: …/ U: …å  
Kita 
50. Tipo patvirtinimas suteiktas pagal pavojingiesiems kroviniams vežti skir ­
toms transporto priemon ėms taikomus projektavimo reikalavimus: taip / 
klasė(-s): …/ne (  l ): 
51. Specialios paskirties transporto priemon ės: žymėjimas vadovaujantis II 
priedo 5 skirsniu: …  
52. Pastabos (  n ): …  
II DALIS  
NEKOMPLEKTIN ĖS TRANSPORTO PRIEMON ĖS 
C1 PAVYZDYS. 1-OJI PUS Ė 
NEKOMPLEKTIN ĖS TRANSPORTO PRIEMON ĖS 
EB ATITIKTIES SERTIFIKATAS  
1– oji pus ė 
Toliau pasiraš ęs asmuo [… ( vardas, pavard ė ir pareigos )] patvirtina, kad 
transporto priemon ė: 
0.1. Gamyklin ė markė (gamintojo prekybinis pavadinimas): …  
0.2. Tipas: …  
Variantas (  a ): …  
Versija (  a ): …  
0.2.1. Prekybinis pavadinimas: …  
0.2.2. Jei tai transporto priemon ės, dėl kurių yra suteiktas pakopinis tipo 
patvirtinimas, bazin ės ir (arba) ankstesni ų pakopų transporto prie ­
monės tipo patvirtinimo informacija  
(su kiekviena pakopa susijusios informacijos s ąrašas):  ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 366  
Tipas: …  
Variantas (  a ): …  
Versija (  a ): …  
Tipo patvirtinimo numeris, išpl ėtimo numeris …  
0.4. Transporto priemon ės kategorija: …  
0.5. Bendrov ės pavadinimas ir gamintojo adresas: …  
0.5.1. Jei tai transporto priemon ės, dėl kurių yra suteiktas pakopinis tipo 
patvirtinimas, bazin ės ir (arba) ankstesn ės pakopos (- ų) transporto 
priemonės gamintojo pavadinimas ir adresas …  
0.6. Identifikavimo lenteli ų tvirtinimo vieta ir metodas: …  
Transporto priemon ės identifikavimo numerio vieta: …  
0.9. Gamintojo atstovo (jeigu jis yra) pavadinimas ir adresas: …  
0.10. Transporto priemon ės identifikavimo numeris: …  
visais poži ūriais atitinka tip ą, aprašytą patvirtinimo sertifikate (…  tipo patvir ­
tinimo, įskaitant išpl ėtimą, numeris ), išduotame (…  išdavimo data ), ir 
jos nuolatin ės registracijos negalima atlikti nesuteikus papildom ų patvirtinim ų. 
(Vieta) (data): …  (Parašas): …  
C2 PAVYZDYS. 1-OJI PUS Ė 
MAŽOMIS SERIJOMIS GAMINAM Ų NEKOMPLEKTINI Ų TRANSPORTO 
PRIEMONI Ų PATVIRTINTAS TIPAS  
[Metai]  [Eil ės numeris]  
EB ATITIKTIES SERTIFIKATAS  
1– oji pus ė 
Toliau pasiraš ęs asmuo [… ( vardas, pavard ė ir pareigos )] patvirtina, kad 
transporto priemon ė: 
0.1. Gamyklin ė markė (gamintojo prekybinis pavadinimas): …  
0.2. Tipas: …  
Variantas (  a ): …  
Versija (  a ): …  
0.2.1. Prekybinis pavadinimas: …  
0.4. Transporto priemon ės kategorija: …  
0.5. Bendrov ės pavadinimas ir gamintojo adresas: …  
0.6. Identifikavimo lenteli ų tvirtinimo vieta ir metodas: …  
Transporto priemon ės identifikavimo numerio vieta: …  ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 367  
0.9. Gamintojo atstovo (jeigu jis yra) pavadinimas ir adresas: …  
0.10. Transporto priemon ės identifikavimo numeris: …  
visais poži ūriais atitinka tip ą, aprašytą patvirtinimo sertifikate ( … tipo patvir ­
tinimo, įskaitant išpl ėtimą, numeris ), išduotame ( … išdavimo data ), ir 
jos nuolatin ės registracijos negalima atlikti nesuteikus papildom ų patvirtinim ų. 
(Vieta) (data): …  (Parašas): …  
2– OJI PUS Ė 
M1 KATEGORIJOS TRANSPORTO PRIEMON Ė 
(Nekomplektin ės transporto priemon ės) 
2– oji pus ė 
Bendrosios konstrukcijos charakteristikos  
1. Ašių skaičius: … ir rat ų skaičius: …  
3. Varomosios ašys (skai čius, vieta, j ų tarpusavio sujungimas) … …  
Pagrindiniai matmenys  
4. Važiuokl ės bazė ( e ): … mm  
4.1. Atstumas tarp gretim ų ašių: 
1–2: … mm  
2–3: … mm  
3–4: … mm  
5.1. Didžiausias leidžiamas ilgis: … mm  
6.1. Didžiausias leidžiamas plotis: … mm  
7.1. Didžiausias leidžiamas aukštis: … mm  
12.1. Didžiausia leidžiama galin ė iškyša: … mm  
Masės vertės 
14. Parengtos eksploatuoti nekomplektin ės transporto priemon ės masė: 
… kg  
14.1. Šios mas ės pasiskirstymas tarp aši ų: 
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg  
15. Sukomplektuotos transporto priemon ės mažiausia mas ė: … kg  
15.1. Šios mas ės pasiskirstymas tarp aši ų: 
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg  ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 368  
16. Didžiausia techniškai leidžiama mas ė 
16.1. Didžiausia techniškai leidžiama pakrautos transporto priemon ės masė: 
… kg  
16.2. Kiekvienai ašiai tenkanti techniškai leidžiama mas ė: 
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg ir t. t.  
16.4. Transporto priemoni ų junginio didžiausia techniškai leidžiama mas ė: 
… kg  
18. Velkamosios transporto priemon ės didžiausia techniškai leidžiama 
masė, jei tai:  
18.1. Priekaba su gr ąžulu: … kg  
18.3. Centrin ės ašies priekaba: … kg  
18.4. Priekaba be stabdži ų: … kg  
19. Didžiausia techniškai leidžiama vertikali statin ė masė sukabinimo 
taške: … kg  
Variklis  
20. Variklio gamintojas: …  
21. Variklio kodas, pažym ėtas ant variklio: …  
22. Veikimo principas: …  
23. Tik elektra varoma: taip / ne (  1 ) 
23.1. Hibridin ė [elektrin ė] transporto priemon ė: taip / ne (  1 ) 
24. Cilindr ų skaičius ir jų išdėstymas …  
25. Variklio darbinis t ūris: … cm  3 
26. Degalai: dyzelinas / benzinas / SND / susl ėgtos gamtin ės dujos ir 
biometanas / suskystintos gamtin ės dujos / etanolis / biodyzelinas / 
vandenilis (  1 ) 
26.1. Vieneriopi degalai / dvejopi degalai / mišr ūs degalai / dvejop ų degalų 
vienalaikis naudojimas (  1 ) 
26.2. (Tik dvejop ų degalų vienalaikis naudojimas) 1A tipas / 1B tipas / 2A 
tipas / 2B tipas / 3B tipas (  1 ) 
27. Didžiausia galia  
27.1. Didžiausia naudingoji galia (  g ): … kW esant … min  –1 (vidaus degimo 
variklis) (  1 ) 
27.2. Didžiausioji valandin ė galia: … kW (elektrinis variklis) (  1 ) ( s ) 
27.3. Didžiausia naudingoji galia: … kW (elektrinis variklis) (  1 ) ( s ) 
27.4. Didžiausioji 30 minu čių galia: … kW (elektrinis variklis) (  1 ) ( s ) 
Didžiausias greitis  
29. Didžiausias greitis: … km/h  ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 369  
Ašys ir pakaba  
30. Ašies (-i ų) tarpvėžė: 
1. … mm  
2. … mm  
3. … mm  
35. Padangos ir (arba) rato derinys (  h ): …  
Stabdžiai  
36. Priekaba su mechaniniais, elektriniais, pneumatiniais ir (arba) hidrauli ­
niais stabdžiais (  1 ) 
Kėbulas  
41. Dur ų skaičius ir konfig ūracija: …  
42. Sėdimųjų vietų (taip pat ir vairuotojo) skai čius (  k ): …  
Aplinkosauginis veiksmingumas  
46. Garso lygis  
Stovint: … dB(A), kai variklio s ūkių skaičius … min  –1 
Važiuojant: … dB(A)  
47. Išmetam ųjų teršalų lygis (  l ): Euro …  
47.1. Išmetam ųjų teršalų bandymo kriterijai  
47.1.1. Bandomoji mas ė (kg) …  
47.1.2. Priekin ės dalies plotas (m  2 ): …  
47.1.3. Kelio apkrovos koeficientai  
47.1.3.0. f0, N:  
47.1.3.1. f1, N/(km/h):  
47.1.3.2. f2, N/(km/h)  2 
48. Išmetamieji teršalai (  m ) ( m1 ) ( m2 ): 
Taikomo pagrindinio teis ės akto ir naujausio iš dalies kei čiančio 
teisės akto numeris: …  
1.1. Bandymo proced ūra: 1 tipas arba ESC (  1 ) 
CO: … HC: … NO  x : … HC + NO  x : … Kietosios dalel ės: …  
Dūmų neskaidrumas (ELR): … (m  –1 ) 
1.2. Bandymo proced ūra: 1 tipas (vidutin ės NEDC vert ės, 
didžiausios WLTP vert ės) arba WHSC (EURO VI) (  1 ) 
CO: … THC: … NMHC: … NO  x : … THC + NO  x : … NH  3 : 
… Kietosios dalel ės (masė): … Dalel ės (skaičius): …  
2.1. Bandymo proced ūra: ETC (jei taikoma)  
CO: … NO  x : … NMHC: … THC: … CH  4 : … Kietosios 
dalelės: … ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 370  
2.2. Bandymo proced ūra: WHTC (EURO VI)  
CO: … NO  x : … NMHC: … THC: … CH  4 : … NH  3 : … 
Kietosios dalel ės (masė): … Dalel ės (skaičius): …  
48.1. Patikslinta sugerties koeficiento vert ė (dūmų): … (m  –1 ) 
49. Išmetamo CO  2 kiekis, degal ų sąnaudos, elektros energijos s ąnau­
dos (  m ): 
1. Visos j ėgos pavara varomos transporto priemon ės, išskyrus tik 
elektra varomas transporto priemones, vadovaujantis 
1151/2017  
Išmetamo CO  2 kiekis  Degal ų sąnaudos  
Miesto sąlygomis:  … g/km  … l/100 km/m  3 /100 km (  1 ) 
Užmiesčio sąlygomis:  … g/km  … l/100 km/m  3 /100 km (  1 ) 
Bendros:  … g/km  … l/100 km/m  3 /100 km (  1 ) 
Svertinės, bendros  … g/km  … l/100 km  
2. Tik elektra varomos transporto priemon ės ir OVC hibridin ės 
elektrinės transporto priemon ės 
Elektros energijos s ąnaudos 
(svertinės, bendros (  1 )) … Wh/km  
Elektrinė rida  … km  
Kita 
52. Pastabos (  n ): …  
2– OJI PUS Ė 
M2 KATEGORIJOS TRANSPORTO PRIEMON Ė 
(Nekomplektin ės transporto priemon ės) 
2– oji pus ė 
Bendrosios konstrukcijos charakteristikos  
1. Ašių skaičius: … ir rat ų skaičius: …  
1.1. Ašių su sudvejintais ratais skai čius ir pad ėtis: …  
2. Vairuojamosios ašys (skai čius ir vieta): …  
3. Varomosios ašys (skai čius, vieta, j ų tarpusavio sujungimas) … …  
Pagrindiniai matmenys  
4. Važiuokl ės bazė ( e ): … mm  
4.1. Atstumas tarp gretim ų ašių: 
1–2: … mm  
2–3: … mm  
3–4: … mm  
5.1. Didžiausias leidžiamas ilgis: … mm  
6.1. Didžiausias leidžiamas plotis: … mm  ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 371  
7.1. Didžiausias leidžiamas aukštis: … mm  
12.1. Didžiausia leidžiama galin ė iškyša: … mm  
Masės vertės 
14. Parengtos eksploatuoti nekomplektin ės transporto priemon ės masė: 
… kg  
14.1. Šios mas ės pasiskirstymas tarp aši ų: 
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg ir t. t.  
15. Sukomplektuotos transporto priemon ės mažiausia mas ė: … kg  
15.1. Šios mas ės pasiskirstymas tarp aši ų: 
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg  
16. Didžiausia techniškai leidžiama mas ė 
16.1. Didžiausia techniškai leidžiama pakrautos transporto priemon ės masė: 
… kg  
16.2. Kiekvienai ašiai tenkanti techniškai leidžiama mas ė: 
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg ir t. t.  
16.3. Kiekvienai aši ų grupei tenkanti techniškai leidžiama mas ė: 
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg ir t. t.  
16.4. Transporto priemoni ų junginio didžiausia techniškai leidžiama mas ė: 
… kg  
17. Vidaus ir (arba) tarptautin ėms vežimo operacijoms skirtos transporto 
priemonės numatoma registravimo ir (arba) eksploatavimo didžiausia 
leidžiama mas ė ( 1 ) ( o ) 
17.1. Pakrautos transporto priemon ės numatoma registravimo ir (arba) 
eksploatavimo didžiausia leidžiama mas ė: … kg  
17.2. Kiekvienai ašiai tenkanti pakrautos transporto priemon ės numatoma 
registravimo ir (arba) eksploatavimo didžiausia leidžiama mas ė: 
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg  
17.3. Kiekvienai aši ų grupei tenkanti pakrautos transporto priemon ės numa­
toma registravimo ir (arba) eksploatavimo didžiausia leidžiama mas ė: 
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg  ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 372  
17.4. Transporto priemoni ų junginio numatoma registravimo ir (arba) 
eksploatavimo didžiausia leidžiama mas ė: … kg  
18. Velkamosios transporto priemon ės didžiausia techniškai leidžiama 
masė, jei tai:  
18.1. Priekaba su gr ąžulu: … kg  
18.3. Centrin ės ašies priekaba: … kg  
18.4. Priekaba be stabdži ų: … kg  
19. Didžiausia techniškai leidžiama statin ė masė sukabinimo taške: … kg  
Variklis  
20. Variklio gamintojas: …  
21. Variklio kodas, pažym ėtas ant variklio: …  
22. Veikimo principas: …  
23. Tik elektra varoma: taip / ne (  1 ) 
23.1. Hibridin ė [elektrin ė] transporto priemon ė: taip / ne (  1 ) 
24. Cilindr ų skaičius ir jų išdėstymas …  
25. Variklio darbinis t ūris: … cm  3 
26. Degalai: dyzelinas / benzinas / SND / susl ėgtos gamtin ės dujos ir 
biometanas / suskystintos gamtin ės dujos / etanolis / biodyzelinas / 
vandenilis (  1 ) 
26.1. Vieneriopi degalai / dvejopi degalai / mišr ūs degalai / dvejop ų degalų 
vienalaikis naudojimas (  1 ) 
26.2. (Tik dvejop ų degalų vienalaikis naudojimas) 1A tipas / 1B tipas / 2A 
tipas / 2B tipas / 3B tipas (  1 ) 
27. Didžiausia galia  
27.1. Didžiausia naudingoji galia (  g ): … kW esant … min  –1 (vidaus degimo 
variklis) (  1 ) 
27.2. Didžiausioji valandin ė galia: … kW (elektrinis variklis) (  1 ) ( s ) 
27.3. Didžiausia naudingoji galia: … kW (elektrinis variklis) (  1 ) ( s ) 
27.4. Didžiausioji 30 minu čių galia: … kW (elektrinis variklis) (  1 ) ( s ) 
28. Pavar ų dėžė (tipas): …  
Didžiausias greitis  
29. Didžiausias greitis: … km/h  
Ašys ir pakaba  
30. Ašies (-i ų) tarpvėžė: 
1. … mm  
2. … mm  
3. … mm  ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 373  
33. Varan čioji ašis (-ys) su pneumatine arba lygiaverte pakaba: taip / ne (  1 ) 
35. Padangos ir (arba) rato derinys (  h ): …  
Stabdžiai  
36. Priekaba su mechaniniais, elektriniais, pneumatiniais ir (arba) hidrauli ­
niais stabdžiais (  1 ) 
37. Priekabos stabdži ų sistemos maitinimo linijos sl ėgis: … (barais)  
Sukabinimo įtaisas  
44. Sukabinimo įtaiso patvirtinimo numeris arba patvirtinimo ženklas (jei 
pritvirtintas): …  
45. Sukabinimo įtaisų, kuriuos galima sumontuoti, tipai arba klas ės: …  
45.1. Charakteristikos (  1 ): D: …/ V: …/ S: …/ U: …  
Aplinkosauginis veiksmingumas  
46. Garso lygis  
Stovint: … dB(A), kai variklio s ūkių skaičius … min  –1 
Važiuojant: … dB(A)  
47. Išmetam ųjų teršalų lygis (  l ): Euro …  
47.1. Išmetam ųjų teršalų bandymo kriterijai  
47.1.1. Bandomoji mas ė (kg) …  
47.1.2. Priekin ės dalies plotas (m  2 ): …  
47.1.3. Kelio apkrovos koeficientai  
47.1.3.0. f0, N:  
47.1.3.1. f1, N/(km/h):  
47.1.3.2. f2, N/(km/h)  2 
48. Išmetamieji teršalai (  m ) ( m1 ) ( m2 ): 
Taikomo pagrindinio teis ės akto ir naujausio iš dalies kei čiančio 
teisės akto numeris: …  
1.1. Bandymo proced ūra: 1 tipas arba ESC (  1 ) 
CO: … HC: … NO  x : … HC + NO  x : … Kietosios dalel ės: …  
Dūmų neskaidrumas (ELR): … (m  –1 ) 
1.2. Bandymo proced ūra: 1 tipas (vidutin ės NEDC vert ės, didžiau ­
sios WLTP vert ės) arba WHSC (EURO VI) (  1 ) 
CO: … THC: … NMHC: … NO  x : … THC + NO  x : … NH  3 : 
… Kietosios dalel ės (masė): … Dalel ės (skaičius): …  
2.1. Bandymo proced ūra: ETC (jei taikoma)  
CO: … NO  x : … NMHC: … THC: … CH  4 : … Kietosios 
dalelės: … ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 374  
2.2. Bandymo proced ūra: WHTC (EURO VI)  
CO: … NO  x : … NMHC: … THC: … CH  4 : … NH  3 : … 
Kietosios dalel ės (masė): … Dalel ės (skaičius): …  
48.1. Patikslinta sugerties koeficiento vert ė (dūmų): … (m  –1 ) 
Kita 
52. Pastabos (  n ): …  
2– OJI PUS Ė 
M3 KATEGORIJOS TRANSPORTO PRIEMON Ė 
(Nekomplektin ės transporto priemon ės) 
2– oji pus ė 
Bendrosios konstrukcijos charakteristikos  
1. Aši ų skaičius: … ir rat ų skaičius: …  
1.1. Aši ų su sudvejintais ratais skai čius ir pad ėtis: …  
2. Vairuojamosios ašys (skai čius ir vieta): …  
3. Varomosios ašys (skai čius, vieta, j ų tarpusavio sujungimas) … …  
Pagrindiniai matmenys  
4. Važiuokl ės bazė ( e ): … mm  
4.1. Atstumas tarp gretim ų ašių: 
1–2: … mm  
2–3: … mm  
3–4: … mm  
5.1. Didžiausias leidžiamas ilgis: … mm  
6.1. Didžiausias leidžiamas plotis: … mm  
7.1. Didžiausias leidžiamas aukštis: … mm  
12.1. Didžiausia leidžiama galin ė iškyša: … mm  
Masės vertės 
14. Parengtos eksploatuoti nekomplektin ės transporto priemon ės masė: 
… kg  
14.1. Šios mas ės pasiskirstymas tarp aši ų: 
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg ir t. t.  
15. Sukomplektuotos transporto priemon ės mažiausia mas ė: … kg  
15.1. Šios mas ės pasiskirstymas tarp aši ų: 
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg  ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 375  
16. Didžiausia techniškai leidžiama mas ė 
16.1. Didžiausia techniškai leidžiama pakrautos transporto priemon ės masė: 
… kg  
16.2. Kiekvienai ašiai tenkanti techniškai leidžiama mas ė: 
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg ir t. t.  
16.3. Kiekvienai aši ų grupei tenkanti techniškai leidžiama mas ė: 
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg ir t. t.  
16.4. Transporto priemoni ų junginio didžiausia techniškai leidžiama mas ė: 
… kg  
17. Vidaus ir (arba) tarptautin ėms vežimo operacijoms skirtos transporto 
priemonės numatoma registravimo ir (arba) eksploatavimo didžiausia 
leidžiama mas ė ( 1 ) ( o ) 
17.1. Pakrautos transporto priemon ės numatoma registravimo ir (arba) 
eksploatavimo didžiausia leidžiama mas ė: … kg  
17.2. Kiekvienai ašiai tenkanti pakrautos transporto priemon ės numatoma 
registravimo ir (arba) eksploatavimo didžiausia leidžiama mas ė: 
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg  
17.3. Kiekvienai aši ų grupei tenkanti pakrautos transporto priemon ės numa­
toma registravimo ir (arba) eksploatavimo didžiausia leidžiama mas ė: 
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg  
17.4. Transporto priemoni ų junginio numatoma registravimo ir (arba) 
eksploatavimo didžiausia leidžiama mas ė: … kg  
18. Velkamosios transporto priemon ės didžiausia techniškai leidžiama 
masė, jei tai:  
18.1. Priekaba su gr ąžulu: … kg  
18.3. Centrin ės ašies priekaba: … kg  
18.4. Priekaba be stabdži ų: … kg  
19. Didžiausia techniškai leidžiama statin ė masė sukabinimo taške: … kg  
Variklis  
20. Variklio gamintojas: …  
21. Variklio kodas, pažym ėtas ant variklio: …  
22. Veikimo principas: …  ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 376  
23. Tik elektra varoma: taip / ne (  1 ) 
23.1. Hibridin ė [elektrin ė] transporto priemon ė: taip / ne (  1 ) 
24. Cilindr ų skaičius ir jų išdėstymas …  
25. Variklio darbinis t ūris: … cm  3 
26. Degalai: dyzelinas / benzinas / SND / susl ėgtos gamtin ės dujos ir 
biometanas / suskystintos gamtin ės dujos / etanolis / biodyzelinas / 
vandenilis (  1 ) 
26.1. Vieneriopi degalai / dvejopi degalai / mišr ūs degalai / dvejop ų degalų 
vienalaikis naudojimas (  1 ) 
26.2. (Tik dvejop ų degalų vienalaikis naudojimas) 1A tipas / 1B tipas / 2A 
tipas / 2B tipas / 3B tipas (  1 ) 
27. Didžiausia galia  
27.1. Didžiausia naudingoji galia (  g ): … kW esant … min  –1 (vidaus degimo 
variklis) (  1 ) 
27.2. Didžiausioji valandin ė galia: … kW (elektrinis variklis) (  1 ) ( s ) 
27.3. Didžiausia naudingoji galia: … kW (elektrinis variklis) (  1 ) ( s ) 
27.4. Didžiausioji 30 minu čių galia: … kW (elektrinis variklis) (  1 ) ( s ) 
28. Pavar ų dėžė (tipas): …  
Didžiausias greitis  
29. Didžiausias greitis: … km/h  
Ašys ir pakaba  
30.1. Kiekvienos vairuojamosios ašies tarpv ėžė: … mm  
30.2. Vis ų kitų ašių tarpvėžė: … mm  
32. Kei čiamos apkrovos ašies (-i ų) padėtis: …  
33. Varan čioji ašis (-ys) su pneumatine arba lygiaverte pakaba: taip / ne (  1 ) 
35. Padangos ir (arba) rato derinys (  h ): …  
Stabdžiai  
36. Priekaba su mechaniniais, elektriniais, pneumatiniais ir (arba) hidrauli ­
niais stabdžiais (  1 ) 
37. Priekabos stabdži ų sistemos maitinimo linijos sl ėgis: … (barais)  
Sukabinimo įtaisas  
44. Sukabinimo įtaiso patvirtinimo numeris arba patvirtinimo ženklas (jei 
pritvirtintas): …  
45. Sukabinimo įtaisų, kuriuos galima sumontuoti, tipai arba klas ės: …  
45.1. Charakteristikos (  1 ): D: …/ V: …/ S: …/ U: …  
Aplinkosauginis veiksmingumas  
46. Garso lygis  ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 377  
Stovint: … dB(A), kai variklio s ūkių skaičius … min  –1 
Važiuojant: … dB(A)  
47. Išmetam ųjų teršalų lygis (  l ): Euro …  
47.1. Išmetam ųjų teršalų bandymo kriterijai  
47.1.1. Bandomoji mas ė (kg) …  
47.1.2. Priekin ės dalies plotas (m  2 ): …  
47.1.3. Kelio apkrovos koeficientai  
47.1.3.0. f0, N:  
47.1.3.1. f1, N/(km/h):  
47.1.3.2. f2, N/(km/h)  2 
48. Išmetamieji teršalai (  m ) ( m1 ) ( m2 ): 
Taikomo pagrindinio teis ės akto ir naujausio iš dalies kei čiančio 
teisės akto numeris: …  
1.1. Bandymo proced ūra: ESC  
CO: … HC: … NO  x : … HC + NO  x : … Kietosios dalel ės: …  
Dūmų neskaidrumas (ELR): … (m  –1 ) 
1.2. Bandymo proced ūra: WHSC (EURO VI)  
CO: … THC: … NMHC: … NO  x : … THC + NO  x : … NH  3 : 
… Kietosios dalel ės (masė): … Dalel ės (skaičius): …  
2.1. Bandymo proced ūra: ETC (jei taikoma)  
CO: … NO  x : … NMHC: … THC: … CH  4 : … Kietosios 
dalelės: …  
2.2. Bandymo proced ūra: WHTC (EURO VI)  
CO: … NO  x : … NMHC: … THC: … CH  4 : … NH  3 : … 
Kietosios dalel ės (masė): … Dalel ės (skaičius): …  
48.1. Patikslinta sugerties koeficiento vert ė (dūmų): … (m  –1 ) 
Kita 
52. Pastabos (  n ): …  
2– OJI PUS Ė 
N1 KATEGORIJOS TRANSPORTO PRIEMON Ė 
(Nekomplektin ės transporto priemon ės) 
2– oji pus ė 
Bendrosios konstrukcijos charakteristikos  
1. Ašių skaičius: … ir rat ų skaičius: …  
1.1. Ašių su sudvejintais ratais skai čius ir pad ėtis: …  ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 378  
3. Varomosios ašys (skai čius, vieta, j ų tarpusavio sujungimas) … …  
Pagrindiniai matmenys  
4. Važiuokl ės bazė ( e ): … mm  
4.1. Atstumas tarp gretim ų ašių: 
1–2: … mm  
2–3: … mm  
3–4: … mm  
5.1. Didžiausias leidžiamas ilgis: … mm  
6.1. Didžiausias leidžiamas plotis: … mm  
7.1. Didžiausias leidžiamas aukštis: … mm  
8. Puspriekab ę velkančios transporto priemon ės didžiausias ir mažiausias 
atstumas nuo atramin ės balninio sukabintuvo plokšt ės vidurio iki 
galinio rato vidurio: … mm  
12.1. Didžiausia leidžiama galin ė iškyša: … mm  
Masės vertės 
14. Parengtos eksploatuoti nekomplektin ės transporto priemon ės masė: 
… kg  
14.1. Šios mas ės pasiskirstymas tarp aši ų: 
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg ir t. t.  
15. Sukomplektuotos transporto priemon ės mažiausia mas ė: … kg  
15.1. Šios mas ės pasiskirstymas tarp aši ų: 
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg  
16. Didžiausia techniškai leidžiama mas ė 
16.1. Didžiausia techniškai leidžiama pakrautos transporto priemon ės masė: 
… kg  
16.2. Kiekvienai ašiai tenkanti techniškai leidžiama mas ė: 
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg ir t. t.  
16.4. Transporto priemoni ų junginio didžiausia techniškai leidžiama mas ė: 
… kg  
18. Velkamosios transporto priemon ės didžiausia techniškai leidžiama 
masė, jei tai:  
18.1. Priekaba su gr ąžulu: … kg  
18.2. Puspriekab ė: … kg  ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 379  
18.3. Centrin ės ašies priekaba: … kg  
18.4. Priekaba be stabdži ų: … kg  
19. Didžiausia techniškai leidžiama statin ė masė sukabinimo taške: … kg  
Variklis  
20. Variklio gamintojas: …  
21. Variklio kodas, pažym ėtas ant variklio: …  
22. Veikimo principas: …  
23. Tik elektra varoma: taip / ne (  1 ) 
23.1. Hibridin ė [elektrin ė] transporto priemon ė: taip / ne (  1 ) 
24. Cilindr ų skaičius ir jų išdėstymas …  
25. Variklio darbinis t ūris: … cm  3 
26. Degalai: dyzelinas / benzinas / SND / susl ėgtos gamtin ės dujos ir 
biometanas / suskystintos gamtin ės dujos / etanolis / biodyzelinas / 
vandenilis (  1 ) 
26.1. Vieneriopi degalai / dvejopi degalai / mišr ūs degalai / dvejop ų degalų 
vienalaikis naudojimas (  1 ) 
26.2. (Tik dvejop ųių degalų vienalaikis naudojimas) 1A tipas / 1B tipas / 2A 
tipas / 2B tipas / 3B tipas (  1 ) 
27. Didžiausia galia  
27.1. Didžiausia naudingoji galia (  g ): … kW esant … min  –1 (vidaus degimo 
variklis) (  1 ) 
27.2. Didžiausioji valandin ė galia: … kW (elektrinis variklis) (  1 ) ( s ) 
27.3. Didžiausia naudingoji galia: … kW (elektrinis variklis) (  1 ) ( s ) 
27.4. Didžiausioji 30 minu čių galia: … kW (elektrinis variklis) (  1 ) ( s ) 
28. Pavar ų dėžė (tipas): …  
Didžiausias greitis  
29. Didžiausias greitis: … km/h  
Ašys ir pakaba  
30. Ašies (-i ų) tarpvėžė: 
1. … mm  
2. … mm  
3. … mm  
35. Padangos ir (arba) rato derinys (  h ): …  
Stabdžiai  
36. Priekaba su mechaniniais, elektriniais, pneumatiniais ir (arba) hidrauli ­
niais stabdžiais (  1 ) 
37. Priekabos stabdži ų sistemos maitinimo linijos sl ėgis: … (barais)  ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 380  
Sukabinimo įtaisas  
44. Sukabinimo įtaiso patvirtinimo numeris arba patvirtinimo ženklas (jei 
pritvirtintas): …  
45. Sukabinimo įtaisų, kuriuos galima sumontuoti, tipai arba klas ės: …  
45.1. Charakteristikos (  1 ): D: …/ V: …/ S: …/ U: …  
Aplinkosauginis veiksmingumas  
46. Garso lygis  
Stovint: … dB(A), kai variklio s ūkių skaičius … min  –1 
Važiuojant: … dB(A)  
47. Išmetam ųjų teršalų lygis (  l ): Euro …  
47.1. Išmetam ųjų teršalų bandymo kriterijai  
47.1.1. Bandomoji mas ė (kg) …  
47.1.2. Priekin ės dalies plotas (m  2 ): …  
47.1.3. Kelio apkrovos koeficientai  
47.1.3.0. f0, N:  
47.1.3.1. f1, N/(km/h):  
47.1.3.2. f2, N/(km/h)  2 
48. Išmetamieji teršalai (  m ) ( m1 ) ( m2 ): 
Taikomo pagrindinio teis ės akto ir naujausio iš dalies kei čiančio 
teisės akto numeris: …  
1.1. Bandymo proced ūra: 1 tipas arba ESC (  1 ) 
CO: … HC: … NO  x : … HC + NO  x : … Kietosios dalel ės: …  
Dūmų neskaidrumas (ELR): … (m  –1 ) 
1.2. Bandymo proced ūra: 1 tipas (vidutin ės NEDC vert ės, didžiau ­
sios WLTP vert ės) arba WHSC (EURO VI) (  1 ) 
CO: … THC: … NMHC: … NO  x : … THC + NO  x : … NH  3 : 
… Kietosios dalel ės (masė): … Dalel ės (skaičius): …  
2.1. Bandymo proced ūra: ETC (jei taikoma)  
CO: … NO  x : … NMHC: … THC: … CH  4 : … Kietosios 
dalelės: 
2.2. Bandymo proced ūra: WHTC (EURO VI)  
CO: … NO  x : … NMHC: … THC: … CH  4 : … NH  3 : … 
Kietosios dalel ės (masė): … Dalel ės (skaičius): 
48.1. Patikslinta sugerties koeficiento vert ė (dūmų): … (m  –1 ) ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 381  
49. Išmetamo CO  2 kiekis, degal ų sąnaudos, elektros energijos s ąnau­
dos (  m ): 
1. Visos j ėgos pavara varomos transporto priemon ės, išskyrus 
tik elektra varomas transporto priemones, vadovaujantis 
Reglamentu (ES) 2017/1151  
Išmetamo CO  2 kiekis  Degal ų sąnaudos  
Miesto sąlygomis:  … g/km  … l/100 km/m  3 /100 km (  1 ) 
Užmiesčio sąlygomis:  … g/km  … l/100 km/m  3 /100 km (  1 ) 
Bendros:  … g/km  … l/100 km/m  3 /100 km (  1 ) 
Svertinės, bendros  … g/km  … l/100 km  
2. Tik elektra varomos transporto priemon ės ir OVC hibridin ės 
elektrinės transporto priemon ės 
Elektros energijos s ąnaudos 
(svertinės, bendros (  1 )) … Wh/km  
Elektrinė rida  … km  
3. Transporto priemon ė, kurioje įdiegta ekologin ė naujovė(s): 
taip / ne (  1 ) 
3.1. Bendrasis ekologin ės naujovės (-ių) kodas (  p1 ): …  
3.2. Dėl ekologin ės naujovės (-ių) sumažėjęs bendras išmetamo 
CO  2 kiekis (  p2 ) (nurodyti atskirai kiekvienos išbandytos r ūšies 
etaloninių degalų atveju): …  
Kita 
52. Pastabos (  n ): …  
2– OJI PUS Ė 
N2 KATEGORIJOS TRANSPORTO PRIEMON Ė 
(Nekomplektin ės transporto priemon ės) 
2– oji pus ė 
Bendrosios konstrukcijos charakteristikos  
1. Ašių skaičius: … ir rat ų skaičius: …  
1.1. Ašių su sudvejintais ratais skai čius ir pad ėtis: …  
2. Vairuojamosios ašys (skai čius ir vieta): …  
3. Varomosios ašys (skai čius, vieta, j ų tarpusavio sujungimas) … …  
Pagrindiniai matmenys  
4. Važiuokl ės bazė ( e ): … mm  ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 382  
4.1. Atstumas tarp gretim ų ašių: 
1–2: … mm  
2–3: … mm  
3–4: … mm  
5.1. Didžiausias leidžiamas ilgis: … mm  
6.1. Didžiausias leidžiamas plotis: … mm  
8. Puspriekab ę velkančios transporto priemon ės didžiausias ir mažiausias 
atstumas nuo atramin ės balninio sukabintuvo plokšt ės vidurio iki 
galinio rato vidurio: … mm  
12.1. Didžiausia leidžiama galin ė iškyša: … mm  
Masės vertės 
14. Parengtos eksploatuoti nekomplektin ės transporto priemon ės masė: 
… kg  
14.1. Šios mas ės pasiskirstymas tarp aši ų: 
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg ir t. t.  
15. Sukomplektuotos transporto priemon ės mažiausia mas ė: … kg  
15.1. Šios mas ės pasiskirstymas tarp aši ų: 
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg  
16. Didžiausia techniškai leidžiama mas ė 
16.1. Didžiausia techniškai leidžiama pakrautos transporto priemon ės masė: 
… kg  
16.2. Kiekvienai ašiai tenkanti techniškai leidžiama mas ė: 
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg ir t. t.  
16.3. Kiekvienai aši ų grupei tenkanti techniškai leidžiama mas ė: 
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg ir t. t.  
16.4. Transporto priemoni ų junginio didžiausia techniškai leidžiama mas ė: 
… kg  
17. Vidaus ir (arba) tarptautin ėms vežimo operacijoms skirtos transporto 
priemonės numatoma registravimo ir (arba) eksploatavimo didžiausia 
leidžiama mas ė ( 1 ) ( o ) 
17.1. Pakrautos transporto priemon ės numatoma registravimo ir (arba) 
eksploatavimo didžiausia leidžiama mas ė: … kg  ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 383  
17.2. Kiekvienai ašiai tenkanti pakrautos transporto priemon ės numatoma 
registravimo ir (arba) eksploatavimo didžiausia leidžiama mas ė: 
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg  
17.3. Kiekvienai aši ų grupei tenkanti pakrautos transporto priemon ės numa­
toma registravimo ir (arba) eksploatavimo didžiausia leidžiama mas ė: 
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg  
17.4. Transporto priemoni ų junginio numatoma registravimo ir (arba) 
eksploatavimo didžiausia leidžiama mas ė: … kg  
18. Velkamosios transporto priemon ės didžiausia techniškai leidžiama 
masė, jei tai:  
18.1. Priekaba su gr ąžulu: … kg  
18.2. Puspriekab ė: … kg  
18.3. Centrin ės ašies priekaba: … kg  
18.4. Priekaba be stabdži ų: … kg  
19. Didžiausia techniškai leidžiama statin ė masė sukabinimo taške: … kg  
Variklis  
20. Variklio gamintojas: …  
21. Variklio kodas, pažym ėtas ant variklio: …  
22. Veikimo principas: …  
23. Tik elektra varoma: taip / ne (  1 ) 
23.1. Hibridin ė [elektrin ė] transporto priemon ė: taip / ne (  1 ) 
24. Cilindr ų skaičius ir jų išdėstymas …  
25. Variklio darbinis t ūris: … cm  3 
26. Degalai: dyzelinas / benzinas / SND / susl ėgtos gamtin ės dujos ir 
biometanas / suskystintos gamtin ės dujos / etanolis / biodyzelinas / 
vandenilis (  1 ) 
26.1. Vieneriopi degalai / dvejopi degalai / mišr ūs degalai / dvejop ų degalų 
vienalaikis naudojimas (  1 ) 
26.2. (Tik dvejop ų degalų vienalaikis naudojimas) 1A tipas / 1B tipas / 2A 
tipas / 2B tipas / 3B tipas (  1 ) 
27. Didžiausia galia  
27.1. Didžiausia naudingoji galia (  g ): … kW esant … min  –1 (vidaus degimo 
variklis) (  1 ) ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 384  
27.2. Didžiausioji valandin ė galia: … kW (elektrinis variklis) (  1 ) ( s ) 
27.3. Didžiausia naudingoji galia: … kW (elektrinis variklis) (  1 ) ( s ) 
27.4. Didžiausioji 30 minu čių galia: … kW (elektrinis variklis) (  1 ) ( s ) 
28. Pavar ų dėžė (tipas): …  
Didžiausias greitis  
29. Didžiausias greitis: … km/h  
Ašys ir pakaba  
31. Pakeliamosios ašies (-i ų) padėtis: …  
32. Keičiamos apkrovos ašies (-i ų) padėtis: …  
33. Varan čioji ašis (-ys) su pneumatine arba lygiaverte pakaba: taip / ne (  1 ) 
35. Padangos ir (arba) rato derinys (  h ): …  
Stabdžiai  
36. Priekaba su mechaniniais, elektriniais, pneumatiniais ir (arba) hidrauli ­
niais stabdžiais (  1 ) 
37. Priekabos stabdži ų sistemos maitinimo linijos sl ėgis: … (barais)  
Sukabinimo įtaisas  
44. Sukabinimo įtaiso patvirtinimo numeris arba patvirtinimo ženklas (jei 
pritvirtintas): …  
45. Sukabinimo įtaisų, kuriuos galima sumontuoti, tipai arba klas ės: …  
45.1. Charakteristikos (  1 ): D: …/ V: …/ S: …/ U: …  
Aplinkosauginis veiksmingumas  
46. Garso lygis  
Stovint: … dB(A), kai variklio s ūkių skaičius … min  –1 
Važiuojant: … dB(A)  
47. Išmetam ųjų teršalų lygis (  l ): Euro …  
47.1. Išmetam ųjų teršalų bandymo kriterijai  
47.1.1. Bandomoji mas ė (kg) …  
47.1.2. Priekin ės dalies plotas (m  2 ): …  
47.1.3. Kelio apkrovos koeficientai  
47.1.3.0. f0, N:  ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 385  
47.1.3.1. f1, N/(km/h):  
47.1.3.2. f2, N/(km/h)  2 
48. Išmetamieji teršalai (  m ) ( m1 ) ( m2 ): 
Taikomo pagrindinio teis ės akto ir naujausio iš dalies kei čiančio 
teisės akto numeris: …  
1.1. Bandymo proced ūra: 1 tipas arba ESC (  1 ) 
CO: … HC: … NO  x : … HC + NO  x : … Kietosios dalel ės: …  
Dūmų neskaidrumas (ELR): … (m  –1 ) 
1.2. Bandymo proced ūra: 1 tipas (vidutin ės NEDC vert ės, 
didžiausios WLTP vert ės) arba WHSC (EURO VI) (  1 ) 
CO: … THC: … NMHC: … NO  x : … THC + NO  x : … NH  3 : 
… Kietosios dalel ės (masė): … Dalel ės (skaičius): …  
2.1. Bandymo proced ūra: ETC (jei taikoma)  
CO: … NO  x : … NMHC: … THC: … CH  4 : … Kietosios 
dalelės: 
2.2. Bandymo proced ūra: WHTC (EURO VI)  
CO: … NO  x : … NMHC: … THC: … CH  4 : … NH  3 : … 
Kietosios dalel ės (masė): … Dalel ės (skaičius): …  
48.1. Patikslinta sugerties koeficiento vert ė (dūmų): … (m  –1 ) 
Kita 
52. Pastabos (  n ): …  
2– OJI PUS Ė 
N3 KATEGORIJOS TRANSPORTO PRIEMON Ė 
(Nekomplektin ės transporto priemon ės) 
2– oji pus ė 
Bendrosios konstrukcijos charakteristikos  
1. Ašių skaičius: … ir rat ų skaičius: …  
1.1. Ašių su sudvejintais ratais skai čius ir pad ėtis: …  
2. Vairuojamosios ašys (skai čius ir vieta): …  
3. Varomosios ašys (skai čius, vieta, j ų tarpusavio sujungimas) … …  
Pagrindiniai matmenys  
4. Važiuokl ės bazė ( e ): … mm  
4.1. Atstumas tarp gretim ų ašių: 
1–2: … mm  
2–3: … mm  
3–4: … mm  ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 386  
5.1. Didžiausias leidžiamas ilgis: … mm  
6.1. Didžiausias leidžiamas plotis: … mm  
8. Puspriekab ę velkančios transporto priemon ės didžiausias ir mažiausias 
atstumas nuo atramin ės balninio sukabintuvo plokšt ės vidurio iki 
galinio rato vidurio: … mm  
12.1. Didžiausia leidžiama galin ė iškyša: … mm  
Masės vertės 
14. Parengtos eksploatuoti nekomplektin ės transporto priemon ės masė: 
… kg  
14.1. Šios mas ės pasiskirstymas tarp aši ų: 
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg ir t. t.  
15. Sukomplektuotos transporto priemon ės mažiausia mas ė: … kg  
15.1. Šios mas ės pasiskirstymas tarp aši ų: 
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg  
16. Didžiausia techniškai leidžiama mas ė 
16.1. Didžiausia techniškai leidžiama pakrautos transporto priemon ės masė: 
… kg  
16.2. Kiekvienai ašiai tenkanti techniškai leidžiama mas ė: 
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg ir t. t.  
16.3. Kiekvienai aši ų grupei tenkanti techniškai leidžiama mas ė: 
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg ir t. t.  
16.4. Transporto priemoni ų junginio didžiausia techniškai leidžiama mas ė: 
… kg  
17. Vidaus ir (arba) tarptautin ėms vežimo operacijoms skirtos transporto 
priemonės numatoma registravimo ir (arba) eksploatavimo didžiausia 
leidžiama mas ė ( 1 ) ( o ) 
17.1. Pakrautos transporto priemon ės numatoma registravimo ir (arba) 
eksploatavimo didžiausia leidžiama mas ė: … kg  
17.2. Kiekvienai ašiai tenkanti pakrautos transporto priemon ės numatoma 
registravimo ir (arba) eksploatavimo didžiausia leidžiama mas ė: 
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg  ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 387  
17.3. Kiekvienai aši ų grupei tenkanti pakrautos transporto priemon ės numa­
toma registravimo ir (arba) eksploatavimo didžiausia leidžiama mas ė: 
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg  
17.4. Transporto priemoni ų junginio numatoma registravimo ir (arba) 
eksploatavimo didžiausia leidžiama mas ė: … kg  
18. Velkamosios transporto priemon ės didžiausia techniškai leidžiama 
masė, jei tai:  
18.1. Priekaba su gr ąžulu: … kg  
18.2. Puspriekab ė: … kg  
18.3. Centrin ės ašies priekaba: … kg  
18.4. Priekaba be stabdži ų: … kg  
19. Didžiausia techniškai leidžiama statin ė masė sukabinimo taške: … kg  
Variklis  
20. Variklio gamintojas: …  
21. Variklio kodas, pažym ėtas ant variklio: …  
22. Veikimo principas: …  
23. Tik elektra varoma: taip / ne (  1 ) 
23.1. Hibridin ė [elektrin ė] transporto priemon ė: taip / ne (  1 ) 
24. Cilindr ų skaičius ir jų išdėstymas …  
25. Variklio darbinis t ūris: … cm  3 
26. Degalai: dyzelinas / benzinas / SND / susl ėgtos gamtin ės dujos ir 
biometanas / suskystintos gamtin ės dujos / etanolis / biodyzelinas / 
vandenilis (  1 ) 
26.1. Vieneriopi degalai / dvejopi degalai / mišr ūs degalai / dvejop ų degalų 
vienalaikis naudojimas (  1 ) 
26.2. (Tik dvejop ų degalų vienalaikis naudojimas) 1A tipas / 1B tipas / 2A 
tipas / 2B tipas / 3B tipas (  1 ) 
27. Didžiausia galia  
27.1. Didžiausia naudingoji galia (  g ): … kW esant … min  –1 (vidaus degimo 
variklis) (  1 ) 
27.2. Didžiausioji valandin ė galia: … kW (elektrinis variklis) (  1 ) ( s ) 
27.3. Didžiausia naudingoji galia: … kW (elektrinis variklis) (  1 ) ( s ) 
27.4. Didžiausioji 30 minu čių galia: … kW (elektrinis variklis) (  1 ) ( s ) 
28. Pavar ų dėžė (tipas): …  
Didžiausias greitis  
29. Didžiausias greitis: … km/h  ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 388  
Ašys ir pakaba  
31. Pakeliamosios ašies (-i ų) padėtis: …  
32. Keičiamos apkrovos ašies (-i ų) padėtis: …  
33. Varan čioji ašis (-ys) su pneumatine arba lygiaverte pakaba: taip / ne (  1 ) 
35. Padangos ir (arba) rato derinys (  h ): …  
Stabdžiai  
36. Priekaba su mechaniniais, elektriniais, pneumatiniais ir (arba) hidrauli ­
niais stabdžiais (  1 ) 
37. Priekabos stabdži ų sistemos maitinimo linijos sl ėgis: … (barais)  
Sukabinimo įtaisas  
44. Sukabinimo įtaiso patvirtinimo numeris arba patvirtinimo ženklas (jei 
pritvirtintas): …  
45. Sukabinimo įtaisų, kuriuos galima sumontuoti, tipai arba klas ės: …  
45.1. Charakteristikos (  1 ): D: …/ V: …/ S: …/ U: …  
Aplinkosauginis veiksmingumas  
46. Garso lygis  
Stovint: … dB(A), kai variklio s ūkių skaičius … min  –1 
Važiuojant: … dB(A)  
47. Išmetam ųjų teršalų lygis (  l ): Euro …  
47.1. Išmetam ųjų teršalų bandymo kriterijai  
47.1.1. Bandomoji mas ė (kg) …  
47.1.2. Priekin ės dalies plotas (m  2 ): …  
47.1.3. Kelio apkrovos koeficientai  
47.1.3.0. f0, N:  
47.1.3.1. f1, N/(km/h):  
47.1.3.2. f2, N/(km/h)  2 
48. Išmetamieji teršalai (  m ) ( m1 ) ( m2 ): 
Taikomo pagrindinio teis ės akto ir naujausio iš dalies kei čiančio 
teisės akto numeris: …  
1.1. Bandymo proced ūra: ESC  
CO: … HC: … NO  x : … HC + NO  x : … Kietosios dalel ės: … ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 389  
Dūmų neskaidrumas (ELR): … (m  –1 ) 
1.2. Bandymo proced ūra: WHSC (EURO VI)  
CO: … THC: … NMHC: … NO  x : … THC + NO  x : … NH  3 : 
… Kietosios dalel ės (masė): … Dalel ės (skaičius): …  
2.1. Bandymo proced ūra: ETC (jei taikoma)  
CO: … NO  x : … NMHC: … THC: … CH  4 : … Kietosios 
dalelės: 
2.2. Bandymo proced ūra: WHTC (EURO VI)  
CO: … NO  x : … NMHC: … THC: … CH  4 : … NH  3 : … 
Kietosios dalel ės (masė): … Dalel ės (skaičius): …  
48.1. Patikslinta sugerties koeficiento vert ė (dūmų): … (m  –1 ) 
Kita 
52. Pastabos (  n ): …  
2– OJI PUS Ė 
O1 IR O2 KATEGORIJ Ų TRANSPORTO PRIEMON ĖS 
(Nekomplektin ės transporto priemon ės) 
2– oji pus ė 
Bendrosios konstrukcijos charakteristikos  
1. Ašių skaičius: … ir rat ų skaičius: …  
1.1. Ašių su sudvejintais ratais skai čius ir pad ėtis: …  
Pagrindiniai matmenys  
4. Važiuokl ės bazė ( e ): … mm  
4.1. Atstumas tarp gretim ų ašių: 
1–2: … mm  
2–3: … mm  
3–4: … mm  
5.1. Didžiausias leidžiamas ilgis: … mm  
6.1. Didžiausias leidžiamas plotis: … mm  
7.1. Didžiausias leidžiamas aukštis: … mm  
10. Atstumas tarp sukabinimo įtaiso centro ir transporto priemon ės galo: 
… mm  
12.1. Didžiausia leidžiama galin ė iškyša: … mm  
Masės vertės 
14. Parengtos eksploatuoti nekomplektin ės transporto priemon ės masė: 
… kg  ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 390  
14.1. Šios mas ės pasiskirstymas tarp aši ų: 
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg  
15. Sukomplektuotos transporto priemon ės mažiausia mas ė: … kg  
15.1. Šios mas ės pasiskirstymas tarp aši ų: 
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg  
16. Didžiausia techniškai leidžiama mas ė 
16.1. Didžiausia techniškai leidžiama pakrautos transporto priemon ės masė: 
… kg  
16.2. Kiekvienai ašiai tenkanti techniškai leidžiama mas ė: 
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg ir t. t.  
16.3. Kiekvienai aši ų grupei tenkanti techniškai leidžiama mas ė: 
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg ir t. t.  
19.1. Didžiausia techniškai leidžiama vertikali statin ė masė puspriekab ės arba 
centrinės ašies priekabos sukabinimo taške: … kg  
Didžiausias greitis  
29. Didžiausias greitis: … km/h  
Ašys ir pakaba  
30.1. Kiekvienos vairuojamosios ašies tarpv ėžė: … mm  
30.2. Vis ų kitų ašių tarpvėžė: … mm  
31. Pakeliamosios ašies (-i ų) padėtis: …  
32. Kei čiamos apkrovos ašies (-i ų) padėtis: …  
34. Ašis (-ys) su pneumatine arba lygiaverte pakaba: taip / ne (  1 ) 
35. Padangos ir (arba) rato derinys (  h ): …  
Sukabinimo įtaisas  
44. Sukabinimo įtaiso patvirtinimo numeris arba patvirtinimo ženklas (jei 
pritvirtintas): …  
45. Sukabinimo įtaisų, kuriuos galima sumontuoti, tipai arba klas ės: … ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 391  
45.1. Charakteristikos (  1 ): D: …/ V: …/ S: …/ U: …  
Kita 
52. Pastabos (  n" ): …  
2– OJI PUS Ė 
O3 IR O4 KATEGORIJ Ų TRANSPORTO PRIEMON ĖS 
(Nekomplektin ės transporto priemon ės) 
2– oji pus ė 
Bendrosios konstrukcijos charakteristikos  
1. Ašių skaičius: … ir rat ų skaičius: …  
1.1. Ašių su sudvejintais ratais skai čius ir pad ėtis: …  
2. Vairuojamoji ašis (skai čius ir pozicija): …  
Pagrindiniai matmenys  
4. Važiuokl ės bazė ( e ): … mm  
4.1. Atstumas tarp gretim ų ašių: 
1–2: … mm  
2–3: … mm  
3–4: … mm  
5.1. Didžiausias leidžiamas ilgis: … mm  
6.1. Didžiausias leidžiamas plotis: … mm  
7.1. Didžiausias leidžiamas aukštis: … mm  
10. Atstumas tarp sukabinimo įtaiso centro ir transporto priemon ės galo: 
… mm  
12.1. Didžiausia leidžiama galin ė iškyša: … mm  
Masės vertės 
14. Parengtos eksploatuoti nekomplektin ės transporto priemon ės masė: 
… kg  
14.1. Šios mas ės pasiskirstymas tarp aši ų: 
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg ir t. t.  
15. Sukomplektuotos transporto priemon ės mažiausia mas ė: … kg  
15.1. Šios mas ės pasiskirstymas tarp aši ų: 
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg  
16. Didžiausia techniškai leidžiama mas ė 
16.1. Didžiausia techniškai leidžiama pakrautos transporto priemon ės masė: 
… kg  ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 392  
16.2. Kiekvienai ašiai tenkanti techniškai leidžiama mas ė: 
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg ir t. t.  
16.3. Kiekvienai aši ų grupei tenkanti techniškai leidžiama mas ė: 
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg ir t. t.  
17. Vidaus ir (arba) tarptautin ėms vežimo operacijoms skirtos transporto 
priemonės numatoma registravimo ir (arba) eksploatavimo didžiausia 
leidžiama mas ė ( 1 ) ( o ) 
17.1. Pakrautos transporto priemon ės numatoma registravimo ir (arba) 
eksploatavimo didžiausia leidžiama mas ė: … kg  
17.2. Kiekvienai ašiai tenkanti pakrautos transporto priemon ės numatoma 
registravimo ir (arba) eksploatavimo didžiausia leidžiama mas ė: 
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg  
17.3. Kiekvienai aši ų grupei tenkanti pakrautos transporto priemon ės numa­
toma registravimo ir (arba) eksploatavimo didžiausia leidžiama mas ė: 
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg  
19.1. Didžiausia techniškai leidžiama vertikali statin ė masė puspriekab ės arba 
centrinės ašies priekabos sukabinimo taške: … kg  
Didžiausias greitis  
29. Didžiausias greitis: … km/h  
Ašys ir pakaba  
31. Pakeliamosios ašies (-i ų) padėtis: …  
32. Keičiamos apkrovos ašies (-i ų) padėtis: …  
34. Ašis (-ys) su pneumatine arba lygiaverte pakaba: taip / ne (  1 ) 
35. Padangos ir (arba) rato derinys (  h ): …  
Sukabinimo įtaisas  
44. Sukabinimo įtaiso patvirtinimo numeris arba patvirtinimo ženklas (jei 
pritvirtintas): …  
45. Sukabinimo įtaisų, kuriuos galima sumontuoti, tipai arba klas ės: … ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 393  
45.1. Charakteristikos (  1 ): D: …/ V: …/ S: …/ U: …  
Kita 
52. Pastabos (  n ): …  
IX priedo aiškinamosios pastabos  
( 1 ) Išbraukti, kas netaikoma.  
( a ) Nurodyti identifikacin į kodą. 
( b ) Nurodyti, ar transporto priemon ė tinkama važiuoti dešini ąja ar kairi ąja kelio puse, ar 
abiem kelio pus ėmis. 
( c ) Nurodyti, ar sumontuotam spidometrui ir (arba) odometrui naudojami metrin ės ar 
metrinės ir imperin ės sistemų matavimo vienetai.  
( d ) Šiuo pareiškimu neribojama valstybi ų narių teisė reikalauti atlikti techninius pakeitimus 
tais atvejais, kai eismas vyksta priešinga kelio puse, kad transporto priemones b ūtų 
galima įregistruoti kitoje valstyb ėje narėje, nei toji, kuriai jos buvo skirtos.  
( e ) 4 ir 4.1 įrašai pildomi atitinkamai vadovaujantis Reglamento (ES) Nr. 1230/2012 25 
apibrėžtimi (važiuokl ės bazė) ir 26 apibr ėžtimi (atstumas tarp aši ų). 
— —  
( g ) Jei tai hibridin ės elektrin ės transporto priemon ės, nurodyti abiej ų galios šaltini ų 
reikšmes.  
( h ) Neprivalom ą įrangą galima nurodyti įrašui „Pastabos“ skirtoje vietoje.  
( i ) Nurodomi II priedo C dalyje aprašyti kodai.  
( j ) Nurodyti tik pagrindin ę spalvą (-as): balt ą, geltoną, oranžin ę, raudoną, violetin ę, 
mėlyną, žalią, pilką, rudą arba juod ą. 
( k ) Išskyrus s ėdimąsias vietas, kurios sukonstruotos taip, kad jas b ūtų galima naudoti tik 
transporto priemonei stovint, taip pat vežim ėliams skirt ų vietų skaičių. 
M 3 kategorijos transporto priemon ėms priskiriam ų tolimojo susisiekimo autobus ų 
įgulos nari ų skaičius įtraukiamas į keleivių skaičių. 
( l ) Nurodyti lygmen į pagal Euro sistem ą ir atliekant tipo patvirtinim ą taikytas nuostatas 
žymintį simbolį. 
( m ) Pakartotinai nurodyti skirting ų degalų, kuriuos leidžiama naudoti, atveju. Transporto 
priemonės, kuriose galima naudoti ir benzin ą, ir dujinius degalus, ta čiau kurių benzino 
sistema yra pritaikyta avariniams tikslams arba tik užvedimui ir jeigu benzino bake 
telpa ne daugiau negu 15 litr ų benzino, bandymo metu bus laikomos transporto prie ­
monėmis, kuriose galima naudoti tik dujinius degalus.  
( m1 ) Jei tai Euro VI dvejop ų degalų vienalaikio naudojimo varikliai ir dvejop ų degalų 
vienalaikio naudojimo transporto priemon ės, jeigu reikia, atliekamas kartojimas.  
( m2 ) Nurodomi tik tie išmetam ųjų dujinių teršalų kiekiai, kurie nustatyti pagal taikom ą 
teisės aktą (-us).  
( n ) Jeigu, vadovaujantis Komisijos sprendimu 2005/50/EB (OL L 21, 2005 1 25, p. 15), 
transporto priemon ėje įrengta 24 GHz trumpojo nuotolio radarin ė įranga, gamintojas 
šioje vietoje nurodo: „Transporto priemon ėje įrengta 24 GHz trumpojo nuotolio radio ­
lokacinė įranga“.  
( o ) Gamintojas šiuos įrašus gali daryti atsižvelgdamas į vidaus vežimo operacijas arba į 
tarptautines vežimo operacijas. 
Jei tai vidaus vežimo operacijos, nurodomas šalies, kurioje ketinama registruoti trans ­
porto priemon ę, kodas. Kodas turi atitikti standart ą ISO 3166–1:2006. 
Jei tai tarptautin ės vežimo operacijos, nurodomas direktyvos numeris (pvz., 96/53/EB, 
jei tai Tarybos direktyva 96/53/EB).  
( p ) Ekologin ės inovacijos.  
( p1 ) Bendr ąjį ekologin ės inovacijos (- ų) kodą sudaro toliau nurodyti elementai, atskirti 
tuščiais tarpais: 
— VII priede nurodytas patvirtinimo institucijos kodas; 
— atskiras kiekvienos transporto priemon ėje įdiegtos ekologin ės inovacijos kodas, 
nurodytas chronologine Komisijos patvirtinimo sprendim ų tvarka. 
(Pvz. bendrasis Vokietijos tipo patvirtinimo institucijos patvirtintoje transporto 
priemonėje įdiegtų trijų ekologini ų inovacijų, chronologiškai patvirtint ų kaip 10, 
15 ir 16, kodas tur ėtų būti „e1 10 15 16“.)  
( p2 ) Dėl visų atskirų ekologini ų inovacijų sumažėjęs bendras išmetamo CO  2 kiekis.  
( q ) N  1 kategorijos sukomplektuotoms transporto priemon ėms, kurioms taikomas Regla ­
mentas (EB) Nr. 715/2007.  
( r ) Taikoma tik tuo atveju, jeigu transporto priemon ė patvirtinta pagal Reglament ą (EB) 
Nr. 715/2007.  
( s ) Jeigu yra daugiau nei vienas elektros variklis, nurodyti vis ų variklių bendrą poveikį.“ ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 394  
XIX PRIEDAS  
REGLAMENTO (ES) Nr. 1230/2012 PAKEITIMAI  
Reglamentas (ES) Nr. 1230/2012 iš dalies kei čiamas taip:  
1. 2 straipsnio 5 dalis pakei čiama taip:  
„pasirenkamosios įrangos mas ė ‒ pasirenkamos įrangos derini ų, kurie, be 
standartin ės įrangos, gali b ūti įrengti transporto priemon ėje pagal gamintojo 
specifikacijas, didžiausia mas ė;“ ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 395  
XX PRIEDAS  
ELEKTRINI Ų GALIOS PAVAR Ų NAUDINGOSIOS GALIOS IR 
DIDŽIAUSIOS 30 MINU ČIŲ GALIOS MATAVIMAS  
1. ĮVADAS  
Šiame priede nustatomi variklio naudingosios galios, naudingosios galios ir 
elektrinių galios pavar ų didžiausios 30 minu čių galios matavimo reikala ­
vimai.  
2. BENDRIEJI REIKALAVIMAI  
2.1. Bendrieji bandym ų atlikimo ir rezultat ų aiškinimo reikalavimai yra nustatyti 
JT EEK taisykl ės Nr. 85 (  1 ) 5 dalyje, o j ų išimtys nustatytos šiame priede.  
2.2. Bandymo degalai  
JT EEK taisykl ės Nr. 85 5.2.3.1, 5.2.3.2.1, 5.2.3.3.1. ir 5.2.3.4 punktai turi 
būti suprantami taip:  
naudojami rinkoje esantys degalai. Kilus gin čų, naudojami atitinkami etalo ­
niniai degalai, nurodyti šio reglamento IX priede.  
2.3. Galios pataisos koeficientai  
Nukrypstant nuo JT EEK taisykl ės Nr. 85 5 priedo 5.1 punkto, kai varik ­
liuose su turbokompresoriais įmontuojama sistema, leidžianti pakoreguoti 
aplinkos s ąlygas (temperat ūrą ir aukštį), gamintojo prašymu nustatoma, kad 
pataisos koeficient ų α a arba α d vertė lygi 1.  ▼B 
( 1 ) OL L 326, 2006 11 24, 55 p.
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 396  
XXI PRIEDAS  
IŠMETAM ŲJŲ TERŠAL Ų 1 TIPO BANDYMO PROCED ŪROS  
1. ĮVADAS  
Šiame priede nustatoma proced ūra, kurią taikant nustatomas lengv ųjų 
transporto priemoni ų išmetam ų dujinių junginių lygis, kiet ųjų dalelių 
kiekis, išmetamas CO  2 kiekis, degal ų sąnaudos, elektros energijos 
sąnaudos ir elektrin ė rida.  
2. REZERVUOTA  
3. S ĄVOKŲ APIBRĖŽTYS  
3.1. Bandym ų įranga  
3.1.1.  Tikslumas  – išmatuotos ir nacionaliniame standarte nustatytos 
atskaitos vert ės skirtumas, kuriuo apib ūdinamas rezultato teisingumas. 
Žr. 1 paveiksl ą. 
3.1.2.  Kalibravimas  – matavimo sistemos atsako nustatymas, kuriuo 
siekiama, kad išvesties signalas turi patekt ų į atskaitos signal ų inter­
valą. 
3.1.3.  Kalibravimo dujos  – dujų mišinys, naudojamas duj ų analizatoriams 
kalibruoti.  
3.1.4.  Dvigubo skiedimo metodas  – dalies praskiesto išmetam ųjų dujų srauto 
atskyrimas ir sumaišymas su tinkamu kiekiu skiedimui naudojamo oro 
prieš patenkant į kietųjų dalelių ėminių filtrą. 
3.1.5.  Viso srauto išmetam ųjų dujų skiedimo sistema  – kontroliuojamas 
nepertraukiamas vis ų transporto priemon ės išmetam ų dujų skiedimas 
aplinkos oru naudojant pastoviojo t ūrio ėminių ėmiklį (CVS).  
3.1.6.  Linearizacija  – koncentracij ų arba medžiag ų intervalo taikymas 
siekiant nustatyti matematin į santykį tarp koncentracijos ir sistemos 
atsako.  
3.1.7.  Svarb ūs technin ės priežiūros darbai  – komponento arba modulio 
reguliavimo, remonto ar keitimo darbai, galintys paveikti matavim ų 
tikslumą. 
3.1.8.  Angliavandeniliai, išskyrus metan ą (NMHC) – bendras angliavande ­
nilių kiekis (THC), išskyrus metan ą (CH  4 ). 
3.1.9.  Glaudumas  – tomis pa čiomis sąlygomis atliekam ų pakartotini ų mata­
vimų artumas (1 pav.); šiame priede glaudumas visada reiškia stan ­
dartinį nuokryp į. 
3.1.10.  Atskaitos vert ė – nacionaliniame standarte nustatyta vert ė. Žr. 1 
paveikslą. 
3.1.11.  Nuostatis  – kontrolin ės sistemos siektina vert ė. 
3.1.12.  Matavimo intervalo nustatymas  – toks prietaiso sureguliavimas, kad jo 
atsako trukm ė atitiktų kalibravimo standart ą, t. y. 75–100 proc. 
didžiausios vert ės prietaiso intervalo arba tik ėtino naudojimo intervalo 
didžiausios vert ės. ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 397  
3.1.13.  Bendras angliavandenili ų kiekis  (THC) – visi lakieji cheminiai jungi ­
niai, nustatomi liepsnos jonizacijos detektoriumi (FID) nustatyti.  
3.1.14.  Tikrinimas  – vertinimas, ar matavimo sistemos išvesties duomenys 
patenka į taikomų atskaitos signal ų intervalą, neviršydami vienos ar 
daugiau iš anksto nustatyt ų priimtinumo kriterij ų. 
3.1.15.  Nulin ės vertės nustatymo dujos  – dujos be anali čių, naudojamos anali ­
zatoriaus nuliniam atsakui nustatyti.  
1 pav.  
Tikslumo, glaudumo ir atskaitos vert ės apibrėžtys
 
3.2. Kelio apkrova ir stendo nustatymas  
3.2.1.  Aerodinaminis pasipriešinimas  – oro pasipriešinimo j ėga, trukdanti 
transporto priemonei jud ėti pirmyn.  
3.2.2.  Aerodinamin ės stagnacijos taškas  – taškas transporto priemon ės 
paviršiuje, kur v ėjo greitis lygus nuliui.  
3.2.3.  Anemometro blokavimas  – transporto priemon ės poveikis anemometro 
matavimams, kai akivaizdus oro greitis skiriasi nuo transporto prie ­
monės greičio, sudėto su vėjo greičiu judėjimo paviršiaus atžvilgiu.  
3.2.4.  Ribota analiz ė – tokia analiz ė, kai transporto priemon ės priekin ės 
dalies ir aerodinaminio pasipriešinimo koeficientai nustatomi atskirai 
ir šios vert ės naudojamos jud ėjimo lygtyje.  
3.2.5.  Parengtos naudoti transporto priemon ės masė – transporto priemon ės, 
kurios degal ų bakas (-ai) pripildytas bent iki 90 proc. talpos, su stan ­
dartine įranga, įrengta pagal gamintojo specifikacijas, mas ė, įskaitant 
vairuotojo, degal ų ir skysčių masę, ir kėbulo, kabinos, sukabinimo 
įtaiso, atsarginio rato (- ų) ir įrankių masę, jei tokia įranga sumontuota.  
3.2.6.  Vairuotojo mas ė – nominali 75 kg mas ė, esanti vairuotojo s ėdynės 
atskaitos taške.  
3.2.7.  Didžiausia transporto priemon ės apkrova  – didžiausia techniškai 
leidžiama pakrautos transporto priemon ės masė, atmetus parengtos 
eksploatuoti transporto priemon ės masę, 25 kg ir pasirenkamosios 
įrangos mas ę, apibrėžtą 3.2.8 punkte.  ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 398  
3.2.8.  Pasirenkamosios įrangos mas ė – pasirenkamos įrangos derini ų, kurie, 
be standartin ės įrangos, gali b ūti įrengti transporto priemon ėje pagal 
gamintojo specifikacijas, didžiausia mas ė. 
3.2.9.  Pasirenkamoji įranga  – visos į standartin ę įrangą neįtraukti elementai, 
kuriuos gamintojas gali savo nuoži ūra sumontuoti transporto priemo ­
nėje ir kuriuos gali užsakyti klientas.  
3.2.10.  Pamatin ės atmosferos s ąlygos (kalbant apie kelio apkrovos mata ­
vimus)  – atmosferos s ąlygos, pagal kurias koreguojami matavim ų 
rezultatai:  
a) atmosferos sl ėgis: p  0 = 100 kPa;  
b) atmosferos temperat ūra: T  0 = 20 °C;  
c) sauso oro tankis: ρ 0 = 1,189 kg/m  3 ; 
d) vėjo greitis: 0 m/s.  
3.2.11.  Atskaitinis greitis  – transporto priemon ės greitis, pagal kur į nustatyta 
kelio apkrova arba patikrinta traukos stendo apkrova.  
3.2.12.  Kelio apkrova  – jėga, kliudanti transporto priemonei jud ėti į priekį, 
kuri yra išmatuota saviriedos metodu arba metodais, kurie yra lygia ­
verčiai transmisijos trinties nuostoli ų įtraukimo poži ūriu. 
3.2.13.  Riedėjimo varža  – jėgos, kuriomis padangos priešinasi transporto prie ­
monės judėjimui.  
3.2.14.  Judėjimo varža  – transporto priemonei jud ėti į priekį trukdantis 
sukimo momentas, matuojamas varomuosiuose ratuose sumontuotais 
sukimo momento matuokliais.  
3.2.15.  Imituojama kelio apkrova  – kelio apkrova, veikianti transporto prie ­
monę ant traukos stendo, kuriuo atkuriama išmatuota kelio apkrova; 
kurią sudaro traukos stendo taikoma j ėga ir ant traukos stendo važiuo ­
jančiai transporto priemonei trukdan čios jėgos, ir tai yra lygu maždaug 
trims antros eil ės polinomo koeficientams.  
3.2.16.  Imituojama jud ėjimo varža  – judėjimo varža, veikianti transporto prie ­
monę ant traukos stendo, kuriuo atkuriama išmatuota jud ėjimo varža 
kelyje; jį sudaro traukos stendo taikomas sukimo momentas ir ant 
traukos stendo važiuojan čiai transporto priemonei trukdantis sukimo 
momentas, ir tai yra lygu maždaug trims antros eil ės polinomo koefi ­
cientams.  
3.2.17.  Stacionari anemometrija  – vėjo greičio ir krypties matavimas anemo ­
metru greta bandymo kelio – toje vietoje ir aukštyje virš kelio lygio, 
kur pasireiškia tipiškiausios v ėjo sąlygos.  
3.2.18.  Standartin ė įranga  – bazinė transporto priemon ės, kurioje transporto 
priemonėje įrengti visi elementai, reikalaujami pagal Direktyvos 
2007/46/EB IV ir XI prieduose nurodytus teis ės aktus, konfig ūracija, 
įskaitant visus elementus, kuriems nereikalaujama papildom ų konfigū­
racijos ar įrangos lygio specifikacij ų. ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 399  
3.2.19.  Tikslin ė kelio apkrova  – kelio apkrova, kuri turi b ūti atkurta ant 
traukos stendo.  
▼B 
3.2.20.  Tikslin ė judėjimo varža  – judėjimo varža, kuri ą reikia atkurti ant 
traukos stendo.  
3.2.21. Rezervuota  
3.2.22.  Vėjo poveikio koregavimas  – vėjo poveikio kelio apkrovai korega ­
vimas pagal stacionaraus arba transporto priemon ėje sumontuoto 
anemometro įvesties duomenis.  
3.2.23.  Didžiausia techniškai leidžiama pakrautos transporto priemon ės masė 
– didžiausia transporto priemon ės masė, nustatyta atsižvelgiant į jos 
konstrukcines savybes ir numatyt ą eksploatacij ą nustatyta mas ė. 
3.2.24.  Faktin ė transporto priemon ės masė – parengtos eksploatuoti trans ­
porto priemon ės masė, prie kurios prid ėta joje sumontuotos pasiren ­
kamosios įrangos mas ė. 
3.2.25.  Bandomosios transporto priemon ės masė – faktin ės transporto prie ­
monės masės, 25 kg ir transporto priemon ės apkrovą atitinkan čios 
masės suma.  
3.2.26.  Transporto priemon ės apkrovą atitinkanti mas ė – x procent ų trans­
porto priemon ės didžiausios apkrovos; M kategorijos transporto prie ­
monių – 15 proc., o N kategorijos transporto priemoni ų – 28 proc.  
3.2.27.  Didžiausioji techniškai leidžiama pakrauto junginio mas ė (MC) – 
didžiausia motorin ės transporto priemon ės ir vienos ar daugiau prie ­
kabų junginio mas ė, nustatyta atsižvelgiant į konstrukcines ir eksploa ­
tacines savybes, arba didžiausia leidžiama vilkiko ir puspriekab ės 
junginiui nustatyta mas ė. 
3.3. Tik elektra varomos, hibridin ės elektrin ės ir kuro elementu 
varomos transporto priemon ės 
3.3.1.  Visa elektrin ė rida  (AER) – visas atstumas, kur į OVC-HEV nuva ­ 
žiuoja nuo įkrovos naudojimo bandymo pradžios iki bandymo 
momento, kai vidaus degimo variklis pradeda naudoti degalus.  
3.3.2.  Grynoji elektrin ė rida  (PER) – visas atstumas, kur į PEV nuvažiuoja 
nuo įkrovos naudojimo bandymo pradžios iki nutraukimo kriterijaus 
įvykdymo.  
3.3.3.  Faktin ė įkrovos naudojimo rida  (R  CDA ) – atstumas, nuvažiuotas per 
keletą WLTC darbiniu įkrovos naudojimo režimu, kol iškraunama 
įkraunamosios energijos kaupimo sistema ( ĮEKS).  
3.3.4.  Įkrovos naudojimo ciklo rida  (R  CDC ) – atstumas, nuvažiuotas nuo 
įkrovos naudojimo bandymo pradžios iki paskutinio ciklo pabaigos 
prieš cikl ą arba ciklus, kuri ų metu įvykdomas nutraukimo kriterijus, 
įskaitant pereinam ąjį ciklą, kuriuo transporto priemon ė gali veikti ir 
įkrovos naudojimo, ir palaikymo režimais.  
3.3.5.  Darbinis įkrovos naudojimo režimas  – darbinis režimas, kai ĮEKS 
sukauptos energijos kiekis gali svyruoti, bet transporto priemonei 
važiuojant vidutiniškai maž ėja, kol pereinama į įkrovos palaikymo 
režimą. 
3.3.6.  Darbinis įkrovos palaikymo režimas  – darbinis režimas, kai ĮEKS 
sukauptos energijos kiekis gali svyruoti, bet transporto priemonei 
važiuojant apskritai išlaikomas neutralus įkrovos balanso lygis.  ▼M2
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 400  
3.3.7.  Naudingumo koeficientai  yra važiavimo statistiniais duomenimis grin ­
džiami koeficientai, priklausantys nuo įkrovos naudojimo režimu 
nuvažiuoto atstumo ir naudojami kaip svertiniai OVC-HEV įkrovos 
naudojimo ir palaikymo režimais išmetam ų teršalų junginių, išmetamo 
CO  2 kiekio bei degal ų sąnaudų koeficientai.  
3.3.8.  Elektros mašina  (EM) – energijos keitiklis, elektros energij ą verčiantis 
į mechanin ę ir atvirkš čiai. 
3.3.9.  Energijos keitiklis  – sistema, kurios atiduodamos energijos forma 
skiriasi nuo imamosios energijos formos.  
3.3.9.1.  Varomosios energijos keitiklis  – galios pavaros energijos keitiklis, 
kuris nėra išorinis įtaisas ir kurio atiduodama energija tiesiogiai arba 
netiesiogiai panaudojama transporto priemonei varyti.  
3.3.9.2.  Varomosios energijos keitiklio kategorija:  i) vidaus degimo variklis, 
ii) elektros mašina arba iii) kuro elementas.  
3.3.10.  Energijos kaupimo sistema  – sistema, kurioje kaupiama energija ir iš 
kurios energija atiduodama tokios pa čios formos, kokia buvo gauta.  
3.3.10.1.  Varomosios energijos kaupimo sistema  – galios pavaros energijos 
kaupimo sistema, kuri n ėra išorinis įtaisas ir kurios atiduodama ener ­
gija tiesiogiai arba netiesiogiai panaudojama transporto priemonei 
varyti.  
3.3.10.2.  Varomosios energijos kaupimo sistemos kategorija:  i) degalų laikymo 
sistema, ii) įkraunamoji elektros energijos kaupimo sistema arba iii) 
įkraunamoji mechanin ės energijos kaupimo sistema.  
3.3.10.3  Energijos forma:  i) elektros energija, ii) mechanin ė energija arba iii) 
cheminė energija ( įskaitant degalus).  
3.3.10.4.  Degalų laikymo sistema  – varomosios energijos kaupimo sistema, 
kurioje laikoma skyst ų arba dujini ų degalų formos chemin ė energija.  
3.3.11.  Visos elektrin ės ridos ekvivalentas  (EAER) – įkrovos naudojimo 
režimo visos faktin ės ridos dalis (R  CDA ), sietina su elektros energijos 
iš IEKS naudojimu atliekant įkrovos naudojimo ridos bandym ą. 
3.3.12.  Hibridin ė elektrinė transporto priemon ė (HEV) – hibridin ė transporto 
priemonė, kurioje vienas iš varomosios energijos keitikli ų yra elektros 
mašina.  
3.3.13.  Hibridin ė transporto priemon ė (HV) – transporto priemon ė, kurioje 
sumontuota galios pavara, apimanti bent dviej ų skirtingų kategorij ų 
varomosios energijos keitiklius ir bent dviej ų skirtingų kategorij ų 
varomosios energijos kaupimo sistemas.  
3.3.14.  Grynasis energijos pokytis  – ĮEKS energijos poky čio santykis, pada ­
lytas iš bandomosios transporto priemon ės ciklo energijos poreikio.  
3.3.15.  Iš vidaus įkraunama hibridin ė elektrinė transporto priemon ė (NOVC- 
HEV) – hibridin ė elektrinė transporto priemon ė, kurios negalima 
įkrauti iš išorinio šaltinio.  
3.3.16.  Iš išor ės įkraunama hibridin ė elektrinė transporto priemon ė (OVC- 
HEV) – hibridin ė elektrinė transporto priemon ė, kurią galima įkrauti 
iš išorinio šaltinio.  ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 401  
3.3.17.  Tik elektra varoma transporto priemon ė (PEV) – transporto priemon ė, 
kurioje sumontuota galios pavara, kurioje kaip varomosios energijos 
keitikliai naudojamos tik elektros mašinos, o kaip varomosios ener ­
gijos kaupimo sistemos – tik įkraunamosios elektros energijos 
kaupimo sistemos.  
3.3.18.  Kuro elementas  – energijos keitiklis, chemin ę energiją (imamąją ener­
giją) paverčiantis elektros energija (atiduodam ąja energija) arba 
atvirkščiai. 
3.3.19.  Kuro elementu varoma transporto priemon ė (FCV) – transporto prie ­
monė, kurioje sumontuota galios pavara, kurioje kaip varomosios 
energijos keitikliai naudojami tik kuro elementas (-ai) ir elektros 
mašina (-os).  
3.3.20.  Kuro elementu varoma hibridin ė transporto priemon ė (FCHV) – 
transporto priemon ė, kurioje sumontuota galios pavara, kurioje kaip 
varomosios energijos kaupimo sistemos naudojamos bent viena degal ų 
laikymo sistema ir bent viena įkraunamoji elektros energijos kaupimo 
sistema.  
3.4. Galios pavara  
3.4.1.  Galios pavara  – transporto priemon ėje sumontuot ų varomosios ener ­
gijos kaupimo sistemos (- ų), varomosios energijos keitiklio (- ų) ir 
transmisijos mechanizmo (- ų), ratams perduodan čių mechanin ę ener­
giją transporto priemonei varyti, junginys ir išoriniai prietaisai.  
3.4.2.  Pagalbiniai prietaisai  – neišoriniai energij ą naudojantys, kei čiantys, 
kaupiantys arba tiekiantys prietaisai ar sistemos, sumontuoti transporto 
priemonėje ne transporto priemonei varyti, o kitu tikslu, tod ėl nelai­
komi s sudedam ąja galios pavaros dalimi.  
3.4.3.  Išoriniai prietaisai  – energij ą, kuri nėra visų pirma naudojama trans ­
porto priemonei varyti, naudojantys, kei čiantys, kaupiantys arba 
tiekiantys prietaisai arba kitos dalys, sistemos ir valdymo įtaisai, būtini 
galios pavaros veikimui.  
3.4.4.  Transmisija  – sujungti galios pavaros elementai, kuriais mechanin ė 
energija perduodama ir varomosios energijos keitiklio (-i ų) į ratus ir 
atvirkščiai. 
3.4.5.  Mechanin ė pavarų dėžė – pavarų dėžė, kurios pavaras gali perjungti 
tik vairuotojas.  
3.5. Bendroji dalis  
3.5.1.  Išmetal ų kriterijai  – tie išmetal ų junginiai, kuri ų ribinės vertės nusta­
tytos šiame reglamente.  
3.5.2. Rezervuota  
3.5.3. Rezervuota  
3.5.4. Rezervuota  
3.5.5. Rezervuota  
3.5.6.  Ciklo energijos poreikis  – apskai čiuotas teigiamas energijos kiekis, 
reikalingas transporto priemonei nuvažiuoti nustatyt ą ciklą. 
3.5.7. Rezervuota  
3.5.8.  Vairuotojo pasirenkamas režimas  – vairuotojo individualiai pasiren ­
kama būklė, kuri gali paveikti išmetam ą teršalų kiekį arba degal ų ir 
(arba) energijos s ąnaudas.  ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 402  
3.5.9.  Pagrindinis režimas  – šiame priede režimas, kuris visada pasiren ­
kamas įjungus transporto priemon ės variklį, nesvarbu, kuris veikimo 
režimas buvo pasirinktas prieš išjungiant transporto priemon ės variklį. 
3.5.10.  Pamatin ės sąlygos (kuriomis apskai čiuojama išmetam ųjų teršalų 
masė) – sąlygos, kuriomis nustatomos duj ų tankio vert ės, tai yra 
101,325 kPa ir 273,15 K (0 °C).  
3.5.11.  Išmetamieji teršalai  – išmetami dujiniai, kieti ir skysti junginiai.  
3.6. PM / PN  
Terminas  dalelė įprastai vartojamas medžiagai, kuri nustatoma 
(matuojama) esanti ore (skendinti medžiaga), o terminas  kietoji dalel ė 
– nusėdusiai medžiagai pavadinti.  
3.6.1.  Išmetam ųjų dalelių kiekis  (PN) – transporto priemon ės išmetam ų 
kietųjų dalelių bendras kiekis, išmatuotas skiedimo, ėminių ėmimo 
ir matavimo metodais, kaip nustatyta šiame priede.  
3.6.2.  Išmetam ų kietųjų dalelių masė (PM) – transporto priemon ės išmeta­
mųjų dujų bet kokių dalelių masė, išmatuota skiedimo, ėminių ėmimo 
ir matavimo metodais, kaip nustatyta šiame priede.  
3.7. WLTC  
3.7.1.  Vardin ė variklio galia  – didžiausia variklio galia (kW), atitinkanti šio 
reglamento XX priedo reikalavimus.  
3.7.2.  Didžiausiasis greitis  – gamintojo deklaruotas transporto priemon ės 
didžiausias greitis.  
3.8. Proced ūra 
3.8.1.  Periodiškai regeneruojama sistema  – išmetam ųjų teršalų kontrolės 
įtaisas (pvz., katalizinis keitikl į, kietųjų dalelių gaudykl ę), kuriam 
būtinas periodiško regeneravimo procesas, transporto priemonei įpras­
tomis eksploatavimo s ąlygomis nuvažiavus mažiau kaip 4 000 km.  
3.9. Aplinkos temperat ūros koregavimo bandymas (6a papildomas 
priedas)  
3.9.1  Aktyvaus šilumos kaupimo įtaisas  – technologija, kuri ą taikant šiluma 
kaupiama bet kuriame transporto priemon ės įtaise ir atiduodama galios 
pavaros komponentui per nustatyt ą laiką nuo variklio užvedimo. J į 
apibūdina sistemos entalpija ir šilumos atidavimo galios pavaros 
komponentams laikas.  
3.9.2.  Izoliacin ės medžiagos  – bet kokios prie variklio ir (arba) važiuokl ės 
pritvirtintos medžiagos variklio skyriuje, pasižymin čios šilumin ės 
izoliacijos poveikiu ir apib ūdinamos pagal didžiausi ą 0,1 W/(mK) 
šilumos laidum ą. 
4. SANTRUMPOS  
4.1. Bendrosios santrumpos  
AC kintamoji srov ė 
CFV ribinio srauto Vent ūrio vamzdis  
CFO ribinio srauto t ūta ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 403  
CLD chemiliuminescencinis detektorius  
CLA chemiliuminescencinis analizatorius  
CVS pastoviojo t ūrio ėminio ėmimas  
DC nuolatin ė srovė 
ET garinimo vamzdis  
Extra High  2 WLTC labai didelio grei čio fazė, taikoma 2 
klasės transporto priemon ėms 
Extra High  3 WLTC labai didelio grei čio fazė, taikoma 3 
klasės transporto priemon ėms 
FCHV kuro elementu varoma hibridin ė transporto prie ­
monė 
FID liepsnos jonizacinis detektorius  
FSD visos skal ės nuokrypis  
GC duj ų chromatografas  
HEPA didelio našumo kiet ųjų dalelių oro filtras  
HFID šildomas liepsnos jonizacinis detektorius  
High  2 WLTC didelio grei čio fazė, taikoma 2 klas ės 
transporto priemon ėms 
High  3-1 WLTC didelio grei čio fazė, taikoma 3 klas ės 
transporto priemon ėms, kai v  max < 120 km/h  
High  3-2 WLTC didelio grei čio fazė, taikoma 3 klas ės 
transporto priemon ėms, kai v  max ≥ 120 km/h  
ICE vidaus degimo variklis  
LoD aptikimo riba  
LoQ kiekybinio nustatymo riba  
Low  1 WLTC mažo grei čio fazė, taikoma 1 klas ės 
transporto priemon ėms 
Low  2 WLTC mažo grei čio fazė, taikoma 2 klas ės 
transporto priemon ėms 
Low  3 WLTC mažo grei čio fazė, taikoma 3 klas ės 
transporto priemon ėms 
Medium  1 WLTC vidutinio grei čio fazė, taikoma 1 klas ės 
transporto priemon ėms 
Medium  2 WLTC vidutinio grei čio fazė, taikoma 2 klas ės 
transporto priemon ėms 
Medium  3-1 WLTC vidutinio grei čio fazė, taikoma 3 klas ės 
transporto priemon ėms, kai v  max < 120 km/h  
Medium  3-2 WLTC vidutinio grei čio fazė, taikoma 3 klas ės 
transporto priemon ėms, kai v  max ≥ 120 km/h  
LC skystoji chromatografija  ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 404  
SkND suskystintos naftos dujos  
NDIR nedisperguojantis infraraudonasis analizatorius  
NDUV nedisperguojanti ultravioletin ė spinduliuot ė 
GD biometanas gamtin ės dujos / biometanas  
NMC angliavandenili ų, išskyrus metan ą, skyriklis  
NOVC-FCHV įkraunama iš vidaus, kuro elementu varoma 
hibridinė transporto priemon ė 
NOVC įkraunama iš vidaus transporto priemon ė 
NOVC-HEV įkraunama iš vidaus, hibridin ė elektrinė trans­
porto priemon ė 
OVC-HEV įkraunama iš išor ės, hibridin ė elektrinė trans­
porto priemon ė 
P a foniniu filtru surinkt ų kietųjų dalelių masė 
P e ėminių filtru surinkt ų kietųjų dalelių masė 
PAO polialfaolefinas  
PCF kiet ųjų dalelių pirminis skirtuvas  
PCRF kiet ųjų dalelių koncentracijos mažinimo koefi ­
cientas  
PDP t ūrinis siurblys  
PER grynoji elektrin ė rida  
Proc. FS proc. nuo visos skal ės 
PM išmetamos kietosios dalel ės 
PN išmetam ų kietųjų dalelių kiekis  
PNC kiet ųjų dalelių matuoklis  
PND  1 pirmas kiet ųjų dalelių skiedimo įtaisas  
PND  2 antras kiet ųjų dalelių skiedimo įtaisas  
PTS kiet ųjų dalelių tiekimo sistema  
PTT kiet ųjų dalelių tiekimo vamzdis  
QCL-IR infraraudon ųjų spinduli ų kvantinis kaskadinis 
lazeris  
R CDA įkrovos naudojimo režimo faktin ė rida  
RCB IEKS įkrovos balansas  
REESS (ĮEKS) įkraunamoji elektros energijos kaupimo sistema  ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 405  
SSV ikigarsinis Vent ūrio vamzdis  
USFM ultragarsinis srauto matuoklis  
VPR laki ų kietųjų dalelių šalinimo įtaisas  
WLTC pasaulinis suderintas lengv ųjų transporto prie ­
monių bandymų ciklas  
4.2. Cheminiai simboliai ir santrumpos  
C 1 1 anglies atom ą turinčio angliavandenilio ekvivalentas  
CH  4 metanas  
C 2 H 6 etanas  
C 2 H 5 OH etanolis  
C 3 H 8 propanas  
CO anglies monoksidas  
CO  2 anglies dioksidas  
DOP dioktilftalatas  
H 2 O vanduo  
NH  3 amoniakas  
NMHC angliavandeniliai, išskyrus metan ą 
NO  x azoto oksidai  
NO azoto monoksidas  
NO  2 azoto dioksidas  
N 2 O diazoto oksidas  
THC bendras angliavandenili ų kiekis  
5. BENDRIEJI REIKALAVIMAI  
5.0 Visuose punktuose nuo 5.6 iki 5.9 apibr ėžtos transporto priemoni ų 
šeimos privalo tur ėti tokio formato unikal ų identifikatori ų: 
FT-TA-WMI-yyyy-nnnn  
Čia: 
— FT yra šeimos tipo identifikatorius:  
— IP = interpoliacijos šeima, nustatyta 5.6 punkte;  
— RL = kelio apkrovos šeima, nustatyta 5.7 punkte;  
— RM = kelio apkrovos matricos šeima, nustatyta 5.8 punkte;  
— PR = periodiškai regeneruojam ų sistemų (K  i ) šeima, nustatyta 
5.9 punkte.  ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 406  
— TA yra už šeimos patvirtinim ą atsakingos institucijos skiriamasis 
numeris, nustatytas Direktyvos (EB) 2007/46 VII priedo 1 dalies 1 
punkte.  
— WMI (pasaulinis gamintojo identifikatorius) yra kodas, išskirtinai 
identifikuojantis gamintoj ą ir nustatytas pagal ISO 3780:2009. 
Atskiriems gamintojams gali b ūti naudojami keli WMI kodai.  
— YYYY yra metai, kuriais buvo baigtas šeimos bandymas.  
— NNNN yra keturi ų skaitmen ų eilės numeris.  
5.1. Transporto priemon ė ir jos komponentai, galintys daryti poveik į išme­
tamiesiems dujiniams junginiams ir kietosioms dalel ėms, turi b ūti taip 
suprojektuoti, pagaminti ir surinkti, kad įprastai naudojama transporto 
priemonė įprastomis s ąlygomis, tokiomis kaip dr ėgnis, lietus, sniegas, 
karštis, šaltis, sm ėlis, purvas, vibracija, nusid ėvėjimas ir pan., atitikt ų 
šio priedo nuostatas viso naudingo eksploatavimo metu.  
5.1.1. Tam priklauso vis ų išmetalų kontrolės sistemose naudojam ų žarnelių, 
jungčių ir sujungim ų saugumas.  
5.2. Kad b ūtų galima suteikti patvirtinim ą, bandomoji transporto priemon ė 
turi būti tipinė numatomos serijin ės gamybos atstov ė su išmetalais 
susijusių komponent ų ir funkcionalumo atžvilgiu. Gamintojas ir 
patvirtinimo institucija turi sutarti, koks transporto priemon ės bando­
masis modelis yra tipinis.  
5.3. Transporto priemon ės bandymo s ąlygos  
5.3.1. Išmetam ųjų teršalų bandymui naudojam ų tepalų ir aušalo tipas ir 
kiekis turi atitikti gamintojo nustatyt ą tipą ir kiekį, įprastai naudo ­
jamus transporto priemonei.  
5.3.2. Degal ų išmetam ųjų teršalų bandymams tipas turi atitikti IX priede 
nurodytą tipą. 
5.3.3. Visos išmetam ųjų teršalų kontrolės sistemos turi b ūti paruoštos 
eksploatacijai.  
5.3.4. Pagal Reglamento (EB) Nr. 715/2007 5 straipsnio 2 dalies nuostatas 
draudžiama naudoti bet kok į išderinimo įtaisą. 
5.3.5. Variklis turi b ūti suprojektuotas taip, kad neb ūtų išmetam ųjų karterio 
dujų. 
5.3.6. Išmetam ųjų teršalų bandymams naudojamos padangos turi b ūti tokios, 
kaip nustatyta šio priedo 6 papildomo priedo 1.2.4.5 punkte.  
5.4. Benzino bako pildymo anga  
5.4.1. Pagal 5.4.2 punkt ą benzino arba etanolio bako pildymo anga supro ­
jektuojama taip, kad degal ų bako neb ūtų galima pildyti žarna, kurios 
antgalio išorinis skersmuo yra 23,6 mm arba didesnis.  
5.4.2. 5.4.1 punktas netaikomas transporto priemonei, kuri atitinka abi šias 
sąlygas:  
a) transporto priemon ė yra taip suprojektuota ir sukonstruota, kad 
benzinas su švinu netur ėtų neigiamo poveikio jokiam išmetal ų 
kontrolės įtaisui, ir  ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 407  
b) transporto priemon ė degalų baką pildančiam asmeniui gerai mato ­
moje vietoje yra ryškiai, įskaitomai ir nenutrinamai pažym ėta 
bešvinio benzino simboliu, nurodytu ISO 2575:2010 standarte 
„Kelių transporto priemon ės. Valdytuv ų, rodytuv ų ir signalini ų 
lempučių simboliai“. Leidžiama naudoti papildomus ženklus.  
5.5. Elektronin ės sistemos saugos nuostatos  
5.5.1. Kiekvienoje išmetam ųjų teršalų kontrolės kompiuter į turinčioje trans ­
porto priemon ėje turi būti numatytos funkcijos, neleidžian čios atlikti 
pakeitimų, išskyrus gamintojo nustatytus atvejus. Gamintojas leidžia 
atlikti patobulinimus, jei jie b ūtini transporto priemon ės diagnostikos, 
techninės priežiūros, apžiūros, modernizavimo arba remonto darbams 
atlikti. Visi kompiuteri ų kodai ar darbiniai parametrai, kuriuos galima 
perprogramuoti, turi b ūti apsaugoti nuo neteis ėto keitimo, o j ų 
apsaugos lygis turi b ūti ne mažesnis už nustatyt ąjį ISO 15031-7 stan ­
dartu (2001 m. kovo 15 d.). Visi kei čiamieji kalibravimo atmintin ės 
lustai turi b ūti įdėti į sandarią talpyklą ar korpus ą arba apsaugoti 
elektroniniais algoritmais, ir turi b ūti neįmanoma j ų pakeisti be 
specialių įrankių ar proced ūrų. 
5.5.2. Kompiuterio kodais nustatyt ų variklio veikimo parametr ų turi būti 
neįmanoma pakeisti be speciali ų įrankių ir proced ūrų (pvz., sudeda ­
mosios kompiuterio dalys užlydomos arba užsandarinamos, o korpusai 
užplombuojami arba užlydomi).  
5.5.3. Gamintojai patvirtinimo institucijos gali prašyti leisti padaryti išimt į 
vienam iš ši ų reikalavim ų dėl tų transporto priemoni ų, kurioms tik ė­
tinai neprireiks apsaugos. Svarstydama, ar taikyti išlyg ą, patvirtinimo 
institucija atsižvelgia į šiuos kriterijus (j ų gali būti ir daugiau): esam ą 
darbinių lustų pasiūlą, transporto priemon ės tinkamum ą veikti didelio 
našumo s ąlygomis ir numatom ą parduoti transporto priemoni ų kiekį. 
5.5.4. Programuojamas kompiuterini ų kodų sistemas naudojantys gamintojai 
turi užkirsti keli ą neteisėtam tų sistemų perprogramavimui. Gamintojai 
turi taikyti patobulintas apsaugos nuo neteis ėto keitimo strategijas ir 
rašymo apsaugos priemones, kurias taikant reikalinga elektronin ė 
prieiga prie kitoje vietoje esan čio gamintojo priži ūrimo kompiuterio, 
kuriuo taip pat gal ėtų naudotis nepriklausomi operatoriai, taikydami 
apsaugos priemones, pateiktas XIV priedo 2.2 ir 5.5.1 punktuose. 
Tinkamą apsaugos nuo neteis ėto keitimo lyg į užtikrinan čius metodus 
patvirtina patvirtinimo institucija.  
5.6. Interpoliacijos šeima  
5.6.1.  ICE transporto priemoni ų interpoliacijos šeima  
Tai pačiai interpoliacijos šeimai gali priklausyti tik transporto prie ­
monės su šiomis identiškomis transporto priemon ės / galios pavaros 
/ pavarų dėžės savybėmis: 
a) vidaus degimo variklio tipas: degal ų tipas, degimo tipas, variklio 
tūris, pilnos apkrovos savyb ės, variklio technologija ir įkrovimo 
sistema bei kitos pagalbin ės variklio sistemos arba savyb ės, turin­ 
čios reikšmingo poveikio išmetamo CO  2 masei WLTP s ąlygomis;  
b) visų galios pavaros komponent ų, turinčių poveikio išmetamo CO  2 
masei, veikimo strategija;  
c) pavarų dėžės tipas (pvz., mechanin ė, automatin ė, CVT) ir modelis 
(pvz., nominalus sukimo momentas, pavar ų, sankabų skaičius ir 
pan.);  ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 408  
d) n/v santykis (variklio s ūkių skaičius, padalytas iš transporto prie ­
monės greičio). Laikoma, kad šis reikalavimas įvykdytas, jei, 
kalbant apie vis ų aptariam ų pavarų perdavimo skai čių, dažniausiai 
naudojamo tipo pavar ų dėžės perdavimo skai čiaus skirtumas nevir ­ 
šija 8 proc.;  
e) varančiųjų ašių skaičius; 
f) ATCT šeima.  
Transporto priemon ės tai pačiai interpoliacijos šeimai gali priklausyti 
tik tada, jei priklauso tai pa čiai transporto priemoni ų klasei, kaip 
apibūdinta 1 papildomo priedo 2 dalyje.  
5.6.2.  NOVC-HEV ir OVC-HEV interpoliacijos šeima  
Tai pačiai interpoliacijos šeimai gali priklausyti tik toliau nurodytas 
papildomas identiškas savybes, be 5.6.1 dalies reikalavim ų, turinčios 
OVC-HEV ir NOVC-HEV transporto priemon ės: 
a) elektros mašin ų tipas ir kiekis (konstrukcijos tipas (asinchronin ė / 
sinchronin ė ir pan.), aušinimo b ūdas (oras, skystis) ir visos kitos 
savybės, turinčios reikšmingo poveikio išmetamo CO  2 masei ir 
elektros energijos s ąnaudoms WLTP s ąlygomis;  
b) traukos ĮEKS tipas (modelis, paj ėgumas, nominali įtampa, nomi ­
nali galia, aušinimo b ūdas (oras, skystis));  
c) energijos keitiklio tarp elektros mašinos ir traukos ĮEKS, tarp 
traukos ĮEKS ir žemos įtampos energijos tiekimo sistemos bei 
tarp įkrovimo jungties ir traukos ĮEKS tipas ir visos kitos savyb ės, 
turinčios reikšmingo poveikio išmetamo CO  2 masei ir elektros 
energijos s ąnaudoms WLTP s ąlygomis;  
d) įkrovos naudojimo cikl ų skaičiaus nuo bandymo pradžios iki perei ­
namojo ciklo, j į įskaičiuojant, skai čiaus skirtumas neturi viršyti 
vieno.  
5.6.3.  PEV interpoliacijos šeima  
Tai pačiai interpoliacijos šeimai gali priklausyti tik PEV su šiomis 
identiškomis elektrin ės galios pavaros / pavar ų dėžės savybėmis: 
a) elektros mašin ų tipas ir kiekis (konstrukcijos tipas (asinchronin ė / 
sinchronin ė ir pan.), aušinimo b ūdas (oras, skystis) ir visos kitos 
savybės, turinčios reikšmingo poveikio elektros energijos s ąnau­
doms ir ridai WLTP s ąlygomis;  
b) traukos ĮEKS tipas (modelis, paj ėgumas, nominali įtampa, nomi ­
nali galia, aušinimo b ūdas (oras, skystis));  
c) pavarų dėžės tipas (pvz., mechanin ė, automatin ė, CVT) ir modelis 
(pvz., nominalus sukimo momentas, pavar ų, sankabų skaičius ir 
pan.);  
d) varančiųjų ašių skaičius; 
e) elektros energijos keitiklio tarp elektros mašinos ir traukos ĮEKS, 
tarp traukos ĮEKS ir žemos įtampos energijos tiekimo sistemos bei 
tarp įkrovimo jungties ir traukos ĮEKS tipas ir visos kitos savyb ės, 
turinčios reikšmingo poveikio elektros energijos s ąnaudoms ir ridai 
WLTP sąlygomis;  ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 409  
f) visų galios pavaros komponent ų, darančių poveikį energijos s ąnau­
doms, veikimo strategija;  
g) n/v santykis (variklio s ūkių skaičius, padalijus iš transporto prie ­
monės greičio). Laikoma, kad šis reikalavimas įvykdytas, jei, 
kalbant apie vis ų aptariam ų pavarų perdavimo skai čių, dažniausiai 
naudojamo tipo ir modelio pavar ų dėžės perdavimo skai čiaus skir­
tumas neviršija 8 proc.  
5.7. Kelio apkrovos šeima  
Tai pačiai kelio apkrovos šeimai gali priklausyti tik transporto prie ­
monės su šiomis identiškomis savyb ėmis: 
a) pavarų dėžės tipas (pvz., mechanin ė, automatin ė, CVT) ir modelis 
(pvz., nominalus sukimo momentas, pavar ų, sankabų skaičius ir 
pan.). Gamintojo prašymu ir gavus patvirtinimo institucijos patvir ­
tinimą, į šeimą galima įtraukti pavar ų dėžę su mažesniais galios 
nuostoliais.  
b) n/v santykis (variklio s ūkių skaičius, padalijus iš transporto prie ­
monės greičio). Laikoma, kad šis reikalavimas įvykdytas, jei, 
kalbant apie vis ų aptariam ų pavarų perdavimo skai čių, dažniausiai 
naudojamo tipo pavar ų dėžės perdavimo skai čiaus skirtumas nevir ­ 
šija 25 proc.;  
c) varančiųjų ašių skaičius; 
d) jei bent vienos elektros mašinos pavar ų dėžė yra neutralioje pad ė­
tyje ir transporto priemon ė neturi saviriedos režimo (4 papildomo 
priedo 4.2.1.8.5 punktas), taigi š į elektros mašina nedaro poveikio 
kelio apkrovai, taikomi 5.6.2 punkto a papunk čio ir 5.6.3 punkto a 
papunkčio kriterijai.  
Jei be transporto priemon ės masės, riedėjimo varžos ir aerodinamini ų 
savybių, pasireiškia skirtumas, turintis reikšmingo poveikio kelio 
apkrovai, tokia transporto priemon ė nelaikoma šeimos dalimi, jei to 
nepatvirtina patvirtinimo institucija.  
5.8. Kelio apkrovos matricos šeima  
Kelio apkrovos matricos šeim ą galima taikyti transporto priemon ėms, 
kurių didžiausioji techniškai leidžiama pakrautos transporto priemon ės 
masė ≥ 3 000 kg.  
Tai pačiai kelio apkrovos matricos šeimai gali priklausyti tik trans ­
porto priemon ės su šiomis identiškomis savyb ėmis: 
a) pavarų dėžės tipas (pvz., mechanin ė, automatin ė, CVT);  
b) varančiųjų ašių skaičius. 
5.9. Periodiškai regeneruojam ų sistemų (K  i ) šeima  
Tai pačiai periodiškai regeneruojam ų sistemų šeimai gali priklausyti 
tik transporto priemon ės su šiomis identiškomis savyb ėmis: 
5.9.1. vidaus degimo variklio tipas: degal ų tipas, degimo tipas;  ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 410  
5.9.2. periodiškai regeneruojama sistema (tai yra, katalizatorius, kiet ųjų 
dalelių gaudyklė): 
a) konstrukcija (korpuso tipas, tauri ųjų metalų rūšis, užpildo tipas, 
narvelių tankis);  
b) tipas ir veikimo principas;  
c) ± 10 proc. t ūris; 
d) vieta (± 100 °C temperat ūra važiuojant antru pagal dyd į atskaitiniu 
greičiu); 
e) kiekvienos šeimai priklausan čios bandomosios transporto prie ­
monės masė turi būti tokia pati arba mažesn ė už K  i parodomajam 
bandymui naudotos bandomosios transporto priemon ės masę plius 
250 kg.  
6. VEIKSMINGUMO REIKALAVIMAI  
6.1. Ribin ės vertės 
Išmetamųjų teršalų ribinės vertės atitinka Reglamento (EB) Nr. 
715/2007 I priede nurodytas vertes.  
6.2. Bandymai  
Bandymai atliekami laikantis:  
a) WLTC, apib ūdinto 1 papildomame priede;  
b) pavaros pasirinkimo ir perjungimo momento nustatym ų, apibūdintų 
2 papildomame priede;  
c) tinkam ų degalų, apibūdintų šio reglamento IX priede;  
d) kelio apkrovos ir stendo nustatym ų, apibūdintų 4 papildomame 
priede;  
e) bandymo įrangos, apib ūdintų 5 papildomame priede;  
f) bandymo proced ūrų, apibūdintų 6 ir 8 papildomuose prieduose;  
g) skaičiavimo metod ų, apibūdintų 7 ir 8 papildomuose prieduose.  ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 411  
1 papildomas priedas  
Pasauliniai suderinti lengv ųjų transporto priemoni ų bandymo ciklai 
(WLTC)  
1. Bendrieji reikalavimai  
1.1. Važiuojamas ciklas priklauso nuo bandomosios transporto priemon ės 
vardinės galios ir parengtos naudoti transporto priemon ės masės 
(W/kg) bei didžiausiojo grei čio, v  max santykio.  
Pagal šiame papildomame priede nustatytus reikalavimus pasirinktas 
ciklas kitose šio priedo vietose vadinamas „taikomu ciklu“.  
2. Transporto priemoni ų klasifikacija  
2.1. 1 klas ės transporto priemon ės galios ir parengta naudoti transporto 
priemonės masės santykis lygus P  mr ≤ 22 W/kg.  
2.2. 2 klas ės transporto priemon ės galios ir parengtos naudoti transporto 
priemonės masės santykis > 22, bet ≤ 34 W/kg.  
2.3. 3 klas ės transporto priemon ės galios ir parengtos naudoti transporto 
priemonės masės santykis > 34 W/kg.  
2.3.1. Visos transporto priemon ės, išbandytos pagal 8 papildom ą priedą, 
laikomos 3 klas ės transporto priemon ėmis. 
3. Bandym ų ciklai  
3.1. 1 klas ės transporto priemon ės 
3.1.1. Vis ą 1 klasės transporto priemoni ų ciklą sudaro mažo grei čio fazė 
(Low  1 ), vidutinio grei čio fazė (Medium  1 ) ir papildoma mažo grei čio 
fazė (Low  1 ). 
3.1.2. Mažo grei čio (Low  1 ) fazė apibūdinta A1/1 paveiksle ir A1/1 lentel ėje. 
3.1.3. Vidutinio grei čio (Medium  1 ) fazė apibūdinta A1/2 paveiksle ir A1/2 
lentelėje. 
3.2. 2 klas ės transporto priemon ės 
3.2.1. Vis ą 2 klasės transporto priemoni ų ciklą sudaro mažo grei čio fazė 
(Low  2 ), vidutinio grei čio fazė (Medium  2 ), didelio grei čio fazė (High  2 ) 
ir labai didelio grei čio fazė (Extra High  2 ). 
3.2.2. Mažo grei čio (Low  2 ) fazė apibūdinta A1/3 paveiksle ir A1/3 lentel ėje. 
3.2.3. Vidutinio grei čio (Medium  2 ) fazė apibūdinta A1/4 paveiksle ir A1/4 
lentelėje. 
3.2.4. Didelio grei čio (High  2 ) fazė apibūdinta A1/5 paveiksle ir A1/5 lente ­
lėje. 
3.2.5. Labai didelio grei čio (Extra High  2 ) fazė apibūdinta A1/6 paveiksle ir 
A1/6 lentel ėje. 
3.3. 3 klas ės transporto priemon ės 
3 klasės transporto priemon ės suskirstytos į 2 poklasius pagal j ų 
didžiausiąjį greitį, v max . ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 412  
3.3.1. 3a klas ės transporto priemon ės su v  max < 120 km/h  
3.3.1.1. Vis ą ciklą sudaro mažo grei čio fazė (Low  3 ), vidutinio grei čio fazė 
(Medium  3-1 ), didelio grei čio fazė (High  3-1 ) ir ypač didelio grei čio 
fazė (Extra High  3 ). 
3.3.1.2. Mažo grei čio (Low  3 ) fazė apibūdinta A1/7 paveiksle ir A1/7 lentel ėje. 
3.3.1.3. Vidutinio grei čio (Medium  3-1 ) fazė apibūdinta A1/8 paveiksle ir A1/8 
lentelėje. 
3.3.1.4. Didelio grei čio (High  3-1 ) fazė apibūdinta A1/10 paveiksle ir A1/10 
lentelėje. 
3.3.1.5. Ypa č didelio grei čio (Extra High  3 ) fazė apibūdinta A1/12 paveiksle ir 
A1/12 lentel ėje. 
3.3.2.  3b klas ės transporto priemon ės su v  max ≥ 120 km/h  
3.3.2.1. Vis ą ciklą sudaro mažo grei čio fazė (Low  3 ), vidutinio grei čio fazė 
(Medium  3-2 ), didelio grei čio fazė (High  3-2 ) ir ypač didelio grei čio 
fazė (Extra High  3 ). 
3.3.2.2. Mažo grei čio (Low  3 ) fazė apibūdinta A1/7 paveiksle ir A1/7 lentel ėje. 
3.3.2.3. Vidutinio grei čio (Medium  3-2 ) fazė apibūdinta A1/9 paveiksle ir A1/9 
lentelėje. 
3.3.2.4. Didelio grei čio (High  3-2 ) fazė apibūdinta A1/11 paveiksle ir A1/11 
lentelėje. 
3.3.2.5. Ypa č didelio grei čio (Extra High  3 ) fazė apibūdinta A1/12 paveiksle ir 
A1/12 lentel ėje. 
3.4. Vis ų fazių trukmė 
3.4.1. Visos mažo grei čio fazės trunka 589 sekundes.  
3.4.2. Visos vidutinio grei čio fazės trunka 433 sekundes.  
3.4.3. Visos didelio grei čio fazės trunka 455 sekundes.  
3.4.4. Visos ypa č didelio grei čio fazės trunka 323 sekundes.  
3.5. WLTC miesto ciklai  
3a ir 3b klasi ų transporto priemoni ų OVC-HEV ir PEV bandymai 
atliekami taikant WLTC ir WLTC miesto ciklus (žr. 8 papildom ą 
priedą). 
WLTC miesto cikl ą sudaro tik mažo ir vidutinio grei čio fazės. ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 413  
4. WLTC, taikomas 1 klas ės transporto priemon ėms 
A1/1 pav.  
WLTC, 1 klas ės transporto priemon ės, mažo grei čio fazė (Low  1 )
 
A1/2 pav.  
WLTC, 1 klas ės transporto priemon ės, vidutinio grei čio fazė (Medium  1 )
 ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 414  
A1/1 lentel ė 
WLTC, 1 klas ės transporto priemon ės, mažo grei čio fazė (Low  1 ) 
Laikas sek.  Greitis km/h  
0 0,0  
1 0,0  
2 0,0  
3 0,0  
4 0,0  
5 0,0  
6 0,0  
7 0,0  
8 0,0  
9 0,0  
10 0,0  
11 0,0  
12 0,2  
13 3,1  
14 5,7  
15 8,0  
16 10,1  
17 12,0  
18 13,8  
19 15,4  
20 16,7  
21 17,7  
22 18,3  
23 18,8  
24 18,9  
25 18,4  
26 16,9  
27 14,3  
28 10,8  
29 7,1  
30 4,0  
31 0,0  
32 0,0  
33 0,0  
34 0,0  Laikas sek.  Greitis km/h  
35 1,5  
36 3,8  
37 5,6  
38 7,5  
39 9,2  
40 10,8  
41 12,4  
42 13,8  
43 15,2  
44 16,3  
45 17,3  
46 18,0  
47 18,8  
48 19,5  
49 20,2  
50 20,9  
51 21,7  
52 22,4  
53 23,1  
54 23,7  
55 24,4  
56 25,1  
57 25,4  
58 25,2  
59 23,4  
60 21,8  
61 19,7  
62 17,3  
63 14,7  
64 12,0  
65 9,4  
66 5,6  
67 3,1  
68 0,0  
69 0,0  Laikas sek.  Greitis km/h  
70 0,0  
71 0,0  
72 0,0  
73 0,0  
74 0,0  
75 0,0  
76 0,0  
77 0,0  
78 0,0  
79 0,0  
80 0,0  
81 0,0  
82 0,0  
83 0,0  
84 0,0  
85 0,0  
86 0,0  
87 0,0  
88 0,0  
89 0,0  
90 0,0  
91 0,0  
92 0,0  
93 0,0  
94 0,0  
95 0,0  
96 0,0  
97 0,0  
98 0,0  
99 0,0  
100 0,0  
101 0,0  
102 0,0  
103 0,0  
104 0,0  Laikas sek.  Greitis km/h  
105 0,0  
106 0,0  
107 0,0  
108 0,7  
109 1,1  
110 1,9  
111 2,5  
112 3,5  
113 4,7  
114 6,1  
115 7,5  
116 9,4  
117 11,0  
118 12,9  
119 14,5  
120 16,4  
121 18,0  
122 20,0  
123 21,5  
124 23,5  
125 25,0  
126 26,8  
127 28,2  
128 30,0  
129 31,4  
130 32,5  
131 33,2  
132 33,4  
133 33,7  
134 33,9  
135 34,2  
136 34,4  
137 34,7  
138 34,9  
139 35,2  ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 415  
Laikas sek.  Greitis km/h  
140 35,4  
141 35,7  
142 35,9  
143 36,6  
144 37,5  
145 38,4  
146 39,3  
147 40,0  
148 40,6  
149 41,1  
150 41,4  
151 41,6  
152 41,8  
153 41,8  
154 41,9  
155 41,9  
156 42,0  
157 42,0  
158 42,2  
159 42,3  
160 42,6  
161 43,0  
162 43,3  
163 43,7  
164 44,0  
165 44,3  
166 44,5  
167 44,6  
168 44,6  
169 44,5  
170 44,4  
171 44,3  
172 44,2  
173 44,1  
174 44,0  Laikas sek.  Greitis km/h  
175 43,9  
176 43,8  
177 43,7  
178 43,6  
179 43,5  
180 43,4  
181 43,3  
182 43,1  
183 42,9  
184 42,7  
185 42,5  
186 42,3  
187 42,2  
188 42,2  
189 42,2  
190 42,3  
191 42,4  
192 42,5  
193 42,7  
194 42,9  
195 43,1  
196 43,2  
197 43,3  
198 43,4  
199 43,4  
200 43,2  
201 42,9  
202 42,6  
203 42,2  
204 41,9  
205 41,5  
206 41,0  
207 40,5  
208 39,9  
209 39,3  Laikas sek.  Greitis km/h  
210 38,7  
211 38,1  
212 37,5  
213 36,9  
214 36,3  
215 35,7  
216 35,1  
217 34,5  
218 33,9  
219 33,6  
220 33,5  
221 33,6  
222 33,9  
223 34,3  
224 34,7  
225 35,1  
226 35,5  
227 35,9  
228 36,4  
229 36,9  
230 37,4  
231 37,9  
232 38,3  
233 38,7  
234 39,1  
235 39,3  
236 39,5  
237 39,7  
238 39,9  
239 40,0  
240 40,1  
241 40,2  
242 40,3  
243 40,4  
244 40,5  Laikas sek.  Greitis km/h  
245 40,5  
246 40,4  
247 40,3  
248 40,2  
249 40,1  
250 39,7  
251 38,8  
252 37,4  
253 35,6  
254 33,4  
255 31,2  
256 29,1  
257 27,6  
258 26,6  
259 26,2  
260 26,3  
261 26,7  
262 27,5  
263 28,4  
264 29,4  
265 30,4  
266 31,2  
267 31,9  
268 32,5  
269 33,0  
270 33,4  
271 33,8  
272 34,1  
273 34,3  
274 34,3  
275 33,9  
276 33,3  
277 32,6  
278 31,8  
279 30,7  ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 416  
Laikas sek.  Greitis km/h  
280 29,6  
281 28,6  
282 27,8  
283 27,0  
284 26,4  
285 25,8  
286 25,3  
287 24,9  
288 24,5  
289 24,2  
290 24,0  
291 23,8  
292 23,6  
293 23,5  
294 23,4  
295 23,3  
296 23,3  
297 23,2  
298 23,1  
299 23,0  
300 22,8  
301 22,5  
302 22,1  
303 21,7  
304 21,1  
305 20,4  
306 19,5  
307 18,5  
308 17,6  
309 16,6  
310 15,7  
311 14,9  
312 14,3  
313 14,1  
314 14,0  Laikas sek.  Greitis km/h  
315 13,9  
316 13,8  
317 13,7  
318 13,6  
319 13,5  
320 13,4  
321 13,3  
322 13,2  
323 13,2  
324 13,2  
325 13,4  
326 13,5  
327 13,7  
328 13,8  
329 14,0  
330 14,1  
331 14,3  
332 14,4  
333 14,4  
334 14,4  
335 14,3  
336 14,3  
337 14,0  
338 13,0  
339 11,4  
340 10,2  
341 8,0  
342 7,0  
343 6,0  
344 5,5  
345 5,0  
346 4,5  
347 4,0  
348 3,5  
349 3,0  Laikas sek.  Greitis km/h  
350 2,5  
351 2,0  
352 1,5  
353 1,0  
354 0,5  
355 0,0  
356 0,0  
357 0,0  
358 0,0  
359 0,0  
360 0,0  
361 2,2  
362 4,5  
363 6,6  
364 8,6  
365 10,6  
366 12,5  
367 14,4  
368 16,3  
369 17,9  
370 19,1  
371 19,9  
372 20,3  
373 20,5  
374 20,7  
375 21,0  
376 21,6  
377 22,6  
378 23,7  
379 24,8  
380 25,7  
381 26,2  
382 26,4  
383 26,4  
384 26,4  Laikas sek.  Greitis km/h  
385 26,5  
386 26,6  
387 26,8  
388 26,9  
389 27,2  
390 27,5  
391 28,0  
392 28,8  
393 29,9  
394 31,0  
395 31,9  
396 32,5  
397 32,6  
398 32,4  
399 32,0  
400 31,3  
401 30,3  
402 28,0  
403 27,0  
404 24,0  
405 22,5  
406 19,0  
407 17,5  
408 14,0  
409 12,5  
410 9,0  
411 7,5  
412 4,0  
413 2,9  
414 0,0  
415 0,0  
416 0,0  
417 0,0  
418 0,0  
419 0,0  ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 417  
Laikas sek.  Greitis km/h  
420 0,0  
421 0,0  
422 0,0  
423 0,0  
424 0,0  
425 0,0  
426 0,0  
427 0,0  
428 0,0  
429 0,0  
430 0,0  
431 0,0  
432 0,0  
433 0,0  
434 0,0  
435 0,0  
436 0,0  
437 0,0  
438 0,0  
439 0,0  
440 0,0  
441 0,0  
442 0,0  
443 0,0  
444 0,0  
445 0,0  
446 0,0  
447 0,0  
448 0,0  
449 0,0  
450 0,0  
451 0,0  
452 0,0  
453 0,0  
454 0,0  Laikas sek.  Greitis km/h  
455 0,0  
456 0,0  
457 0,0  
458 0,0  
459 0,0  
460 0,0  
461 0,0  
462 0,0  
463 0,0  
464 0,0  
465 0,0  
466 0,0  
467 0,0  
468 0,0  
469 0,0  
470 0,0  
471 0,0  
472 0,0  
473 0,0  
474 0,0  
475 0,0  
476 0,0  
477 0,0  
478 0,0  
479 0,0  
480 0,0  
481 1,6  
482 3,1  
483 4,6  
484 6,1  
485 7,8  
486 9,5  
487 11,3  
488 13,2  
489 15,0  Laikas sek.  Greitis km/h  
490 16,8  
491 18,4  
492 20,1  
493 21,6  
494 23,1  
495 24,6  
496 26,0  
497 27,5  
498 29,0  
499 30,6  
500 32,1  
501 33,7  
502 35,3  
503 36,8  
504 38,1  
505 39,3  
506 40,4  
507 41,2  
508 41,9  
509 42,6  
510 43,3  
511 44,0  
512 44,6  
513 45,3  
514 45,5  
515 45,5  
516 45,2  
517 44,7  
518 44,2  
519 43,6  
520 43,1  
521 42,8  
522 42,7  
523 42,8  
524 43,3  Laikas sek.  Greitis km/h  
525 43,9  
526 44,6  
527 45,4  
528 46,3  
529 47,2  
530 47,8  
531 48,2  
532 48,5  
533 48,7  
534 48,9  
535 49,1  
536 49,1  
537 49,0  
538 48,8  
539 48,6  
540 48,5  
541 48,4  
542 48,3  
543 48,2  
544 48,1  
545 47,5  
546 46,7  
547 45,7  
548 44,6  
549 42,9  
550 40,8  
551 38,2  
552 35,3  
553 31,8  
554 28,7  
555 25,8  
556 22,9  
557 20,2  
558 17,3  
559 15,0  ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 418  
Laikas sek.  Greitis km/h  
560 12,3  
561 10,3  
562 7,8  
563 6,5  
564 4,4  
565 3,2  
566 1,2  Laikas sek.  Greitis km/h  
567 0,0  
568 0,0  
569 0,0  
570 0,0  
571 0,0  
572 0,0  
573 0,0  Laikas sek.  Greitis km/h  
574 0,0  
575 0,0  
576 0,0  
577 0,0  
578 0,0  
579 0,0  
580 0,0  
581 0,0  Laikas sek.  Greitis km/h  
582 0,0  
583 0,0  
584 0,0  
585 0,0  
586 0,0  
587 0,0  
588 0,0  
589 0,0  
A1/2 lentel ė 
WLTC, 1 klas ės transporto priemon ės, vidutinio grei čio fazė (Medium  1 ) 
Laikas sek.  Greitis km/h  
590 0,0  
591 0,0  
592 0,0  
593 0,0  
594 0,0  
595 0,0  
596 0,0  
597 0,0  
598 0,0  
599 0,0  
600 0,6  
601 1,9  
602 2,7  
603 5,2  
604 7,0  
605 9,6  
606 11,4  
607 14,1  
608 15,8  
609 18,2  
610 19,7  
611 21,8  
612 23,2  
613 24,7  Laikas sek.  Greitis km/h  
614 25,8  
615 26,7  
616 27,2  
617 27,7  
618 28,1  
619 28,4  
620 28,7  
621 29,0  
622 29,2  
623 29,4  
624 29,4  
625 29,3  
626 28,9  
627 28,5  
628 28,1  
629 27,6  
630 26,9  
631 26,0  
632 24,6  
633 22,8  
634 21,0  
635 19,5  
636 18,6  
637 18,4  Laikas sek.  Greitis km/h  
638 19,0  
639 20,1  
640 21,5  
641 23,1  
642 24,9  
643 26,4  
644 27,9  
645 29,2  
646 30,4  
647 31,6  
648 32,8  
649 34,0  
650 35,1  
651 36,3  
652 37,4  
653 38,6  
654 39,6  
655 40,6  
656 41,6  
657 42,4  
658 43,0  
659 43,6  
660 44,0  
661 44,4  Laikas sek.  Greitis km/h  
662 44,8  
663 45,2  
664 45,6  
665 46,0  
666 46,5  
667 47,0  
668 47,5  
669 48,0  
670 48,6  
671 49,1  
672 49,7  
673 50,2  
674 50,8  
675 51,3  
676 51,8  
677 52,3  
678 52,9  
679 53,4  
680 54,0  
681 54,5  
682 55,1  
683 55,6  
684 56,2  
685 56,7  
686 57,3  ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 419  
Laikas sek.  Greitis km/h  
687 57,9  
688 58,4  
689 58,8  
690 58,9  
691 58,4  
692 58,1  
693 57,6  
694 56,9  
695 56,3  
696 55,7  
697 55,3  
698 55,0  
699 54,7  
700 54,5  
701 54,4  
702 54,3  
703 54,2  
704 54,1  
705 53,8  
706 53,5  
707 53,0  
708 52,6  
709 52,2  
710 51,9  
711 51,7  
712 51,7  
713 51,8  
714 52,0  
715 52,3  
716 52,6  
717 52,9  
718 53,1  
719 53,2  
720 53,3  
721 53,3  
722 53,4  Laikas sek.  Greitis km/h  
723 53,5  
724 53,7  
725 54,0  
726 54,4  
727 54,9  
728 55,6  
729 56,3  
730 57,1  
731 57,9  
732 58,8  
733 59,6  
734 60,3  
735 60,9  
736 61,3  
737 61,7  
738 61,8  
739 61,8  
740 61,6  
741 61,2  
742 60,8  
743 60,4  
744 59,9  
745 59,4  
746 58,9  
747 58,6  
748 58,2  
749 57,9  
750 57,7  
751 57,5  
752 57,2  
753 57,0  
754 56,8  
755 56,6  
756 56,6  
757 56,7  
758 57,1  
759 57,6  Laikas sek.  Greitis km/h  
760 58,2  
761 59,0  
762 59,8  
763 60,6  
764 61,4  
765 62,2  
766 62,9  
767 63,5  
768 64,2  
769 64,4  
770 64,4  
771 64,0  
772 63,5  
773 62,9  
774 62,4  
775 62,0  
776 61,6  
777 61,4  
778 61,2  
779 61,0  
780 60,7  
781 60,2  
782 59,6  
783 58,9  
784 58,1  
785 57,2  
786 56,3  
787 55,3  
788 54,4  
789 53,4  
790 52,4  
791 51,4  
792 50,4  
793 49,4  
794 48,5  
795 47,5  
796 46,5  Laikas sek.  Greitis km/h  
797 45,4  
798 44,3  
799 43,1  
800 42,0  
801 40,8  
802 39,7  
803 38,8  
804 38,1  
805 37,4  
806 37,1  
807 36,9  
808 37,0  
809 37,5  
810 37,8  
811 38,2  
812 38,6  
813 39,1  
814 39,6  
815 40,1  
816 40,7  
817 41,3  
818 41,9  
819 42,7  
820 43,4  
821 44,2  
822 45,0  
823 45,9  
824 46,8  
825 47,7  
826 48,7  
827 49,7  
828 50,6  
829 51,6  
830 52,5  
831 53,3  
832 54,1  
833 54,7  ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 420  
Laikas sek.  Greitis km/h  
834 55,3  
835 55,7  
836 56,1  
837 56,4  
838 56,7  
839 57,1  
840 57,5  
841 58,0  
842 58,7  
843 59,3  
844 60,0  
845 60,6  
846 61,3  
847 61,5  
848 61,5  
849 61,4  
850 61,2  
851 60,5  
852 60,0  
853 59,5  
854 58,9  
855 58,4  
856 57,9  
857 57,5  
858 57,1  
859 56,7  
860 56,4  
861 56,1  
862 55,8  
863 55,5  
864 55,3  
865 55,0  
866 54,7  
867 54,4  
868 54,2  
869 54,0  
870 53,9  Laikas sek.  Greitis km/h  
871 53,7  
872 53,6  
873 53,5  
874 53,4  
875 53,3  
876 53,2  
877 53,1  
878 53,0  
879 53,0  
880 53,0  
881 53,0  
882 53,0  
883 53,0  
884 52,8  
885 52,5  
886 51,9  
887 51,1  
888 50,2  
889 49,2  
890 48,2  
891 47,3  
892 46,4  
893 45,6  
894 45,0  
895 44,3  
896 43,8  
897 43,3  
898 42,8  
899 42,4  
900 42,0  
901 41,6  
902 41,1  
903 40,3  
904 39,5  
905 38,6  
906 37,7  
907 36,7  Laikas sek.  Greitis km/h  
908 36,2  
909 36,0  
910 36,2  
911 37,0  
912 38,0  
913 39,0  
914 39,7  
915 40,2  
916 40,7  
917 41,2  
918 41,7  
919 42,2  
920 42,7  
921 43,2  
922 43,6  
923 44,0  
924 44,2  
925 44,4  
926 44,5  
927 44,6  
928 44,7  
929 44,6  
930 44,5  
931 44,4  
932 44,2  
933 44,1  
934 43,7  
935 43,3  
936 42,8  
937 42,3  
938 41,6  
939 40,7  
940 39,8  
941 38,8  
942 37,8  
943 36,9  
944 36,1  Laikas sek.  Greitis km/h  
945 35,5  
946 35,0  
947 34,7  
948 34,4  
949 34,1  
950 33,9  
951 33,6  
952 33,3  
953 33,0  
954 32,7  
955 32,3  
956 31,9  
957 31,5  
958 31,0  
959 30,6  
960 30,2  
961 29,7  
962 29,1  
963 28,4  
964 27,6  
965 26,8  
966 26,0  
967 25,1  
968 24,2  
969 23,3  
970 22,4  
971 21,5  
972 20,6  
973 19,7  
974 18,8  
975 17,7  
976 16,4  
977 14,9  
978 13,2  
979 11,3  
980 9,4  
981 7,5  ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 421  
Laikas sek.  Greitis km/h  
982 5,6  
983 3,7  
984 1,9  
985 1,0  
986 0,0  
987 0,0  
988 0,0  
989 0,0  
990 0,0  
991 0,0  
992 0,0  Laikas sek.  Greitis km/h  
993 0,0  
994 0,0  
995 0,0  
996 0,0  
997 0,0  
998 0,0  
999 0,0  
1000  0,0  
1001  0,0  
1002  0,0  Laikas sek.  Greitis km/h  
1003  0,0  
1004  0,0  
1005  0,0  
1006  0,0  
1007  0,0  
1008  0,0  
1009  0,0  
1010  0,0  
1011  0,0  
1012  0,0  Laikas sek.  Greitis km/h  
1013  0,0  
1014  0,0  
1015  0,0  
1016  0,0  
1017  0,0  
1018  0,0  
1019  0,0  
1020  0,0  
1021  0,0  
1022  0,0  
5. WLTC 2 klas ės transporto priemon ėms 
A1/3 pav.  
WLTC, 2 klas ės transporto priemon ės, mažo grei čio fazė (Low  2 )
 ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 422  
A1/4 pav.  
WLTC, 2 klas ės transporto priemon ės, vidutinio grei čio fazė (Medium  2 )
 
A1/5 pav.  
WLTC, 2 klas ės transporto priemon ės, didelio grei čio fazė (High  2 )
 ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 423  
A1/6 pav.  
WLTC, 2 klas ės transporto priemon ės, labai didelio grei čio fazė (Extra High  2 )
 
A1/3 lentel ė 
WLTC, 2 klas ės transporto priemon ės, mažo grei čio fazė (Low  2 ) 
Laikas sek.  Greitis km/h  
0 0,0  
1 0,0  
2 0,0  
3 0,0  
4 0,0  
5 0,0  
6 0,0  
7 0,0  
8 0,0  
9 0,0  
10 0,0  
11 0,0  
12 0,0  
13 1,2  
14 2,6  
15 4,9  
16 7,3  
17 9,4  
18 11,4  Laikas sek.  Greitis km/h  
19 12,7  
20 13,3  
21 13,4  
22 13,3  
23 13,1  
24 12,5  
25 11,1  
26 8,9  
27 6,2  
28 3,8  
29 1,8  
30 0,0  
31 0,0  
32 0,0  
33 0,0  
34 1,5  
35 2,8  
36 3,6  
37 4,5  Laikas sek.  Greitis km/h  
38 5,3  
39 6,0  
40 6,6  
41 7,3  
42 7,9  
43 8,6  
44 9,3  
45 10  
46 10,8  
47 11,6  
48 12,4  
49 13,2  
50 14,2  
51 14,8  
52 14,7  
53 14,4  
54 14,1  
55 13,6  
56 13,0  Laikas sek.  Greitis km/h  
57 12,4  
58 11,8  
59 11,2  
60 10,6  
61 9,9  
62 9,0  
63 8,2  
64 7,0  
65 4,8  
66 2,3  
67 0,0  
68 0,0  
69 0,0  
70 0,0  
71 0,0  
72 0,0  
73 0,0  
74 0,0  
75 0,0  ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 424  
Laikas sek.  Greitis km/h  
76 0,0  
77 0,0  
78 0,0  
79 0,0  
80 0,0  
81 0,0  
82 0,0  
83 0,0  
84 0,0  
85 0,0  
86 0,0  
87 0,0  
88 0,0  
89 0,0  
90 0,0  
91 0,0  
92 0,0  
93 0,0  
94 0,0  
95 0,0  
96 0,0  
97 0,0  
98 0,0  
99 0,0  
100 0,0  
101 0,0  
102 0,0  
103 0,0  
104 0,0  
105 0,0  
106 0,0  
107 0,8  
108 1,4  
109 2,3  
110 3,5  
111 4,7  
112 5,9  Laikas sek.  Greitis km/h  
113 7,4  
114 9,2  
115 11,7  
116 13,5  
117 15,0  
118 16,2  
119 16,8  
120 17,5  
121 18,8  
122 20,3  
123 22,0  
124 23,6  
125 24,8  
126 25,6  
127 26,3  
128 27,2  
129 28,3  
130 29,6  
131 30,9  
132 32,2  
133 33,4  
134 35,1  
135 37,2  
136 38,7  
137 39,0  
138 40,1  
139 40,4  
140 39,7  
141 36,8  
142 35,1  
143 32,2  
144 31,1  
145 30,8  
146 29,7  
147 29,4  
148 29,0  
149 28,5  Laikas sek.  Greitis km/h  
150 26,0  
151 23,4  
152 20,7  
153 17,4  
154 15,2  
155 13,5  
156 13,0  
157 12,4  
158 12,3  
159 12,2  
160 12,3  
161 12,4  
162 12,5  
163 12,7  
164 12,8  
165 13,2  
166 14,3  
167 16,5  
168 19,4  
169 21,7  
170 23,1  
171 23,5  
172 24,2  
173 24,8  
174 25,4  
175 25,8  
176 26,5  
177 27,2  
178 28,3  
179 29,9  
180 32,4  
181 35,1  
182 37,5  
183 39,2  
184 40,5  
185 41,4  
186 42,0  Laikas sek.  Greitis km/h  
187 42,5  
188 43,2  
189 44,4  
190 45,9  
191 47,6  
192 49,0  
193 50,0  
194 50,2  
195 50,1  
196 49,8  
197 49,4  
198 48,9  
199 48,5  
200 48,3  
201 48,2  
202 47,9  
203 47,1  
204 45,5  
205 43,2  
206 40,6  
207 38,5  
208 36,9  
209 35,9  
210 35,3  
211 34,8  
212 34,5  
213 34,2  
214 34,0  
215 33,8  
216 33,6  
217 33,5  
218 33,5  
219 33,4  
220 33,3  
221 33,3  
222 33,2  
223 33,1  ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 425  
Laikas sek.  Greitis km/h  
224 33,0  
225 32,9  
226 32,8  
227 32,7  
228 32,5  
229 32,3  
230 31,8  
231 31,4  
232 30,9  
233 30,6  
234 30,6  
235 30,7  
236 32,0  
237 33,5  
238 35,8  
239 37,6  
240 38,8  
241 39,6  
242 40,1  
243 40,9  
244 41,8  
245 43,3  
246 44,7  
247 46,4  
248 47,9  
249 49,6  
250 49,6  
251 48,8  
252 48,0  
253 47,5  
254 47,1  
255 46,9  
256 45,8  
257 45,8  
258 45,8  
259 45,9  
260 46,2  Laikas sek.  Greitis km/h  
261 46,4  
262 46,6  
263 46,8  
264 47,0  
265 47,3  
266 47,5  
267 47,9  
268 48,3  
269 48,3  
270 48,2  
271 48,0  
272 47,7  
273 47,2  
274 46,5  
275 45,2  
276 43,7  
277 42,0  
278 40,4  
279 39,0  
280 37,7  
281 36,4  
282 35,2  
283 34,3  
284 33,8  
285 33,3  
286 32,5  
287 30,9  
288 28,6  
289 25,9  
290 23,1  
291 20,1  
292 17,3  
293 15,1  
294 13,7  
295 13,4  
296 13,9  
297 15,0  Laikas sek.  Greitis km/h  
298 16,3  
299 17,4  
300 18,2  
301 18,6  
302 19,0  
303 19,4  
304 19,8  
305 20,1  
306 20,5  
307 20,2  
308 18,6  
309 16,5  
310 14,4  
311 13,4  
312 12,9  
313 12,7  
314 12,4  
315 12,4  
316 12,8  
317 14,1  
318 16,2  
319 18,8  
320 21,9  
321 25,0  
322 28,4  
323 31,3  
324 34,0  
325 34,6  
326 33,9  
327 31,9  
328 30,0  
329 29,0  
330 27,9  
331 27,1  
332 26,4  
333 25,9  
334 25,5  Laikas sek.  Greitis km/h  
335 25,0  
336 24,6  
337 23,9  
338 23,0  
339 21,8  
340 20,7  
341 19,6  
342 18,7  
343 18,1  
344 17,5  
345 16,7  
346 15,4  
347 13,6  
348 11,2  
349 8,6  
350 6,0  
351 3,1  
352 1,2  
353 0,0  
354 0,0  
355 0,0  
356 0,0  
357 0,0  
358 0,0  
359 0,0  
360 1,4  
361 3,2  
362 5,6  
363 8,1  
364 10,3  
365 12,1  
366 12,6  
367 13,6  
368 14,5  
369 15,6  
370 16,8  
371 18,2  ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 426  
Laikas sek.  Greitis km/h  
372 19,6  
373 20,9  
374 22,3  
375 23,8  
376 25,4  
377 27,0  
378 28,6  
379 30,2  
380 31,2  
381 31,2  
382 30,7  
383 29,5  
384 28,6  
385 27,7  
386 26,9  
387 26,1  
388 25,4  
389 24,6  
390 23,6  
391 22,6  
392 21,7  
393 20,7  
394 19,8  
395 18,8  
396 17,7  
397 16,6  
398 15,6  
399 14,8  
400 14,3  
401 13,8  
402 13,4  
403 13,1  
404 12,8  
405 12,3  
406 11,6  
407 10,5  
408 9,0  Laikas sek.  Greitis km/h  
409 7,2  
410 5,2  
411 2,9  
412 1,2  
413 0,0  
414 0,0  
415 0,0  
416 0,0  
417 0,0  
418 0,0  
419 0,0  
420 0,0  
421 0,0  
422 0,0  
423 0,0  
424 0,0  
425 0,0  
426 0,0  
427 0,0  
428 0,0  
429 0,0  
430 0,0  
431 0,0  
432 0,0  
433 0,0  
434 0,0  
435 0,0  
436 0,0  
437 0,0  
438 0,0  
439 0,0  
440 0,0  
441 0,0  
442 0,0  
443 0,0  
444 0,0  
445 0,0  Laikas sek.  Greitis km/h  
446 0,0  
447 0,0  
448 0,0  
449 0,0  
450 0,0  
451 0,0  
452 0,0  
453 0,0  
454 0,0  
455 0,0  
456 0,0  
457 0,0  
458 0,0  
459 0,0  
460 0,0  
461 0,0  
462 0,0  
463 0,0  
464 0,0  
465 0,0  
466 0,0  
467 0,0  
468 0,0  
469 0,0  
470 0,0  
471 0,0  
472 0,0  
473 0,0  
474 0,0  
475 0,0  
476 0,0  
477 0,0  
478 0,0  
479 0,0  
480 0,0  
481 1,4  
482 2,5  Laikas sek.  Greitis km/h  
483 5,2  
484 7,9  
485 10,3  
486 12,7  
487 15,0  
488 17,4  
489 19,7  
490 21,9  
491 24,1  
492 26,2  
493 28,1  
494 29,7  
495 31,3  
496 33,0  
497 34,7  
498 36,3  
499 38,1  
500 39,4  
501 40,4  
502 41,2  
503 42,1  
504 43,2  
505 44,3  
506 45,7  
507 45,4  
508 44,5  
509 42,5  
510 39,5  
511 36,5  
512 33,5  
513 30,4  
514 27,0  
515 23,6  
516 21,0  
517 19,5  
518 17,6  
519 16,1  ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 427  
Laikas sek.  Greitis km/h  
520 14,5  
521 13,5  
522 13,7  
523 16,0  
524 18,1  
525 20,8  
526 21,5  
527 22,5  
528 23,4  
529 24,5  
530 25,6  
531 26,0  
532 26,5  
533 26,9  
534 27,3  
535 27,9  
536 30,3  
537 33,2  Laikas sek.  Greitis km/h  
538 35,4  
539 38,0  
540 40,1  
541 42,7  
542 44,5  
543 46,3  
544 47,6  
545 48,8  
546 49,7  
547 50,6  
548 51,4  
549 51,4  
550 50,2  
551 47,1  
552 44,5  
553 41,5  
554 38,5  
555 35,5  Laikas sek.  Greitis km/h  
556 32,5  
557 29,5  
558 26,5  
559 23,5  
560 20,4  
561 17,5  
562 14,5  
563 11,5  
564 8,5  
565 5,6  
566 2,6  
567 0,0  
568 0,0  
569 0,0  
570 0,0  
571 0,0  
572 0,0  Laikas sek.  Greitis km/h  
573 0,0  
574 0,0  
575 0,0  
576 0,0  
577 0,0  
578 0,0  
579 0,0  
580 0,0  
581 0,0  
582 0,0  
583 0,0  
584 0,0  
585 0,0  
586 0,0  
587 0,0  
588 0,0  
589 0,0  
A1/4 lentel ė 
WLTC, 2 klas ės transporto priemon ės, vidutinio grei čio fazė (Medium  2 ) 
Laikas sek.  Greitis km/h  
590 0,0  
591 0,0  
592 0,0  
593 0,0  
594 0,0  
595 0,0  
596 0,0  
597 0,0  
598 0,0  
599 0,0  
600 0,0  
601 1,6  
602 3,6  
603 6,3  
604 9,0  Laikas sek.  Greitis km/h  
605 11,8  
606 14,2  
607 16,6  
608 18,5  
609 20,8  
610 23,4  
611 26,9  
612 30,3  
613 32,8  
614 34,1  
615 34,2  
616 33,6  
617 32,1  
618 30,0  
619 27,5  Laikas sek.  Greitis km/h  
620 25,1  
621 22,8  
622 20,5  
623 17,9  
624 15,1  
625 13,4  
626 12,8  
627 13,7  
628 16,0  
629 18,1  
630 20,8  
631 23,7  
632 26,5  
633 29,3  
634 32,0  Laikas sek.  Greitis km/h  
635 34,5  
636 36,8  
637 38,6  
638 39,8  
639 40,6  
640 41,1  
641 41,9  
642 42,8  
643 44,3  
644 45,7  
645 47,4  
646 48,9  
647 50,6  
648 52,0  
649 53,7  ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 428  
Laikas sek.  Greitis km/h  
650 55,0  
651 56,8  
652 58,0  
653 59,8  
654 61,1  
655 62,4  
656 63,0  
657 63,5  
658 63,0  
659 62,0  
660 60,4  
661 58,6  
662 56,7  
663 55,0  
664 53,7  
665 52,7  
666 51,9  
667 51,4  
668 51,0  
669 50,7  
670 50,6  
671 50,8  
672 51,2  
673 51,7  
674 52,3  
675 53,1  
676 53,8  
677 54,5  
678 55,1  
679 55,9  
680 56,5  
681 57,1  
682 57,8  
683 58,5  
684 59,3  
685 60,2  
686 61,3  Laikas sek.  Greitis km/h  
687 62,4  
688 63,4  
689 64,4  
690 65,4  
691 66,3  
692 67,2  
693 68,0  
694 68,8  
695 69,5  
696 70,1  
697 70,6  
698 71,0  
699 71,6  
700 72,2  
701 72,8  
702 73,5  
703 74,1  
704 74,3  
705 74,3  
706 73,7  
707 71,9  
708 70,5  
709 68,9  
710 67,4  
711 66,0  
712 64,7  
713 63,7  
714 62,9  
715 62,2  
716 61,7  
717 61,2  
718 60,7  
719 60,3  
720 59,9  
721 59,6  
722 59,3  
723 59,0  Laikas sek.  Greitis km/h  
724 58,6  
725 58,0  
726 57,5  
727 56,9  
728 56,3  
729 55,9  
730 55,6  
731 55,3  
732 55,1  
733 54,8  
734 54,6  
735 54,5  
736 54,3  
737 53,9  
738 53,4  
739 52,6  
740 51,5  
741 50,2  
742 48,7  
743 47,0  
744 45,1  
745 43,0  
746 40,6  
747 38,1  
748 35,4  
749 32,7  
750 30,0  
751 27,5  
752 25,3  
753 23,4  
754 22,0  
755 20,8  
756 19,8  
757 18,9  
758 18,0  
759 17,0  
760 16,1  Laikas sek.  Greitis km/h  
761 15,5  
762 14,4  
763 14,9  
764 15,9  
765 17,1  
766 18,3  
767 19,4  
768 20,4  
769 21,2  
770 21,9  
771 22,7  
772 23,4  
773 24,2  
774 24,3  
775 24,2  
776 24,1  
777 23,8  
778 23,0  
779 22,6  
780 21,7  
781 21,3  
782 20,3  
783 19,1  
784 18,1  
785 16,9  
786 16,0  
787 14,8  
788 14,5  
789 13,7  
790 13,5  
791 12,9  
792 12,7  
793 12,5  
794 12,5  
795 12,6  
796 13,0  
797 13,6  ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 429  
Laikas sek.  Greitis km/h  
798 14,6  
799 15,7  
800 17,1  
801 18,7  
802 20,2  
803 21,9  
804 23,6  
805 25,4  
806 27,1  
807 28,9  
808 30,4  
809 32,0  
810 33,4  
811 35,0  
812 36,4  
813 38,1  
814 39,7  
815 41,6  
816 43,3  
817 45,1  
818 46,9  
819 48,7  
820 50,5  
821 52,4  
822 54,1  
823 55,7  
824 56,8  
825 57,9  
826 59,0  
827 59,9  
828 60,7  
829 61,4  
830 62,0  
831 62,5  
832 62,9  
833 63,2  
834 63,4  Laikas sek.  Greitis km/h  
835 63,7  
836 64,0  
837 64,4  
838 64,9  
839 65,5  
840 66,2  
841 67,0  
842 67,8  
843 68,6  
844 69,4  
845 70,1  
846 70,9  
847 71,7  
848 72,5  
849 73,2  
850 73,8  
851 74,4  
852 74,7  
853 74,7  
854 74,6  
855 74,2  
856 73,5  
857 72,6  
858 71,8  
859 71,0  
860 70,1  
861 69,4  
862 68,9  
863 68,4  
864 67,9  
865 67,1  
866 65,8  
867 63,9  
868 61,4  
869 58,4  
870 55,4  
871 52,4  Laikas sek.  Greitis km/h  
872 50,0  
873 48,3  
874 47,3  
875 46,8  
876 46,9  
877 47,1  
878 47,5  
879 47,8  
880 48,3  
881 48,8  
882 49,5  
883 50,2  
884 50,8  
885 51,4  
886 51,8  
887 51,9  
888 51,7  
889 51,2  
890 50,4  
891 49,2  
892 47,7  
893 46,3  
894 45,1  
895 44,2  
896 43,7  
897 43,4  
898 43,1  
899 42,5  
900 41,8  
901 41,1  
902 40,3  
903 39,7  
904 39,3  
905 39,2  
906 39,3  
907 39,6  
908 40,0  Laikas sek.  Greitis km/h  
909 40,7  
910 41,4  
911 42,2  
912 43,1  
913 44,1  
914 44,9  
915 45,6  
916 46,4  
917 47,0  
918 47,8  
919 48,3  
920 48,9  
921 49,4  
922 49,8  
923 49,6  
924 49,3  
925 49,0  
926 48,5  
927 48,0  
928 47,5  
929 47,0  
930 46,9  
931 46,8  
932 46,8  
933 46,8  
934 46,9  
935 46,9  
936 46,9  
937 46,9  
938 46,9  
939 46,8  
940 46,6  
941 46,4  
942 46,0  
943 45,5  
944 45,0  
945 44,5  ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 430  
Laikas sek.  Greitis km/h  
946 44,2  
947 43,9  
948 43,7  
949 43,6  
950 43,6  
951 43,5  
952 43,5  
953 43,4  
954 43,3  
955 43,1  
956 42,9  
957 42,7  
958 42,5  
959 42,4  
960 42,2  
961 42,1  
962 42,0  
963 41,8  
964 41,7  
965 41,5  Laikas sek.  Greitis km/h  
966 41,3  
967 41,1  
968 40,8  
969 40,3  
970 39,6  
971 38,5  
972 37,0  
973 35,1  
974 33,0  
975 30,6  
976 27,9  
977 25,1  
978 22,0  
979 18,8  
980 15,5  
981 12,3  
982 8,8  
983 6,0  
984 3,6  Laikas sek.  Greitis km/h  
985 1,6  
986 0,0  
987 0,0  
988 0,0  
989 0,0  
990 0,0  
991 0,0  
992 0,0  
993 0,0  
994 0,0  
995 0,0  
996 0,0  
997 0,0  
998 0,0  
999 0,0  
1000  0,0  
1001  0,0  
1002  0,0  
1003  0,0  Laikas sek.  Greitis km/h  
1004  0,0  
1005  0,0  
1006  0,0  
1007  0,0  
1008  0,0  
1009  0,0  
1010  0,0  
1011  0,0  
1012  0,0  
1013  0,0  
1014  0,0  
1015  0,0  
1016  0,0  
1017  0,0  
1018  0,0  
1019  0,0  
1020  0,0  
1021  0,0  
1022  0,0  
A1/5 lentel ė 
WLTC, 2 klas ės transporto priemon ės, didelio grei čio fazė (High  2 ) 
Laikas sek.  Greitis km/h  
1023  0,0  
1024  0,0  
1025  0,0  
1026  0,0  
1027  1,1  
1028  3,0  
1029  5,7  
1030  8,4  
1031  11,1  
1032  14,0  
1033  17,0  
1034  20,1  
1035  22,7  Laikas sek.  Greitis km/h  
1036  23,6  
1037  24,5  
1038  24,8  
1039  25,1  
1040  25,3  
1041  25,5  
1042  25,7  
1043  25,8  
1044  25,9  
1045  26,0  
1046  26,1  
1047  26,3  
1048  26,5  Laikas sek.  Greitis km/h  
1049  26,8  
1050  27,1  
1051  27,5  
1052  28,0  
1053  28,6  
1054  29,3  
1055  30,4  
1056  31,8  
1057  33,7  
1058  35,8  
1059  37,8  
1060  39,5  
1061  40,8  Laikas sek.  Greitis km/h  
1062  41,8  
1063  42,4  
1064  43,0  
1065  43,4  
1066  44,0  
1067  44,4  
1068  45,0  
1069  45,4  
1070  46,0  
1071  46,4  
1072  47,0  
1073  47,4  
1074  48,0  ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 431  
Laikas sek.  Greitis km/h  
1075  48,4  
1076  49,0  
1077  49,4  
1078  50,0  
1079  50,4  
1080  50,8  
1081  51,1  
1082  51,3  
1083  51,3  
1084  51,3  
1085  51,3  
1086  51,3  
1087  51,3  
1088  51,3  
1089  51,4  
1090  51,6  
1091  51,8  
1092  52,1  
1093  52,3  
1094  52,6  
1095  52,8  
1096  52,9  
1097  53,0  
1098  53,0  
1099  53,0  
1100  53,1  
1101  53,2  
1102  53,3  
1103  53,4  
1104  53,5  
1105  53,7  
1106  55,0  
1107  56,8  
1108  58,8  
1109  60,9  
1110  63,0  
1111  65,0  Laikas sek.  Greitis km/h  
1112  66,9  
1113  68,6  
1114  70,1  
1115  71,5  
1116  72,8  
1117  73,9  
1118  74,9  
1119  75,7  
1120  76,4  
1121  77,1  
1122  77,6  
1123  78,0  
1124  78,2  
1125  78,4  
1126  78,5  
1127  78,5  
1128  78,6  
1129  78,7  
1130  78,9  
1131  79,1  
1132  79,4  
1133  79,8  
1134  80,1  
1135  80,5  
1136  80,8  
1137  81,0  
1138  81,2  
1139  81,3  
1140  81,2  
1141  81,0  
1142  80,6  
1143  80,0  
1144  79,1  
1145  78,0  
1146  76,8  
1147  75,5  
1148  74,1  Laikas sek.  Greitis km/h  
1149  72,9  
1150  71,9  
1151  71,2  
1152  70,9  
1153  71,0  
1154  71,5  
1155  72,3  
1156  73,2  
1157  74,1  
1158  74,9  
1159  75,4  
1160  75,5  
1161  75,2  
1162  74,5  
1163  73,3  
1164  71,7  
1165  69,9  
1166  67,9  
1167  65,7  
1168  63,5  
1169  61,2  
1170  59,0  
1171  56,8  
1172  54,7  
1173  52,7  
1174  50,9  
1175  49,4  
1176  48,1  
1177  47,1  
1178  46,5  
1179  46,3  
1180  46,5  
1181  47,2  
1182  48,3  
1183  49,7  
1184  51,3  
1185  53,0  Laikas sek.  Greitis km/h  
1186  54,9  
1187  56,7  
1188  58,6  
1189  60,2  
1190  61,6  
1191  62,2  
1192  62,5  
1193  62,8  
1194  62,9  
1195  63,0  
1196  63,0  
1197  63,1  
1198  63,2  
1199  63,3  
1200  63,5  
1201  63,7  
1202  63,9  
1203  64,1  
1204  64,3  
1205  66,1  
1206  67,9  
1207  69,7  
1208  71,4  
1209  73,1  
1210  74,7  
1211  76,2  
1212  77,5  
1213  78,6  
1214  79,7  
1215  80,6  
1216  81,5  
1217  82,2  
1218  83,0  
1219  83,7  
1220  84,4  
1221  84,9  
1222  85,1  ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 432  
Laikas sek.  Greitis km/h  
1223  85,2  
1224  84,9  
1225  84,4  
1226  83,6  
1227  82,7  
1228  81,5  
1229  80,1  
1230  78,7  
1231  77,4  
1232  76,2  
1233  75,4  
1234  74,8  
1235  74,3  
1236  73,8  
1237  73,2  
1238  72,4  
1239  71,6  
1240  70,8  
1241  69,9  
1242  67,9  
1243  65,7  
1244  63,5  
1245  61,2  
1246  59,0  
1247  56,8  
1248  54,7  
1249  52,7  
1250  50,9  
1251  49,4  
1252  48,1  
1253  47,1  
1254  46,5  
1255  46,3  
1256  45,1  
1257  43,0  
1258  40,6  
1259  38,1  Laikas sek.  Greitis km/h  
1260  35,4  
1261  32,7  
1262  30,0  
1263  29,9  
1264  30,0  
1265  30,2  
1266  30,4  
1267  30,6  
1268  31,6  
1269  33,0  
1270  33,9  
1271  34,8  
1272  35,7  
1273  36,6  
1274  37,5  
1275  38,4  
1276  39,3  
1277  40,2  
1278  40,8  
1279  41,7  
1280  42,4  
1281  43,1  
1282  43,6  
1283  44,2  
1284  44,8  
1285  45,5  
1286  46,3  
1287  47,2  
1288  48,1  
1289  49,1  
1290  50,0  
1291  51,0  
1292  51,9  
1293  52,7  
1294  53,7  
1295  55,0  
1296  56,8  Laikas sek.  Greitis km/h  
1297  58,8  
1298  60,9  
1299  63,0  
1300  65,0  
1301  66,9  
1302  68,6  
1303  70,1  
1304  71,0  
1305  71,8  
1306  72,8  
1307  72,9  
1308  73,0  
1309  72,3  
1310  71,9  
1311  71,3  
1312  70,9  
1313  70,5  
1314  70,0  
1315  69,6  
1316  69,2  
1317  68,8  
1318  68,4  
1319  67,9  
1320  67,5  
1321  67,2  
1322  66,8  
1323  65,6  
1324  63,3  
1325  60,2  
1326  56,2  
1327  52,2  
1328  48,4  
1329  45,0  
1330  41,6  
1331  38,6  
1332  36,4  
1333  34,8  Laikas sek.  Greitis km/h  
1334  34,2  
1335  34,7  
1336  36,3  
1337  38,5  
1338  41,0  
1339  43,7  
1340  46,5  
1341  49,1  
1342  51,6  
1343  53,9  
1344  56,0  
1345  57,9  
1346  59,7  
1347  61,2  
1348  62,5  
1349  63,5  
1350  64,3  
1351  65,3  
1352  66,3  
1353  67,3  
1354  68,3  
1355  69,3  
1356  70,3  
1357  70,8  
1358  70,8  
1359  70,8  
1360  70,9  
1361  70,9  
1362  70,9  
1363  70,9  
1364  71,0  
1365  71,0  
1366  71,1  
1367  71,2  
1368  71,3  
1369  71,4  
1370  71,5  ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 433  
Laikas sek.  Greitis km/h  
1371  71,7  
1372  71,8  
1373  71,9  
1374  71,9  
1375  71,9  
1376  71,9  
1377  71,9  
1378  71,9  
1379  71,9  
1380  72,0  
1381  72,1  
1382  72,4  
1383  72,7  
1384  73,1  
1385  73,4  
1386  73,8  
1387  74,0  
1388  74,1  
1389  74,0  
1390  73,0  
1391  72,0  
1392  71,0  
1393  70,0  
1394  69,0  
1395  68,0  
1396  67,7  
1397  66,7  Laikas sek.  Greitis km/h  
1398  66,6  
1399  66,7  
1400  66,8  
1401  66,9  
1402  66,9  
1403  66,9  
1404  66,9  
1405  66,9  
1406  66,9  
1407  66,9  
1408  67,0  
1409  67,1  
1410  67,3  
1411  67,5  
1412  67,8  
1413  68,2  
1414  68,6  
1415  69,0  
1416  69,3  
1417  69,3  
1418  69,2  
1419  68,8  
1420  68,2  
1421  67,6  
1422  67,4  
1423  67,2  
1424  66,9  Laikas sek.  Greitis km/h  
1425  66,3  
1426  65,4  
1427  64,0  
1428  62,4  
1429  60,6  
1430  58,6  
1431  56,7  
1432  54,8  
1433  53,0  
1434  51,3  
1435  49,6  
1436  47,8  
1437  45,5  
1438  42,8  
1439  39,8  
1440  36,5  
1441  33,0  
1442  29,5  
1443  25,8  
1444  22,1  
1445  18,6  
1446  15,3  
1447  12,4  
1448  9,6  
1449  6,6  
1450  3,8  
1451  1,6  Laikas sek.  Greitis km/h  
1452  0,0  
1453  0,0  
1454  0,0  
1455  0,0  
1456  0,0  
1457  0,0  
1458  0,0  
1459  0,0  
1460  0,0  
1461  0,0  
1462  0,0  
1463  0,0  
1464  0,0  
1465  0,0  
1466  0,0  
1467  0,0  
1468  0,0  
1469  0,0  
1470  0,0  
1471  0,0  
1472  0,0  
1473  0,0  
1474  0,0  
1475  0,0  
1476  0,0  
1477  0,0  
A1/6 lentel ė 
WLTC, 2 klas ės transporto priemon ės, labai didelio grei čio fazė (Extra High  2 ) 
Laikas sek.  Greitis km/h  
1478  0,0  
1479  1,1  
1480  2,3  
1481  4,6  
1482  6,5  
1483  8,9  Laikas sek.  Greitis km/h  
1484  10,9  
1485  13,5  
1486  15,2  
1487  17,6  
1488  19,3  
1489  21,4  Laikas sek.  Greitis km/h  
1490  23,0  
1491  25,0  
1492  26,5  
1493  28,4  
1494  29,8  
1495  31,7  Laikas sek.  Greitis km/h  
1496  33,7  
1497  35,8  
1498  38,1  
1499  40,5  
1500  42,2  
1501  43,5  ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 434  
Laikas sek.  Greitis km/h  
1502  44,5  
1503  45,2  
1504  45,8  
1505  46,6  
1506  47,4  
1507  48,5  
1508  49,7  
1509  51,3  
1510  52,9  
1511  54,3  
1512  55,6  
1513  56,8  
1514  57,9  
1515  58,9  
1516  59,7  
1517  60,3  
1518  60,7  
1519  60,9  
1520  61,0  
1521  61,1  
1522  61,4  
1523  61,8  
1524  62,5  
1525  63,4  
1526  64,5  
1527  65,7  
1528  66,9  
1529  68,1  
1530  69,1  
1531  70,0  
1532  70,9  
1533  71,8  
1534  72,6  
1535  73,4  
1536  74,0  
1537  74,7  
1538  75,2  Laikas sek.  Greitis km/h  
1539  75,7  
1540  76,4  
1541  77,2  
1542  78,2  
1543  78,9  
1544  79,9  
1545  81,1  
1546  82,4  
1547  83,7  
1548  85,4  
1549  87,0  
1550  88,3  
1551  89,5  
1552  90,5  
1553  91,3  
1554  92,2  
1555  93,0  
1556  93,8  
1557  94,6  
1558  95,3  
1559  95,9  
1560  96,6  
1561  97,4  
1562  98,1  
1563  98,7  
1564  99,5  
1565  100,3  
1566  101,1  
1567  101,9  
1568  102,8  
1569  103,8  
1570  105,0  
1571  106,1  
1572  107,4  
1573  108,7  
1574  109,9  
1575  111,2  Laikas sek.  Greitis km/h  
1576  112,3  
1577  113,4  
1578  114,4  
1579  115,3  
1580  116,1  
1581  116,8  
1582  117,4  
1583  117,7  
1584  118,2  
1585  118,1  
1586  117,7  
1587  117,0  
1588  116,1  
1589  115,2  
1590  114,4  
1591  113,6  
1592  113,0  
1593  112,6  
1594  112,2  
1595  111,9  
1596  111,6  
1597  111,2  
1598  110,7  
1599  110,1  
1600  109,3  
1601  108,4  
1602  107,4  
1603  106,7  
1604  106,3  
1605  106,2  
1606  106,4  
1607  107,0  
1608  107,5  
1609  107,9  
1610  108,4  
1611  108,9  
1612  109,5  Laikas sek.  Greitis km/h  
1613  110,2  
1614  110,9  
1615  111,6  
1616  112,2  
1617  112,8  
1618  113,3  
1619  113,7  
1620  114,1  
1621  114,4  
1622  114,6  
1623  114,7  
1624  114,7  
1625  114,7  
1626  114,6  
1627  114,5  
1628  114,5  
1629  114,5  
1630  114,7  
1631  115,0  
1632  115,6  
1633  116,4  
1634  117,3  
1635  118,2  
1636  118,8  
1637  119,3  
1638  119,6  
1639  119,7  
1640  119,5  
1641  119,3  
1642  119,2  
1643  119,0  
1644  118,8  
1645  118,8  
1646  118,8  
1647  118,8  
1648  118,8  
1649  118,9  ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 435  
Laikas sek.  Greitis km/h  
1650  119,0  
1651  119,0  
1652  119,1  
1653  119,2  
1654  119,4  
1655  119,6  
1656  119,9  
1657  120,1  
1658  120,3  
1659  120,4  
1660  120,5  
1661  120,5  
1662  120,5  
1663  120,5  
1664  120,4  
1665  120,3  
1666  120,1  
1667  119,9  
1668  119,6  
1669  119,5  
1670  119,4  
1671  119,3  
1672  119,3  
1673  119,4  
1674  119,5  
1675  119,5  
1676  119,6  
1677  119,6  
1678  119,6  
1679  119,4  
1680  119,3  
1681  119,0  
1682  118,8  
1683  118,7  
1684  118,8  
1685  119,0  
1686  119,2  
1687  119,6  Laikas sek.  Greitis km/h  
1688  120,0  
1689  120,3  
1690  120,5  
1691  120,7  
1692  120,9  
1693  121,0  
1694  121,1  
1695  121,2  
1696  121,3  
1697  121,4  
1698  121,5  
1699  121,5  
1700  121,5  
1701  121,4  
1702  121,3  
1703  121,1  
1704  120,9  
1705  120,6  
1706  120,4  
1707  120,2  
1708  120,1  
1709  119,9  
1710  119,8  
1711  119,8  
1712  119,9  
1713  120,0  
1714  120,2  
1715  120,4  
1716  120,8  
1717  121,1  
1718  121,6  
1719  121,8  
1720  122,1  
1721  122,4  
1722  122,7  
1723  122,8  
1724  123,1  
1725  123,1  Laikas sek.  Greitis km/h  
1726  122,8  
1727  122,3  
1728  121,3  
1729  119,9  
1730  118,1  
1731  115,9  
1732  113,5  
1733  111,1  
1734  108,6  
1735  106,2  
1736  104,0  
1737  101,1  
1738  98,3  
1739  95,7  
1740  93,5  
1741  91,5  
1742  90,7  
1743  90,4  
1744  90,2  
1745  90,2  
1746  90,1  
1747  90,0  
1748  89,8  
1749  89,6  
1750  89,4  
1751  89,2  
1752  88,9  
1753  88,5  
1754  88,1  
1755  87,6  
1756  87,1  
1757  86,6  
1758  86,1  
1759  85,5  
1760  85,0  
1761  84,4  
1762  83,8  Laikas sek.  Greitis km/h  
1763  83,2  
1764  82,6  
1765  81,9  
1766  81,1  
1767  80,0  
1768  78,7  
1769  76,9  
1770  74,6  
1771  72,0  
1772  69,0  
1773  65,6  
1774  62,1  
1775  58,5  
1776  54,7  
1777  50,9  
1778  47,3  
1779  43,8  
1780  40,4  
1781  37,4  
1782  34,3  
1783  31,3  
1784  28,3  
1785  25,2  
1786  22,0  
1787  18,9  
1788  16,1  
1789  13,4  
1790  11,1  
1791  8,9  
1792  6,9  
1793  4,9  
1794  2,8  
1795  0,0  
1796  0,0  
1797  0,0  
1798  0,0  
1799  0,0  
1800  0,0  ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 436  
6. WLTC, taikomas 3 klas ės transporto priemon ėms 
A1/7 pav.  
WLTC, 3 klas ės transporto priemon ės, mažo grei čio fazė (Low  3 )
 
A1/8 pav.  
WLTC, 3 klas ės transporto priemon ės, vidutinio grei čio fazė (Medium  3-1 )
 ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 437  
A1/9 pav.  
WLTC, 3 klas ės transporto priemon ės, vidutinio grei čio fazė (Medium  3-2 )
 
A1/10 pav.  
WLTC, 3 klas ės transporto priemon ės, didelio grei čio fazė (High  3-1 )
 ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 438  
A1/11 pav.  
WLTC, 3 klas ės transporto priemon ės, didelio grei čio fazė (High  3-2 )
 
A1/12 pav.  
WLTC, 3 klas ės transporto priemon ės, labai didelio grei čio fazė (Extra High  3 )
 ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 439  
A1/7 lentel ė 
WLTC, 3 klas ės transporto priemon ės, mažo grei čio fazė (Low  3 ) 
Laikas sek.  Greitis km/h  
0 0,0  
1 0,0  
2 0,0  
3 0,0  
4 0,0  
5 0,0  
6 0,0  
7 0,0  
8 0,0  
9 0,0  
10 0,0  
11 0,0  
12 0,2  
13 1,7  
14 5,4  
15 9,9  
16 13,1  
17 16,9  
18 21,7  
19 26,0  
20 27,5  
21 28,1  
22 28,3  
23 28,8  
24 29,1  
25 30,8  
26 31,9  
27 34,1  
28 36,6  
29 39,1  
30 41,3  
31 42,5  
32 43,3  
33 43,9  
34 44,4  
35 44,5  Laikas sek.  Greitis km/h  
36 44,2  
37 42,7  
38 39,9  
39 37,0  
40 34,6  
41 32,3  
42 29,0  
43 25,1  
44 22,2  
45 20,9  
46 20,4  
47 19,5  
48 18,4  
49 17,8  
50 17,8  
51 17,4  
52 15,7  
53 13,1  
54 12,1  
55 12,0  
56 12,0  
57 12,0  
58 12,3  
59 12,6  
60 14,7  
61 15,3  
62 15,9  
63 16,2  
64 17,1  
65 17,8  
66 18,1  
67 18,4  
68 20,3  
69 23,2  
70 26,5  
71 29,8  Laikas sek.  Greitis km/h  
72 32,6  
73 34,4  
74 35,5  
75 36,4  
76 37,4  
77 38,5  
78 39,3  
79 39,5  
80 39,0  
81 38,5  
82 37,3  
83 37,0  
84 36,7  
85 35,9  
86 35,3  
87 34,6  
88 34,2  
89 31,9  
90 27,3  
91 22,0  
92 17,0  
93 14,2  
94 12,0  
95 9,1  
96 5,8  
97 3,6  
98 2,2  
99 0,0  
100 0,0  
101 0,0  
102 0,0  
103 0,0  
104 0,0  
105 0,0  
106 0,0  
107 0,0  Laikas sek.  Greitis km/h  
108 0,0  
109 0,0  
110 0,0  
111 0,0  
112 0,0  
113 0,0  
114 0,0  
115 0,0  
116 0,0  
117 0,0  
118 0,0  
119 0,0  
120 0,0  
121 0,0  
122 0,0  
123 0,0  
124 0,0  
125 0,0  
126 0,0  
127 0,0  
128 0,0  
129 0,0  
130 0,0  
131 0,0  
132 0,0  
133 0,0  
134 0,0  
135 0,0  
136 0,0  
137 0,0  
138 0,2  
139 1,9  
140 6,1  
141 11,7  
142 16,4  
143 18,9  ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 440  
Laikas sek.  Greitis km/h  
144 19,9  
145 20,8  
146 22,8  
147 25,4  
148 27,7  
149 29,2  
150 29,8  
151 29,4  
152 27,2  
153 22,6  
154 17,3  
155 13,3  
156 12,0  
157 12,6  
158 14,1  
159 17,2  
160 20,1  
161 23,4  
162 25,5  
163 27,6  
164 29,5  
165 31,1  
166 32,1  
167 33,2  
168 35,2  
169 37,2  
170 38,0  
171 37,4  
172 35,1  
173 31,0  
174 27,1  
175 25,3  
176 25,1  
177 25,9  
178 27,8  
179 29,2  
180 29,6  Laikas sek.  Greitis km/h  
181 29,5  
182 29,2  
183 28,3  
184 26,1  
185 23,6  
186 21,0  
187 18,9  
188 17,1  
189 15,7  
190 14,5  
191 13,7  
192 12,9  
193 12,5  
194 12,2  
195 12,0  
196 12,0  
197 12,0  
198 12,0  
199 12,5  
200 13,0  
201 14,0  
202 15,0  
203 16,5  
204 19,0  
205 21,2  
206 23,8  
207 26,9  
208 29,6  
209 32,0  
210 35,2  
211 37,5  
212 39,2  
213 40,5  
214 41,6  
215 43,1  
216 45,0  
217 47,1  Laikas sek.  Greitis km/h  
218 49,0  
219 50,6  
220 51,8  
221 52,7  
222 53,1  
223 53,5  
224 53,8  
225 54,2  
226 54,8  
227 55,3  
228 55,8  
229 56,2  
230 56,5  
231 56,5  
232 56,2  
233 54,9  
234 52,9  
235 51,0  
236 49,8  
237 49,2  
238 48,4  
239 46,9  
240 44,3  
241 41,5  
242 39,5  
243 37,0  
244 34,6  
245 32,3  
246 29,0  
247 25,1  
248 22,2  
249 20,9  
250 20,4  
251 19,5  
252 18,4  
253 17,8  
254 17,8  Laikas sek.  Greitis km/h  
255 17,4  
256 15,7  
257 14,5  
258 15,4  
259 17,9  
260 20,6  
261 23,2  
262 25,7  
263 28,7  
264 32,5  
265 36,1  
266 39,0  
267 40,8  
268 42,9  
269 44,4  
270 45,9  
271 46,0  
272 45,6  
273 45,3  
274 43,7  
275 40,8  
276 38,0  
277 34,4  
278 30,9  
279 25,5  
280 21,4  
281 20,2  
282 22,9  
283 26,6  
284 30,2  
285 34,1  
286 37,4  
287 40,7  
288 44,0  
289 47,3  
290 49,2  
291 49,8  ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 441  
Laikas sek.  Greitis km/h  
292 49,2  
293 48,1  
294 47,3  
295 46,8  
296 46,7  
297 46,8  
298 47,1  
299 47,3  
300 47,3  
301 47,1  
302 46,6  
303 45,8  
304 44,8  
305 43,3  
306 41,8  
307 40,8  
308 40,3  
309 40,1  
310 39,7  
311 39,2  
312 38,5  
313 37,4  
314 36,0  
315 34,4  
316 33,0  
317 31,7  
318 30,0  
319 28,0  
320 26,1  
321 25,6  
322 24,9  
323 24,9  
324 24,3  
325 23,9  
326 23,9  
327 23,6  
328 23,3  Laikas sek.  Greitis km/h  
329 20,5  
330 17,5  
331 16,9  
332 16,7  
333 15,9  
334 15,6  
335 15,0  
336 14,5  
337 14,3  
338 14,5  
339 15,4  
340 17,8  
341 21,1  
342 24,1  
343 25,0  
344 25,3  
345 25,5  
346 26,4  
347 26,6  
348 27,1  
349 27,7  
350 28,1  
351 28,2  
352 28,1  
353 28,0  
354 27,9  
355 27,9  
356 28,1  
357 28,2  
358 28,0  
359 26,9  
360 25,0  
361 23,2  
362 21,9  
363 21,1  
364 20,7  
365 20,7  Laikas sek.  Greitis km/h  
366 20,8  
367 21,2  
368 22,1  
369 23,5  
370 24,3  
371 24,5  
372 23,8  
373 21,3  
374 17,7  
375 14,4  
376 11,9  
377 10,2  
378 8,9  
379 8,0  
380 7,2  
381 6,1  
382 4,9  
383 3,7  
384 2,3  
385 0,9  
386 0,0  
387 0,0  
388 0,0  
389 0,0  
390 0,0  
391 0,0  
392 0,5  
393 2,1  
394 4,8  
395 8,3  
396 12,3  
397 16,6  
398 20,9  
399 24,2  
400 25,6  
401 25,6  
402 24,9  Laikas sek.  Greitis km/h  
403 23,3  
404 21,6  
405 20,2  
406 18,7  
407 17,0  
408 15,3  
409 14,2  
410 13,9  
411 14,0  
412 14,2  
413 14,5  
414 14,9  
415 15,9  
416 17,4  
417 18,7  
418 19,1  
419 18,8  
420 17,6  
421 16,6  
422 16,2  
423 16,4  
424 17,2  
425 19,1  
426 22,6  
427 27,4  
428 31,6  
429 33,4  
430 33,5  
431 32,8  
432 31,9  
433 31,3  
434 31,1  
435 30,6  
436 29,2  
437 26,7  
438 23,0  
439 18,2  ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 442  
Laikas sek.  Greitis km/h  
440 12,9  
441 7,7  
442 3,8  
443 1,3  
444 0,2  
445 0,0  
446 0,0  
447 0,0  
448 0,0  
449 0,0  
450 0,0  
451 0,0  
452 0,0  
453 0,0  
454 0,0  
455 0,0  
456 0,0  
457 0,0  
458 0,0  
459 0,0  
460 0,0  
461 0,0  
462 0,0  
463 0,0  
464 0,0  
465 0,0  
466 0,0  
467 0,0  
468 0,0  
469 0,0  
470 0,0  
471 0,0  
472 0,0  
473 0,0  
474 0,0  
475 0,0  
476 0,0  
477 0,0  
478 0,0  Laikas sek.  Greitis km/h  
479 0,0  
480 0,0  
481 0,0  
482 0,0  
483 0,0  
484 0,0  
485 0,0  
486 0,0  
487 0,0  
488 0,0  
489 0,0  
490 0,0  
491 0,0  
492 0,0  
493 0,0  
494 0,0  
495 0,0  
496 0,0  
497 0,0  
498 0,0  
499 0,0  
500 0,0  
501 0,0  
502 0,0  
503 0,0  
504 0,0  
505 0,0  
506 0,0  
507 0,0  
508 0,0  
509 0,0  
510 0,0  
511 0,0  
512 0,5  
513 2,5  
514 6,6  
515 11,8  
516 16,8  Laikas sek.  Greitis km/h  
517 20,5  
518 21,9  
519 21,9  
520 21,3  
521 20,3  
522 19,2  
523 17,8  
524 15,5  
525 11,9  
526 7,6  
527 4,0  
528 2,0  
529 1,0  
530 0,0  
531 0,0  
532 0,0  
533 0,2  
534 1,2  
535 3,2  
536 5,2  
537 8,2  
538 13  
539 18,8  
540 23,1  
541 24,5  
542 24,5  
543 24,3  
544 23,6  
545 22,3  
546 20,1  
547 18,5  
548 17,2  
549 16,3  
550 15,4  
551 14,7  
552 14,3  
553 13,7  
554 13,3  Laikas sek.  Greitis km/h  
555 13,1  
556 13,1  
557 13,3  
558 13,8  
559 14,5  
560 16,5  
561 17,0  
562 17,0  
563 17,0  
564 15,4  
565 10,1  
566 4,8  
567 0,0  
568 0,0  
569 0,0  
570 0,0  
571 0,0  
572 0,0  
573 0,0  
574 0,0  
575 0,0  
576 0,0  
577 0,0  
578 0,0  
579 0,0  
580 0,0  
581 0,0  
582 0,0  
583 0,0  
584 0,0  
585 0,0  
586 0,0  
587 0,0  
588 0,0  
589 0,0  ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 443  
A1/8 lentel ė 
WLTC, 3 klas ės transporto priemon ės, vidutinio grei čio fazė (Medium  3-1 ) 
Laikas sek.  Greitis km/h  
590 0,0  
591 0,0  
592 0,0  
593 0,0  
594 0,0  
595 0,0  
596 0,0  
597 0,0  
598 0,0  
599 0,0  
600 0,0  
601 1,0  
602 2,1  
603 5,2  
604 9,2  
605 13,5  
606 18,1  
607 22,3  
608 26,0  
609 29,3  
610 32,8  
611 36,0  
612 39,2  
613 42,5  
614 45,7  
615 48,2  
616 48,4  
617 48,2  
618 47,8  
619 47,0  
620 45,9  
621 44,9  
622 44,4  
623 44,3  
624 44,5  Laikas sek.  Greitis km/h  
625 45,1  
626 45,7  
627 46,0  
628 46,0  
629 46,0  
630 46,1  
631 46,7  
632 47,7  
633 48,9  
634 50,3  
635 51,6  
636 52,6  
637 53,0  
638 53,0  
639 52,9  
640 52,7  
641 52,6  
642 53,1  
643 54,3  
644 55,2  
645 55,5  
646 55,9  
647 56,3  
648 56,7  
649 56,9  
650 56,8  
651 56,0  
652 54,2  
653 52,1  
654 50,1  
655 47,2  
656 43,2  
657 39,2  
658 36,5  
659 34,3  Laikas sek.  Greitis km/h  
660 31,0  
661 26,0  
662 20,7  
663 15,4  
664 13,1  
665 12,0  
666 12,5  
667 14,0  
668 19,0  
669 23,2  
670 28,0  
671 32,0  
672 34,0  
673 36,0  
674 38,0  
675 40,0  
676 40,3  
677 40,5  
678 39,0  
679 35,7  
680 31,8  
681 27,1  
682 22,8  
683 21,1  
684 18,9  
685 18,9  
686 21,3  
687 23,9  
688 25,9  
689 28,4  
690 30,3  
691 30,9  
692 31,1  
693 31,8  
694 32,7  Laikas sek.  Greitis km/h  
695 33,2  
696 32,4  
697 28,3  
698 25,8  
699 23,1  
700 21,8  
701 21,2  
702 21,0  
703 21,0  
704 20,9  
705 19,9  
706 17,9  
707 15,1  
708 12,8  
709 12,0  
710 13,2  
711 17,1  
712 21,1  
713 21,8  
714 21,2  
715 18,5  
716 13,9  
717 12,0  
718 12,0  
719 13,0  
720 16,3  
721 20,5  
722 23,9  
723 26,0  
724 28,0  
725 31,5  
726 33,4  
727 36,0  
728 37,8  
729 40,2  ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 444  
Laikas sek.  Greitis km/h  
730 41,6  
731 41,9  
732 42,0  
733 42,2  
734 42,4  
735 42,7  
736 43,1  
737 43,7  
738 44,0  
739 44,1  
740 45,3  
741 46,4  
742 47,2  
743 47,3  
744 47,4  
745 47,4  
746 47,5  
747 47,9  
748 48,6  
749 49,4  
750 49,8  
751 49,8  
752 49,7  
753 49,3  
754 48,5  
755 47,6  
756 46,3  
757 43,7  
758 39,3  
759 34,1  
760 29,0  
761 23,7  
762 18,4  
763 14,3  
764 12,0  
765 12,8  
766 16,0  Laikas sek.  Greitis km/h  
767 20,4  
768 24,0  
769 29,0  
770 32,2  
771 36,8  
772 39,4  
773 43,2  
774 45,8  
775 49,2  
776 51,4  
777 54,2  
778 56,0  
779 58,3  
780 59,8  
781 61,7  
782 62,7  
783 63,3  
784 63,6  
785 64,0  
786 64,7  
787 65,2  
788 65,3  
789 65,3  
790 65,4  
791 65,7  
792 66,0  
793 65,6  
794 63,5  
795 59,7  
796 54,6  
797 49,3  
798 44,9  
799 42,3  
800 41,4  
801 41,3  
802 43,0  
803 45,0  Laikas sek.  Greitis km/h  
804 46,5  
805 48,3  
806 49,5  
807 51,2  
808 52,2  
809 51,6  
810 49,7  
811 47,4  
812 43,7  
813 39,7  
814 35,5  
815 31,1  
816 26,3  
817 21,9  
818 18,0  
819 17,0  
820 18,0  
821 21,4  
822 24,8  
823 27,9  
824 30,8  
825 33,0  
826 35,1  
827 37,1  
828 38,9  
829 41,4  
830 44,0  
831 46,3  
832 47,7  
833 48,2  
834 48,7  
835 49,3  
836 49,8  
837 50,2  
838 50,9  
839 51,8  
840 52,5  Laikas sek.  Greitis km/h  
841 53,3  
842 54,5  
843 55,7  
844 56,5  
845 56,8  
846 57,0  
847 57,2  
848 57,7  
849 58,7  
850 60,1  
851 61,1  
852 61,7  
853 62,3  
854 62,9  
855 63,3  
856 63,4  
857 63,5  
858 63,9  
859 64,4  
860 65,0  
861 65,6  
862 66,6  
863 67,4  
864 68,2  
865 69,1  
866 70,0  
867 70,8  
868 71,5  
869 72,4  
870 73,0  
871 73,7  
872 74,4  
873 74,9  
874 75,3  
875 75,6  
876 75,8  
877 76,6  ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 445  
Laikas sek.  Greitis km/h  
878 76,5  
879 76,2  
880 75,8  
881 75,4  
882 74,8  
883 73,9  
884 72,7  
885 71,3  
886 70,4  
887 70,0  
888 70,0  
889 69,0  
890 68,0  
891 67,3  
892 66,2  
893 64,8  
894 63,6  
895 62,6  
896 62,1  
897 61,9  
898 61,9  
899 61,8  
900 61,5  
901 60,9  
902 59,7  
903 54,6  
904 49,3  
905 44,9  
906 42,3  
907 41,4  
908 41,3  
909 42,1  
910 44,7  
911 46,0  
912 48,8  
913 50,1  
914 51,3  Laikas sek.  Greitis km/h  
915 54,1  
916 55,2  
917 56,2  
918 56,1  
919 56,1  
920 56,5  
921 57,5  
922 59,2  
923 60,7  
924 61,8  
925 62,3  
926 62,7  
927 62,0  
928 61,3  
929 60,9  
930 60,5  
931 60,2  
932 59,8  
933 59,4  
934 58,6  
935 57,5  
936 56,6  
937 56,0  
938 55,5  
939 55,0  
940 54,4  
941 54,1  
942 54,0  
943 53,9  
944 53,9  
945 54,0  
946 54,2  
947 55,0  
948 55,8  
949 56,2  
950 56,1  Laikas sek.  Greitis km/h  
951 55,1  
952 52,7  
953 48,4  
954 43,1  
955 37,8  
956 32,5  
957 27,2  
958 25,1  
959 27,0  
960 29,8  
961 33,8  
962 37,0  
963 40,7  
964 43,0  
965 45,6  
966 46,9  
967 47,0  
968 46,9  
969 46,5  
970 45,8  
971 44,3  
972 41,3  
973 36,5  
974 31,7  
975 27,0  
976 24,7  
977 19,3  
978 16,0  
979 13,2  
980 10,7  
981 8,8  
982 7,2  
983 5,5  
984 3,2  
985 1,1  
986 0,0  Laikas sek.  Greitis km/h  
987 0,0  
988 0,0  
989 0,0  
990 0,0  
991 0,0  
992 0,0  
993 0,0  
994 0,0  
995 0,0  
996 0,0  
997 0,0  
998 0,0  
999 0,0  
1000  0,0  
1001  0,0  
1002  0,0  
1003  0,0  
1004  0,0  
1005  0,0  
1006  0,0  
1007  0,0  
1008  0,0  
1009  0,0  
1010  0,0  
1011  0,0  
1012  0,0  
1013  0,0  
1014  0,0  
1015  0,0  
1016  0,0  
1017  0,0  
1018  0,0  
1019  0,0  
1020  0,0  
1021  0,0  
1022  0,0  ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 446  
A1/9 lentel ė 
WLTC, 3 klas ės transporto priemon ės, vidutinio grei čio fazė (Medium  3-2 ) 
Laikas sek.  Greitis km/h  
590 0,0  
591 0,0  
592 0,0  
593 0,0  
594 0,0  
595 0,0  
596 0,0  
597 0,0  
598 0,0  
599 0,0  
600 0,0  
601 1,0  
602 2,1  
603 4,8  
604 9,1  
605 14,2  
606 19,8  
607 25,5  
608 30,5  
609 34,8  
610 38,8  
611 42,9  
612 46,4  
613 48,3  
614 48,7  
615 48,5  
616 48,4  
617 48,2  
618 47,8  
619 47,0  
620 45,9  
621 44,9  
622 44,4  
623 44,3  
624 44,5  Laikas sek.  Greitis km/h  
625 45,1  
626 45,7  
627 46,0  
628 46,0  
629 46,0  
630 46,1  
631 46,7  
632 47,7  
633 48,9  
634 50,3  
635 51,6  
636 52,6  
637 53,0  
638 53,0  
639 52,9  
640 52,7  
641 52,6  
642 53,1  
643 54,3  
644 55,2  
645 55,5  
646 55,9  
647 56,3  
648 56,7  
649 56,9  
650 56,8  
651 56,0  
652 54,2  
653 52,1  
654 50,1  
655 47,2  
656 43,2  
657 39,2  
658 36,5  
659 34,3  Laikas sek.  Greitis km/h  
660 31,0  
661 26,0  
662 20,7  
663 15,4  
664 13,1  
665 12,0  
666 12,5  
667 14,0  
668 19,0  
669 23,2  
670 28,0  
671 32,0  
672 34,0  
673 36,0  
674 38,0  
675 40,0  
676 40,3  
677 40,5  
678 39,0  
679 35,7  
680 31,8  
681 27,1  
682 22,8  
683 21,1  
684 18,9  
685 18,9  
686 21,3  
687 23,9  
688 25,9  
689 28,4  
690 30,3  
691 30,9  
692 31,1  
693 31,8  
694 32,7  Laikas sek.  Greitis km/h  
695 33,2  
696 32,4  
697 28,3  
698 25,8  
699 23,1  
700 21,8  
701 21,2  
702 21,0  
703 21,0  
704 20,9  
705 19,9  
706 17,9  
707 15,1  
708 12,8  
709 12,0  
710 13,2  
711 17,1  
712 21,1  
713 21,8  
714 21,2  
715 18,5  
716 13,9  
717 12,0  
718 12,0  
719 13,0  
720 16,0  
721 18,5  
722 20,6  
723 22,5  
724 24,0  
725 26,6  
726 29,9  
727 34,8  
728 37,8  
729 40,2  ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 447  
Laikas sek.  Greitis km/h  
730 41,6  
731 41,9  
732 42,0  
733 42,2  
734 42,4  
735 42,7  
736 43,1  
737 43,7  
738 44,0  
739 44,1  
740 45,3  
741 46,4  
742 47,2  
743 47,3  
744 47,4  
745 47,4  
746 47,5  
747 47,9  
748 48,6  
749 49,4  
750 49,8  
751 49,8  
752 49,7  
753 49,3  
754 48,5  
755 47,6  
756 46,3  
757 43,7  
758 39,3  
759 34,1  
760 29,0  
761 23,7  
762 18,4  
763 14,3  
764 12,0  
765 12,8  
766 16,0  Laikas sek.  Greitis km/h  
767 19,1  
768 22,4  
769 25,6  
770 30,1  
771 35,3  
772 39,9  
773 44,5  
774 47,5  
775 50,9  
776 54,1  
777 56,3  
778 58,1  
779 59,8  
780 61,1  
781 62,1  
782 62,8  
783 63,3  
784 63,6  
785 64,0  
786 64,7  
787 65,2  
788 65,3  
789 65,3  
790 65,4  
791 65,7  
792 66,0  
793 65,6  
794 63,5  
795 59,7  
796 54,6  
797 49,3  
798 44,9  
799 42,3  
800 41,4  
801 41,3  
802 42,1  
803 44,7  Laikas sek.  Greitis km/h  
804 48,4  
805 51,4  
806 52,7  
807 53,0  
808 52,5  
809 51,3  
810 49,7  
811 47,4  
812 43,7  
813 39,7  
814 35,5  
815 31,1  
816 26,3  
817 21,9  
818 18,0  
819 17,0  
820 18,0  
821 21,4  
822 24,8  
823 27,9  
824 30,8  
825 33,0  
826 35,1  
827 37,1  
828 38,9  
829 41,4  
830 44,0  
831 46,3  
832 47,7  
833 48,2  
834 48,7  
835 49,3  
836 49,8  
837 50,2  
838 50,9  
839 51,8  
840 52,5  Laikas sek.  Greitis km/h  
841 53,3  
842 54,5  
843 55,7  
844 56,5  
845 56,8  
846 57,0  
847 57,2  
848 57,7  
849 58,7  
850 60,1  
851 61,1  
852 61,7  
853 62,3  
854 62,9  
855 63,3  
856 63,4  
857 63,5  
858 64,5  
859 65,8  
860 66,8  
861 67,4  
862 68,8  
863 71,1  
864 72,3  
865 72,8  
866 73,4  
867 74,6  
868 76,0  
869 76,6  
870 76,5  
871 76,2  
872 75,8  
873 75,4  
874 74,8  
875 73,9  
876 72,7  
877 71,3  ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 448  
Laikas sek.  Greitis km/h  
878 70,4  
879 70,0  
880 70,0  
881 69,0  
882 68,0  
883 68,0  
884 68,0  
885 68,1  
886 68,4  
887 68,6  
888 68,7  
889 68,5  
890 68,1  
891 67,3  
892 66,2  
893 64,8  
894 63,6  
895 62,6  
896 62,1  
897 61,9  
898 61,9  
899 61,8  
900 61,5  
901 60,9  
902 59,7  
903 54,6  
904 49,3  
905 44,9  
906 42,3  
907 41,4  
908 41,3  
909 42,1  
910 44,7  
911 48,4  
912 51,4  
913 52,7  
914 54,0  Laikas sek.  Greitis km/h  
915 57,0  
916 58,1  
917 59,2  
918 59,0  
919 59,1  
920 59,5  
921 60,5  
922 62,3  
923 63,9  
924 65,1  
925 64,1  
926 62,7  
927 62,0  
928 61,3  
929 60,9  
930 60,5  
931 60,2  
932 59,8  
933 59,4  
934 58,6  
935 57,5  
936 56,6  
937 56,0  
938 55,5  
939 55,0  
940 54,4  
941 54,1  
942 54,0  
943 53,9  
944 53,9  
945 54,0  
946 54,2  
947 55,0  
948 55,8  
949 56,2  
950 56,1  Laikas sek.  Greitis km/h  
951 55,1  
952 52,7  
953 48,4  
954 43,1  
955 37,8  
956 32,5  
957 27,2  
958 25,1  
959 26,0  
960 29,3  
961 34,6  
962 40,4  
963 45,3  
964 49,0  
965 51,1  
966 52,1  
967 52,2  
968 52,1  
969 51,7  
970 50,9  
971 49,2  
972 45,9  
973 40,6  
974 35,3  
975 30,0  
976 24,7  
977 19,3  
978 16,0  
979 13,2  
980 10,7  
981 8,8  
982 7,2  
983 5,5  
984 3,2  
985 1,1  
986 0,0  Laikas sek.  Greitis km/h  
987 0,0  
988 0,0  
989 0,0  
990 0,0  
991 0,0  
992 0,0  
993 0,0  
994 0,0  
995 0,0  
996 0,0  
997 0,0  
998 0,0  
999 0,0  
1000  0,0  
1001  0,0  
1002  0,0  
1003  0,0  
1004  0,0  
1005  0,0  
1006  0,0  
1007  0,0  
1008  0,0  
1009  0,0  
1010  0,0  
1011  0,0  
1012  0,0  
1013  0,0  
1014  0,0  
1015  0,0  
1016  0,0  
1017  0,0  
1018  0,0  
1019  0,0  
1020  0,0  
1021  0,0  
1022  0,0  ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 449  
A1/10 lentel ė 
WLTC, 3 klas ės transporto priemon ės, didelio grei čio fazė (High  3-1 ) 
Laikas sek.  Greitis km/h  
1023  0,0  
1024  0,0  
1025  0,0  
1026  0,0  
1027  0,8  
1028  3,6  
1029  8,6  
1030  14,6  
1031  20,0  
1032  24,4  
1033  28,2  
1034  31,7  
1035  35,0  
1036  37,6  
1037  39,7  
1038  41,5  
1039  43,6  
1040  46,0  
1041  48,4  
1042  50,5  
1043  51,9  
1044  52,6  
1045  52,8  
1046  52,9  
1047  53,1  
1048  53,3  
1049  53,1  
1050  52,3  
1051  50,7  
1052  48,8  
1053  46,5  
1054  43,8  
1055  40,3  
1056  36,0  
1057  30,7  Laikas sek.  Greitis km/h  
1058  25,4  
1059  21,0  
1060  16,7  
1061  13,4  
1062  12,0  
1063  12,1  
1064  12,8  
1065  15,6  
1066  19,9  
1067  23,4  
1068  24,6  
1069  27,0  
1070  29,0  
1071  32,0  
1072  34,8  
1073  37,7  
1074  40,8  
1075  43,2  
1076  46,0  
1077  48,0  
1078  50,7  
1079  52,0  
1080  54,5  
1081  55,9  
1082  57,4  
1083  58,1  
1084  58,4  
1085  58,8  
1086  58,8  
1087  58,6  
1088  58,7  
1089  58,8  
1090  58,8  
1091  58,8  
1092  59,1  Laikas sek.  Greitis km/h  
1093  60,1  
1094  61,7  
1095  63,0  
1096  63,7  
1097  63,9  
1098  63,5  
1099  62,3  
1100  60,3  
1101  58,9  
1102  58,4  
1103  58,8  
1104  60,2  
1105  62,3  
1106  63,9  
1107  64,5  
1108  64,4  
1109  63,5  
1110  62,0  
1111  61,2  
1112  61,3  
1113  61,7  
1114  62,0  
1115  64,6  
1116  66,0  
1117  66,2  
1118  65,8  
1119  64,7  
1120  63,6  
1121  62,9  
1122  62,4  
1123  61,7  
1124  60,1  
1125  57,3  
1126  55,8  
1127  50,5  Laikas sek.  Greitis km/h  
1128  45,2  
1129  40,1  
1130  36,2  
1131  32,9  
1132  29,8  
1133  26,6  
1134  23,0  
1135  19,4  
1136  16,3  
1137  14,6  
1138  14,2  
1139  14,3  
1140  14,6  
1141  15,1  
1142  16,4  
1143  19,1  
1144  22,5  
1145  24,4  
1146  24,8  
1147  22,7  
1148  17,4  
1149  13,8  
1150  12,0  
1151  12,0  
1152  12,0  
1153  13,9  
1154  17,7  
1155  22,8  
1156  27,3  
1157  31,2  
1158  35,2  
1159  39,4  
1160  42,5  
1161  45,4  
1162  48,2  ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 450  
Laikas sek.  Greitis km/h  
1163  50,3  
1164  52,6  
1165  54,5  
1166  56,6  
1167  58,3  
1168  60,0  
1169  61,5  
1170  63,1  
1171  64,3  
1172  65,7  
1173  67,1  
1174  68,3  
1175  69,7  
1176  70,6  
1177  71,6  
1178  72,6  
1179  73,5  
1180  74,2  
1181  74,9  
1182  75,6  
1183  76,3  
1184  77,1  
1185  77,9  
1186  78,5  
1187  79,0  
1188  79,7  
1189  80,3  
1190  81,0  
1191  81,6  
1192  82,4  
1193  82,9  
1194  83,4  
1195  83,8  
1196  84,2  
1197  84,7  
1198  85,2  
1199  85,6  Laikas sek.  Greitis km/h  
1200  86,3  
1201  86,8  
1202  87,4  
1203  88,0  
1204  88,3  
1205  88,7  
1206  89,0  
1207  89,3  
1208  89,8  
1209  90,2  
1210  90,6  
1211  91,0  
1212  91,3  
1213  91,6  
1214  91,9  
1215  92,2  
1216  92,8  
1217  93,1  
1218  93,3  
1219  93,5  
1220  93,7  
1221  93,9  
1222  94,0  
1223  94,1  
1224  94,3  
1225  94,4  
1226  94,6  
1227  94,7  
1228  94,8  
1229  95,0  
1230  95,1  
1231  95,3  
1232  95,4  
1233  95,6  
1234  95,7  
1235  95,8  
1236  96,0  Laikas sek.  Greitis km/h  
1237  96,1  
1238  96,3  
1239  96,4  
1240  96,6  
1241  96,8  
1242  97,0  
1243  97,2  
1244  97,3  
1245  97,4  
1246  97,4  
1247  97,4  
1248  97,4  
1249  97,3  
1250  97,3  
1251  97,3  
1252  97,3  
1253  97,2  
1254  97,1  
1255  97,0  
1256  96,9  
1257  96,7  
1258  96,4  
1259  96,1  
1260  95,7  
1261  95,5  
1262  95,3  
1263  95,2  
1264  95,0  
1265  94,9  
1266  94,7  
1267  94,5  
1268  94,4  
1269  94,4  
1270  94,3  
1271  94,3  
1272  94,1  
1273  93,9  Laikas sek.  Greitis km/h  
1274  93,4  
1275  92,8  
1276  92,0  
1277  91,3  
1278  90,6  
1279  90,0  
1280  89,3  
1281  88,7  
1282  88,1  
1283  87,4  
1284  86,7  
1285  86,0  
1286  85,3  
1287  84,7  
1288  84,1  
1289  83,5  
1290  82,9  
1291  82,3  
1292  81,7  
1293  81,1  
1294  80,5  
1295  79,9  
1296  79,4  
1297  79,1  
1298  78,8  
1299  78,5  
1300  78,2  
1301  77,9  
1302  77,6  
1303  77,3  
1304  77,0  
1305  76,7  
1306  76,0  
1307  76,0  
1308  76,0  
1309  75,9  
1310  76,0  ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 451  
Laikas sek.  Greitis km/h  
1311  76,0  
1312  76,1  
1313  76,3  
1314  76,5  
1315  76,6  
1316  76,8  
1317  77,1  
1318  77,1  
1319  77,2  
1320  77,2  
1321  77,6  
1322  78,0  
1323  78,4  
1324  78,8  
1325  79,2  
1326  80,3  
1327  80,8  
1328  81,0  
1329  81,0  
1330  81,0  
1331  81,0  
1332  81,0  
1333  80,9  
1334  80,6  
1335  80,3  
1336  80,0  
1337  79,9  
1338  79,8  
1339  79,8  
1340  79,8  
1341  79,9  
1342  80,0  
1343  80,4  
1344  80,8  
1345  81,2  
1346  81,5  
1347  81,6  Laikas sek.  Greitis km/h  
1348  81,6  
1349  81,4  
1350  80,7  
1351  79,6  
1352  78,2  
1353  76,8  
1354  75,3  
1355  73,8  
1356  72,1  
1357  70,2  
1358  68,2  
1359  66,1  
1360  63,8  
1361  61,6  
1362  60,2  
1363  59,8  
1364  60,4  
1365  61,8  
1366  62,6  
1367  62,7  
1368  61,9  
1369  60,0  
1370  58,4  
1371  57,8  
1372  57,8  
1373  57,8  
1374  57,3  
1375  56,2  
1376  54,3  
1377  50,8  
1378  45,5  
1379  40,2  
1380  34,9  
1381  29,6  
1382  28,7  
1383  29,3  
1384  30,5  Laikas sek.  Greitis km/h  
1385  31,7  
1386  32,9  
1387  35,0  
1388  38,0  
1389  40,5  
1390  42,7  
1391  45,8  
1392  47,5  
1393  48,9  
1394  49,4  
1395  49,4  
1396  49,2  
1397  48,7  
1398  47,9  
1399  46,9  
1400  45,6  
1401  44,2  
1402  42,7  
1403  40,7  
1404  37,1  
1405  33,9  
1406  30,6  
1407  28,6  
1408  27,3  
1409  27,2  
1410  27,5  
1411  27,4  
1412  27,1  
1413  26,7  
1414  26,8  
1415  28,2  
1416  31,1  
1417  34,8  
1418  38,4  
1419  40,9  
1420  41,7  
1421  40,9  Laikas sek.  Greitis km/h  
1422  38,3  
1423  35,3  
1424  34,3  
1425  34,6  
1426  36,3  
1427  39,5  
1428  41,8  
1429  42,5  
1430  41,9  
1431  40,1  
1432  36,6  
1433  31,3  
1434  26,0  
1435  20,6  
1436  19,1  
1437  19,7  
1438  21,1  
1439  22,0  
1440  22,1  
1441  21,4  
1442  19,6  
1443  18,3  
1444  18,0  
1445  18,3  
1446  18,5  
1447  17,9  
1448  15,0  
1449  9,9  
1450  4,6  
1451  1,2  
1452  0,0  
1453  0,0  
1454  0,0  
1455  0,0  
1456  0,0  
1457  0,0  
1458  0,0  ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 452  
Laikas sek.  Greitis km/h  
1459  0,0  
1460  0,0  
1461  0,0  
1462  0,0  
1463  0,0  Laikas sek.  Greitis km/h  
1464  0,0  
1465  0,0  
1466  0,0  
1467  0,0  
1468  0,0  Laikas sek.  Greitis km/h  
1469  0,0  
1470  0,0  
1471  0,0  
1472  0,0  
1473  0,0  Laikas sek.  Greitis km/h  
1474  0,0  
1475  0,0  
1476  0,0  
1477  0,0  
A1/11 lentel ė 
WLTC, 3 klas ės transporto priemon ės, didelio grei čio fazė (High  3-2 ) 
Laikas sek.  Greitis km/h  
1023  0,0  
1024  0,0  
1025  0,0  
1026  0,0  
1027  0,8  
1028  3,6  
1029  8,6  
1030  14,6  
1031  20,0  
1032  24,4  
1033  28,2  
1034  31,7  
1035  35,0  
1036  37,6  
1037  39,7  
1038  41,5  
1039  43,6  
1040  46,0  
1041  48,4  
1042  50,5  
1043  51,9  
1044  52,6  
1045  52,8  
1046  52,9  
1047  53,1  
1048  53,3  
1049  53,1  
1050  52,3  Laikas sek.  Greitis km/h  
1051  50,7  
1052  48,8  
1053  46,5  
1054  43,8  
1055  40,3  
1056  36,0  
1057  30,7  
1058  25,4  
1059  21,0  
1060  16,7  
1061  13,4  
1062  12,0  
1063  12,1  
1064  12,8  
1065  15,6  
1066  19,9  
1067  23,4  
1068  24,6  
1069  25,2  
1070  26,4  
1071  28,8  
1072  31,8  
1073  35,3  
1074  39,5  
1075  44,5  
1076  49,3  
1077  53,3  
1078  56,4  Laikas sek.  Greitis km/h  
1079  58,9  
1080  61,2  
1081  62,6  
1082  63,0  
1083  62,5  
1084  60,9  
1085  59,3  
1086  58,6  
1087  58,6  
1088  58,7  
1089  58,8  
1090  58,8  
1091  58,8  
1092  59,1  
1093  60,1  
1094  61,7  
1095  63,0  
1096  63,7  
1097  63,9  
1098  63,5  
1099  62,3  
1100  60,3  
1101  58,9  
1102  58,4  
1103  58,8  
1104  60,2  
1105  62,3  
1106  63,9  Laikas sek.  Greitis km/h  
1107  64,5  
1108  64,4  
1109  63,5  
1110  62,0  
1111  61,2  
1112  61,3  
1113  62,6  
1114  65,3  
1115  68,0  
1116  69,4  
1117  69,7  
1118  69,3  
1119  68,1  
1120  66,9  
1121  66,2  
1122  65,7  
1123  64,9  
1124  63,2  
1125  60,3  
1126  55,8  
1127  50,5  
1128  45,2  
1129  40,1  
1130  36,2  
1131  32,9  
1132  29,8  
1133  26,6  
1134  23,0  ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 453  
Laikas sek.  Greitis km/h  
1135  19,4  
1136  16,3  
1137  14,6  
1138  14,2  
1139  14,3  
1140  14,6  
1141  15,1  
1142  16,4  
1143  19,1  
1144  22,5  
1145  24,4  
1146  24,8  
1147  22,7  
1148  17,4  
1149  13,8  
1150  12,0  
1151  12,0  
1152  12,0  
1153  13,9  
1154  17,7  
1155  22,8  
1156  27,3  
1157  31,2  
1158  35,2  
1159  39,4  
1160  42,5  
1161  45,4  
1162  48,2  
1163  50,3  
1164  52,6  
1165  54,5  
1166  56,6  
1167  58,3  
1168  60,0  
1169  61,5  
1170  63,1  
1171  64,3  Laikas sek.  Greitis km/h  
1172  65,7  
1173  67,1  
1174  68,3  
1175  69,7  
1176  70,6  
1177  71,6  
1178  72,6  
1179  73,5  
1180  74,2  
1181  74,9  
1182  75,6  
1183  76,3  
1184  77,1  
1185  77,9  
1186  78,5  
1187  79,0  
1188  79,7  
1189  80,3  
1190  81,0  
1191  81,6  
1192  82,4  
1193  82,9  
1194  83,4  
1195  83,8  
1196  84,2  
1197  84,7  
1198  85,2  
1199  85,6  
1200  86,3  
1201  86,8  
1202  87,4  
1203  88,0  
1204  88,3  
1205  88,7  
1206  89,0  
1207  89,3  
1208  89,8  Laikas sek.  Greitis km/h  
1209  90,2  
1210  90,6  
1211  91,0  
1212  91,3  
1213  91,6  
1214  91,9  
1215  92,2  
1216  92,8  
1217  93,1  
1218  93,3  
1219  93,5  
1220  93,7  
1221  93,9  
1222  94,0  
1223  94,1  
1224  94,3  
1225  94,4  
1226  94,6  
1227  94,7  
1228  94,8  
1229  95,0  
1230  95,1  
1231  95,3  
1232  95,4  
1233  95,6  
1234  95,7  
1235  95,8  
1236  96,0  
1237  96,1  
1238  96,3  
1239  96,4  
1240  96,6  
1241  96,8  
1242  97,0  
1243  97,2  
1244  97,3  
1245  97,4  Laikas sek.  Greitis km/h  
1246  97,4  
1247  97,4  
1248  97,4  
1249  97,3  
1250  97,3  
1251  97,3  
1252  97,3  
1253  97,2  
1254  97,1  
1255  97,0  
1256  96,9  
1257  96,7  
1258  96,4  
1259  96,1  
1260  95,7  
1261  95,5  
1262  95,3  
1263  95,2  
1264  95,0  
1265  94,9  
1266  94,7  
1267  94,5  
1268  94,4  
1269  94,4  
1270  94,3  
1271  94,3  
1272  94,1  
1273  93,9  
1274  93,4  
1275  92,8  
1276  92,0  
1277  91,3  
1278  90,6  
1279  90,0  
1280  89,3  
1281  88,7  
1282  88,1  ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 454  
Laikas sek.  Greitis km/h  
1283  87,4  
1284  86,7  
1285  86,0  
1286  85,3  
1287  84,7  
1288  84,1  
1289  83,5  
1290  82,9  
1291  82,3  
1292  81,7  
1293  81,1  
1294  80,5  
1295  79,9  
1296  79,4  
1297  79,1  
1298  78,8  
1299  78,5  
1300  78,2  
1301  77,9  
1302  77,6  
1303  77,3  
1304  77,0  
1305  76,7  
1306  76,0  
1307  76,0  
1308  76,0  
1309  75,9  
1310  75,9  
1311  75,8  
1312  75,7  
1313  75,5  
1314  75,2  
1315  75,0  
1316  74,7  
1317  74,1  
1318  73,7  
1319  73,3  Laikas sek.  Greitis km/h  
1320  73,5  
1321  74,0  
1322  74,9  
1323  76,1  
1324  77,7  
1325  79,2  
1326  80,3  
1327  80,8  
1328  81,0  
1329  81,0  
1330  81,0  
1331  81,0  
1332  81,0  
1333  80,9  
1334  80,6  
1335  80,3  
1336  80,0  
1337  79,9  
1338  79,8  
1339  79,8  
1340  79,8  
1341  79,9  
1342  80,0  
1343  80,4  
1344  80,8  
1345  81,2  
1346  81,5  
1347  81,6  
1348  81,6  
1349  81,4  
1350  80,7  
1351  79,6  
1352  78,2  
1353  76,8  
1354  75,3  
1355  73,8  
1356  72,1  Laikas sek.  Greitis km/h  
1357  70,2  
1358  68,2  
1359  66,1  
1360  63,8  
1361  61,6  
1362  60,2  
1363  59,8  
1364  60,4  
1365  61,8  
1366  62,6  
1367  62,7  
1368  61,9  
1369  60,0  
1370  58,4  
1371  57,8  
1372  57,8  
1373  57,8  
1374  57,3  
1375  56,2  
1376  54,3  
1377  50,8  
1378  45,5  
1379  40,2  
1380  34,9  
1381  29,6  
1382  27,3  
1383  29,3  
1384  32,9  
1385  35,6  
1386  36,7  
1387  37,6  
1388  39,4  
1389  42,5  
1390  46,5  
1391  50,2  
1392  52,8  
1393  54,3  Laikas sek.  Greitis km/h  
1394  54,9  
1395  54,9  
1396  54,7  
1397  54,1  
1398  53,2  
1399  52,1  
1400  50,7  
1401  49,1  
1402  47,4  
1403  45,2  
1404  41,8  
1405  36,5  
1406  31,2  
1407  27,6  
1408  26,9  
1409  27,3  
1410  27,5  
1411  27,4  
1412  27,1  
1413  26,7  
1414  26,8  
1415  28,2  
1416  31,1  
1417  34,8  
1418  38,4  
1419  40,9  
1420  41,7  
1421  40,9  
1422  38,3  
1423  35,3  
1424  34,3  
1425  34,6  
1426  36,3  
1427  39,5  
1428  41,8  
1429  42,5  
1430  41,9  ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 455  
Laikas sek.  Greitis km/h  
1431  40,1  
1432  36,6  
1433  31,3  
1434  26,0  
1435  20,6  
1436  19,1  
1437  19,7  
1438  21,1  
1439  22,0  
1440  22,1  
1441  21,4  
1442  19,6  Laikas sek.  Greitis km/h  
1443  18,3  
1444  18,0  
1445  18,3  
1446  18,5  
1447  17,9  
1448  15,0  
1449  9,9  
1450  4,6  
1451  1,2  
1452  0,0  
1453  0,0  Laikas sek.  Greitis km/h  
1454  0,0  
1455  0,0  
1456  0,0  
1457  0,0  
1458  0,0  
1459  0,0  
1460  0,0  
1461  0,0  
1462  0,0  
1463  0,0  
1464  0,0  
1465  0,0  Laikas sek.  Greitis km/h  
1466  0,0  
1467  0,0  
1468  0,0  
1469  0,0  
1470  0,0  
1471  0,0  
1472  0,0  
1473  0,0  
1474  0,0  
1475  0,0  
1476  0,0  
1477  0,0  
A1/12 lentel ė 
WLTC, 3 klas ės transporto priemon ės, labai didelio grei čio fazė (Extra High  3 ) 
Laikas sek.  Greitis km/h  
1478  0,0  
1479  2,2  
1480  4,4  
1481  6,3  
1482  7,9  
1483  9,2  
1484  10,4  
1485  11,5  
1486  12,9  
1487  14,7  
1488  17,0  
1489  19,8  
1490  23,1  
1491  26,7  
1492  30,5  
1493  34,1  
1494  37,5  
1495  40,6  
1496  43,3  
1497  45,7  
1498  47,7  Laikas sek.  Greitis km/h  
1499  49,3  
1500  50,5  
1501  51,3  
1502  52,1  
1503  52,7  
1504  53,4  
1505  54,0  
1506  54,5  
1507  55,0  
1508  55,6  
1509  56,3  
1510  57,2  
1511  58,5  
1512  60,2  
1513  62,3  
1514  64,7  
1515  67,1  
1516  69,2  
1517  70,7  
1518  71,9  
1519  72,7  Laikas sek.  Greitis km/h  
1520  73,4  
1521  73,8  
1522  74,1  
1523  74,0  
1524  73,6  
1525  72,5  
1526  70,8  
1527  68,6  
1528  66,2  
1529  64,0  
1530  62,2  
1531  60,9  
1532  60,2  
1533  60,0  
1534  60,4  
1535  61,4  
1536  63,2  
1537  65,6  
1538  68,4  
1539  71,6  
1540  74,9  Laikas sek.  Greitis km/h  
1541  78,4  
1542  81,8  
1543  84,9  
1544  87,4  
1545  89,0  
1546  90,0  
1547  90,6  
1548  91,0  
1549  91,5  
1550  92,0  
1551  92,7  
1552  93,4  
1553  94,2  
1554  94,9  
1555  95,7  
1556  96,6  
1557  97,7  
1558  98,9  
1559  100,4  
1560  102,0  
1561  103,6  ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 456  
Laikas sek.  Greitis km/h  
1562  105,2  
1563  106,8  
1564  108,5  
1565  110,2  
1566  111,9  
1567  113,7  
1568  115,3  
1569  116,8  
1570  118,2  
1571  119,5  
1572  120,7  
1573  121,8  
1574  122,6  
1575  123,2  
1576  123,6  
1577  123,7  
1578  123,6  
1579  123,3  
1580  123,0  
1581  122,5  
1582  122,1  
1583  121,5  
1584  120,8  
1585  120,0  
1586  119,1  
1587  118,1  
1588  117,1  
1589  116,2  
1590  115,5  
1591  114,9  
1592  114,5  
1593  114,1  
1594  113,9  
1595  113,7  
1596  113,3  
1597  112,9  
1598  112,2  Laikas sek.  Greitis km/h  
1599  111,4  
1600  110,5  
1601  109,5  
1602  108,5  
1603  107,7  
1604  107,1  
1605  106,6  
1606  106,4  
1607  106,2  
1608  106,2  
1609  106,2  
1610  106,4  
1611  106,5  
1612  106,8  
1613  107,2  
1614  107,8  
1615  108,5  
1616  109,4  
1617  110,5  
1618  111,7  
1619  113,0  
1620  114,1  
1621  115,1  
1622  115,9  
1623  116,5  
1624  116,7  
1625  116,6  
1626  116,2  
1627  115,2  
1628  113,8  
1629  112,0  
1630  110,1  
1631  108,3  
1632  107,0  
1633  106,1  
1634  105,8  
1635  105,7  Laikas sek.  Greitis km/h  
1636  105,7  
1637  105,6  
1638  105,3  
1639  104,9  
1640  104,4  
1641  104,0  
1642  103,8  
1643  103,9  
1644  104,4  
1645  105,1  
1646  106,1  
1647  107,2  
1648  108,5  
1649  109,9  
1650  111,3  
1651  112,7  
1652  113,9  
1653  115,0  
1654  116,0  
1655  116,8  
1656  117,6  
1657  118,4  
1658  119,2  
1659  120,0  
1660  120,8  
1661  121,6  
1662  122,3  
1663  123,1  
1664  123,8  
1665  124,4  
1666  125,0  
1667  125,4  
1668  125,8  
1669  126,1  
1670  126,4  
1671  126,6  
1672  126,7  Laikas sek.  Greitis km/h  
1673  126,8  
1674  126,9  
1675  126,9  
1676  126,9  
1677  126,8  
1678  126,6  
1679  126,3  
1680  126,0  
1681  125,7  
1682  125,6  
1683  125,6  
1684  125,8  
1685  126,2  
1686  126,6  
1687  127,0  
1688  127,4  
1689  127,6  
1690  127,8  
1691  127,9  
1692  128,0  
1693  128,1  
1694  128,2  
1695  128,3  
1696  128,4  
1697  128,5  
1698  128,6  
1699  128,6  
1700  128,5  
1701  128,3  
1702  128,1  
1703  127,9  
1704  127,6  
1705  127,4  
1706  127,2  
1707  127,0  
1708  126,9  
1709  126,8  ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 457  
Laikas sek.  Greitis km/h  
1710  126,7  
1711  126,8  
1712  126,9  
1713  127,1  
1714  127,4  
1715  127,7  
1716  128,1  
1717  128,5  
1718  129,0  
1719  129,5  
1720  130,1  
1721  130,6  
1722  131,0  
1723  131,2  
1724  131,3  
1725  131,2  
1726  130,7  
1727  129,8  
1728  128,4  
1729  126,5  
1730  124,1  
1731  121,6  
1732  119,0  Laikas sek.  Greitis km/h  
1733  116,5  
1734  114,1  
1735  111,8  
1736  109,5  
1737  107,1  
1738  104,8  
1739  102,5  
1740  100,4  
1741  98,6  
1742  97,2  
1743  95,9  
1744  94,8  
1745  93,8  
1746  92,8  
1747  91,8  
1748  91,0  
1749  90,2  
1750  89,6  
1751  89,1  
1752  88,6  
1753  88,1  
1754  87,6  Laikas sek.  Greitis km/h  
1755  87,1  
1756  86,6  
1757  86,1  
1758  85,5  
1759  85,0  
1760  84,4  
1761  83,8  
1762  83,2  
1763  82,6  
1764  82,0  
1765  81,3  
1766  80,4  
1767  79,1  
1768  77,4  
1769  75,1  
1770  72,3  
1771  69,1  
1772  65,9  
1773  62,7  
1774  59,7  
1775  57,0  
1776  54,6  
1777  52,2  Laikas sek.  Greitis km/h  
1778  49,7  
1779  46,8  
1780  43,5  
1781  39,9  
1782  36,4  
1783  33,2  
1784  30,5  
1785  28,3  
1786  26,3  
1787  24,4  
1788  22,5  
1789  20,5  
1790  18,2  
1791  15,5  
1792  12,3  
1793  8,7  
1794  5,2  
1795  0,0  
1796  0,0  
1797  0,0  
1798  0,0  
1799  0,0  
1800  0,0  
7. Ciklo identifikavimas  
Siekiant įsitikinti, ar buvo pasirinkta teisinga ciklo versija arba 
bandymų stendo valdymo sistemoje buvo įdiegtas teisingas ciklas, 
remiamasi A1/13 lentel ėje pateikiamomis ciklo fazi ų ir viso ciklo 
transporto priemon ės greičio verčių kontrolin ėmis sumomis.  
A1/13 lentel ė 
1 Hz kontrolin ės sumos  
Transporto priemon ės 
klasė Ciklo faz ė 1 Hz tikslin ės transporto 
priemonės greičių 
kontrolinė suma  
1 klasė Mažas greitis  11 988,4  
Vidutinis greitis  17 162,8  
Iš viso  29 151,2  ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 458  
Transporto priemon ės 
klasė Ciklo faz ė 1 Hz tikslin ės transporto 
priemonės greičių 
kontrolinė suma  
2 klasė Mažas greitis  11 162,2  
Vidutinis greitis  17 054,3  
Didelis greitis  24 450,6  
Labai didelis greitis  28 869,8  
Iš viso  81 536,9  
3-1 klasė Mažas greitis  11 140,3  
Vidutinis greitis  16 995,7  
Didelis greitis  25 646,0  
Labai didelis greitis  29 714,9  
Iš viso  83 496,9  
3-2 klasė Mažas greitis  11 140,3  
Vidutinis greitis  17 121,2  
Didelis greitis  25 782,2  
Labai didelis greitis  29 714,9  
Iš viso  83 758,6  
8. Ciklo modifikavimas  
Šio papildomo priedo 8 dalis netaikoma OVC-HEV, NOVC-HEV ir 
NOVC-FCHV.  
8.1. Bendrosios pastabos  
Važiuojamas ciklas priklauso nuo bandomosios transporto priemon ės 
vardinės galios ir parengtos naudoti transporto priemon ės masės 
(W/kg) bei jos didžiausiojo grei čio, v  max , km/h santykio.  
Važiavimo problem ų gali kilti transporto priemon ėms, kurių galios ir 
masės santykis artimas 1 ir 2 klasi ų arba 2 ir 3 klasi ų transporto 
priemonių ribinei vertei, arba labai mažos galios 1 klas ės transporto 
priemonėms. 
Kadangi šios problemos daugiausia siejasi su ciklo faz ėmis, kai deri ­
namas didelis transporto priemon ės greitis ir stiprus greit ėjimas, o ne 
su didžiausiuoju ciklo grei čiu, važiavimo savyb ėms gerinti taikoma 
mažinimo proced ūra. 
8.2. Šiuose punktuose aprašytas ciklo profilio modifikavimo metodas 
taikant mažinimo proced ūrą. 
8.2.1. Mažinimo proced ūra 1 klasės transporto priemon ėms 
A1/14 paveiksle kaip pavyzdys pateikta sumažinta 1 klas ės WLTC 
vidutinio grei čio fazė. ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 459  
A1/14 pav.  
Sumažinta 1 klas ės WLTC vidutinio grei čio fazė
 
Taikant 1 klas ės ciklą mažinimo laikas yra laikas tarp 651-os ir 906- 
os sekundži ų. Šiuo laiku pirminio ciklo greitinimas apskai čiuojamas 
pagal šią lygtį: 
a orig  i ¼ v iþ1 Ä v i 
3,6 
čia: 
v i yra transporto priemon ės greitis, km/h;  
i yra laikas tarp 651-os ir 906-os sekundži ų. 
Mažinimas pirmiausia taikomas tarp 651-os ir 848-os sekundži ų. 
Sumažinto grei čio grafikas v ėliau apskai čiuojamas pagal ši ą lygtį: 
v dsc iþ1 ¼ v dsc i þ a orig  i Ü ð1 Ä f dsc Þ Ü 3,6 
su i = nuo 651 iki 847  
kai i = 651,  v dsc  i ¼ v orig  i 
Kad 907- ą sekundę būtų pasiektas pirminis transporto priemon ės 
greitis, pagal ši ą lygtį apskaičiuojamas l ėtinimo koregavimo koefi ­
cientas: 
f corr_dec ¼ v dsc_848 Ä 36,7 
v orig_848 Ä 36,7  
čia 36,7 km/h yra pirminis transporto priemon ės greitis 907- ą 
sekundę. ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 460  
Sumažintas transporto priemon ės greitis tarp 849-os ir 906-os sekun ­
džių vėliau apskai čiuojamas pagal ši ą lygtį: 
v dsc i ¼ v dsc iÄ1 þ a orig  iÄ1 Ü f corr_dec Ü 3,6 
kai i = nuo 849 iki 906.  
8.2.2. Mažinimo proced ūra, taikoma 2 klas ės transporto priemon ėms 
Kadangi važiavimo problemos išskirtinai susijusios su 2 ir 3 klas ės 
ciklų labai didelio grei čio fazėmis, mažinimas susij ęs su tomis labai 
didelio grei čio fazių dalimis, kuriose pasireiškia važiavimo problemos 
(žr. A1/15 pav.).  
A1/15 pav.  
Sumažinta 2 klas ės WLTC labai didelio grei čio fazė
 
2 klasės cikle mažinimo laikas yra laikas tarp 1 520-os ir 1 742-os 
sekundžių. Šiuo laiku pirminio ciklo greitinimas apskai čiuojamas 
pagal šią lygtį: 
a orig  i ¼ v iþ1 Ä v i 
3,6 
čia: 
v i yra transporto priemon ės greitis, km/h;  
i yra laikas tarp 1 520-os ir 1 742-os sekundži ų. 
Mažinimas pirmiausia taikomas tarp 1 520-os ir 1 725-os sekundži ų. 
1 725-a sekund ė yra laikas, kai labai didelio grei čio fazėje pasie­
kiamas didžiausiasis greitis. Sumažinto grei čio grafikas v ėliau apskai ­ 
čiuojamas pagal ši ą lygtį: 
v dsc iþ1 ¼ v dsc i þ a orig  i Ü ð1 Ä f dsc Þ Ü 3,6 ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 461  
kai i = 1520 iki 1724.  
kai i = 1520,  v dsc  i ¼ v orig  i 
Kad 1 743- ą sekundę būtų pasiektas pirminis transporto priemon ės 
greitis, pagal ši ą lygtį apskaičiuojamas l ėtinimo koregavimo koefi ­
cientas: 
f corr_dec ¼ v dsc_1725 Ä 90,4 
v orig_1725 Ä 90,4  
90,4 km/h yra pirminis transporto priemon ės greitis 1 743- ą sekundę. 
Sumažintas transporto priemon ės greitis tarp 1 726-os ir 1 742-os 
sekundžių vėliau apskai čiuojamas pagal ši ą lygtį: 
v dsc i ¼ v dsc iÄ1 þ a orig  iÄ1 Ü f corr_dec Ü 3,6 
kai i = nuo 1726 iki 1742.  
8.2.3. Mažinimo proced ūra, taikoma 3 klas ės transporto priemon ėms 
A1/16 paveiksle kaip pavyzdys pateikta sumažinta 3 klas ės WLTC 
labai didelio grei čio fazė. 
A1/16 pav.  
Sumažinta 3 klas ės WLTC labai didelio grei čio fazė
 
3 klasės cikle mažinimo laikas yra laikas tarp 1 533-os ir 1 762-os 
sekundžių. Šiuo laiku pirminio ciklo greitinimas apskai čiuojamas 
pagal šią lygtį: 
a orig  i ¼ v iþ1 Ä v i 
3,6 ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 462  
čia: 
v i yra transporto priemon ės greitis, km/h;  
i yra laikas tarp 1 533-os ir 1 762-os sekundži ų. 
Mažinimas pirmiausia taikomas tarp 1 533-os ir 1 724-os sekundži ų. 
1 724-a sekund ė yra laikas, kai labai didelio grei čio fazėje pasie­
kiamas didžiausiasis greitis. Sumažinto grei čio grafikas v ėliau apskai ­ 
čiuojamas pagal ši ą lygtį: 
v dsc iþ1 ¼ v dsc i þ a orig  i Ü ð1 Ä f dsc Þ Ü 3,6 
kai i = nuo 1533 iki 1723  
kai i = 1533,  v dsc  i ¼ v orig  i 
Kad 1 763- ą sekundę būtų pasiektas pirminis transporto priemon ės 
greitis, pagal ši ą lygtį apskaičiuojamas l ėtinimo koregavimo koefi ­
cientas: 
f corr_dec ¼ v dsc_1724 Ä 82,6 
v orig_1724 Ä 82,6  
82,6 km/h yra pirminis transporto priemon ės greitis 1 763- ą sekundę. 
Sumažintas transporto priemon ės greitis tarp 1 725-os ir 1 762-os 
sekundžių vėliau apskai čiuojamas pagal ši ą lygtį: 
v dsc i ¼ v dsc iÄ1 þ a orig  iÄ1 Ü f corr_dec Ü 3,6 
kai i = nuo 1725 iki 1762.  
8.3. Mažinimo koeficiento nustatymas  
Mažinimo koeficientas f  dsc , yra santykio r  max tarp didžiausios reika ­
laujamos ciklo fazi ų, kuriose bus atliekamas mažinimas, galios ir 
vardinės transporto priemon ės galios funkcija, P  rated . 
Didžiausioji reikalaujama galia P  req,max,i  (kW) yra susijusi su speci ­
finiu laiku i ir atitinkamu transporto priemon ės greičiu v  i ciklo trasoje 
ir apskaičiuojama pagal ši ą lygtį: 
P req;max;i ¼ Ê 
ðf 0 Ü v i Þ þ ðf 1 Ü v 2 
i Þ þ ðf 2 Ü v 3 
i Þ þ ð1,03 Ü TM Ü v i Ü a i Þ Ì 
3 600  
čia: 
f 0 , f 1 , f 2 yra taikomi kelio apkrovos koeficientai, atitinkamai N, 
N/(km/h) ir N/(km/h)  2 ; 
TM yra taikoma bandomoji mas ė, kg;  
v i yra greitis i laiku, km/h.  ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 463  
Ciklo laiko momentas i, kuriuo reikalinga didžiausioji galia arba 
didžiausiajai galiai artimos galios vert ės: 764-a sekund ė 1 klasės, 1 
574-a sekund ė 2 klasės ir 1 566-a sekund ė 3 klasės transporto prie ­
monėms. 
Atitinkamos transporto priemon ės greičio vertės v  i , ir greit ėjimo 
vertės a i , yra tokios:  
v i = 61,4 km/h, a  i = 0,22 m/s  2 1 klasei,  
v i = 109,9 km/h, a  i = 0,36 m/s  2 2 klasei,  
v i = 111,9 km/h, a  i = 0,50 m/s  2 3 klasei.  
r max apskaičiuojama pagal ši ą lygtį: 
r max ¼ P req;max;i 
P rated 
Mažinimo veiksnys f  dsc , apskaičiuojamas pagal ši ą lygtį: 
jei r max< r 0 , tai f dsc ¼ 0 
ir joks mažinimas netaikomas.  
Jei r max ã r 0 , tai f dsc ¼ a 1 Ü r max þ b 1 
Skaičiavimo parametras / koeficientai, r  0 , a 1 ir b  1 ,: 
1 klasė r 0 = 0,978, a  1 = 0,680, b  1 = – 0,665  
2 klasė r 0 = 0,866, a  1 = 0,606, b  1 = – 0,525.  
3 klasė r 0 = 0,867, a  1 = 0,588 b  1 = – 0,510.  
Gautas f  dsc matematiškai apvalinamas iki 3 skai čių po kablelio ir 
naudojamas tik tada, jei viršija 0,010.  
Šie duomenys įtraukiami į visas atitinkamas bandym ų ataskaitas:  
a) f  dsc ; 
b) v  max ; 
c) nuvažiuotas atstumas, m.  
Atstumas skai čiuojamas kaip v  i (km/h) suma, padalyta iš 3,6 visoje 
ciklo trasoje.  
8.4. Papildomi reikalavimai  
Skirtingos konfig ūracijos transporto priemon ėms, kurios skiriasi 
bandomąja mase ir važiavimo varžos daugikliais, mažinimas taikomas 
individualiai.  ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 464  
Jei transporto priemon ės didžiausiasis greitis po mažinimo yra 
mažesnis už didžiausi ąjį ciklo greit į, šio papildomo priedo 9 dalyje 
aprašytas procesas naudojamas su taikytinu ciklu.  
Jei transporto priemon ės greitis neatitinka taikomo ciklo grei čio 
grafiko leidžiamojo nuokrypio, kai greitis mažesnis už jos didžiausi ąjį 
greitį, tuo metu reik ės važiuoti su iki galo nuspaustu akceleratoriumi. 
Tokio važiavimo metu leidžiami grei čio grafiko pažeidimai.  
9. Ciklo pakeitimai, taikomi transporto priemon ėms, kurių didžiausiasis 
greitis yra mažesnis už didžiausi ąjį ciklo greit į, apibūdintą ankstes­
niuose šio papildomo priedo punktuose.  
9.1. Bendrosios pastabos  
Šis punktas taikomas transporto priemon ėms, kurių atvejų techniškai 
įmanoma laikytis šio papildomo priedo 1 dalyje nustatyto ciklo 
greičio grafiko (bazinis ciklas arba sumažintas bazinis ciklas), kai 
greitis mažesnis už j ų didžiausi ąjį greitį, bet kurių didžiausiasis greitis 
yra mažesnis už didžiausi ąjį ciklo greit į. Didžiausiasis tokios trans ­
porto priemon ės greitis vadinamas jos baigtiniu grei čiu v  cap . Didžiau ­
siasis bazinio ciklo greitis vadinamas v  max,cycle  . 
Tokiais atvejais bazinis ciklas modifikuojamas 9.2 punkte aprašyta 
tvarka, kad baigtinio grei čio cikle b ūtų pasiektas toks pats atstumas 
kaip baziniame cikle.  
9.2. Skai čiavimo etapai  
9.2.1. Atstumo skirtumo kiekvienos ciklo faz ės metu nustatymas  
Tarpinis baigtinio grei čio ciklas gaunamas pakeitus visas transporto 
priemonės greičio imtis v  i , kur v  i > v  cap , į v cap . 
9.2.1.1. Jei v  cap < v  max,medium  , atstumai vidutinio grei čio fazių metu taikant 
bazinį ciklą d base,medium  ir tarpinį baigtinio grei čio ciklą d cap,medium  
apskaičiuojami abiem ciklams taikant ši ą lygtį: 
d medium ¼ X 
ð ðv i þ v iÄ1 Þ 
2 Ü 3,6 Ü ðt i Ä t iÄ1 Þ; kai i ¼ nuo 591 iki 1 022 Þ 
čia: 
v max,medium  yra didžiausiasis transporto priemon ės greitis vidutinio 
greičio fazės metu, kaip nurodyta A1/2 lentel ėje 1 klasės 
transporto priemon ėms, A1/4 lentel ėje 2 klas ės trans­
porto priemon ėms, A1/8 lentel ėje 3a klas ės transporto 
priemonėms ir A1/9 lentel ėje 3b klas ės transporto prie ­
monėms. 
9.2.1.2. Jei v  cap < v  max,high  , atstumai didelio grei čio fazės metu taikant bazin į 
ciklą d base,high  ir tarpinį baigtinio grei čio ciklą d cap,high  apskaičiuojami 
abiem ciklams taikant ši ą lygtį: 
d high ¼ X 
ð ðv i þ v iÄ1 Þ 
2 Ü 3,6 Ü ðt i Ä t iÄ1 Þ; kai i ¼ nuo 1 024 iki 1 477 Þ ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 465  
v max,high  yra didžiausiasis transporto priemon ės greitis didelio 
greičio fazės metu, kaip nurodyta A1/5 lentel ėje 2 klasės 
transporto priemon ėms, A1/10 lentel ėje 3a klas ės trans­
porto priemon ėms ir A1/11 lentel ėje 3b klas ės transporto 
priemonėms. 
9.2.1.3. Atstumai labai didelio grei čio fazės metu taikant bazin į ciklą 
d base,exhigh  ir tarpinį baigtinį greičio ciklą d cap,exhigh  apskaičiuojami 
abiejų ciklų labai didelio grei čio fazei taikant ši ą lygtį: 
d exhigh ¼ X 
ð ðv i þ v iÄ1 Þ 
2 Ü 3,6 Ü ðt i Ä t iÄ1 Þ; kai i ¼ nuo 1 479 iki 1 800 Þ 
9.2.2. Laiko, kuris pridedamas prie tarpinio baigtinio grei čio ciklo atstumo 
skirtumui kompensuoti, nustatymas  
Siekiant kompensuoti bazinio ir tarpinio baigtinio grei čio ciklų 
atstumo skirtum ą, atitinkami laikotarpiai su v  i = v  cap pridedami prie 
tarpinio baigtinio grei čio ciklo, kaip aprašyta tolesniuose punktuose.  
9.2.2.1. Papildomas laikas vidutinio grei čio fazėje 
Jei v  cap < v  max , medium  , papildomas laikas, kur į reikia prid ėti prie 
tarpinio baigtinio grei čio ciklo vidutinio grei čio fazės, apskaičiuo­
jamas pagal ši ą lygtį:: 
Δt medium ¼ ðd base;medium Ä d cap;medium Þ 
v cap Ü 3,6 
Laiko im čių skaičius n  add,medium  su v  i = v  cap , kurį reikės pridėti prie 
tarpinio baigtinio grei čio ciklo vidutinio grei čio fazės, yra lygus Δt me­
dium , matematiškai suapvalinto iki artimiausio sveikojo skai čiaus 
(pvz., 1,4 suapvalinama iki 1, 1,5 suapvalinama iki 2).  
9.2.2.2. Papildomas laikas didelio grei čio fazės metu  
Jei v  cap < v  max , high , papildomas laikas, kur į reikia prid ėti prie tarpinio 
baigtinio grei čio ciklo didelio grei čio fazės, apskaičiuojamas pagal ši ą 
lygtį: 
Δt high ¼ ðd base;high Ä d cap;high Þ 
v cap Ü 3,6 
Laiko im čių skaičius n  add,high  su v  i = v  cap , kurį reikės pridėti prie 
tarpinio baigtinio grei čio ciklo didelio grei čio fazės, yra lygus Δt high , 
matematiškai suapvalinto iki artimiausio sveikojo skai čiaus. 
9.2.2.3 Papildomas laikas, kur į reikia prid ėti prie tarpinio baigtinio grei čio 
ciklo labai didelio grei čio fazės, apskaičiuojamas pagal ši ą lygtį: 
Δt exhigh ¼ ðd base;exhigh Ä d cap;exhigh Þ 
v cap Ü 3,6 
Laiko im čių skaičius n  add,exhigh  su v  i = v  cap , kurį reikės pridėti prie 
tarpinio baigtinio grei čio ciklo labai didelio grei čio fazės, yra lygus 
Δt exhigh  , matematiškai suapvalinto iki artimiausio sveikojo skai čiaus. 
9.2.3. Galutinio baigtinio grei čio ciklo sudarymas  ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 466  
9.2.3.1. 1 klas ės transporto priemon ės 
Pirmąją galutinio baigtinio grei čio ciklo dal į sudaro tarpinio baigtinio 
greičio ciklo transporto priemon ės greičio grafikas iki paskutin ės 
imties vidutinio grei čio fazės metu, kur v = v  cap . Šios imties laikas 
vadinamas t  medium  . 
Tada pridedamos imtys n  add,medium  su v  i = v  cap , kad paskutin ės imties 
laikas būtų (t medium  + n  add,medium  ). 
Tada pridedama likusi tarpinio baigtinio grei čio ciklo vidutinio 
greičio fazės dalis, kuri yra identiška tai pa čiai bazinio ciklo daliai, 
kad paskutin ės imties laikas b ūtų (1022 + n  add,medium  ). 
9.2.3.2. 2 ir 3 klasi ų transporto priemon ės 
9.2.3.2.1. v  cap < v  max , medium  
Pirmąją galutinio baigtinio grei čio ciklo dal į sudaro tarpinio baigtinio 
greičio ciklo transporto priemon ės greičio grafikas iki paskutin ės 
imties vidutinio grei čio fazės metu, kai v = v  cap . Šios imties laikas 
vadinamas t  medium  . 
Tada pridedami ėminiai n  add,medium  su v  i = v  cap , kad paskutin ės imties 
laikas būtų (t medium  + n  add,medium  ). 
Tada pridedama likusi tarpinio baigtinio grei čio ciklo vidutinio 
greičio fazės dalis, kuri yra identiška tai pa čiai bazinio ciklo daliai, 
kad paskutin ės imties laikas b ūtų (1022 + n  add,medium  ). 
Kitame etape pridedama pirmoji tarpinio baigtinio grei čio ciklo 
didelio grei čio fazės dalis iki paskutin ės imties didelio grei čio fazės 
metu, kai v = v  cap . Šio tarpinio baigtinio grei čio ėminio laikas yra 
t high , kad šios imties laikas galutiniame baigtinio grei čio cikle b ūtų 
(t high + n  add,medium  ). 
Tada pridedami ėminiai n  add,high  su v  i = v  cap , kad paskutin ės imties 
laikas būtų (t high + n  add,medium  + n  add,high  ). 
Tada pridedama likusi tarpinio baigtinio grei čio ciklo didelio grei čio 
fazės dalis, kuri yra identiška tai pa čiai bazinio ciklo daliai, kad 
paskutinės imties laikas b ūtų (1477 + n  add,medium  + n  add,high  ). 
Kitame etape pridedama pirmoji tarpinio baigtinio grei čio ciklo labai 
didelio grei čio fazės dalis iki paskutin ės imties labai didelio grei čio 
fazės metu, kai v = v  cap . Šio tarpinio baigtinio grei čio ėminio laikas 
yra t  exhigh  , kad šios imties laikas galutiniame baigtinio grei čio cikle 
būtų (t exhigh  + n  add,medium  + n  add,high  ). 
Tada pridedami ėminiai n  add,exhigh  su v  i = v  cap , kad paskutin ės imties 
laikas būtų (t exhigh  + n  add,medium  + n  add,high  + n  add,exhigh  ). 
Tada pridedama likusi tarpinio baigtinio grei čio ciklo labai didelio 
greičio fazės dalis, kuri yra identiška tai pa čiai bazinio ciklo daliai, 
kad paskutin ės imties laikas b ūtų (1800 + n  add,medium  + n  add,high  + 
n add,exhigh  ). ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 467  
Galutinio baigtinio grei čio ciklo ilgis yra lygiavertis bazinio ciklo 
ilgiui, išskyrus skirtumus, kylan čius dėl n add,medium  , n add,high  ir n  add, 
exhigh  apvalinimo.  
9.2.3.2.2. v  max, medium  <= v  cap < v  max, high  
Pirmąją galutinio baigtinio grei čio ciklo dal į sudaro tarpinio baigtinio 
greičio ciklo transporto priemon ės greičio grafikas iki paskutin ės 
imties didelio grei čio fazės metu, kai v = v  cap . Šios imties laikas 
vadinamas t  high . 
Tada pridedami ėminiai n  add,high  su v  i = v  cap , kad paskutin ės imties 
laikas būtų (t high + n  add,high  ). 
Tada pridedama likusi tarpinio baigtinio grei čio ciklo didelio grei čio 
fazės dalis, kuri yra identiška tai pa čiai bazinio ciklo daliai, kad 
paskutinės imties laikas b ūtų (1477 + n  add,high  ). 
Kitame etape pridedama pirmoji tarpinio baigtinio grei čio ciklo labai 
didelio grei čio fazės dalis iki paskutin ės imties labai didelio grei čio 
fazės metu, kai v = v  cap . Šio tarpinio baigtinio grei čio imties laikas 
yra t  exhigh  , kad šios imties laikas galutiniame baigtinio grei čio cikle 
būtų (t exhigh  + n  add,high  ). 
Tada pridedami ėminiai n  add,exhigh  su v  i = v  cap , kad paskutin ės imties 
laikas būtų (t exhigh  + n  add,high  + n  add,exhigh  ). 
Tada pridedama likusi tarpinio baigtinio grei čio ciklo labai didelio 
greičio fazės dalis, kuri yra identiška tai pa čiai bazinio ciklo daliai, 
kad paskutin ės imties laikas b ūtų (1800 + n  add,high  + n  add,exhigh  ). 
Galutinio baigtinio grei čio ciklo ilgis yra lygiavertis bazinio ciklo 
ilgiui, išskyrus skirtumus, kylan čius dėl n add,high  ir n  add,exhigh  apvali­
nimo.  
9.2.3.2.3. v  max, high  <= v  cap < v  max, exhigh  
Pirmąją galutinio baigtinio grei čio ciklo dal į sudaro tarpinio baigtinio 
greičio ciklo transporto priemon ės greičio grafikas iki paskutin ės 
imties labai didelio grei čio fazės metu, kai v = v  cap . Šios imties laikas 
vadinamas t  exhigh  . 
Tada pridedami ėminiai n  add,exhigh  su v  i = v  cap , kad paskutin ės imties 
laikas būtų (t exhigh  + n  add,exhigh  ). 
Tada pridedama likusi tarpinio baigtinio grei čio ciklo labai didelio 
greičio fazės dalis, kuri yra identiška tai pa čiai bazinio ciklo daliai, 
kad paskutin ės imties laikas b ūtų (1800 + n  add,exhigh  ). 
Galutinio baigtinio grei čio ciklo ilgis yra lygiavertis bazinio ciklo 
ilgiui, išskyrus skirtumus, kylan čius dėl n add,exhigh  apvalinimo.  ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 468  
2 papildomas priedas  
Transporto priemoni ų su mechanine pavar ų dėže pavaros pasirinkimas ir 
perjungimo momento nustatymas  
1. Bendras metodas  
1.1. Šiame papildomame priede aprašyti pavar ų perjungimo b ūdai taikomi trans ­
porto priemon ėms su mechanine pavar ų dėže. 
1.2. Nurodytos pavaros ir perjungimo momentai grindžiami pusiausvyra tarp 
važiavimo varžos įveikimui ir greit ėjimui reikalingos galios bei variklio 
galios visomis galimomis pavaromis specifin ės ciklo faz ės metu.  
1.3. Apskai čiavimai, kokias nustatyti naudotinas pavaras, grindžiami variklio 
sūkių skaičiumi ir visos apkrovos galios kreiv ėmis, palyginti su variklio 
sūkių skaičiumi.  
1.4. Transporto priemon ėms su dvipakope pavar ų (žemų ir aukštų) dėže nusta­
tant pavar ų naudojim ą bus atsižvelgiama tik į įprastai važiuojant keliu 
naudojam ą pakopą. 
1.5. Nurodymai d ėl sankabos naudojimo netaikomi, jei sankaba veikia automa ­
tiškai ir vairuotojui nereikia jos įjungti arba išjungti.  
1.6. Šis papildomas priedas netaikomas transporto priemon ėms, su kuriomis 
buvo atlikti bandymai pagal 8 papildom ą priedą. 
2. Reikiami duomenys ir parengtiniai skai čiavimai  
Toliau nurodyti duomenys yra reikalingi, kai skai čiavimai atliekami siekiant 
nustatyti pavaras, kurios bus naudojamos važiuojant cikl ą ant traukos 
stendo:  
a) P  rated , gamintojo nurodyta didžiausioji vardin ė variklio galia, kW;  
b) n  rated , vardinis variklio s ūkių skaičius, kai variklis pasiekia didžiausi ąją 
galią. Jei didžiausioji galia pasiekiama per variklio s ūkių diapazon ą, 
n rated turi būti mažiausia šio diapazono vert ė, min  -1 ; 
c) n  idle , sūkių skaičius tuščiąja eiga, min  -1 ; 
n idle matuojamas bent 1 minut ę bent 1 Hz dažniu, kai variklis veikia 
šiltomis s ąlygomis, pavar ų perjungimo svirtis yra neutralioje pad ėtyje, o 
sankaba įjungta. Temperat ūros sąlygos, išoriniai ir pagalbiniai prietaisai 
ir pan. yra tokie patys, kokie yra nustatyti 6 papildomame priede d ėl 1 
tipo bandymo.  
Šiame papildomame priede naudojama vert ė yra matavimo laiko aritme ­
tinis vidurkis, suapvalintas arba sumažintas iki ar čiausios 10 min  -1 
vertės; ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 469  
d) ng, priekini ų pavarų skaičius. 
Pavarų diapazono priekin ės pavaros, skirtos įprastam važiavimui 
keliuose, sunumeruojamos maž ėjimo tvarka pagal variklio s ūkių skai­ 
čiaus (min  -1 ) ir transporto priemon ės greičio (km/h) santyk į. 1 pavara 
yra didžiausio perdavimo skai čiaus pavara, pavara ng yra mažiausio 
perdavimo skai čiaus pavara. ng – tai priekini ų pavarų skaičius; 
e) ndv  i , santykis, gautas padalijus variklio s ūkių skaičių n iš variklio 
greičio v kiekvienos pavaros i atveju, nuo i iki ng  max , min  -1 /(km/h);  
f) f  0 , f 1 , f 2 , bandymams parinkti kelio apkrovos koeficientai, atitinkamai N, 
N/(km/h) ir N/(km/h)  2 ; 
g) n  max ; 
n max_95,  mažiausias variklio s ūkių skaičius, kai pasiekiami 95 proc. 
vardinės galios, min  - 1 ; 
Jei n  max_95  yra mažiau nei 65 proc. n  rated , n max_95  turi būti lygus 65 
proc. n  rated . 
Jei 65 proc. f (n  rated × ndv  3 /ndv  2 ) < 1,1  × (n idle + 0,125 × (n rated - 
n idle )), n  max_95  turi būti lygus:  
1,1 Ü ðn idle þ 0,125 Ü ðn rated Ä n idle ÞÞ Ü ndv  2=ndv  3 
n max ðng vmax Þ ¼ ndvðng vmax Þ Ü v max;cycle 
čia: 
ng vmax apibrėžtas šio papildomo priedo 2 dalies i papunktyje;  
v max,cycle  yra transporto priemon ės greičio grafiko didžiausiasis greitis 
pagal 1 papildom ą priedą, km/h;  
n max yra ne didesnis už n  max_95  ir n  max (ng  vmax ), min  -1 ; 
h) P  wot (n), visos apkrovos galios kreiv ė variklio s ūkių skaičiaus intervale 
nuo n  idle iki n  rated arba n  max , arba ndv (ng  vmax ) × v  max , nelygu, kuris iš 
jų didesnis.  
ndv(ng  vmax ) yra santykis, gautas padalijus variklio s ūkių skaičių n iš 
transporto priemon ės greičio v įjungus pavar ą ng  vmax , min  -1 /km/h.  
Galios kreiv ę turi sudaryti pakankamas duomen ų rinkinių skaičius (n, 
P wot ), kad tarpinius taškus tarp nuosekli ų duomenų rinkinių būtų galima 
apskaičiuoti linijin ės interpoliacijos b ūdu. Linijin ės interpoliacijos 
nuokrypis nuo visos apkrovos galios kreiv ės pagal XX pried ą negali 
viršyti 2 proc. Pirmas duomen ų rinkinys yra ties n  idle arba žemiau. 
Duomenų rinkinių nereikia išd ėstyti tolygiai. Visos apkrovos galia 
esant į XX pried ą neįtrauktam variklio s ūkių skaičiui (pvz., n  idle ) nusta­
toma XX priede aprašytu b ūdu; ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 470  
i) ng  vmax 
ng vmax , pavara, su kuria pasiekiamas didžiausiasis transporto priemon ės 
greitis, nustatoma taip:  
Jei v  max (ng) ≥ v max (ng-1), tai  
ng vmax = ng  
kitu atveju ng  vmax = ng -1  
čia: 
v max (ng) yra transporto priemon ės greitis, kur į pasiekus reikalaujama 
kelio apkrovos galia yra lygi turimai galiai P  wot , įjungus 
pavarą ng (žr. A2/1a pav.).  
v max (ng-1) yra transporto priemon ės greitis, kur į pasiekus reikalaujama 
kelio apkrovos galia yra lygi turimai galiai P  wot, , įjungus 
kitą žemesnę pavarą (žr. A2/1b pav.).  
Reikalaujama kelio apkrovos galia (kW) skai čiuojama pagal ši ą lygtį: 
P required ¼ f 0 Ü v max þ f 1 Ü v 2 
max þ f 2 Ü v 3 
max 
3 600  
čia: 
v max yra transporto priemon ės greitis, km/h.  
Turimą galią, kai transporto priemon ės greitis v  max , įjungus pavar ą ng 
arba ng-1, galima nustatyti pagal visos apkrovos galios kreiv ę P wot (n) 
taikant ši ą lygtį: 
n ng ¼ ndv  ng Ü v max ðngÞ; n ngÄ1 ¼ ndv  ngÄ1 Ü v max ðng Ä 1Þ 
ir 10 proc. sumažinant visos apkrovos galios kreiv ės galios vertes.  ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 471  
A2/1a pav.  
Pavyzdys, kai ng  max yra aukš čiausia pavara
  
A2/1b pav.  
Pavyzdys, kai ng  max yra antra pagal dyd į pavara
  ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 472  
j) „Šliaužimo“ pavaros ne įtraukimas  
Gamintojo prašymu 1-a pavara gali b ūti neįtraukta, jei įvykdytos visos 
šios sąlygos:  
1) transporto priemon ės neturi dvipakop ės pavarų dėžės; 
2) yra patvirtinta, kad konkre čiai šeimai priklausan čios transporto prie ­
monės gali vilkti priekab ą; 
3) ðndv  1=ndvðng vmax ÞÞ Ü ðv max Ü ndvðng vmax Þ=n rated Þ> 7; 
4) ðndv  2=ndvðng vmax ÞÞ Ü ðv max Ü ndvðng vmax Þ=n rated Þ> 4; 
5) transporto priemon ė, kurios mas ė yra tokia, kaip nustatyta pagal 
toliau pateikt ą lygtį, turi sugeb ėti pajudėti iš vietos per 4 s į bent 
12 proc. įkalnę, penkis kartus per 5 min.  
m r + 25 kg + (MC – m  r – 25 kg) × 0,28 (0,15, jei tai M kategorijos 
transporto priemon ės). 
čia: 
ndv(ng  vmax ) yra santykis, gautas padalijus variklio s ūkių skaičių n iš 
transporto priemon ės greičio v, įjungus pavar ą ng  vmax , 
min  -1 /km/h;  
m r yra parengtos naudoti transporto priemon ės masė, kg;  
MC yra didžiausioji leidžiamoji junginio mas ė (didžiausioji 
leidžiamoji transporto priemon ės masė + didžiausia prie ­
kabos mas ė), kg.  
Šiuo atveju 1-a pavara nenaudojama važiuojant cikl ą ant traukos stendo 
ir pavaros numeruojamos iš naujo, pradedant nuo 2-os pavaros, užuot 
pradedant pirm ąja. 
k) n  min_drive  apibūdinimas  
n min_drive  yra mažiausias variklio s ūkių skaičius, kai transporto priemon ė 
juda, min  -1 ; 
n gear = 1, n  min_drive  = n  idle , 
n gear = 2, 
a) perėjimui iš 1-os į 2-ą pavarą: 
n min_drive  = 1,15 ×n  idle , 
b) lėtinimui iki sustojimo:  
n min_drive  = n  idle . 
c) visoms kitoms važiavimo s ąlygoms:  
n min_drive  = 0,9 × n  idle . ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 473  
n gear > 2, n  min_drive  nustatoma pagal:  
n min_drive  = n  idle + 0,125 × (n  rated -n idle ). 
Galutinis n  min_drive  rezultatas apvalinamas iki artimiausio sveikojo skai ­ 
čiaus. Pavyzdys: 1 199,5 apvalinama iki 1 200, 1 199,4 apvalinama iki 
1 199.  
Gamintojo prašymu gali b ūti naudojamos didesn ės vertės. 
l) TM, bandomosios transporto priemon ės masė, kg.  
3. Reikalaujamos galios, variklio s ūkių skaičiaus, turimos galios ir galimos 
naudotinos pavaros apskai čiavimas  
3.1. Reikalaujamos galios apskai čiavimas  
Kiekvienai ciklo trasos sekundei j galia, reikalinga važiavimo varžai įveikti 
ir greitinti, apskai čiuojama pagal ši ą lygtį: 
P required ;j ¼ Í f 0 Ü v j þ f 1 Ü v 2 
j þ f 2 Ü v 3 
j 
3 600 Î 
þ kr Ü a j Ü v j Ü TM 
3 600  
čia: 
P required,j  yra j sekund ę reikalinga galia, kW;  
a j yra transporto priemon ės pagreitis j sekund ę, 
m/s  2 ,a j ¼ ðv jþ1 Äv j Þ 
3,6Üðt jþ1 Ät j Þ ; 
kr yra transmisijos inertine varža greitinimo metu pagr įstas koefi ­
cientas, prilygintas 1,03.  
3.2. Variklio s ūkių skaičiaus nustatymas  
Kai bet kuris v  j < 1 km/h, laikoma, kad transporto priemon ė stovi vietoje, ir 
nustatomas n  idle variklio s ūkių skaičius. Pavar ų perjungimo svirtis nusta ­
toma neutralioje pad ėtyje su įjungta sankaba, išskyrus 1 sekund ę prieš 
pradedant greit ėjimą iš stovėjimo padėties, kai pasirenkama pirma pavara 
su išjungta sankaba.  
Kai ciklo trasoje kiekvienas v  j ≥ 1 km/h ir kiekviena pavara i, i = 1 iki 
ng max , variklio s ūkių skaičius n  i,j apskaičiuojamas pagal ši ą lygtį: 
n i;j ¼ ndv  i Ü v j 
3.3. Galim ų pavarų pasirinkimas atsižvelgiant į variklio s ūkių skaičių 
Šias pavaras galima rinktis važiuojant grei čio grafiku v  j : 
a) visos pavaros i < ng  vmax , kur n  min_drive  ≤ n i,j ≤ n max_95  , 
b) visos pavaros i ≥ ng  vmax kur n  min_drive  ≤ n i,j ≤ n max (ng  vmax ) 
c) 1 pavara, jei n  1,j < n  min_drive  . ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 474  
Jei a  j ≤ 0 ir n  i,j ≤ n idle , n i,j nustatoma kaip n  idle ir sankaba išjungiama.  
Jei a  j > 0 ir n  i,j ≤ (1,15 × n  idle ), n  i,j nustatoma kaip (1,15 × n  idle ) ir sankaba 
išjungiama.  
3.4. Turimos galios apskai čiavimas  
Kiekvienai galimai pavarai i ir kiekvienai transporto priemon ės greičio 
vertei ciklo trasoje v  i skirta turima galia apskai čiuojama pagal ši ą lygtį: 
P available_i ;j ¼ P wot ðn i;j Þ Ü ð1 Ä ðSM þ ASMÞÞ 
čia: 
P rated yra vardin ė galia kW;  
P wot yra per n  i,j turima galia visos apkrovos s ąlygomis iš visos apkrovos 
galios kreiv ės; 
SM yra saugumo riba, taikoma esant stacionarios visos apkrovos galios 
kreivės ir perėjimo sąlygomis turimos galios skirtumui. Turi b ūti 
nustatyta 10 proc. SM;  
ASM yra papildoma eksponentin ės galios saugumo riba, kuri ą galima 
taikyti gamintojo prašymu. ASM yra visapusiškai veiksminga tarp 
n idle ir n  start ir eksponentiškai art ėja prie nulio ties n  end , remiantis 
šiais reikalavimais:  
jei n  i,j ≤ n start , tai ASM = ASM  0 ; 
jei n  i,j > n  start , tai: 
ASM ¼ ASM  0 Ü expðlnð0,005 =ASM  0 Þ Ü ðn start Ä nÞ=ðn start Ä n end ÞÞ 
ASM  0 , n start ir n  end nustato gamintojas, bet reikia paisyti ši ų sąlygų: 
n start ≥ n idle , 
n end > n  start . 
Jei a  j > 0 ir i = 1 arba i = 2 ir P  available_i,i  < P  required,j  , n i,j didinama 1 min  -1 
žingsniais iki P  available_i,i  < P  required,j  , o sankaba turi b ūti išjungta.  
3.5. Galim ų naudotin ų pavarų nustatymas  
Galimos naudotinos pavaros nustatomos pagal šias s ąlygas:  
a) turi būti įvykdytos 3.3 punkto s ąlygos ir  
▼C2 
b) P  available_i,j  ≥ P required,j  ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 475  
Pradinė pavara, naudotina kiekvien ą ciklo trasos sekund ę j, yra aukš čiausia 
galima galutin ė pavara i  max . Pradedant iš stov ėjimo padėties, naudojama tik 
pirma pavara.  
Žemiausia galima galutin ė pavara yra i  min . 
4. Papildomi reikalavimai d ėl pavarų naudojimo koregavimo ir (arba) modifi ­
kavimo  
Turi būti tikrinamas ir modifikuojamas pradinis pavar ų pasirinkimas, kad 
būtų išvengta per dažno pavar ų perjungimo ir b ūtų užtikrintos geros važia ­
vimo sąlygos bei praktiškumas.  
Greitinimo faz ė yra daugiau nei 3 sekundži ų laikotarpis, kai transporto 
priemonės greitis yra ≥1 km/h ir grei čio didėjimas yra monotoninis. L ėti­
nimo fazė yra daugiau nei 3 sekundži ų laikotarpis, kai transporto priemon ės 
greitis yra ≥1 km/h ir grei čio mažėjimas yra monotoninis.  
Koregavimas ir (arba) modifikavimas atliekami pagal šiuos reikalavimus:  
a) jei greit ėjimo fazės metu, esant didesniam transporto priemon ės greičiui, 
reikalinga žemesn ė pavara, aukštesn ės pavaros prieš tai pakei čiamos 
žemesnėmis pavaromis.  
Pavyzdys : v j < v  j+1 < v  j+2 < v  j+3 < v  j+4 < v  j+5 < v  j+6 . Apskaičiuotas 
pirminis pavar ų naudojimas: 2, 3, 3, 3, 2, 2, 3. Šiuo atveju pavar ų 
naudojimas koreguojamas taip: 2, 2, 2, 2, 2, 2, 3;  
b) greitėjimo metu pavaros naudojamas ne trumpiau nei 2 sekundes (pvz., 
pavarų seka 1, 2, 3, 3, 3, 3, 3 kei čiama į 1, 1, 2, 2, 3, 3, 3). Greit ėjimo 
fazių metų pavaros nepraleidžiamos;  
c) lėtinimo faz ės metu pavaros su n  gear > 2 naudojamos tol, kol variklio 
sūkių skaičius nenukrenta žemiau n  min_drive  . 
Jei pavarų sekos trukm ė yra tik 1 sekund ė, perjungiama nulin ė pavara ir 
sankaba išjungiama.  
Jei pavar ų sekos trukm ė yra 2 sekund ės, pirmą sekundę perjungiama 
nulinė pavara, antr ą sekundę perjungiama pavara, kuri eis po 2 sekun ­
džių laikotarpio. Sankaba išjungiama pirm ą sekundę. 
Pavyzdys : pavarų seka 5, 4, 4, 2 pakei čiama į 5, 0, 2, 2;  
d) 2-a pavara l ėtinimo faz ės metu trumpoje ciklo atkarpoje naudojama tol, 
kol variklio s ūkių skaičius nenukrenta žemiau (0,9 × n  idle ). 
Jei variklio s ūkių skaičius nukrenta žemiau n  idle , sankaba išjungiama;  
e) jei lėtinimo faz ė yra paskutin ė trumpos atkarpos dalis prieš pat sustojimo 
fazę ir antra pavara bus naudojama tik iki dviej ų sekundži ų, galima 
išjungti sankab ą arba pavaros perjungimo svirt į nustatyti neutralioje 
padėtyje ir palikti įjungtą sankabą. ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 476  
Šių lėtinimo fazi ų metu pavaros negalima perjungti į pirmą pavarą; 
f) jei pavara i naudojama nuo 1 iki 5 sekund ės ir prieš ši ą laiko sek ą 
einanti pavara yra žemesn ė, o pavara po šios sekos yra tokia pati arba 
žemesnė nei pavara prieš ši ą seką, sekos pavara pakei čiama prieš sek ą 
einančia pavara.  
Pavyzdžiai : 
i) pavarų seka i – 1, i, i – 1 kei čiama į i – 1, i – 1, i – 1;  
ii) pavarų seka i – 1, i, i, i – 1 kei čiama į i – 1, i – 1, i – 1, i – 1;  
iii) pavar ų seka i – 1, i, i,i, i – 1 kei čiama į i – 1, i – 1, i – 1, i – 1, 
i – 1;  
iv) pavar ų seka i – 1, i, i, i, i, i – 1 kei čiama į i – 1, i – 1, i – 1, i – 1, 
i – 1, i – 1;  
v) pavarų seka i – 1, i, i, i, i, i, i – 1 kei čiama į i – 1, i – 1, i – 1, i – 1, 
i – 1, i – 1, i – 1.  
Visais atvejais nuo i) iki v) turi b ūti paisoma s ąlygos i – 1 ≥ i min . 
5. 4 dalies a–f papunk čiai imtinai taikomi nuosekliai, kiekvienu atveju 
apimant vis ą ciklo tras ą. Kadangi pakeitus šio papildomo priedo 4 dalies 
a–f papunk čius gali atsirasti nauj ų pavarų naudojimo sek ų, šios naujos 
pavarų sekos tikrinamos tris kartus ir, jei reikia, kei čiamos.  
Siekiant įvertinti skai čiavimo teisingum ą, apskaičiuojama ir į visas atitin ­
kamas bandymo ataskaitas įtraukiama vidutin ė pavara, kai v ≥ 1 km/h, 
suapvalinta iki keturi ų skaičių po kablelio.  ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 477  
3 papildomas priedas  
Rezervuota  ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 478  
4 papildomas priedas  
Kelio apkrova ir stendo nustatymai  
1. Taikymo sritis  
Šis papildomas priedas apib ūdina bandomosios transporto prie ­
monės kelio apkrovos nustatym ą ir šios kelio apkrovos perk ėlimą 
į traukos stend ą. 
2. S ąvokos ir apibr ėžtys 
2.1. Rezervuota  
2.2. Atskaitinio grei čio taškai prasideda nuo 20 km/h ir auga 10 km/h 
žingsniais iki aukš čiausios atskaitinio grei čio vertės pagal šias 
nuostatas:  
a) didžiausiojo atskaitinio grei čio taškas turi b ūti 130 km/h arba 
greičio taškas iškart po taikomo bandymo ciklo didžiausiojo 
greičio vertės, jei ši vert ė mažesnė nei 130 km/h. Jei taikomas 
bandymo ciklas turi mažiau nei 4 ciklo fazes (mažo, vidutinio, 
didelio ir labai didelio grei čio), gamintojo prašymu ir gavus 
patvirtinimo institucijos patvirtinim ą, didžiausiojo atskaitinio 
greičio vertė gali būti padidinta iki atskaitinio grei čio taško 
iškart po kitos aukštesn ės fazės didžiausiojo grei čio vertės, bet 
ne daugiau kaip iki 130 km/h; tokiu atveju kelio apkrovos ir 
traukos stendo nustatymas atliekamas naudojant tas pa čias 
atskaitinio grei čio vertes;  
b) jei ciklui taikytina atskaitinio grei čio vertė, pridėjus 14 km/h, 
yra didesn ė arba lygi didžiausiajam transporto priemon ės grei­ 
čiui v  max , ši atskaitinio grei čio vertė nenaudojama saviriedos 
bandymui ir traukos stendui nustatyti. Didžiausia transporto 
priemonės atskaitinio grei čio verte tampa kita žemesn ė atskai­
tinio grei čio vertė. 
2.3. Jei nenustatyta kitaip, ciklo energijos poreikis apskai čiuojamas 
pagal 7 papildomo priedo 5 dal į remiantis taikomo važiavimo 
ciklo tiksliniu grei čio grafiku.  
2.4. f  0 , f 1 , f 2 yra kelio apkrovos formul ės F = f  0 + f 1 × v + f  2 × v  2 kelio 
apkrovos koeficientai, nustatyti pagal š į papildom ą priedą. 
f 0 yra pastovios kelio apkrovos koeficientas, N;  
f 1 yra kelio apkrovos pirmos eil ės koeficientas, N/(km/h);  
f 2 yra kelio apkrovos antros eil ės koeficientas, N/(km/h)  2 ; 
Jei nenurodyta kitaip, kelio apkrovos koeficientai apskai čiuojami 
taikant mažiausi ųjų kvadratų regresijos analiz ę atskaitinio grei čio 
verčių intervale.  ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 479  
2.5. Sukamoji mas ė 
2.5.1. m  r nustatymas  
m r yra visų ratų ir transporto priemon ės komponent ų, kurie sukasi 
su ratais ant kelio, kai pavar ų dėžė nustatyta neutralioje pad ėtyje, 
faktinės masės ekvivalentas kilogramais (kg). m  r matuojama arba 
apskaičiuojama taikant atitinkam ą, su patvirtinimo institucija sude ­
rintą metodą. užuot taikius š į metodą, galima įvertinti, kad m  r yra 3 
proc. parengtos naudoti transporto priemon ės masės ir 25 kg svorio 
sumos.  
2.5.2. Sukamosios mas ės taikymas kelio apkrovai  
Saviriedos laiko vert ės įskaičiuojamos į jėgas ir atvirkš čiai, atsiž­
velgiant į taikytiną bandomąją masę plius m  r Tai taikoma matavi ­
mams kelyje ir ant traukos stendo.  
2.5.3. Sukamosios mas ės taikymas inercijai nustatyti  
Jei transporto priemon ė išbandoma ant 4 varom ųjų ratų traukos 
stendo ir jei abi ašys sukasi ir turi įtakos stendo matavimo rezulta ­
tams, traukos stendo inertin ės masės ekvivalentas prilyginamas 
taikomai bandomajai masei.  
Antraip traukos stendo inertin ės masės ekvivalentas prilyginamas 
bandomajai masei, prid ėjus matavimo rezultatams poveikio neda ­
rančios ratų tikrosios mas ės ekvivalent ą arba 50 proc. m  r . 
3. Bendrieji reikalavimai  
Gamintojas atsako už kelio apkrovos koeficient ų tikslumą ir jį 
užtikrina kiekvienos serijin ės kelio apkrovos šeimos transporto prie ­
monės atveju. Kelio apkrovos nustatymo, imitavimo ir apskai čia­
vimo metod ų leidžiamieji nuokrypiai nenaudojami serijini ų trans­
porto priemoni ų apkrovai kelyje nuvertinti. Patvirtinimo institucijos 
prašymu reikia įrodyti atskiros transporto priemon ės kelio apkrovos 
koeficient ų tikslumą. 
3.1. Bendras matavim ų tikslumas  
Reikalaujamas bendras matavim ų tikslumas:  
a) transporto priemon ės greitis: ± 0,2 km/h ir ne mažesnis nei 
10 Hz matavimo dažnis;  
b) laiko tikslumas, glaudumas ir skyra: mažiausiai ± 10 ms;  
c) rato sukimo momentas: ± 6 Nm arba ± 0,5 proc. didžiausio 
išmatuoto viso sukimo momento, nelygu, kuri vert ė yra didesn ė, 
ir ne mažesnis nei 10 Hz matavimo dažnis;  
d) vėjo greitis: ± 0,3 m/s ir ne mažesnis nei 1 Hz matavimo dažnis;  
e) vėjo kryptis: ± 3° ir ne mažesnis nei 1 Hz matavimo dažnis;  ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 480  
f) atmosferos temperat ūra: ± 1 °C ir ne mažesnis nei 0,1 Hz mata ­
vimo dažnis;  
g) atmosferos sl ėgis: ± 0,3 kPa ir ne mažesnis nei 0,1 Hz matavimo 
dažnis;  
h) transporto priemon ės masė, išmatuota ant t ų pačių svarstykli ų 
prieš bandym ą ir po jo: ± 10 kg (± 20 kg, jei tai transporto 
priemonės, kurių masė > 4 000 kg);  
i) padang ų slėgis: ± 5 kPa;  
j) ratų sukamasis dažnis: ± 0,05 s  -1 arba 1 proc., nelygu, kuri vert ė 
yra didesn ė. 
3.2. V ėjo tunelio kriterijai  
3.2.1. V ėjo greitis  
Matuojamo v ėjo greitis bandymo kelio atkarpos centre turi neviršyti 
± 2 km/h leidžiamojo nuokrypio. Galimas v ėjo greitis turi b ūti bent 
140 km/h.  
3.2.2. Oro temperat ūra 
Matuojant oro temperat ūra bandymo kelio atkarpos centre turi 
neviršyti ± 3 °C leidžiamojo nuokrypio. Oro temperat ūros pasis­
kirstymas antgalio išleidimo angoje turi neviršyti ± 3 °C leidžia ­
mojo nuokrypio.  
3.2.3. Turbulencija  
Ant visos antgalio išleidimo angos tolygiai išd ėstytų 3 × 3 groteli ų 
atveju turbulencijos intensyvumas Tu neturi viršyti 1 proc. Žr. A4/1 
paveikslą. 
A4/1 pav.  
Turbulencijos intensyvumas
  
Tu ¼ u′ 
U ∞ 
čia: 
Tu yra turbulencijos intensyvumas;  
u′ yra turbulencijos grei čio svyravimas, m/s;  
U ∞ yra laisvo srauto greitis, m/s.  ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 481  
3.2.4. Vientiso blokavimo santykis  
Transporto priemon ės blokavimo santykis ε sb , išreikštas kaip trans ­
porto priekin ės dalies ir antgalio išleidimo angos ploto koeficientas, 
apskaičiuotas pagal toliau pateikt ą lygtį, turi neviršyti 0,35. 
ε sb ¼ A f 
A nozzle 
čia: 
ε sb yra transporto priemon ės blokavimo santykis;  
A f yra transporto priemon ės priekinė dalis, m  2 ; 
A nozzle  yra antgalio išleidimo anga, m  2 . 
3.2.5. Sukamieji ratai  
Siekiant tinkamai nustatyti rat ų aerodinamin į poveikį, bandomosios 
transporto priemon ės ratai turi suktis tokiu grei čiu, kad gautas trans ­
porto priemon ės greitis b ūtų ± 3 km/h leidžiamojo v ėjo greičio 
nuokrypio.  
3.2.6. Judamoji juosta  
Siekiant imituoti skys čio srautą bandomosios transporto priemon ės 
apačioje, vėjo tunelyje turi b ūti judamoji juosta, besit ęsianti nuo 
transporto priemon ės priekio iki galo. Judamosios juostos linijinis 
greitis turi atitikti v ėjo greitį ± 3km/h tikslumu.  
3.2.7. Skys čio srauto kampas  
Tolygiai antgalio plote išd ėstytuose devyniuose taškuose abiej ų 
kampų (Y, Z plokštumos) α ir β vidutinis kvadratinis nuokrypis 
antgalio išleidimo angoje neturi viršyti 1°.  
3.2.8. Oro sl ėgis 
Tolygiai antgalio išleidimo angos plote išd ėstytuose devyniuose 
taškuose standartinis bendro sl ėgio išleidimo angoje nuokrypis 
turi būti 0,02 arba mažesnis. 
σ Í ΔP t 
q Î 
Ï 0,02  
čia: 
σ yra sl ėgio santykio standartinis nuokrypis  ð ΔP t 
q Þ; 
ΔP t yra viso sl ėgio kitimas tarp matavimo tašk ų, N/m  2 ; 
q yra dinaminis sl ėgis, N/ m  2 . 
3 metrų atstumu už tuš čios bandymo kelio atkarpos pusiausvyros 
centro ir 3 metr ų atstumu iki jo bei antgalio išleidimo angos centro 
lygyje slėgio koeficiento cp absoliutus skirtumas negali nukrypti 
daugiau nei ± 0,02.  
jcp x¼þ3m Ä cp x¼Ä3m j Ï 0,02 ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 482  
čia: 
cp yra sl ėgio koeficientas.  
3.2.9. Ribinio sluoksnio storis  
Kai x = 0 (pusiausvyros centro taške), v ėjo greitis turi sudaryti bent 
99 proc. įtekėjimo grei čio 30 mm virš v ėjo tunelio grind ų. 
δ 99 ðx ¼ 0 mÞ Ï 30 mm  
čia: 
δ 99 keliui statmenas atstumas, kuriame pasiekiami 99 proc. laisvo 
srauto grei čio (ribinio sluoksnio storis).  
3.2.10. Prilaikymo įtaisų blokavimo santykis  
Prilaikymo sistema negali b ūti įrengiama transporto priemon ės prie­
kyje. Transporto priemon ės priekinės dalies santykinis prilaikymo 
sistemos blokavimo santykis ε restr neturi viršyti 0,10. 
ε restr ¼ A restr 
A f 
čia: 
ε restr yra prilaikymo sistemos santykinis blokavimo santykis;  
A restr yra prilaikymo sistemos priekin ė dalis, projektuojama į 
antgalio priekin į paviršių, m  2 ; 
A f yra transporto priemon ės priekinė dalis, m  2 . 
3.2.11. X kryptimi judan čio balanso matavimo glaudumas  
X kryptimi gaunamos j ėgos netikslumas negali viršyti ± 5 N. Išma ­
tuotos jėgos skyra turi neviršyti ± 3 N leidžiamojo nuokrypio.  
3.2.12. Matavimo pakartojamumas  
Išmatuotos j ėgos pakartojamumas turi neviršyti ± 3 N leidžiamojo 
nuokrypio.  
4. Kelio apkrovos matavimas kelyje  
4.1. Bandymo kelyje reikalavimai  
4.1.1. Bandymo kelyje oro s ąlygos  
4.1.1.1. Leistinos v ėjo sąlygos  
Didžiausios leistinos v ėjo sąlygos nustatant kelio apkrov ą apibū­
dintos 4.1.1.1.1 ir 4.1.1.1.2 punktuose.  
Siekiant nustatyti naudojamo anemometro tipo tinkamum ą, toje 
vietoje greta bandymo kelio ir tame aukštyje virš kelio lygio, kur 
pasireiškia tipiškiausios v ėjo sąlygos, naudojant pripažint ą meteo­
rologinį prietaisą pastoviai matuojamas v ėjo greitis ir nustatomas 
aritmetinis v ėjo greičio vidurkis.  ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 483  
Jei toje pa čioje bandym ų trasos dalyje negalima atlikti bandym ų 
priešingomis kryptimis (pvz., ovalioje bandym ų trasoje su priva ­
loma važiavimo kryptimi), v ėjo greitis ir kryptis matuojami kiek ­
vienoje bandym ų trasos dalyje. Šiuo atveju didžiausia išmatuota 
vertė nulemia naudojamo anemometro tip ą, o žemiausia vert ė – 
kriterijų, kai galima nekoreguoti v ėjo verčių. 
4.1.1.1.1. Leistinos v ėjo sąlygos naudojant stacionar ų anemometr ą 
Stacionarus anemometras naudojamas tik tada, kai v ėjo greitis 5 
sekundžių laikotarpiu vidutiniškai yra mažesnis nei 5 m/s, o v ėjo 
gūsiai trumpiau nei 2 sekundes siekia mažiau nei 8 m/s. Be to, 
bandymo keliui statmena v ėjo greičio vektorin ė dedamoji turi b ūti 
mažesnė kaip 2 m/s. Bet koks v ėjo korekcijos veiksnys apskai čiuo­
jamas, kaip nurodyta šio papildomo priedo 4.5.3 punkte. V ėjo 
korekcijos galima neatlikti, jei mažiausias vidutinis aritmetinis 
vėjo greitis yra 2 m/s ar mažesnis.  
4.1.1.1.2. V ėjo sąlygos naudojant transporto priemon ėje sumontuot ą anemo­
metrą 
Atliekant bandym ą su transporto priemon ėje sumontuotu anemo ­
metru, įtaisas naudojamas kaip aprašyta šio papildomo priedo 
4.3.2 punkte. Bendras aritmetinis v ėjo greičio vidurkis bandymo 
kelyje atliekant bandymus turi b ūti mažesnis nei 7 m/s, kai v ėjo 
gūsiai yra mažesni nei 10 m/s. Be to, keliui statmena v ėjo greičio 
vektorinė dedamoji turi b ūti mažesn ė kaip 4 m/s.  
4.1.1.2. Atmosferos temperat ūra 
Atmosferos temperat ūra turi būti nuo 5 iki 35 °C imtinai.  
Jei išmatuotos aukš čiausios ir žemiausios temperat ūros skirtumas 
saviriedos bandymo metu viršija 5 °C, kiekvieno atskiro važiavimo 
atveju atliekamas temperat ūros koregavimas pagal šiam važiavimui 
taikomos aplinkos temperat ūros aritmetin į vidurkį. 
Tokiu atveju kelio apkrovos koeficient ų f 0 , f 1 ir f  2 vertės nusta­
tomos ir pakoreguojamos kiekvieno atskiro važiavimo atveju. Galu ­
tinis f  0 , f 1 ir f 2 verčių rinkinys yra atskirai pakoreguot ų atitinkam ų 
koeficient ų f 0 , f 1 ir f  2 aritmetinis vidurkis.  
Gamintojas gali nuspr ęsti saviriedos važiavimus atlikti tada, kai 
temperatūra yra nuo 1 iki 5 °C.  
4.1.2. Bandymo kelias  
Kelio paviršius turi b ūti plokščias, lygus, švarus, sausas, be kli ūčių 
ar vėjo barjerų, kurie gali apsunkinti kelio matavimus, o jo tekst ūra 
ir sandara turi atitikti dabartini ų miesto gatvi ų ir greitkeli ų paviršių. 
Išilginis bandymo kelio nuolydis negali viršyti ± 1 procento. 
Lokalus nuolydis tarp bet kuri ų vienas nuo kito 3 metr ų atstumu 
nutolusių taškų nuo šio išilginio nuolydžio negali nukrypti daugiau 
nei ± 0,5 proc. Jei toje pa čioje bandym ų trasos dalyje negalima 
atlikti bandym ų priešingomis kryptimis (pvz., ovalioje bandym ų 
trasoje su privaloma važiavimo kryptimi), lygiagre čių bandym ų 
trasos segment ų išilginio nuolydžio suma turi b ūti tarp 0 ir 0,1 
proc. įkalnės. Didžiausias bandymo kelio išlinkis turi b ūti 1,5 proc.  ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 484  
4.2. Paruošimas  
4.2.1. Bandomoji transporto priemon ė 
Kiekviena bandomoji transporto priemon ė su visais komponentais 
turi atitikti serijin ę gamybą, o jei skiriasi nuo serijin ės transporto 
priemonės, į visas atitinkamas bandymo ataskaitas įtraukiamas 
išsamus aprašas.  
4.2.1.1. Kai nenaudojamas interpoliacijos metodas  
Iš interpoliacijos šeimos atrenkama bandomoji transporto priemon ė 
(transporto priemon ė H), turinti apkrovai kelyje reikšming ų savybių 
(t. y. mas ę, aerodinamin ę varžą ir padang ų riedėjimo varž ą), 
lemiančias didžiausi ą ciklo energijos poreik į (žr. šio priedo 5.6 
punktą). 
Jei skirting ų ratlankių aerodinaminis poveikis interpoliacijos šeimai 
nėra žinomas, pasirinkimas grindžiamas didžiausia numatoma aero ­
dinamine varža. Laikoma, kad didžiausios aerodinamin ės varžos 
galima tik ėtis, kai ratas yra a) didžiausio plo čio, b) didžiausio 
skersmens ir c) atviriausios strukt ūros modelio (tokia nustatyta 
svarbos tvarka).  
Ratas pasirenkamas nedarant poveikio didžiausio ciklo energijos 
poreikio reikalavimui.  
4.2.1.2. Kai naudojamas interpoliacijos metodas  
Gamintojo prašymu interpoliacijos metodas gali b ūti taikomas atski ­
roms interpoliacijos šeimos transporto priemon ėms (žr. 6 papildomo 
priedo 1.2.3.1 punkt ą ir 7 papildomo priedo 3.2.3.2 punkt ą). 
Tokiu atveju iš interpoliacijos šeimos atrenkamos dvi bandomosios 
transporto priemon ės, atitinkan čios interpoliacijos metodo reikala ­
vimus (6 papildomo priedo 1.2.3.1 ir 1.2.3.2 punktai).  
Bandomoji transporto priemon ė H turi būti didesnį ir pageidautinai 
didžiausią šios atrankos ciklo energijos poreik į generuojanti trans ­
porto priemon ė, o bandomoji transporto priemon ė L turi generuoti 
mažesnį ir pageidautinai mažiausi ą šioje atrankos ciklo energijos 
poreikį. 
Visi pasirenkamosios įrangos ir (arba) korpuso form ų elementai, į 
kuriuos nuspr ęsta neatsižvelgti taikant interpoliacijos metod ą, turi 
būti sumontuoti bandomosiose transporto priemon ėse H ir L, 
kadangi d ėl apkrovai kelyje reikšming ų savybių (t. y. mas ės, aero­
dinaminės varžos ir padang ų riedėjimo varžos) šie pasirenkamosios 
įrangos elementai generuoja didžiausi ą bendrą ciklo energijos 
poreikį. 
4.2.1.3. Kelio apkrovos šeimos naudojimas  
4.2.1.3.1. Gamintojo prašymu ir įvykdžius šio priedo 5.7 punkto reikala ­
vimus, apskai čiuojamos interpoliacijos šeimos transporto priemoni ų 
H ir L kelio apkrovos vert ės. 
4.2.1.3.2. Šio papildomo priedo 4.2.1.3 punkte kelio apkrovos šeimos trans ­
porto priemon ė H vadinama transporto priemone H  R . Visos šio 
papildomo priedo 4.2.1. punkte pateiktos nuorodos į transporto 
priemonę H pakei čiamos nuorodomis į transporto priemon ę H R , 
visos šio papildomo priedo 4.2.1 punkte pateiktos nuorodos į inter­
poliacijos šeim ą pakeičiamos nuorodomis į kelio apkrovos šeim ą. ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 485  
4.2.1.3.3. Šio papildomo priedo 4.2.1.3 punkte kelio apkrovos šeimos trans ­
porto priemon ė L vadinama transporto priemone L  R . Visos šio 
papildomo priedo 4.2.1 punkte pateiktos nuorodos į transporto prie ­
monę L pakeičiamos nuorodomis į transporto priemon ę L R , visos 
šio papildomo priedo 4.2.1 punkte pateiktos nuorodos į interpolia ­
cijos šeim ą pakeičiamos nuorodomis į kelio apkrovos šeim ą. 
4.2.1.3.4. Nepaisant 6 papildomo priedo 1.2.3.1 ir 1.2.3.2 punkt ų reikalavim ų 
dėl interpoliacijos šeimos intervalo, ciklo energijos poreikio skir ­
tumas tarp kelio apkrovos šeimos transporto priemoni ų H R ir L  R 
turi būti bent 4 proc. ir neviršyti 35 proc., atsižvelgiant į H R per 
visą WLTC 3 klas ės ciklą. 
Jei į kelio apkrovos šeim ą įtraukiama daugiau nei viena pavar ų 
dėžė, apkrovai kelyje nustatyti naudojama pavar ų dėžė su didžiau ­
siais galios nuostoliais.  
4.2.1.3.5. Apkrova kelyje H  R ir (arba) L  R nustatoma pagal š į papildom ą 
priedą. 
Interpoliacijos šeimos transporto priemoni ų H (ir L), priklausan čių 
kelio apkrovos šeimai, apkrova kelyje apskai čiuojama pagal 7 
papildomo priedo 3.2.3.2.2–3.2.3.2.2.4 punktus:  
a) lygčių įvesties duomenims vietoj H ir L naudojant kelio 
apkrovos šeimos H  R ir L  R ; 
b) kaip atskiros transporto priemon ės įvesties duomenis naudojant 
interpoliacijos šeimos transporto priemon ės H (arba L) kelio 
apkrovos parametrus (t. y. bandom ąją masę Δ(C D × A  f ), paly­
ginti su transporto priemone L  R , ir padang ų riedėjimo varž ą); 
c) šį skaičiavimą pakartojant vis ų kiekvienos interpoliacijos šeimos 
transporto priemoni ų H ir L, priklausan čių kelio apkrovos 
šeimai, atveju.  
Kelio apkrovos interpoliacija taikoma tik toms bandom ųjų trans­
porto priemoni ų apkrovai kelyje reikšmingoms L  R ir H  R savybėms, 
kurios, kaip buvo nustatyta, yra skirtingos. Kitoms apkrovai kelyje 
svarbioms savyb ėms taikoma transporto priemon ės H  R vertė. 
4.2.1.4. Kelio apkrovos matricos šeimos naudojimas  
Kelio apkrovai nustatyti naudojama šio priedo 5.8 punkto reikala ­
vimus atitinkanti transporto priemon ė: 
a) tipinė transporto priemon ė, priskiriama numatomoms komplek ­
tinių transporto priemoni ų partijoms, priskirtinoms kelio 
apkrovos matricos šeimai pagal apskai čiuotą blogiausio C  D 
vertę ir kėbulo form ą, ir 
b) tipinė transporto priemon ė, priskiriama numatomoms komplek ­
tinių transporto priemoni ų partijoms, priskirtinoms kelio 
apkrovos matricos šeimai pagal įvertintą pasirenkamosios 
įrangos mas ės vidurkį. ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 486  
Jei nėra galimyb ės nustatyti tipin ės komplektin ės transporto prie ­
monės kėbulo formos, bandomojoje transporto priemon ėje sumon ­
tuojama kvadratin ė dėžė suapvalintais kampais ne didesnio nei 25 
mm spindulio ir kelio apkrovos matricos šeimai priklausan čių trans­
porto priemoni ų didžiausi ą plotį atitinkan čio pločio, o bendras 
bandomosios transporto priemon ės aukštis su d ėže siekia 3,0 ± 
0,1 m.  
Gamintojas ir patvirtinimo institucija turi sutarti, kuris transporto 
priemonės bandymo modelis yra tipinis.  
Abiejų transporto priemoni ų H M ir L  M parametrai (bandomoji mas ė, 
padangų judėjimo varža ir priekin ė dalis), nustatomi taip, kad kelio 
apkrovos matricos šeimoje transporto priemon ė H  M generuotų 
didžiausią ciklo energijos poreik į, o transporto priemon ė L M – 
mažiausią ciklo energijos poreik į. Gamintojas ir patvirtinimo insti ­
tucija turi sutarti d ėl transporto priemon ės parametr ų, taikomų trans­
porto priemon ėms H  M ir L  M . 
Visų kelio apkrovos matricos šeimos atskir ų transporto priemoni ų, 
įskaitant H  M ir L  M , apkrova kelyje apskai čiuojama pagal šio papil ­
domo priedo 5.1 punkt ą. 
4.2.1.5. Judamosios aerodinamin ės korpuso dalys  
Kai nustatoma kelio apkrova, kaip numatyta pagal WLTP 1 tipo 
bandymo s ąlygas (bandymo temperat ūra, transporto priemon ės 
greitis ir greitinimo intervalas, variklio apkrova ir pan.), turi veikti 
bandomųjų transporto priemoni ų judamosios aerodinamin ės 
korpuso dalys.  
Kiekviena transporto priemon ės sistema, dinamiškai kei čianti trans ­
porto priemon ės aerodinamin ę varžą (pvz., transporto priemon ės 
aukščio valdymas), laikoma judam ąja aerodinamine k ėbulo dalimi. 
Reikia įtraukti atitinkamus reikalavimus, jei b ūsimos transporto 
priemonės turės pasirenkam ąją įrangą su judamaisiais aerodinami ­
niais elementais, kuri ų poveikis aerodinaminei varžai taps pagrindu 
nustatyti nauj ų reikalavim ų. 
4.2.1.6. Sv ėrimas  
Prieš kelio apkrovos nustatymo proced ūrą ir po jos pasveriama 
pasirinkta transporto priemon ė, įskaitant bandyme dalyvausiant į 
vairuotoją ir įrangą, siekiant nustatyti vidutin ę aritmetin ę masę, 
m av . Kelio apkrovos nustatymo proced ūros pradžioje transporto 
priemonės masė turi būti lygi arba didesn ė už transporto priemon ės 
H arba L bandom ąją masę. 
4.2.1.7. Bandomosios transporto priemon ės konfigūracija  
Bandomosios transporto priemon ės konfigūracija įtraukiama į visas 
atitinkamas bandymo ataskaitas ir naudojama bet kokiems toles ­
niems saviriedos bandymams.  
4.2.1.8. Bandomosios transporto priemon ės būklė 
4.2.1.8.1. Įvažinėjimas  
Bandomoji transporto priemon ė prieš paskesn į bandymą turi būti 
tinkamai įvažinėta ir nuvažiavusi bent 10 000 km, bet ne daugiau 
nei 80 000 km.  
4.2.1.8.1.1. Gamintojo prašymu galima naudoti transporto priemon ę, nuvažia ­
vusią ne mažiau nei 3 000 km.  ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 487  
4.2.1.8.2. Gamintojo specifikacijos  
Transporto priemon ė turi atitikti gamintojo numatomos serijin ės 
transporto priemon ės specifikacijas, susijusias su šio papildomo 
priedo 4.2.2.3 punkte aprašytu padang ų slėgiu, šio papildomo 
priedo 4.2.1.8.3 punkte aprašytu rat ų sureguliavimu, prošvais ą, 
transporto priemon ės aukščiu, transmisija ir rato guoli ų tepalais 
bei stabdži ų sureguliavimu, kad b ūtų išvengta netipin ės trukdin ės 
varžos.  
4.2.1.8.3. Rat ų sureguliavimas  
Suvedimo ir išvirtimo kampai nustatomi laikantis didžiausiojo 
nuokrypio nuo transporto priemon ės išilginės ašies ir gamintojo 
nustatyto intervalo. Jei gamintojas transporto priemonei nustat ė 
suvedimo ir išvirtimo kamp ų vertes, jas reikia naudoti. Gamintojo 
prašymu galima naudoti vertes su didesniu nei nurodyta nuokrypiu 
nuo transporto priemon ės išilginės ašies. Nustatytos vert ės turi būti 
kaip etalonas atliekant technin ę priežiūrą visą transporto priemon ės 
eksploatavimo laik ą. 
Kiti reguliuojami rat ų parametrai (tokie kaip rato pos ūkio ašies 
išilginis posvyris) nustatomi pagal gamintojo rekomenduotas vertes. 
Jei nėra rekomenduojam ų verčių, pasirenkamas gamintojo nustatyto 
intervalo aritmetinis vidurkis.  
Minėti reguliuojami parametrai ir nustatytos vert ės įtraukiami į 
visus atitinkamus bandym ų dokumentus.  
4.2.1.8.4. Uždaros dalys  
Kelio apkrovos nustatymo metu uždaromas variklio dangtis, bagažo 
skyriaus dangtis, rankiniu b ūdu valdomi judamieji skydai ir visi 
langai.  
4.2.1.8.5. Saviriedos režimas  
Jei stendo nustatymai d ėl neatkuriam ų jėgų negali atitikti šio papil ­
domo priedo 8.1.3 arba 8.2.3 punkte apibr ėžtų kriterijų, transporto 
priemonėje turi būti įrengtas saviriedos režimas. Saviriedos režim ą 
turi patvirtinti patvirtinimo institucija, o jo naudojimo nuostatos 
įtraukiamos į visas atitinkamas bandymo ataskaitas.  
4.2.1.8.5.1. Jei transporto priemon ėje yra įdiegtas saviriedos režimas, jis turi 
būti įjungtas tiek nustatant kelio apkrov ą, tiek važiuojant ant 
traukos stendo.  
4.2.2. Padangos  
4.2.2.1. Padang ų pasirinkimas  
Padangos pasirenkamos remiantis šio papildomo priedo 4.2.1 
punktu, o j ų riedėjimo varža išmatuojama pagal JT EEK taisykl ės 
Nr. 117 6 priedo 02 serijos pakeitimus.  
Riedėjimo varžos koeficientai sulyginami ir sugrupuojami pagal 
Reglamento (EB) Nr. 1222/2009 ried ėjimo varžos klases.  ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 488  
Ant bandom ųjų transporto priemoni ų ratų sumontuot ų padangų 
tikrosios ried ėjimo varžos vert ės naudojamos interpoliacijos linijos 
gradientui nustatyti taikant 7 papildomo priedo 3.2.3.2 punkte 
nustatytą interpoliacijos metod ą. Atskiroms interpoliacijos šeimos 
transporto priemon ėms taikomas interpoliacijos metodas grin ­
džiamas RRC klas ės verte, nustatyta atskirai transporto priemonei 
pritaikytoms padangoms, kaip parodyta A4/1 lentel ėje. 
A4/1 lentel ė 
C1, C2 ir C3 kategorij ų padang ų Riedėjimo varžos koeficient ų (RRC) energijos vartojimo 
efektyvumo klas ės, kg tonai  
Energijos 
vartojimo 
efektyvumo klas ė C1 klasės vertė C2 klas ės vertė C3 klas ės vertė 
A RRC = 5,9  RRC = 4,9  RRC = 3,5  
B RRC = 7,1  RRC = 6,1  RRC = 4,5  
C RRC = 8,4  RRC = 7,4  RRC = 5,5  
D Be krovinio  Be krovinio  RRC = 6,5  
E RRC = 9,8  RRC = 8,6  RRC = 7,5  
F RRC = 11,3  RRC = 9,9  RRC = 8,5  
G RRC = 12,9  RRC = 11,2  Be krovinio  
4.2.2.2. Padang ų būklė 
Bandymui naudojamos padangos:  
a) turi būti ne senesn ės nei 2 metai, skai čiuojant nuo pagaminimo 
datos;  
b) neturi b ūti specialiai paruoštos ar apdorotos (pvz., kaitintos arba 
dirbtinai sendintos), išskyrus originalaus protektoriaus rašto 
šlifavimą; 
c) būti įvažinėtos keliuose ir nuvažiavusios bent 200 km prieš 
nustatant kelio apkrov ą; 
d) prieš bandym ą turėti stabilų 100–80 proc. pradinio protektoriaus 
gylį bet kuriame viso padangos protektoriaus taške per vis ą jo 
plotį. 
4.2.2.2.1. Išmatavus protektoriaus gyl į važiavimo atstumas apribojamas iki 
500 km. Viršijus 500 km, protektoriaus gylis matuojamas iš naujo.  
4.2.2.3. Oro sl ėgis padangose  
Priekinės ir galin ės padangos pripu čiamos iki apatin ės slėgio pasi­
rinktose padangose intervalo ribos, nustatytos atitinkamai ašiai 
taikant saviriedos bandom ąją masę, nustatyt ą transporto priemon ės 
gamintojo.  
4.2.2.3.1. Oro sl ėgio padangose reguliavimas  
Jei aplinkos ir stabilizavimo temperat ūros verčių skirtumas viršija 
5 °C, oro sl ėgis padangose reguliuojamas taip:  
a) padangos stabilizuojamos ilgiau nei 1 valand ą, kai jų slėgis 
tikslinį slėgį viršija 10 proc.;  ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 489  
b) prieš bandym ą slėgis padangose sumažinamas iki prip ūtimo 
slėgio, nustatyto šio papildomo priedo 4.2.2.3 punkte, pakore ­
guoto 0,8 kPa per 1 °C sparta pagal stabilizavimo aplinkos 
temperatūros ir bandymo aplinkos temperat ūros skirtum ą, taikant 
šią lygtį: 
Δp t ¼ 0,8 Ü ðT soak Ä T amb Þ 
čia: 
ΔP t yra slėgio padangoje reguliavimo veiksnys, prid ėtas prie 
padangos sl ėgio, nustatyto šio papildomo priedo 4.2.2.3 
punkte, kPa;  
0,8 yra sl ėgio reguliavimo koeficientas, kPa/°C;  
T soak yra padangos stabilizavimo temperat ūra, °C;  
T amb yra bandymo aplinkos temperat ūra °C;  
c) tarp sl ėgio reguliavimo ir transporto priemon ės įšildymo opera ­
cijų padangos apsaugomos nuo išorini ų šilumos šaltini ų, įskai­
tant saulės poveikį. 
4.2.3. Prietaisai  
Visi prietaisai sumontuojami taip, kad j ų poveikis transporto prie ­
monės aerodinamin ėms savyb ėms būtų kuo mažesnis.  
Jei numatomas sumontuoto prietaiso poveikis (C  D × A  f ) yra 
didesnis nei 0,015 m  2 , transporto priemon ė su prietaisu ir be jo 
matuojama v ėjo tunelyje, atitinkan čiame šio papildomo priedo 3.2 
punkto kriterijus. Atitinkamas skirtumas atimamas iš f  2 . Gamintojo 
prašymu ir sutikus patvirtinimo institucijai, nustatyta vert ė gali būti 
naudojama panašioms transporto priemon ėms, kurioms numatomas 
prietaiso poveikis bus toks pat.  
4.2.4. Transporto priemon ės įšildymas  
4.2.4.1. Kelyje  
Transporto priemon ė įšildoma tik važiuojant.  
4.2.4.1.1. Prieš įšildymą transporto priemon ė, išjungus sankab ą arba automa ­
tinę pavarų dėžę nustačius neutralioje pad ėtyje ir švelniai stabdant, 
per 5–10 sekundži ų sulėtinama nuo 80 iki 20 km/h. Po šio stab ­
dymo nebegalima įjungti stabdymo sistemos arba atlikti rankinio 
reguliavimo.  
Gamintojo prašymu ir sutikus patvirtinimo institucijai, stabdžius 
taip pat galima įjungti po įšildymo atliekant tok į patį lėtinimą, 
kaip aprašyta šiame punkte, bet tik jei tai b ūtina. 
4.2.4.1.2. Įšildymas ir stabilizavimas  
Visų transporto priemoni ų važiavimo greitis turi atitikti 90 proc. 
taikytino WLTC didžiausiojo grei čio. Transporto priemon ė gali 
važiuoti 90 proc. didžiausiojo kitos aukštesn ės fazės greičio 
(žr. A4/2 lentel ę), jei ši faz ė pridėta prie taikytino WLTC įšildymo 
procedūros, kaip nustatyta šio papildomo priedo 7.3.4 punkte. 
Transporto priemon ės įšildymas trunka bent 20 minu čių, kol susi ­
daro stabilios s ąlygos.  ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 490  
A4/2 lentel ė 
Įšildymas ir stabilizavimas vis ų fazių metu  
Transporto prie ­
monės klasė Taikytinas WLTC  90 proc. didž. 
greičio Kita aukštesn ė fazė 
1 klasė Žemas  1 + vidutinis  1 58 km/h  Netaikoma  
2 klasė Žemas  2 + vidutinis  2 + didelis  2 + labai 
didelis  2 111 km/h  Betaikoma  
Žemas  2 + vidutinis  2 + didelis  2 77 km/h  Labai didelis (111 km/h)  
3 klasė Žemas  3 + vidutinis  3 + didelis  3 + labai 
didelis  3 118 km/h  Netaikoma  
Žemas  3 + vidutinis  3 + didelis  3 88 km/h  Labai didelis (118 km/h)  
4.2.4.1.3. Stabili ų sąlygų kriterijus  
Žiūrėti šio papildomo priedo 4.3.1.4.2 punkt ą. 
4.3. Kelio apkrovos matavimas ir apskai čiavimas taikant saviriedos 
metodą 
Kelio apkrova nustatoma taikant stacionaraus anemometro (šio 
papildomo priedo 4.3.1 punktas) arba transporto priemon ėje sumon­
tuoto anemometro (šio papildomo priedo 4.3.2 punktas) metod ą. 
4.3.1. Saviriedos metodas, taikomas naudojant stacionar ų anemometr ą 
4.3.1.1. Atskaitini ų greičių pasirinkimas kelio apkrovos kreivei nustatyti  
Atskaitiniai grei čiai kelio apkrovai nustatyt pasirenkami pagal šio 
papildomo priedo 2 dal į. 
4.3.1.2. Duomen ų rinkimas  
Bandymo metu sugaištas laikas ir transporto priemon ės greitis 
matuojami ne mažesniu nei 5 Hz dažniu.  
4.3.1.3. Transporto priemon ės saviriedos proced ūra 
4.3.1.3.1. Po šio papildomo priedo 4.2.4 punkte aprašytos įšildymo proce ­
dūros ir prieš pat kiekvien ą bandymo matavim ą transporto prie ­
monės greitis padidinamas 10–15 km/h, palyginti su didžiausiuoju 
atskaitiniu grei čiu, ir tokiu grei čiu važiuojama ne ilgiau nei 1 
minutę. Po to iš karto pradedamas saviriedos bandymas.  
4.3.1.3.2. Saviriedos metu pavar ų dėžė yra neutralioje pad ėtyje. Reikia kuo 
labiau vengti bet kokio vairo judinimo ir nenaudoti transporto prie ­
monės stabdžių. 
4.3.1.3.3. Bandymas kartojamas, kol saviriedos duomenys atitinka 4.3.1.4.2 
punkte nustatytus statistinio glaudumo reikalavimus.  ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 491  
4.3.1.3.4. Nors rekomenduojama kiekvien ą saviriedos važiavim ą atlikti be 
pertraukų, galima važiavimus padalinti į dalis, jei per vien ą važia­
vimą neįmanoma surinkti duomen ų apie visus atskaitinius grei čius. 
Padalinus važiavimus, reikia užtikrinti, kad kiekviename padalinimo 
į dalis taške transporto priemon ės būklė išliktų kuo stabilesn ė. 
4.3.1.4. Kelio apkrovos nustatymas pagal saviriedos laiko matavim ą 
4.3.1.4.1. Turi b ūti išmatuojamas saviriedos laikas, atitinkantis atskaitin į greitį 
v j , kaip nuo pasiekto transporto priemon ės greičio (v  j + 5 km/h) iki 
(v j – 5 km/h) pra ėjęs laikas.  
4.3.1.4.2. Šie matavimai atliekami priešingomis kryptimis, kol gaunamos bent 
trys poros matavim ų, atitinkan čių statistinį glaudum ą p j , nustatyt ą 
pagal šią lygtį. 
p j ¼ h Ü σ j ﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃ  n Ü Δt j p Ï 0,03  
čia: 
P j yra atskaitiniu grei čiu v  j atliktų matavim ų statistinis glau ­
dumas;  
n yra matavim ų porų skaičius; 
Δt j yra saviriedos laiko važiuojant atskaitiniu grei čiu v  j aritme­
tinis vidurkis sekund ėmis, gautas pagal lygt į: 
Δt j ¼ n 
P n 
i¼1 1 
Δt ji 
čia: 
Δt ji yra matavim ų poros i vidutinis harmoninis aritmetinis savi ­
riedos laikas važiuojant v  j greičiu, išreikštas sekund ėmis (s) ir 
gautas pagal lygt į: 
Δt ji ¼ 2 
Ê 1 
Δt jai Ì 
þ Ê 1 
Δt jbi Ì 
čia: 
Δt jai ir Δt jbi yra saviriedos laiko vert ės, gautos atitinkamai a ir b 
kryptimis atlikus matavim ą i važiuojant atskaitiniu 
greičiu v  j , išreikštos sekund ėmis (s);  
σ j yra sekund ėmis (s) išreikštas standartinis nuokrypis, nusta ­
tytas taip: 
σ j ¼ ﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃ  
1 
n Ä 1 X  n 
i¼1 ðΔt ji Ä Δt pj Þ 2 r 
h yra A4/3 lentel ėje pateiktas koeficientas.  ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 492  
A4/3 lentel ė 
Koeficientas h kaip funkcija  
n h  h/  ﬃﬃﬃ n p n h  h/  ﬃﬃﬃ n p 
3 4,3  2,48  10  2,2  0,73  
4 3,2  1,60  11  2,2  0,66  
5 2,8  1,25  12  2,2  0,64  
6 2,6  1,06  13  2,2  0,61  
7 2,5  0,94  14  2,2  0,59  
8 2,4  0,85  15  2,2  0,57  
9 2,3  0,77  
4.3.1.4.3. Jei per matavim ą viena kryptimi pasireikš koks nors išorinis 
veiksnys arba vairuotojas atliks veiksm ą, turintį įtakos kelio 
apkrovos bandymui, šis matavimas ir j į atitinkantis matavimas prie ­ 
šinga kryptimi bus pripažinti netinkamais.  
Turi būti įvertintas didžiausias por ų, dar atitinkan čių statistinį glau­
dumą, nustatyt ą 4.3.1.4.2 punkte, skai čius, o anuliuot ų matavimo 
porų skaičius neturi viršyti 1/3 vis ų matavimo por ų skaičiaus. 
4.3.1.4.4. Toliau pateikta lygtis naudojama kelio apkrovos aritmetiniam vidur ­
kiui apskai čiuoti, kai naudojamas kintamo saviriedos laiko ver čių 
harmoninis aritmetinis vidurkis.  
F j ¼ 1 
3,6 Ü ðm av þ m r Þ Ü 2 Ü Δv 
Δt j 
čia: 
Δt j yra kintamo saviriedos laiko matavim ų v j greičiu harmoninis 
aritmetinis vidurkis sekund ėmis (s), gautas taip:  
Δt j ¼ 2 
1 
Δt ja þ 1 
Δt jb čia: 
Δt ja ir Δt jb yra vidutin ės aritmetin ės saviriedos laiko vert ės atitin­
kamai a ir b kryptimis, atitinkan čios atskaitin į greitį v j , išreikštos 
sekundėmis (s) ir gautos taikant šias dvi lygtis:  
Δt ja ¼ 1 
n X  n 
i¼1 Δt jai 
taip pat:  
Δt jb ¼ 1 
n X  n 
i¼1 Δt jbi 
čia: 
m av yra bandomosios transporto priemon ės masės verčių aritme­
tinis vidurkis kelio apkrovos nustatymo proced ūros pradžioje 
ir pabaigoje, kg;  
m r yra efektyviosios besisukan čių komponent ų masės ekviva­
lentas pagal šio papildomo priedo 2.5.1 punkt ą. ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 493  
Kelio apkrovos lygties koeficientai f  0 , f 1 irf 2 apskaičiuojami taikant 
mažiausiųjų kvadratų regresijos analiz ę. 
Jei išbandoma transporto priemon ė yra tipin ė kelio apkrovos 
matricos šeimos transporto priemon ė, pasirenkamas nulinis koefi ­
cientas f  1 , o koeficientai f  0 ir f 2 perskaičiuojami taikant mažiausi ųjų 
kvadratų regresijos analiz ę. 
4.3.2. Saviriedos metodas, taikomas naudojant transporto priemon ėje 
sumontuot ą anemometr ą 
Transporto priemon ė įšildoma ir stabilizuojama pagal šio papildomo 
priedo 4.2.4 punkt ą. 
4.3.2.1. Papildomi transporto priemon ėje sumontuoto anemometro prietaisai  
Transporto priemon ėje sumontuotas anemometras ir prietaisai kali ­
bruojami bandomojoje transporto priemon ėje, kurioje kalibravimas 
atliekamas įšildant transporto priemon ę prieš bandym ą. 
4.3.2.1.1. Santykinis v ėjo greitis matuojamas ne mažesniu nei 1 Hz dažniu ir 
0,3 m/s tikslumu. Kalibruojant anemometr ą atsižvelgiama į trans­
porto priemon ės blokavim ą. 
4.3.2.1.2. V ėjo kryptis turi santykinai atitikti transporto priemon ės judėjimo 
kryptį. Santykin ė vėjo kryptis (pokrypis) matuojama su 1 laipsnio 
skyra ir 3 laipsni ų tikslumu; prietaiso nejautros sritis neturi viršyti 
10 laipsni ų ir turi b ūti nukreipiama į transporto priemon ės galą. 
4.3.2.1.3. Prieš saviried ą anemometras kalibruojamas atsižvelgiant į vėjo 
greičio ir pokrypio patais ą, nustatyt ą standarto ISO 10521- 
1:2006(E) A priede.  
4.3.2.1.4. Anemometro blokavimas pakoreguojamas taikant kalibravimo 
procedūrą, kaip aprašyta standarto ISO 10521-1:2006(E) A priede, 
siekiant kuo labiau sumažinti jo poveik į. 
4.3.2.2. Transporto priemon ės greičio intervalo parinkimas siekiant nustatyti 
kelio apkrovos kreiv ę 
Bandomosios transporto priemon ės greičio intervalas parenkamas 
pagal šio papildomo priedo 2.2 punkt ą. 
4.3.2.3. Duomen ų rinkimas  
Procedūros metu sugaištas laikas, transporto priemon ės greitis ir su 
transporto priemone susijusio oro srauto greitis (v ėjo greitis, 
kryptis) matuojami 5 Hz dažniu. Aplinkos temperat ūra sinchroni ­
zuojama ir imtys imamos ne mažesniu nei 1 Hz dažniu.  
4.3.2.4. Transporto priemon ės saviriedos proced ūra 
Matavimai vykdomi priešingomis kryptimis, kol bus gauta bent 
dešimt nuosekli ų važiavim ų (po penkis kiekviena kryptimi). Jei 
atlikus atskir ą važiavim ą nepaisoma reikiam ų transporto priemon ėje 
sumontuoto anemometro bandymo s ąlygų, šis važiavimas ir atitin ­
kamas važiavimas priešinga kryptimi atmetami. Visos įskaitinės 
poros įtraukiamos į galutinę analizę su bent 5 saviriedos važiavim ų 
poromis. Statistinio tinkamumo patvirtinimo kriterijai pateikiami šio 
papildomo priedo 4.3.2.6.10 punkte.  ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 494  
Anemometras įrengiamas tokioje pad ėtyje, kad poveikis transporto 
priemonės darbinėms savyb ėms būtų kuo mažesnis.  
Anemometras įrengiamas vienu iš ši ų būdų: 
a) naudojant maždaug 2 metr ų strypą transporto priemon ės priekyje 
link aerodinamin ės stagnacijos taško;  
b) ant transporto priemon ės stogo centro linijos. Jei yra galimyb ė, 
anemometras iškeliamas iki 30 cm virš priekinio stiklo viršutinio 
krašto;  
c) ant transporto priemon ės variklio dang čio vidurio linijos, 
montuojant vidurio taške tarp transporto priemon ės priekio ir 
priekinio stiklo pagrindo.  
Visais atvejais anemometras turi b ūti lygiagretus kelio paviršiui. 
Naudojant b arba c pad ėtį, saviriedos rezultatai analitiškai pakore ­
guojami atsižvelgiant į anemometro sukelt ą papildom ą aerodina ­
minę varžą. Reguliavimas atliekamas išbandant saviriedos 
bandymui naudojam ą transporto priemon ę vėjo tunelyje be anemo ­
metro ir su anemometru, sumontuotu toje pa čioje padėtyje kaip 
trasoje. Apskai čiuotas skirtumas yra did ėjantis aerodinamin ės 
varžos koeficientas C  D , drauge su priekine dalimi, naudojamas 
koreguojant saviriedos rezultatus.  
4.3.2.4.1. Po šio papildomo priedo 4.2.4 punkte aprašytos įšildymo proce ­
dūros ir iškart prieš kiekvien ą bandymo matavim ą transporto prie ­
monės greitis padidinamas 10–15 km/h, palyginti su didžiausiuoju 
atskaitiniu grei čiu, ir tokiu grei čiu važiuojama ne ilgiau nei 1 
minutę. Po to iš karto pradedamas saviriedos bandymas.  
4.3.2.4.2. Saviriedos metu pavar ų dėžė yra neutralioje pad ėtyje. Reikia kuo 
labiau vengti bet kokio vairo judinimo ir nenaudoti transporto prie ­
monės stabdžių. 
4.3.2.4.3. Rekomenduojama kiekvien ą saviriedos važiavim ą atlikti be 
pertraukų. Tačiau važiavimus galima padalinti į dalis, jei per 
vieną važiavim ą neįmanoma surinkti duomen ų apie visus atskaiti ­
nius greičius. Padalinus važiavimus, reikia užtikrinti, kad kiekvie ­
name padalinimo į dalis taške transporto priemon ės būklė išliktų 
kuo stabilesn ė. 
4.3.2.5. Jud ėjimo lygties nustatymas  
Transporto priemon ėje sumontuoto anemometro jud ėjimo lygtyse 
naudojami simboliai pateikiami A4/4 lentel ėje. 
A4/4 lentel ė 
Transporto priemon ėje sumontuoto anemometro jud ėjimo lygtyse naudojami simboliai  
Simbolis  Vienetai  Aprašymas  
A f m 2 transporto priemon ės priekinė dalis  
a 0 … a  n laipsniai  -1 aerodinamin ės varžos koeficientai kaip pokrypio kampo 
funkcija  
A m N mechanin ės varžos koeficientas  ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 495  
Simbolis  Vienetai  Aprašymas  
B m N/(km/h)  mechanin ės varžos koeficientas  
C m N/(km/h)  2 mechanin ės varžos koeficientas  
C D (Y) aerodinamin ės varžos koeficientas, taikomas esant 
pokrypio kampui Y  
D N  varža  
D aero N aerodinamin ė varža  
D f N priekin ės ašies varža ( įskaitant transmisij ą) 
D grav N gravitacin ė varža  
D mech N mechanin ė varža  
D r N galin ės ašies varža ( įskaitant transmisij ą) 
D tyre N padang ų riedėjimo varža  
(dh/ds)  —  trasos nuolydžio jud ėjimo kryptimi sinusas (+ reiškia 
pakilimą) 
(dv/dt)  m/s  2 greitinimas  
g m/s  2 gravitacin ė konstanta  
m av kg bandomosios transporto priemon ės vidutin ė aritmetin ė 
masė prieš kelio apkrovos nustatym ą ir po to  
ρ kg/m  3 oro tankis  
t s  laikas  
T K  temperat ūra 
v km/val.  transporto priemon ės greitis  
v r km/val.  santykinis v ėjo greitis  
Y laipsniai (-i ų) transporto priemon ės judėjimo kryptimi pu čiamo vėjo 
pokrypio kampas  
4.3.2.5.1. Bendra forma  
Bendra jud ėjimo lygtis: 
Äm e Ê dv 
dt Ì 
¼ D mech þ D aero þ D grav 
čia: 
D mech = D  tyre + D  f + D  r ; 
D aero = D aero ¼ ð 1 
2 ÞρC D ðYÞA f v 2 
r ; 
D grav = D grav ¼ m Ü g Ü Ê dh 
ds Ì 
Jei bandym ų trasos nuolydis siekia 0,1 proc. jos ilgio arba yra 
mažesnis, D  grav galima prilyginti nuliui.  ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 496  
4.3.2.5.2. Mechanin ės varžos modeliavimas  
Mechanin ė varža, kuri ą sudaro atskiri komponentai, atitinkantys 
padangų D tyre ir priekin ės bei galin ės ašių trinties nuotolius D  f ir 
D r , įskaitant pavar ų dėžės nuostolius, modeliuojama kaip trij ų narių 
polinomas ir transporto priemon ės greičio v funkcija, taikant ši ą 
lygtį: 
D mech ¼ A m þ B m v þ C m v 2 
čia: 
A m , B  m ir C  m nustatomi analizuojant duomenis ir taikant mažiau ­
siųjų kvadratų metodą. Šios konstantos atspindi bendr ą transmisijos 
ir padang ų varžą. 
Jei išbandoma transporto priemon ė yra tipin ė kelio apkrovos 
matricos šeimos transporto priemon ė, koeficientas B  m prilyginamas 
nuliui, o koeficientai A  m ir C  m perskaičiuojami taikant mažiausi ųjų 
kvadratų regresijos analiz ę. 
4.3.2.5.3. Aerodinamin ės varžos modeliavimas  
Aerodinamin ės varžos koeficientas C  D (Y) modeliuojamas kaip 
keturių narių polinomas ir pokrypio kampo Y funkcija, taikant ši ą 
lygtį: 
C D ðYÞ ¼ a 0 þ a 1 Y þ a 2 Y 2 þ a 3 Y 3 þ a 4 Y 4 
a 0 iki a  4 yra pastov ūs koeficientai, kuri ų vertės nustatomos anali ­
zuojant duomenis.  
Aerodinamin ė varža nustatoma sudedant varžos koeficient ą su 
transporto priemon ės priekine dalimi A  f ir santykiniu v ėjo greičiu. 
D aero ¼ Ê 1 
2 Ì 
Ü ρ Ü A f Ü v 2 
r Ü C D ðYÞ 
D aero ¼ Ê 1 
2 Ì 
Ü ρ Ü A f Ü v 2 
r ða 0 þ a 1 Y þ a 2 Y 2 þ a 3 Y 3 þ a 4 Y 4 Þ 
4.3.2.5.4. Galutin ė judėjimo lygtis  
Pakeitus gaunama ši galutin ė judėjimo lygtis: 
m e Ê dv 
dt Ì 
¼ A m þ B m v þ C m v 2 þ Ê 1 
2 Ì 
Ü ρ Ü A f Ü v 2 
r ða 0 þ a 1 Y þ a 2 Y 2 þ a 3 Y 3 þ a 4 Y 4 þÞ Ê 
m Ü g Ü dh 
ds Ì 
4.3.2.6. Duomen ų keitimas  
Generuojama trij ų narių lygtis kelio apkrovos j ėgai, kaip grei čio 
funkcijai, ramaus oro s ąlygomis apib ūdinti: F = A + Bv + Cv  2 , 
pakoreguotai pagal pamatines aplinkos temperat ūros ir sl ėgio 
sąlygas. Šios analiz ės metodas aprašytas šio papildomo priedo 
4.3.2.6.1–4.3.2.6.10 punktuose (imtinai).  ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 497  
4.3.2.6.1. Kalibravimo koeficient ų nustatymas  
Jei nebuvo nustatyta anks čiau, kalibravimo koeficientai, skirti pako ­
reguoti transporto priemon ės blokavim ą, nustatomi pagal santykin į 
vėjo greitį ir pokrypio kamp ą. Bandymo proced ūros įšildymo faz ės 
metu registruojami transporto priemon ės greičio v, santykinio v ėjo 
greičio v  r ir pokrypio Y matavimai. Bandym ų trasoje važiuojant 
pastoviu 80 km/h grei čiu atliekami poriniai važiavimai kei čiant 
kryptis ir nustatomos kiekvieno važiavimo v, v  r ir Y vidutin ės 
aritmetinės vertės. Parenkami tokie kalibravimo koeficientai, kurie 
kuo labiau sumažina bendras priešinio ir skersinio v ėjo paklaidas 
visose važiavim ų porose, tai yra (head  i – head  i+1 ) 2 suma ir pan., kai 
head  i ir head  i+1 reiškia vėjo greitį ir krypt į poriniuose bandymo 
važiavimuose priešingomis kryptimis per transporto priemon ės įšil­
dymą ir (arba) stabilizavim ą iki bandymo atlikimo.  
4.3.2.6.2. Kas sekund ę atliekami steb ėjimai  
Remiantis saviriedos važiavimo duomenimis nustatomos 
v, Ê dh 
ds ÌÊ dv 
dt Ì 
, v r 2 , Y ir vert ės taikant kalibravimo koeficientus, 
gautus laikantis šio papildomo priedo 4.3.2.1.3 ir 4.3.2.1.4 punkt ų 
nuostatų. Imtims pagal 1 Hz dažn į sureguliuoti naudojamas 
duomenų filtravimas.  
4.3.2.6.3. Pirmin ė analizė 
Naudojant linijin į mažiausi ųjų kvadratų regresijos metod ą vienu 
metu analizuojami visi duomen ų taškai, siekiant nustatyti 
A m , B m , C m , a 0 , a 1 , a 2 , a 3 ir a  4 , turint M  e , Ê dh 
ds; ÌÊ dv 
dt Ì 
, v, v  r , ir ρ 
4.3.2.6.4. Riktai  
Numatytoji j ėga m  e Ê dv 
dt Ì 
apskaičiuojama ir palyginama su 
duomenų taškais. Pažymimi duomen ų taškai su pertekliniu 
nuokrypiu, pvz., viršijantys tris standartinius nuokrypius.  
4.3.2.6.5. Duomen ų filtravimas (pasirinktinai)  
Galima taikyti atitinkamus duomen ų filtravimo metodus ir išlyginti 
likusius duomen ų taškus.  
4.3.2.6.6. Duomen ų eliminavimas  
Pažymimi duomen ų taškai, surinkti ten, kur pokrypio kampai 
didesni nei ± 20 laipsni ų nuo transporto priemon ės judėjimo kryp ­
ties. Pažymimi ir duomen ų taškai, surinkti ten, kur santykinis v ėjas 
yra mažesnis nei +5 km/h (vengiama s ąlygų, kai iš galo pu čiančio 
vėjo greitis didesnis už transporto priemon ės greitį). Duomen ų 
analizė apsiriboja transporto priemon ės greičio vertėmis, esan čiomis 
pagal šio papildomo priedo 4.3.2.2 punkt ą parinktame grei čio inter­
vale.  
4.3.2.6.7. Galutin ė duomenų analizė 
Visi nepažym ėti duomenys analizuojami pagal linijin ę mažiausi ųjų 
kvadratų regresijos metodik ą. Nustatomi duotieji M  e ir Ê dh 
ds ÌÊ dv 
dt Ì 
, 
v, v  r , ir ρ, A  m , B m , C m , a 0 , a 1 , a 2 , a 3 bei a  4 . ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 498  
4.3.2.6.8. Ribota analiz ė (pasirinktinai)  
Norint geriau atsieti transporto priemon ės aerodinamin ę ir mecha ­
ninę varžas, galima taikyti toki ą ribotą analizę, kad būtų įmanoma 
užfiksuoti transporto priemon ės priekinės dalies A  f ir varžos koefi ­
cientus C  D , jei jie buvo nustatyti anks čiau. 
4.3.2.6.9. Koregavimas pagal pamatines s ąlygas  
Judėjimo lygtys koreguojamos pagal pamatines s ąlygas, nustatytas 
šio papildomo priedo 4.5 punkte.  
4.3.2.6.10. Transporto priemon ėje sumontuoto anemometro statistiniai kriterijai  
Jeigu neįtraukiamos atskiros saviriedos važiavimo poros, pagal 
kiekvieną saviriedos atskaitin į greitį v j apskaičiuota kelio apkrova 
visųi irj atveju pasikei čia mažiau nei konvergencijos reikalavimas: 
ΔF i ðv j Þ=Fðv j Þ Ï 0,03 ﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃ  
n Ä 1 p 
čia: 
ΔF i (v j ) yra apskai čiuotos kelio apkrovos su visais saviriedos 
važiavimais ir apskai čiuotos kelio apkrovos, atmetus savi ­
riedos važiavim ų i porą, skirtumas, N;  
F(v  j ) yra apskai čiuota apkrova kelyje, įtraukus visus saviriedos 
važiavimus, N;  
v j yra atskaitinis greitis, km/h;  
n yra saviriedos važiavimo por ų skaičius, įtraukus visas 
įskaitines poras.  
Jei nepaisoma konvergencijos reikalavimo, poros, pradedant apskai ­ 
čiuotą kelio apkrov ą labiausiai kei čiančia pora, išbraukiamos iš 
analizuojam ų dalykų, kol bus įvykdytas konvergencijos reikala ­
vimas, jeigu galutinei kelio apkrovai nustatyti naudojamos ne 
mažiau nei 5 įskaitinės poros.  
4.4. Jud ėjimo varžos matavimas ir skai čiavimas taikant sukimo 
momento matavimo metod ą 
Užuot taikius saviriedos metodus, taip pat galima naudoti sukimo 
momento matavimo metod ą, kurį taikant jud ėjimo varža nustatoma 
matuojant varom ųjų ratų sukimo moment ą atskaitinio grei čio 
taškuose ne trumpesniais nei 5 sekundži ų intervalais.  
4.4.1. Sukimo momento matuoklio įrengimas  
Sukimo momento matuokliai įtaisomi tarp kiekvieno varomojo rato 
stebulės ir ratlankio, o jais matuojamas transporto priemonei 
pastoviu grei čiu važiuoti reikalingas sukimo momentas.  
Sukimo momento matuoklis kalibruojamas reguliariais intervalais, 
ne rečiau kaip kart ą per metus, pagal nacionalinius arba tarptauti ­
nius standartus, kad atitikt ų reikalaujam ą tikslumą ir glaudum ą. ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 499  
4.4.2. Proced ūra ir duomen ų rinkimas  
4.4.2.1. Atskaitinio grei čio verčių parinkimas jud ėjimo varžos kreivei nusta ­
tyti 
Atskaitinio grei čio vertės judėjimo varžai nustatyti parenkamos 
pagal šio papildomo priedo 2.2 punkt ą. 
Atskaitinio grei čio vertės matuojamos maž ėjančia tvarka. Gamin ­
tojo prašymu tarp matavim ų galima naudoti stabilizavimo laikotar ­
pius, bet stabilizavimo greitis negali viršyti kitos atskaitinio grei čio 
vertės. 
4.4.2.2. Duomen ų rinkimas  
Duomenų rinkiniai, sudaryti iš faktinio grei čio v  ji , faktinio sukimo 
momento C  ji ir bent 5 sekundži ų laiko, matuojami kiekvieno v  j 
atveju bent 10 Hz ėminių ėmimo dažniu. Per vien ą laikotarp į 
surinkti duomen ų apie atskaitin į greitį v j rinkiniai laikomi vienu 
matavimu.  
4.4.2.3. Transporto priemon ės sukimo momento matavimo matuokliu proce ­
dūra 
Prieš sukimo momento bandomuosius matavimus atliekamas trans ­
porto priemon ės įšildymas pagal šio papildomo priedo 4.2.4 punkt ą. 
Bandomųjų matavim ų metu reikia kuo labiau vengti judinti vair ą ir 
nenaudoti transporto priemon ės stabdžių. 
Bandymas kartojamas tol, kol jud ėjimo varžos duomenys atitiks 
matavimo glaudumo reikalavimus, nustatytus šio papildomo priedo 
4.4.3.2 punkte.  
Nors rekomenduojama kiekvien ą saviriedos važiavim ą atlikti be 
pertraukų, galima važiavimus padalinti į dalis, jei per vien ą važia­
vimą neįmanoma surinkti duomen ų apie visus atskaitinius grei čius. 
Padalinus važiavimus, reikia užtikrinti, kad kiekviename padalinimo 
į dalis taške transporto priemon ės būklė išliktų kuo stabilesn ė. 
4.4.2.4. Grei čio nuokrypis  
Atliekant atskiro atskaitinio grei čio taško matavim ą, greičio 
nuokrypis nuo grei čio aritmetinio vidurkio v  ji –v jm , apskaičiuoto 
pagal šio papildomo priedo 4.4.3 punkt ą, turi atitikti A4/5 lentel ės 
vertes.  
Be to, aritmetinis grei čio v  jm vidurkis kiekviename atskaitinio 
greičio taške nuo atskaitinio grei čio v  j neturi nukrypti daugiau nei 
± 1 km/h arba 2 proc. atskaitinio grei čio v  j , nelygu, kuri vert ė yra 
didesnė. 
A4/5 lentel ė 
Greičio nuokrypis  
Laikas, s  Grei čio nuokrypis, km/h  
5‒10 ± 0,2  
10‒15 ± 0,4  
15‒20 ± 0,6  
20‒25 ± 0,8  
25‒30 ± 1,0  
≥ 30 ± 1,2  ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 500  
4.4.2.5. Atmosferos temperat ūra 
Bandymai atliekami tokiomis pat temperat ūros sąlygomis, nustaty ­
tomis šio papildomo priedo 4.1.1.2 punkte.  
4.4.3. Vidutinio aritmetinio grei čio ir vidutinio aritmetinio sukimo 
momento apskai čiavimas  
4.4.3.1. Skai čiavimo procesas  
Kiekvieno matavimo vidutinis aritmetinis greitis v  jm (km/h) ir vidu ­
tinis aritmetinis sukimo momentas C  jm (Nm) apskai čiuojami naudo ­
jantis duomen ų, surinkt ų pagal šio papildomo priedo 4.4.2.2 
punktą, rinkiniu, taikant ši ą lygtį: 
v jm ¼ 1 
k X  k 
i¼1 v ji 
taip pat  
C jm ¼ 1 
k X  k 
i¼1 C ji Ä C js 
čia: 
v ji yra faktinis transporto priemon ės greitis remiantis i duomen ų 
rinkiniu atskaitinio grei čio taške j, km/h;  
k yra vienam matavimui priklausan čių duomenų rinkinių skai­ 
čius; 
C ji yra faktinis sukimo momentas, nurodytas i duomen ų rinkinyje, 
Nm; 
C js yra dreifo grei čio kompensavimo s ąlyga (Nm), išreiškiama šia 
lygtimi: 
C js ¼ ðm st þ m r Þ Ü α j r j: 
C js 
1 
k P k 
i¼1 C ji turi neviršyti 0,05 ir jo galima nepaisyti, jei α j yra ne 
didesnis nei ± 0,005 m/s  2 ; 
m st yra bandomosios transporto priemon ės masė matavim ų 
pradžioje, matuojama prieš pat įšildymo proced ūrą, bet ne 
anksčiau, kg;  
mr yra efektyviosios besisukan čių komponent ų masės ekvivalentas 
pagal šio papildomo priedo 2.5.1 punkt ą, kg;  
r j yra dinaminis padangos spindulys, nustatytas 80 km/h 
atskaitos taške arba transporto priemon ės didžiausiojo atskai ­
tinio grei čio taške, jei tas greitis mažesnis nei 80 km/h, ir 
apskaičiuojamas pagal ši ą lygtį: 
r j ¼ 1 
3,6 Ü v jm 
2 Ü πn ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 501  
čia: 
n yra varomosios padangos sukamasis dažnis, s  -1 ; 
α j yra vidutin ė aritmetin ė greitinimo vert ė (m/s  2 ), apskai čiuota 
pagal šią lygtį: 
α j ¼ 1 
3,6 Ü k P k 
i¼1 t i v ji Ä P k 
i¼1 t i P k 
i¼1 v ji 
k Ü P k 
i¼1 t 2 
i Ä ½ P k 
i¼1 t i â 2 
čia: 
t i yra i duomen ų rinkinio surinkimo laikas, s.  
4.4.3.2. Matavimo glaudumas  
Matavimai atliekami priešingomis kryptimis, kol gaunamos bent 
trys matavim ų poros kiekviename atskaitinio grei čio taške v  i , kur 
kiekvienas  C j atitinka tikslum ą ρ j , apskaičiuotą pagal šią lygtį: 
ρ j ¼ h Ü s ﬃﬃﬃ n p Ü C j Ï 0:03 
čia: 
n yra C  jm matavimo por ų skaičius; 
C j yra judėjimo varža taikant v  j greitį (Nm), apskai čiuojama pagal 
šią lygtį: 
C j ¼ 1 
n X  n 
i¼1 C jmi 
čia: 
C jmi yra i matavim ų poros vidutinis aritmetinis sukimo momentas 
taikant v  j greitį (Nm), apskai čiuojama taip: 
C jmi ¼ 1 
2 Ü ðC jmai þ C jmbi Þ 
čia: 
C jmai ir C  jmbi yra i matavimo kiekviena atitinkama a ir b kryptimi 
taikant v  j greitį vidutiniai aritmetiniai sukimo momentai, nustatyti 
šio papildomo priedo 4.4.3.1 punkte, Nm;  
s yra standartinis nuokrypis (Nm), apskai čiuotas pagal ši ą lygtį: 
s ¼ ﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃ  
1 
k Ä 1 X  k 
i¼1 ðC jmi Ä C j Þ 2 r 
; 
h yra koeficientas kaip n funkcija, kaip pateikta šio papildomo 
priedo 4.3.1.4.2 punkto A4/3 lentel ėje. ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 502  
4.4.4. Jud ėjimo varžos kreiv ės nustatymas  
Vidutinis aritmetinis transporto priemon ės greitis ir vidutinis arit ­
metinis sukimo momentas kiekviename atskaitinio grei čio taške 
apskaičiuojamas pagal šias lygtis: 
V jm ¼ ½ Ü ðv jma þ v jmb Þ 
C jm ¼ ½ Ü ðC jma þ C jmb Þ 
Siekiant nustatyti koeficientus c  0 , c 1 ir c  2 , ši vidutin ės aritmetin ės 
judėjimo varžos maž ųjų kvadratų regresijos kreiv ė priderinama prie 
visų duomen ų porų (v  jm , C  jm ) taikant visus atskaitinius grei čius, 
aprašytus šio papildomo priedo 4.4.2.1 punkte.  
Koeficientai c  0 , c 1 ir c  2 bei saviriedos laiko vert ės, išmatuotos ant 
traukos stendo (žr. šio papildomo priedo 8.2.4 punkt ą), įtraukiamos 
į visus atitinkamus bandymo dokumentus.  
Jei išbandoma transporto priemon ė yra tipin ė kelio apkrovos 
matricos šeimos transporto priemon ė, nustatomas nulinis koefi ­
cientas c  1 , o koeficientai c  0 ir c  2 perskaičiuojami taikant mažiau ­
siųjų kvadratų regresijos analiz ę. 
4.5. Koregavimas pagal pamatines s ąlygas ir matavimo įrangą 
4.5.1. Oro pasipriešinimo koregavimo koeficientas  
Oro pasipriešinimo koregavimo koeficientas K  2 nustatomas pagal 
šią lygtį: 
K 2 ¼ T 
293 K Ü 100 kPa 
P 
čia: 
T yra vis ų atskirų važiavim ų vidutinė aritmetin ė atmosferos 
temperatūra, kelvinais (K);  
P yra vidutinis aritmetinis atmosferos sl ėgis, kPa.  
4.5.2. Ried ėjimo varžos koregavimo koeficientas  
Riedėjimo varžos koregavimo koeficient ą K  0 (kelvinų -1 , K  -1 ) 
galima nustatyti remiantis empiriniais duomenimis ir gauti patvirti ­
nimo institucijos patvirtinim ą, kad jį galima taikyti konkre čiam 
transporto priemon ės ir padang ų bandymui, arba galima daryti prie ­
laidą, kad jis yra toks: 
K 0 ¼ 8,6 Ü 10 Ä3 K Ä1 
4.5.3. V ėjo poveikio koregavimas  
4.5.3.1. V ėjo poveikio koregavimas stacionariu anemometru  
4.5.3.1.1. V ėjo poveikio koregavimas pagal absoliut ų vėjo greitį greta 
bandymo kelio atliekamas atimant skirtum ą, kurio negalima panai ­
kinti keičiamais važiavimais, iš pastovaus nario f  0 , pateikto šio 
papildomo priedo 4.3.1.4.4 punkte, arba iš c  0 , pateikto šio papil ­
domo priedo 4.4.4 punkte.  ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 503  
4.5.3.1.2. V ėjo poveikio koregavimo pasipriešinimas w  1 , taikant saviriedos 
metodą, arba w  2 , taikant sukimo momento matavimo metod ą, 
apskaičiuojamas pagal šias lygtis:  
w 1 ¼ 3,6  2 Ü f 2 Ü v 2 
w 
arba w  2 ¼ 3,6  2 Ü c 2 Ü v 2 
w 
čia: 
w 1 yra vėjo poveikio koregavimo pasipriešinimas, taikant savi ­
riedos metod ą, N; 
f 2 yra šio papildomo priedo 4.3.1.4.4 punkte nustatytos aerodina ­
minės sąlygos koeficientas;  
v w yra mažesnis vidutinis aritmetinis priešing ų krypčių vėjo 
greitis greta bandymo kelio bandymo metu, m/s;  
w 2 yra vėjo poveikio koregavimo pasipriešinimas, taikant sukimo 
momento matavimo metod ą, N; 
c 2 yra šio papildomo priedo 4.4.4 punkte nustatytos aerodina ­
minės sąlygos koeficientas, naudojamas taikant sukimo 
momento matavimo metod ą. 
4.5.3.2. V ėjo poveikio koregavimas transporto priemon ėje sumontuotu 
anemometru  
Jei saviriedos metodas paremtas transporto priemon ėje sumontuotu 
anemometru, 4.5.3.1.2 punkto lygtyse nustatomos nulin ės w  1 ir w  2 
vertės, nes vėjo poveikio koregavimas jau buvo atliktas pagal šio 
papildomo priedo 4.3.2 punkt ą. 
4.5.4. Bandomosios mas ės koregavimo koeficientas  
Bandomosios transporto priemon ės bandomosios mas ės koregavimo 
koeficientas K  1 nustatomas pagal ši ą lygtį: 
K 1 ¼ f 0 Ü Ê 
1 Ä TM 
m av Ì 
čia: 
f 0 yra pastovus narys, N;  
TM yra bandomosios transporto priemon ės bandomoji mas ė, kg;  
m av yra bandomosios transporto priemon ės faktinė bandomoji 
masė (kg), nustatyta pagal šio papildomo priedo 4.3.1.4.4 
punktą. 
4.5.5. Kelio apkrovos kreiv ės koregavimas  
4.5.5.1. Šio papildomo priedo 4.3.1.4.4 punkte nustatyta kreiv ė pagal pama ­
tines sąlygas koreguojama taip: 
F ä ¼ ððf 0 Ä w 1 Ä K 1 Þ þ f 1 vÞ Ü ð1 þ K 0 ðT Ä 20ÞÞ þ K 2 f 2 v 2 ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 504  
čia: 
F* yra pakoreguota apkrova kelyje, N;  
f 0 yra pastovus narys, N;  
f 1 yra pirmos eil ės nario koeficientas, N ·(h/km);  
f 2 yra antros eil ės nario koeficientas, N ·(h/km)  2 ; 
K 0 yra riedėjimo varžos koregavimo koeficientas, nustatytas šio 
papildomo priedo 4.5.2 punkte;  
K 1 yra bandomosios mas ės pataisa, nustatyta šio papildomo 
priedo 4.5.4 punkte;  
K 2 yra oro pasipriešinimo koregavimo koeficientas, nustatytas šio 
papildomo priedo 4.5.1 punkte;  
T yra vidutin ė aritmetin ė aplinkos atmosferos temperat ūra, °C;  
v yra transporto priemon ės greitis, km/h;  
w 1 yra vėjo pasipriešinimo koregavimo koeficientas (N), nusta ­
tytas šio papildomo priedo 4.5.3 punkte.  
Apskaičiuojant šio papildomo priedo 8.1 punkte aprašyt ą traukos 
stendo apkrovos nuostat į, ((f  0 – w  1 – K  1 ) × (1 + K  0 × (T – 20))) 
rezultatas naudojamas kaip tikslin ės kelio apkrovos koeficientas A  t . 
Apskaičiuojant šio papildomo priedo 8.1 punkte aprašyt ą traukos 
stendo apkrovos nuostat į, (f  1 × (1 + K  0 × (T – 20))) rezultatas 
naudojamas kaip tikslin ės kelio apkrovos koeficientas B  t . 
Apskaičiuojant šio papildomo priedo 8.1 punkte aprašyt ą traukos 
stendo apkrovos nuostat į, (K  2 × f  2 ) rezultatas naudojamas kaip 
tikslinės kelio apkrovos koeficientas C  t . 
4.5.5.2. Šio papildomo priedo 4.4.4 punkte nustatyta kreiv ė koreguojama 
pagal pamatines s ąlygas ir sumontuot ą matavimo įrangą toliau 
nustatyta tvarka.  
4.5.5.2.1. Koregavimas pagal pamatines s ąlygas 
C ä ¼ ððc 0 Ä w 2 Ä K 1 Þ þ c 1 vÞ Ü ð1 þ K 0 ðT Ä 20ÞÞ þ K 2 c 2 v 2 
čia: 
C* yra pakoreguota jud ėjimo varža, Nm;  
c 0 yra pastovus narys (Nm), nustatytas šio papildomo priedo 
4.4.4 punkte;  ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 505  
c 1 yra pirmos eil ės nario koeficientas, nustatytas šio papildomo 
priedo 4.4.4 punkte, Nm (h/km);  
c 2 yra antros eil ės nario koeficientas (Nm), nustatytas šio papil ­
domo priedo 4.4.4 punkte, (h/km)  2 ; 
K 0 yra riedėjimo varžos koregavimo koeficientas, nustatytas šio 
papildomo priedo 4.5.2 punkte;  
K 1 yra bandomosios mas ės koregavimo koeficientas, nustatytas 
šio papildomo priedo 4.5.4 punkte;  
K 2 yra oro pasipriešinimo koregavimo koeficientas, nustatytas šio 
papildomo priedo 4.5.1 punkte;  
v yra transporto priemon ės greitis, km/h;  
T yra vidutin ė aritmetin ė aplinkos atmosferos temperat ūra, °C;  
w 2 yra vėjo poveikio koregavimo pasipriešinimas, nustatytas šio 
papildomo priedo 4.5.3 punkte.  
4.5.5.2.2. Koregavimas pagal sumontuotus sukimo momento matuoklius  
Jei judėjimo varža nustatoma taikant sukimo momento matavimo 
metodą, ji koreguojama pagal transporto priemon ės išorėje sumon ­
tuotos sukimo momento matavimo įrangos poveik į transporto prie ­
monės aerodinamin ėms savyb ėms. 
Judėjimo varžos koeficientas c  2 koreguojamas pagal ši ą lygtį: 
c 2corr ¼ K 2 Ü c 2 Ü ð1 þ ðΔðC D Ü A f ÞÞ=ðC D 0 Ü A f 0 ÞÞ 
čia: 
Δ(C D × A  f ) = (C  D × A  f ) – (C  D’ × A  f’ ) 
C D’ × A  f’ yra aerodinamin ės varžos koeficiento, išmatuoto v ėjo 
tunelyje, atitinkan čiame šio papildomo priedo 3.2 
punkto kriterijus, ir transporto priemon ės priekin ės 
dalies su sumontuota sukimo momento matavimo 
įranga sandauga, m  2 ; 
C D × A  f yra aerodinamin ės varžos koeficiento, išmatuoto v ėjo 
tunelyje, atitinkan čiame šio papildomo priedo 3.2 
punkto kriterijus, ir transporto priemon ės priekin ės 
dalies su nesumontuota sukimo momento matavimo 
įranga sandauga, m  2 . 
4.5.5.2.3. Tikslin ės judėjimo varžos koeficientai  
((c 0 – w  2 – K  1 ) × (1 + K  0 × (T – 20))) rezultatas, kaip tikslin ės 
judėjimo varžos koeficientas a  t , naudojamas apskai čiuojant šio 
papildomo priedo 8.2 punkte aprašyt ą traukos stendo apkrovos 
nustatymą. 
(c 1 × (1 + K  0 × (T – 20))) rezultatas, kaip tikslin ės judėjimo varžos 
koeficientas b  t , naudojamas apskai čiuojant šio papildomo priedo 8.2 
punkte aprašyt ą traukos stendo apkrovos nustatym ą. ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 506  
(c 2corr × r) rezultatas, kaip tikslin ės judėjimo varžos koeficientas c  t , 
naudojamas apskai čiuojant šio papildomo priedo 8.2 punkte apra ­ 
šytą traukos stendo apkrovos nustatym ą. 
5. Kelio apkrovos arba jud ėjimo varžos apskai čiavimo pagal trans ­
porto priemon ės parametrus metodas  
5.1. Transporto priemoni ų kelio apkrovos ir jud ėjimo varžos apskai čia­
vimas pagal tipin ę kelio apkrovos matricos šeimos transporto prie ­
monę 
Jei tipinei transporto priemonei taikoma kelio apkrova nustatoma 
taikant šio papildomo priedo 4.3 punkte apib ūdintą metodą, atskirai 
transporto priemonei taikoma kelio apkrova apskai čiuojama pagal 
šio papildomo priedo 5.1.1 punkt ą. 
Jei tipinės transporto priemon ės judėjimo varža nustatoma taikant 
šio papildomo priedo 4.4 punkte apib ūdintą metodą, atskiros trans ­
porto priemon ės judėjimo varža apskai čiuojama pagal šio papil ­
domo priedo 5.1.2 punkt ą. 
5.1.1. Kelio apkrovos matricos šeimos transporto priemon ėms taikoma 
kelio apkrova apskai čiuojama naudojant transporto priemon ės para­
metrus, apib ūdintus šio papildomo priedo 4.2.1.4 punkte ir tipinei 
bandomajai transporto priemonei taikomos kelio apkrovos koefi ­
cientus, nustatytus šio papildomo priedo 4.3 punkte.  
5.1.1.1. Kelio apkrovos j ėga, taikoma atskirai transporto priemonei, apskai ­ 
čiuojama pagal ši ą lygtį: 
F c ¼ f 0 þ ðf 1 Ü vÞ þ ðf 2 Ü v 2 Þ 
čia: 
F c yra apskai čiuota kelio apkrovos j ėga kaip transporto prie ­
monės greičio funkcija, N;  
f 0 yra pastovios kelio apkrovos koeficientas N, nustatytas pagal 
lygtį: 
f 0 ¼ Maxðð0,05 Ü f 0r þ 0,95 Ü ðf 0r Ü TM=TM  r þ ðRR Ä RR  r Þ Ü 9,81 Ü TMÞÞ; 
ð0,2 Ü f 0r þ 0,8 Ü ðf 0r Ü TM=TM  r þ ðRR Ä RR  r Þ Ü 9,81 Ü TMÞÞÞ 
f 0r yra kelio apkrovos matricos šeimos tipinei transporto prie ­
monei taikomas pastovios kelio apkrovos koeficientas, N;  
f 1 yra pirmos eil ės kelio apkrovos koeficientas, prilyginamas 
nuliui;  
f 2 yra antros eil ės kelio apkrovos koeficientas N ·(h/km)  2 , nusta­
tytas pagal lygt į: 
f 2 ¼ Maxðð0,05 Ü f 2r þ 0,95 Ü f 2r Ü A f=A fr Þ; ð0,2 Ü f 2r þ 0,8 Ü f 2r Ü A f=A fr ÞÞ 
f 2r yra kelio apkrovos matricos šeimos tipinei transporto prie ­
monei, taikomas antros eil ės kelio apkrovos koeficientas, 
N·(h/km)  2 ; ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 507  
v yra transporto priemon ės greitis, km/h;  
TM yra kelio apkrovos matricos šeimos atskiros transporto prie ­
monės faktinė bandomoji mas ė, kg;  
TM  r yra kelio apkrovos matricos šeimos tipin ės transporto prie ­
monės faktinė bandomoji mas ė, kg;  
A f yra kelio apkrovos matricos šeimos atskiros transporto prie ­
monės priekinė dalis, m  2 ; 
A fr yra kelio apkrovos matricos šeimos tipin ės transporto prie ­
monės priekinė dalis, m  2 ; 
▼M2 
RR yra kelio apkrovos matricos šeimos atskiros transporto prie ­
monės padangų riedėjimo varžos klas ės vertė, kg tonai;  
▼B 
RRr yra kelio apkrovos matricos šeimos tipin ės transporto prie ­
monės padangų riedėjimo varža, kg tonai.  
5.1.2. Kelio apkrovos matricos šeimos transporto priemoni ų judėjimo 
varža apskai čiuojama naudojant transporto priemon ės parametrus, 
apibūdintus šio papildomo priedo 4.2.1.4 punkte ir tipin ės bando­
mosios transporto priemon ės judėjimo varžos koeficientus, nusta ­
tytus šio papildomo priedo 4.4 punkte.  
5.1.2.1. Atskiros transporto priemon ės judėjimo varža apskai čiuojama pagal 
šią lygtį: 
C c ¼ c 0 þ c 1 Ü v þ c 2 Ü v 2 
čia: 
C c yra apskai čiuota jud ėjimo varža kaip transporto priemon ės 
greičio funkcija, Nm;  
c 0 yra pastovios jud ėjimo varžos koeficientas Nm, nustatytas 
pagal šią lygtį: 
c 0 ¼ r 0=1,02 Ü Maxðð0,05 Ä 1,02 Ä c 0r=r 0 þ 0,95 Ü ð1,02 Ü c 0r=r 0 Ü TM=TM  r þ ðRR Ä RR  r Þ Ü 9,81 Ü TMÞÞ; 
ð0,2 Ü 1,02 Ü c 0r=r 0 þ 0,8 Ü ð1,02 Ü c 0r=r 0 Ü TM=TM  r þ ðRR Ä RR  r Þ Ü 9,81 Ü TMÞÞÞ 
c 0r yra apkrovos kelyje matricos šeimos tipin ės transporto prie ­
monės pastovios jud ėjimo varžos koeficientas, Nm;  
c 1 yra pirmos eil ės kelio jud ėjimo varžos koeficientas, prilygi ­
namas nuliui;  
c 2 yra antros eil ės judėjimo varžos koeficientas N ·(h/km)  2 , 
nustatytas pagal ši ą lygtį: 
c 2 ¼ r 0=1,02 Ü Maxðð0,05 Ü 1,02 Ü c 2r=r 0 þ 0,95 Ü 1,02 Ü c 2r=r 0 Ü A f=A fr Þ; 
ð0,2 Ü 1,02 Ü c 2r=r 0 þ 0,8 Ü 1,02 Ü c 2r=r 0 Ü A f=A fr ÞÞ ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 508  
c 2r yra kelio apkrovos matricos šeimos tipin ės transporto prie ­
monės antros eil ės judėjimo varžos koeficientas, N ·(h/km)  2 ; 
v yra transporto priemon ės greitis, km/h;  
TM yra kelio apkrovos matricos šeimos atskiros transporto prie ­
monės faktinė bandomoji mas ė, kg;  
TMr yra kelio apkrovos matricos šeimos tipin ės transporto prie ­
monės bandomoji mas ė, kg;  
A f yra kelio apkrovos matricos šeimos atskiros transporto prie ­
monės priekinė dalis, m  2 ; 
A fr yra kelio apkrovos matricos šeimos tipin ės transporto prie ­
monės priekinė dalis, m  2 ; 
▼M2 
RR yra kelio apkrovos matricos šeimos atskiros transporto prie ­
monės padangų riedėjimo varžos klas ės vertė, kg tonai;  
▼B 
RRr yra kelio apkrovos matricos šeimos tipin ės transporto prie ­
monės padangų riedėjimo varža, kg tonai;  
r’ yra padangos ant traukos stendo dinaminis spindulys, susi ­
daręs važiuojant 80 km/h grei čiu, m;  
1,02 yra apytikris koeficientas, kuriuo išlyginami transmisijos 
nuostoliai.  
5.2. Numatytosios kelio apkrovos apskai čiavimas pagal transporto prie ­
monės parametrus  
5.2.1. Užuot kelio apkrov ą nustačius taikant saviriedos arba sukimo 
momento matavimo metod ą, galima taikyti numatytosios kelio 
apkrovos apskai čiavimo metod ą. 
Apskaičiuojant numatyt ąją kelio apkrov ą pagal transporto prie ­
monės parametrus, naudojami keli parametrai, tokie kaip transporto 
priemonės bandomoji mas ė, plotis ir aukštis. Numatytoji kelio 
apkrova F  c apskaičiuojama pagal atskaitinio grei čio taškus.  
5.2.2. Numatytosios kelio apkrovos j ėga apskai čiuojama pagal ši ą lygtį: 
F c ¼ f 0 þ f 1 Ü v þ f 2 Ü v 2 
čia: 
F c yra apskai čiuota numatytosios kelio apkrovos j ėga kaip 
transporto priemon ės greičio funkcija, N;  ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 509  
f 0 yra pastovios kelio apkrovos koeficientas N, nustatytas 
pagal šią lygtį: 
f 0 ¼ 0,140 Ü TM;  
f 1 yra pirmos eil ės kelio apkrovos koeficientas, prilyginamas 
nuliui;  
f 2 yra antros eil ės kelio apkrovos koeficientas N ·(h/km)  2 , 
nustatytas pagal ši ą lygtį: 
f 2 ¼ ð2,8 Ü 10 Ä6 Ü TMÞ þ ð0,0170 Ü width Ü heightÞ; ð49Þ 
v yra transporto priemon ės greitis, km/h;  
TM bandomoji mas ė, kg;  
width transporto priemon ės plotis (m), nustatytas standarto ISO 
612:1978 6.2 dalyje;  
height transporto priemon ės aukštis (m), nustatytas standarto ISO 
612:1978 6.3 dalyje.  
6. V ėjo tunelio metodas  
Vėjo tunelio metodas yra kelio apkrovos matavimo metodas, kur į 
taikant kartu naudojamas v ėjo tunelis ir traukos stendas arba v ėjo 
tunelis ir plokš čiajuostis stendas. Bandymo stendai gali b ūti atskiri 
arba integruoti vienas į kitą. 
6.1. Matavimo metodas  
6.1.1. Kelio apkrova nustatoma:  
a) pridedant v ėjo tunelyje išmatuotas kelio apkrovos j ėgas ir plokš ­ 
čiajuosčiu stendu išmatuotas j ėgas arba  
b) pridedant v ėjo tunelyje išmatuotas kelio apkrovos j ėgas ir 
traukos stendu išmatuotas j ėgas. 
6.1.2. Aerodinamin ė varža matuojama v ėjo tunelyje.  
6.1.3. Ried ėjimo varža ir transmisijos nuostoliai matuojami plokš čia­
juosčiu arba traukos stendu, vienu metu matuojant priekin ę ir galinę 
ašis. 
6.2. Patvirtinimo institucijos suteikiamas įrangos patvirtinimas  
Vėjo tunelio metodo rezultatai palyginami su rezultatais, gautais 
saviriedos metodu, įrodant įrangos parengt į, ir įtraukiami į visas 
atitinkamas bandym ų ataskaitas.  
6.2.1. Patvirtinimo institucija turi atrinkti tris transporto priemones. Trans ­
porto priemon ės turi būti būdingos transporto priemoni ų (pvz., 
dydis, svoris), kurias planuojama matuoti su atitinkama įranga, 
tipams.  
6.2.2. Su kiekviena iš trij ų transporto priemoni ų atliekami du atskiri savi ­
riedos bandymai pagal šio papildomo priedo 4.3 punkt ą, o gauti 
kelio apkrovos koeficientai f  0 , f 1 ir f  2 nustatomi pagal ši ą dalį ir 
koreguojami pagal šio papildomo priedo 4.5.5 punkt ą. Bandomo ­
sios transporto priemon ės saviriedos bandymo rezultatas turi b ūti ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 510  
dviejų atskirų saviriedos bandym ų kelio apkrovos koeficient ų arit­
metinis vidurkis. Jei reikia daugiau nei dviej ų saviriedos bandym ų, 
kad būtų įvykdyti įrangos patvirtinimo kriterijai, visi įskaitiniai 
bandymai yra suvidurkinami.  
6.2.3. Taikant v ėjo tunelio metod ą pagal šio papildomo priedo 6.3–6.7 
punktus atliekami matavimai, kuri ų metu tomis pa čiomis sąlygomis 
naudojamos tos pa čios trys pagal šio papildomo priedo 6.2.1 punkt ą 
parinktos transporto priemon ės, ir nustatomi gaunami kelio 
apkrovos koeficientai f  0 , f 1 ir f  2 . 
Jei gamintojas nusprendžia taikydamas v ėjo tunelio metod ą naudoti 
vieną ar daugiau galim ų alternatyvi ų procedūrų (pvz., 6.5.2.1 
punktas d ėl kondicionavimo prieš bandym ą, 6.5.2.2 ir 6.5.2.3 
punktai d ėl procedūros ir 6.5.2.3.3 punktas d ėl stendo nustatymo), 
šios proced ūros taikomos ir tada, kai įranga yra tvirtinama.  
6.2.4. Patvirtinimo kriterijai  
Įranga arba įrangos derinys patvirtinamas įvykdžius abu šiuos krite ­
rijus:  
(a) kiekvienos iš trij ų transporto priemoni ų k ciklo energijos skir ­
tumas ε k tarp vėjo tunelio ir saviriedos metod ų turi neviršyti 
± 0,05 taikant ši ą lygtį: 
ε k ¼ E k;WTM 
E k;coastdown Ä 1 
čia: 
ε k yra užbaigto 3 klas ės WLTC ciklo, taikomo trans ­
porto priemonei k, energijos skirtumas tarp v ėjo 
tunelio ir saviriedos metod ų, proc.;  
E k,WTM  yra užbaigto 3 klas ės WLTC ciklo, taikomo trans ­
porto priemonei k, energija, apskai čiuota pagal 
kelio apkrov ą (WTM), gaut ą taikant v ėjo tunelio 
metodą pagal 7 papildomo priedo 5 dal į, J; 
E k,coastdown  yra užbaigto 3 klas ės WLTC ciklo, taikomo trans ­
porto priemonei k, energija, apskai čiuota pagal 
kelio apkrov ą, gautą taikant saviriedos metod ą 
pagal 7 papildomo priedo 5 dal į, J; 
(b) trijų skirtumų aritmetinis vidurkis  x turi būti ne didesnis kaip 
0,02:  
x ¼ j ε 1 þ ε 2 þ ε 3 
3 j 
Po suteikto patvirtinimo įrangą kelio apkrovai nustatyti galima 
naudoti ne ilgiau nei dvejus metus.  ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 511  
Kiekvienas b ūgninio traukos stendo arba judamosios juostos ir v ėjo 
tunelio derinys tvirtinamas atskirai.  
6.3. Transporto priemon ės paruošimas ir temperat ūra 
Transporto priemon ės kondicionavimas ir paruošimas atliekami 
pagal šio papildomo priedo 4.2.1 ir 4.2.2 punktus, kurie taikomi 
atliekant matavimus su plokš čiajuosčiu arba traukos stendu bei v ėjo 
tuneliu.  
Jei taikoma alternatyvi įšildymo proced ūra, aprašyta 6.5.2.1 punkte, 
tikslinės bandomosios mas ės reguliavimas, transporto priemon ės 
svėrimas ir matavimas atliekami be transporto priemon ės vairuo­
tojo. 
Plokščiajuosčio arba traukos stendo bandym ų kameros temperat ūros 
nuostatis turi b ūti 20 °C, neviršijant ± 3 °C leidžiamojo nuokrypio. 
Gamintojo prašymu temperat ūros nuostatis gali b ūti ir 23 °C. nevir ­ 
šijant ± 3 °C leidžiamojo nuokrypio.  
6.4. V ėjo tunelio proced ūra 
6.4.1. V ėjo tunelio kriterijai  
Atsižvelgiant į vėjo tunelio konstrukcij ą, bandym ų metodus ir 
pataisas, gaunama (C  D × A  f ) vertė, kuri atitinka kelyje gaut ą 
vertę (C  D × A  f ) ir kuriai b ūdingas 0,015 m  2 pakartojamumas.  
Atliekant visus (C  D × A  f ) matavimus turi b ūti įvykdyti šio papil ­
domo priedo 3.2 punkte išvardyti v ėjo tunelio kriterijai, kuriems 
taikomi šie pakeitimai:  
a) šio papildomo priedo 3.2.4 punkte apib ūdintas vientiso bloka ­
vimo santykis turi b ūti mažesnis nei 25 proc.;  
b) su bet kuria padanga besilie čiantis juostos paviršius turi viršyti 
padangos s ąlyčio zonos ilg į bent 20 proc. ir turi b ūti bent tokio 
pločio kaip sąlyčio vieta;  
c) bendro oro sl ėgio antgalio išleidimo angoje standartinis 
nuokrypis, apib ūdintas šio papildomo priedo 3.2.8 punkte, turi 
būti mažesnis nei 1 proc.;  
d) šio papildomo priedo 3.2.10 punkte apib ūdintas prilaikymo 
sistemos blokavimo santykis turi b ūti mažesnis nei 3 proc.  
6.4.2. V ėjo tunelio matavimai  
Transporto priemon ės būklė turi būti tokia, kaip aprašyta šio papil ­
domo priedo 6.3 punkte.  
Transporto priemon ė pastatoma lygiagre čiai išilginei tunelio centro 
linijai su ne didesniu nei 10 mm nuokrypiu.  
Transporto priemon ė pastatoma taip, kad b ūtų 0° pokrypio kampas 
ir ± 0,1° leidžiamasis nuokrypis.  
Aerodinamin ė varža matuojama bent 60 sekundži ų ne mažesniu nei 
5 Hz dažniu. Varža taip pat gali b ūti matuojama ne mažesniu nei 1 
Hz dažniu nuoseklia paimant bent 300 im čių. Gautas rezultatas turi 
būti varžos aritmetinis vidurkis.  ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 512  
Jei transporto priemon ė turi judinam ųjų aerodinamini ų kėbulo dalių, 
taikomas šio papildomo priedo 4.2.1.5 punktas. Jei judinamosios 
dalys priklauso nuo grei čio, kiekviena naudojama pad ėtis matuo ­
jama vėjo tunelyje, o patvirtinimo institucijai pateikiami įrodymai, 
rodantys atskaitinio grei čio, judinamosios dalies pad ėties ir atitin ­
kamo (C  D × A  f ) santykį. 
6.5. Taikant v ėjo tunelio metod ą naudojamas plokš čiasis diržas  
6.5.1. Plokš čiojo diržo kriterijai  
6.5.1.1. Bandymo stendo su plokš čiuoju diržu aprašas  
Ratai turi suktis ant plokš čiųjų diržų, kurie neturi pakeisti rat ų 
riedėjimo savybi ų, palyginti su j ų savybėmis kelyje. Į x kryptimi 
išmatuotas j ėgas įtraukiami transmisijos trinties nuostoliai.  
6.5.1.2. Transporto priemon ės prilaikymo sistema  
Stendas privalo tur ėti centravimo įtaisą, išlyginant į transporto prie ­
monę, neviršijant ± 0,5 laipsnio sukimosi apie z aš į leidžiamojo 
nuokrypio. Per kelio apkrovos nustatymo saviriedos važiavimus 
sulaikymo sistema išlaiko sucentruot ą varomojo rato pad ėtį, nevir­ 
šijant toliau nurodyt ų ribų. 
6.5.1.2.1. Šonin ė padėtis (y ašis)  
Transporto priemon ė turi būti išlyginta pagal y krypt į ir kuo labiau 
sumažinamas šoninis jud ėjimas.  
6.5.1.2.2. Priekin ė ir galinė padėtys (x ašis)  
Nedarant poveikio šio papildomo priedo 6.5.1.2.1 punkto reikala ­
vimui, abi rat ų ašys turi b ūti ± 10 mm atstumu nuo diržo šonin ės 
vidurio linijos.  
6.5.1.2.3. Vertikalioji j ėga 
Sulaikymo sistema turi b ūti taip suprojektuota, kad varom ųjų ratų 
neveiktų jokia vertikali j ėga. 
6.5.1.3. Išmatuot ų jėgų tikslumas  
Matuojama tik rat ų sukimosi reakcijos j ėga. Į rezultatą neįtrau­
kiamos jokios išorin ės jėgos (pvz., aušinimo ventiliatoriaus oro 
jėgos, transporto priemon ės sulaikymo įtaisai, plokš čiojo diržo aero ­
dinaminės reakcijos j ėgos, stendo nuostoliai ir pan.).  
Jėga x kryptimi matuojama ± 5 N tikslumu.  
6.5.1.4. Plokš čiojo diržo grei čio valdymas  
Plokščiojo diržo greitis kontroliuojamas ± 0,1 km/h tikslumu.  
6.5.1.5. Plokš čiojo diržo paviršius  
Plokščiojo diržo paviršius turi b ūti švarus, sausas ir be pašalin ės 
medžiagos, galin čios sukelti padang ų slydimą. ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 513  
6.5.1.6. Aušinimas  
Į transporto priemon ę pučiama kintamo grei čio oro srov ė. Linijinio 
greičio oro pūstuvo išleidimo angoje nuostatis turi b ūti lygus atitin ­
kamam stendo grei čiui, viršijan čiam 5 km/h matavimo greit į. Lini­
jinio greičio oro pūstuvo išleidimo angoje nuokrypis turi neviršyti ± 
5 km/h arba ± 10 proc. atitinkamo matavimo grei čio, nelygų, kuri 
vertė yra didesn ė. 
6.5.2. Plokš čiojo diržo matavimai  
Matavimo proced ūrą galima atlikti pagal šio papildomo priedo 
6.5.2.2 arba 6.5.2.3 punkt ą. 
6.5.2.1. Kondicionavimas prieš bandym ą 
Transporto priemon ė kondicionuojama ant stendo šio papildomo 
priedo 4.2.4.1.1–4.2.4.1.3 punktuose (imtinai) aprašyta tvarka.  
Stendo apkrovos nustatymas F  d, atliekant kondicionavim ą prieš 
bandymą: 
F d ¼ a d þ b d Ü v þ c d Ü v 2 
čia: 
a d = 0 
b d = 0; 
c d = ðC D Ü A f Þ Ü ρ 0 
2 Ü 1 
3,6 2 
Stendo inercijos ekvivalentas turi b ūti bandomoji mas ė. 
Apkrovai nustatyti naudojama aerodinamin ė apkrova, nustatyta 
pagal šio papildomo priedo 6.7.2 punkt ą, ir apkrov ą galima tiesio ­
giai nustatyti kaip įvesties duomenis. Antraip naudojami šiame 
punkte apibr ėžiami a  d , b d ir c  d . 
Gamintojo pageidavimu, užuot taikius šio papildomo priedo 
4.2.4.1.2 punkt ą, transporto priemon ė gali būti įšildoma važiuojant 
plokščiuoju diržu.  
Šiuo atveju įšildymo greitis turi b ūti 110 proc. taikytino WLTC 
didžiausiojo grei čio, o trukm ė turi viršyti 1 200 sekundži ų, kol 
per 200 sekundži ų išmatuotos j ėgos pokytis bus mažesnis nei 5 N.  
6.5.2.2. Stabilizuoto grei čio vertėmis pagrįsta matavimo proced ūra 
6.5.2.2.1. Bandymas atliekamas pradedant didžiausia ir baigiant mažiausia 
atskaitinio grei čio verte.  
6.5.2.2.2. Iš karto po matavimo ankstesniame grei čio taške pradedamas l ėti­
nimas sklandžiai maždaug 1 m/s  2 greičiu pereinant nuo esamo iki 
kito taikytino atskaitinio grei čio taško.  
6.5.2.2.3. Atskaitinis greitis stabilizuojamas bent 4 sekundes, bet ne ilgiau nei 
10 sekundži ų. Matavimo prietaisai turi užtikrinti, kad po šio laiko 
išmatuotos j ėgos signalas b ūtų stabilizuotas.  ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 514  
6.5.2.2.4. J ėga kiekviename atskaitinio grei čio taške matuojama bent 6 
sekundes, palaikant pastov ų transporto priemon ės greitį. Tam 
atskaitinio grei čio taškui skirta j ėga F  jDyno turi būti jėgos aritmetinis 
vidurkis matavimo metu.  
Kiekvienos atskaitinio grei čio vertės atveju pakartojami šio papil ­
domo priedo 6.5.2.2.2–6.5.2.2.4 punktuose (imtinai) nustatyti 
etapai.  
6.5.2.3. Matavimo l ėtėjant greičiui proced ūra 
6.5.2.3.1. Kondicionavimas prieš bandym ą ir stendo nustatymas atliekami 
pagal šio papildomo priedo 6.5.2.1 dal į. Prieš kiekvien ą saviriedos 
bandymą transporto priemon ė važiuoja didžiausiuoju atskaitiniu 
greičiu arba, taikant alternatyvi ą įšildymo proced ūrą, bent 1 minut ę 
110 proc. didžiausiojo atskaitinio grei čio. Vėliau transporto prie ­
monės greitis didinamas, kad bent 10 km/h viršyt ų didžiausi ą 
atskaitinį greitį, ir iškart pradedamas saviriedos bandymas.  
6.5.2.3.2. Matavimai atliekami pagal šio papildomo priedo 4.3.1.3.1–4.3.1.4.4 
punktus (imtinai). Savirieda priešinga kryptimi n ėra būtina ir netai ­
koma lygtis, naudota Δt ji apskaičiuoti pagal šio papildomo priedo 
4.3.1.4.2 punkt ą. Matavimas nutraukiamas po dviej ų lėtinimo 
veiksmų, jei dviej ų saviriedos važiavim ų jėga kiekviename atskai ­
tinio grei čio taške yra ± 10 N ribose, priešingu atveju atliekami 
bent trys saviriedos važiavimai naudojant šio papildomo priedo 
4.3.1.4.2 punkte nustatytus kriterijus.  
6.5.2.3.3. J ėga f  jDyno , naudojant kiekvien ą atskaitinio grei čio vertę v j , apskai­ 
čiuojama pašalinus imituojam ą aerodinamin ę jėgą: 
f jDyno ¼ f jDecel Ä c d Ü v 2 
j 
čia: 
f jDecel  yra jėga, nustatyta pagal lygt į, kuria apskai čiuojama F  j pagal 
šio papildomo priedo 4.3.1.4.4 punkt ą atskaitinio grei čio 
taške j, N;  
c d yra stendo koeficientas, nustatytas šio papildomo priedo 
6.5.2.1 punkte, N/(km/h)  2 . 
Gamintojo prašymu c  d taip pat gali b ūti prilygintas nuliui ir savi ­
riedos metu, ir skai čiuojant f  jDyno . 
6.5.2.4. Matavimo s ąlygos  
Transporto priemon ės būklė turi būti tokia, kaip aprašyta šio papil ­
domo priedo 4.3.1.3.2 punkte.  
Saviriedos metu pavar ų dėžė yra neutralioje pad ėtyje. Reikia kuo 
labiau vengti bet kokio vairo judinimo ir nenaudoti transporto prie ­
monės stabdžių. 
6.5.3. Matavimo taikant plokš čiojo diržo metod ą rezultatai  
Atliekant kitus skai čiavimus pagal šio papildomo priedo 6.7 punkto 
plokščiajuosčio stendo f  jDyno apskaičiavimo rezultatas vadinamas f  j . ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 515  
6.6. Taikant v ėjo tunelio metod ą naudojamas važiuokl ės stendas  
6.6.1. Kriterijai  
Be to, kas aprašyta 5 papildomo priedo 1 ir 2 dalyse, papildomai 
taikomi šio papildomo priedo 6.6.1.1–6.6.1.6 punkte apib ūdinti 
kriterijai.  
6.6.1.1. Traukos stendo aprašas  
Priekinė ir galinė ašys turi tur ėti vieną ne mažiau nei 1,2 metro 
skersmens b ūgną. Į x kryptimi išmatuotas j ėgas įtraukiami trans ­
misijos trinties nuostoliai.  
6.6.1.2. Transporto priemon ės prilaikymo sistema  
Stendas privalo tur ėti transporto priemon ę išlyginant į centravimo 
taisą. Per kelio apkrovos nustatymo saviriedos važiavimus prilai ­
kymo sistema turi išlaikyti sucentruot ą varomojo rato pad ėtį toliau 
nurodytose rekomenduojamose ribose.  
6.6.1.2.1. Transporto priemon ės padėtis 
Bandomoji transporto priemon ė ant traukos stendo įtaisoma taip, 
kaip nustatyta šio papildomo priedo 7.3.3 punkte.  
6.6.1.2.2. Vertikalioji j ėga 
Prilaikymo sistema turi atitikti šio papildomo priedo 6.5.1.2.3 
punkto reikalavimus.  
6.6.1.3. Išmatuot ų jėgų tikslumas  
Išmatuotų jėgų tikslumas turi b ūti toks, kaip aprašyta šio papildomo 
priedo 6.5.1.3 punkte, išskyrus j ėgą, kuri x kryptimi matuojama 5 
papildomo priedo 2.4.1 punkte aprašytu tikslumu.  
6.6.1.4. Stendo grei čio kontrol ė 
Būgnų greitis kontroliuojamas ± 0,2 km/h tikslumu.  
6.6.1.5. B ūgno paviršius  
Būgno paviršius yra toks, kaip aprašyta šio papildomo priedo 
6.5.1.5 punkte.  
6.6.1.6. Aušinimas  
Aušinimo ventiliatorius yra toks, kaip aprašyta šio papildomo 
priedo 6.5.1.6 punkte.  
6.6.2. Stendo matavimai  
Matavimai atliekami šio papildomo priedo 6.5.2 punkte aprašyta 
tvarka.  
6.6.3. Traukos stendo b ūgno kreiv ės koregavimas  
Ant traukos stendo išmatuotos j ėgos koreguojamos pagal pamatin į 
kelio ekvivalent ą (plokščias paviršius), o rezultatas įvardijamas 
kaip f  j . ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 516  
f j ¼ f jDyno Ü c1 Ü ﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃ  
1 
R Wheel 
R Dyno Ü c2 þ 1 v u u u t þ f jDyno Ü ð1 Ä c1Þ 
čia: 
c1 yra f  jDyno  padangų riedėjimo varžos frakcija;  
c2 yra traukos stendo specifinis spindulio koregavimo koefi ­
cientas;  
f jDyno yra pagal 6.5.2.3.3 punkt ą kiekvieno atskaitinio grei čio j 
atveju apskai čiuota jėga, N;  
R Wheel  yra pusė nominalaus projektinio padang ų skersmens, m;  
R Dyno yra traukos stendo b ūgno spindulys, m.  
Gamintojas ir patvirtinimo institucija susitaria d ėl naudotin ų koefi­
cientų c1 ir c2, remdamiesi gamintojo pateiktais koreliacijos 
bandymo duomenimis apie padang ų savybes, numatomas išbandyti 
naudojantis traukos stendu.  
Užuot tai darius, galima naudoti ir ši ą konservatyvi ą lygtį: 
f j ¼ f jDyno Ü ﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃ  
1 
R Wheel 
R Dyno Ü 0,2 þ 1 v u u u t 
6.7. Skai čiavimas  
6.7.1. Plokš čiajuosčio ir traukos stendo rezultat ų koregavimas  
Šio papildomo priedo 6.5 ir 6.6 punktuose nustatytos išmatuotos 
jėgos koreguojamos pagal pamatines s ąlygas, taikant ši ą lygtį: 
F Dj ¼ ðf j Ä K 1 Þ Ü ð1 þ K 0 ðT Ä 293ÞÞ 
čia: 
F Dj yra pakoreguota varža, išmatuota ant plokš čiajuosčio arba 
traukos stendo važiuojant atskaitiniu grei čiu j, N;  
f j yra važiuojant atskaitiniu grei čiu j išmatuota j ėga, N;  
K 0 yra riedėjimo varžos koregavimo koeficientas, nustatytas šio 
papildomo priedo 4.5.2 punkte, K  -1 ; 
K 1 yra bandomosios mas ės pataisa, nustatyta šio papildomo 
priedo 4.5.4 punkte, N;  
T yra vidutin ė aritmetin ė bandymo kameros temperat ūra mata­
vimo metu, K.  ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 517  
6.7.2. Aerodinamin ės jėgos apskai čiavimas  
Aerodinamin ė varža apskai čiuojama pagal toliau pateikt ą lygtį. Jei 
transporto priemon ė turi nuo grei čio priklausom ų judinamųjų aero­
dinaminių kėbulo dali ų, susijusiems atskaitinio grei čio taškams 
taikomos atitinkamos (C  D × A  f ) vertės. 
F Aj ¼ ðC D Ü A f Þ j Ü ρ 0 
2 Ü v 2 
j 
3,6 2 
čia: 
F Aj yra važiuojant atskaitiniu grei čiu j vėjo tunelyje išma ­
tuota aerodinamin ė varža, N;  
(C D × A  f ) j yra varžos koeficiento ir priekin ės dalies rezultatas tam 
tikrame atskaitinio grei čio taške j, jei taikoma, m  2 ; 
ρ 0 yra sauso oro tankis, nustatytas šio priedo 3.2.10 
punkte, kg/m  3 ; 
v j yra atskaitinis greitis j, km/h.  
6.7.3. Kelio apkrovos ver čių apskaičiavimas  
Bendra kelio apkrova, kaip šio papildomo priedo 6.7.1 ir 6.7.2 
punktų rezultatų suma, apskai čiuojama pagal ši ą lygtį: 
F ä 
j ¼ F Dj þ F Aj 
visuose taikomuose atskaitinio grei čio taškuose j, N.  
Visų apskaičiuotų F * 
j atveju kelio apkrovos lygtyje naudojami 
koeficientai f  0 , f 1 ir f 2 apskaičiuojami taikant mažiausi ųjų kvadratų 
regresijos analiz ę ir naudojami kaip tiksliniai koeficientai, nustatyti 
šio papildomo priedo 8.1.1 punkte.  
Jei taikant v ėjo tunelio metod ą išbandyta transporto priemon ė(s) yra 
tipinė(s) kelio apkrovos matricos šeimos transporto priemon ės), 
nustatomas nulinis koeficientas f  1 , o koeficientai f  0 ir f  2 perskai­ 
čiuojami taikant mažiausi ųjų kvadratų regresijos analiz ę. 
7. Kelio apkrovos perk ėlimas ant traukos stendo  
7.1. Pasiruošimas traukos stendo bandymui  
7.1.1. Laboratorin ės sąlygos  
7.1.1.1. B ūgnas (-ai)  
Traukos stendo b ūgno (-ų) paviršius turi b ūti švarus, sausas ir be 
pašalinės medžiagos, galin čios sukelti padang ų slydimą. Jei traukos 
stendas turi kelis b ūgnus, jis naudojamas tuo pa čiu sukabintu arba 
atkabintu b ūdu kaip tolesnis 1 tipo bandymas. Traukos stendo 
greitis matuojamas su galios sugerties įtaisu sujungtame b ūgne. ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 518  
7.1.1.1.1. Padang ų slydimas  
Ant transporto priemon ės arba į ją galima d ėti papildom ą svorį 
padangų slydimui eliminuoti. Gamintojas atlieka apkrovos ant 
traukos stendo nustatym ą su papildomu svoriu. Papildomas svoris 
įtraukiamas į abu apkrovos nustatymus ir išmetal ų bei degal ų 
sąnaudų bandymus. Informacija apie bet kokio papildomo svorio 
naudojim ą įtraukiama į visus atitinkamus bandymo dokumentus.  
7.1.1.2. Patalpos temperat ūra 
Laboratorijos atmosferos temperat ūros nuostatis turi b ūti 23 °C ir 
bandymo metu neturi nukrypti daugiau nei ± 5 °C, jei atliekant 
paskesnius bandymus nereikalaujama kitaip.  
7.2. Traukos stendo paruošimas  
7.2.1. Inertin ės masės nustatymas  
Traukos stendo inertin ės masės ekvivalentas nustatomas pagal šio 
papildomo priedo 2.5.3 punkt ą. Jei traukos stendu inercijos nega ­
lima tiksliai nustatyti, taikomas kitas aukštesnis inercijos parametras 
padidinamas ne daugiau kaip 10 kg.  
7.2.2. Traukos stendo įšildymas  
Traukos stendas įšildomas pagal stendo gamintojo rekomendacijas 
arba, jei taikoma, taip, kad b ūtų stabilizuoti stendo trinties nuosto ­
liai. 
7.3. Transporto priemon ės parengimas  
7.3.1. Oro sl ėgio padangose reguliavimas  
1 tipo bandymo stabilizavimo temperat ūros sąlygomis negalima 
nustatyti didesnio padang ų slėgio nei 50 proc. virš apatin ės oro 
slėgio pasirinktoje padangoje intervalo ribos, nustatytos transporto 
priemonės gamintojo (žr. šio papildomo priedo 4.2.2.3 punkt ą), ir 
tai įtraukiama į visas atitinkamas bandymo ataskaitas.  
7.3.2. Jei d ėl neatkuriam ų jėgų stendo nustatymai negali atitikti šio papil ­
domo priedo 8.1.3 punkte apibr ėžtų kriterijų, transporto priemon ėje 
turi būti įrengtas saviriedos režimas. Saviriedos režim ą turi patvir ­
tinti patvirtinimo institucija, o jo naudojimo nuostatos įtraukiamos į 
visas atitinkamas bandymo ataskaitas.  
7.3.2.1. Jei transporto priemon ėje įdiegtas saviriedos režimas, jis turi b ūti 
įjungtas nustatant apkrov ą ir kelyje, ir ant traukos stendo.  
7.3.3. Transporto priemon ės įtaisymas ant stendo  
Bandoma transporto priemon ė ant stendo įtaisoma tiesiai į priekį 
nukreiptoje pad ėtyje ir saugiai įtvirtinama. Naudojant vienab ūgnį 
traukos stend ą, padangos s ąlyčio su būgnu srities centras turi b ūti 
± 25 mm arba ± 2 proc. b ūgno skersmens nuo b ūgno viršaus, 
nelygu, kuri vert ė yra mažesn ė. ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 519  
7.3.3.1. Jei naudojamas sukimo momento matavimo metodas, sl ėgis padan ­
gose sureguliuojamas taip, kad dinaminis spindulys neviršyt ų 0,5 
proc. dinaminio spindulio r  j , apskaičiuoto 80 km/h atskaitinio 
greičio taške pagal šio papildomo priedo 4.4.3.1 punkto lygtis. 
Traukos stendo dinaminis spindulys apskai čiuojamas šio papildomo 
priedo 4.4.3.1 punkte aprašyta tvarka.  
Jei taip sureguliuotas sl ėgis nepatenka į papildomo priedo 7.3.1 
punkte nustatyto intervalo ribas, sukimo momento matavimo 
metodas netaikomas.  
7.3.4. Transporto priemon ės įšildymas  
7.3.4.1. Transporto priemon ė įšildoma taikant nustatyt ąjį WLTC. Jei šio 
papildomo priedo 4.2.4.1.2 punkte nustatyta tvarka transporto prie ­
monė buvo įšildoma važiuojant 90 proc. kitos aukštesn ės fazės 
didžiausiojo grei čio, ši didesnio grei čio fazė pridedama prie taiky ­
tino WLTC.  
A4/6 lentel ė 
Transporto priemon ės įšildymas  
Transporto 
priemonės 
klasė Taikytinas WLTC  Pasirinkti kit ą aukštesn ę fazę Įšildymo ciklas  
1 klasė Mažas  1 + vidutinis  1 Netaikoma  Mažas  1 + vidutinis  1 
2 klasė Mažas  2 + vidutinis  2 + 
didelis  2 + labai didelis  2 Netaikoma  
Mažas  2 + vidutinis  2 + 
didelis  2 + labai didelis  2 
Mažas  2 + vidutinis  2 + 
didelis  2 Taip (labai didelis  2 ) 
Ne Mažas  2 + vidutinis  2 + 
didelis  2 
3 klasė Mažas  3 + vidutinis  3 + 
didelis  3 + labai didelis  3 Mažas  3 + vidutinis  3 + 
didelis  3 + labai didelis  3 
Mažas  3 + vidutinis  3 + 
didelis  3 + labai didelis  3 
Mažas  3 + vidutinis  3 + 
didelis  3 Taip (labai didelis  3 ) 
Ne Mažas  3 + vidutinis  3 + 
didelis  3 
7.3.4.2. Jei transporto priemon ė jau įšildyta, šio papildomo priedo 7.3.4.1 
punkte taikomo WLTC faz ės metu važiuojama didžiausiuoju 
greičiu. 
7.3.4.3. Alternatyvi įšildymo proced ūra 
7.3.4.3.1. Transporto priemon ės gamintojo prašymu ir sutikus patvirtinimo 
institucijai, galima naudoti alternatyvi ą įšildymo proced ūrą. Patvir­
tintą alternatyvi ą įšildymo proced ūrą galima taikyti tos pa čios kelio 
apkrovos šeimos transporto priemon ėms, ir ji turi atitikti šio papil ­
domo priedo 7.3.4.3.2–7.3.4.3.5 punktuose (imtinai) pateiktus reika ­
lavimus.  
7.3.4.3.2. Parenkama bent viena tipin ė kelio apkrovos šeimai priklausanti 
transporto priemon ė. ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 520  
7.3.4.3.3. Alternatyvios apšildymo proced ūros ciklo energijos poreikis, 
apskaičiuotas pagal 7 papildomo priedo 5 dal į, taikant pakoreguotus 
kelio apkrovos koeficientus f  0a , f 1a ir f  2a , turi būti toks pats arba 
didesnis nei kiekvienos taikomos faz ės ciklo energijos poreikis, 
apskaičiuotas taikant tikslin ės kelio apkrovos koeficientus f  0 , f 1 , 
ir f  2 . 
Pakoreguoti kelio apkrovos koeficientai f  0a , f 1a ir f 2a apskaičiuojami 
pagal šias lygtis:  
f 0a ¼ f 0 þ A d_alt Ä A d_WLTC  
f 1a ¼ f 1 þ B d_alt Ä B d_WLTC  
f 2a ¼ f 2 þ C d_alt Ä C d_WLTC  
čia: 
A d_alt , B d_alt ir C  d_alt yra traukos stendo nustatymo 
koeficientai po alternatyvios įšil­
dymo proced ūros; 
A d_WLTC  , B d_WLTC  ir C  d_WLTC  yra traukos stendo nustatymo 
koeficientai po šio papildomo 
priedo 7.3.4.1 punkte aprašytos 
WLTC įšildymo proced ūros ir 
galiojantis traukos stendo nusta ­
tymas pagal šio papildomo priedo 
8 dalį. 
7.3.4.3.4. Pakoreguoti kelio apkrovos koeficientai f  0a , f 1a ir f 2a naudojami tik 
taikant šio papildomo priedo 7.3.4.3.3 punkt ą. Kitais atvejais tiks ­
linės kelio apkrovos koeficientai f  0 , f 1 ir f 2 naudojami kaip tikslin ės 
kelio apkrovos koeficientai.  
7.3.4.3.5. Išsamesn ė informacija apie proced ūrą ir jos lygiavertiškum ą patei­
kiama patvirtinimo institucijai.  
8. Traukos stendo apkrovos nustatymas  
8.1. Traukos stendo apkrovos nustatymas taikant saviriedos metod ą 
Šį metodą galima taikyti nusta čius kelio apkrovos koeficientus f  0 , f 1 
ir f  2 . 
Kelio apkrovos matricos šeimos atveju šis metodas taikomas, jei 
tipinės transporto priemon ės apkrovos koeficientas yra nustatytas 
taikant šio papildomo priedo 4.3 punkte apib ūdintą saviriedos 
metodą. Tikslinės kelio apkrovos vert ės yra vert ės, apskaičiuotos 
taikant šio papildomo priedo 5.1 punkte aprašyt ą metodą. 
8.1.1. Pradinis apkrovos nustatymas  
Traukos stendo su koeficient ų valdymo funkcija galios sugerties 
įtaisas reguliuojamas pagal šioje lygtyje naudojamus sutartinius 
pradinius koeficientus A  d , B d ir C  d : ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 521  
F d ¼ A d þ B d v þ C d v 2 
čia: 
F d yra traukos stendo nustatymo apkrova, N;  
v yra traukos stendo b ūgno greitis, km/h.  
Šiuos koeficientus rekomenduojama naudoti pirminei apkrovai 
nustatyti:  
a) A  d = 0, 5 × A  t , B d = 0, 2 × B  t , Cd = C  t 
jei tai vienaašiai traukos stendai arba  
A d = 0, 1 × A  t , B d = 0, 2 × B  t , Cd = C  t 
jei tai dviašiai traukos stendai; čia A  t , B t ir C  t yra tikslin ės kelio 
apkrovos koeficientai;  
b) empirin ės vertės, naudojamos panašaus tipo transporto prie ­
monės nustatymams.  
Traukos stendo su poligoninio valdymo funkcija atitinkamos 
apkrovos vert ės esant bet kokiam atskaitiniam grei čiui nustatomos 
traukos stendo galios sugerties įtaisu.  
8.1.2. Savirieda  
Saviriedos bandymas ant traukos stendo atliekamas pagal šio papil ­
domo priedo 8.1.3.4.1 arba 8.1.3.4.2 punkte pateikt ą procedūrą ir 
pradedamas ne v ėliau nei po 120 sekundži ų po įšildymo proced ūros 
užbaigimo. Iškart po to turi b ūti pradėti nuosekl ūs saviriedos važia ­
vimai. Gamintojo prašymu ir sutikus patvirtinimo institucijai, 
galima prat ęsti laiką tarp įšildymo proced ūros ir saviriedos važia ­
vimų, taikant iteracin į metodą, siekiant ir užtikrinti tinkam ą trans­
porto priemon ės paruošim ą saviriedai. Gamintojas patvirtinimo 
institucijai pateikia įrodymus, pagrindžian čius papildomo laiko 
prašymą, ir įrodymus, kad traukos stendo apkrovos nustatymo para ­
metrai (pvz., aušalo ir (arba) tepalo temperat ūra, stendo galia) n ėra 
paveikti.  
8.1.3. Tikrinimas  
8.1.3.1. Tikslin ė kelio apkrovos vert ė apskaičiuojama naudojant tikslin ės 
kelio apkrovos koeficientus A  t , B t ir C  t , taikomus kiekvienai atskai ­
tinio grei čio vertei v  j : 
F tj ¼ A t þ B t v j þ C t v 2 
j 
čia: 
A t , B t ir C  t yra atitinkami tikslin ės kelio apkrovos parametrai f  0 , 
f 1 ir f  2 ; 
F tj yra tikslin ė kelio apkrova važiuojant atskaitiniu grei čiu 
v j , N; 
v j yra j atskaitinis greitis, km/h.  ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 522  
8.1.3.2. Išmatuota kelio apkrova apskai čiuojama pagal ši ą lygtį: 
F mj ¼ 1 
3,6 Ü ðTM þ m r Þ Ü 2 Ü Δv 
Δt j 
čia: 
F mj yra kiekvienos atskaitinio grei čio vertės v  j atveju išmatuota 
kelio apkrova, N;  
TM yra transporto priemon ės bandomoji mas ė, kg;  
m r yra efektyviosios besisukan čių komponent ų masės ekviva­
lentas pagal šio papildomo priedo 2.5.1 punkt ą, kg;  
Δt j yra saviriedos laikas, atitinkantis greit į v j , s. 
8.1.3.3. Ant traukos stendo imituojama kelio apkrova apskai čiuojama 
taikant šio papildomo priedo 4.3.1.4 punkte nurodyt ą metodą, 
išskyrus matavimus priešingomis kryptimis, taikant koregavim ą 
pagal šio papildomo priedo 4.5 punkt ą, po kurio gaunama imituo ­
jamos kelio apkrovos kreiv ė: 
F s ¼ A s þ B s Ü v þ C s Ü v 2 
Imituojama kelio apkrova kiekvienos atskaitinio grei čio vertės v  j 
atveju nustatoma pagal toliau pateikt ą lygtį, naudojant apskai čiuotus 
A s , B s ir C  s : 
F sj ¼ A s þ B s Ü v j þ C s Ü v 2 
j 
8.1.3.4. Stendo apkrovai nustatyti galima naudoti du skirtingus metodus. Jei 
transporto priemon ė greitinama naudojantis stendu, taikomi šio 
papildomo priedo 8.1.3.4.1 punkte aprašyti metodai. Jei transporto 
priemonė greitinama panaudojant jos pa čios galią, taikomi šio 
papildomo priedo 8.1.3.4.1 arba 8.1.3.4.2 punkte aprašyti metodai. 
Mažiausias greitinimas, padaugintas iš grei čio, turi b ūti 6 m  2 /s 3 . 
Transporto priemon ės, negalin čios pasiekti 6 m  2 /s 3 , turi važiuoti 
su iki galo nuspaustu akceleratoriaus valdikliu.  
8.1.3.4.1. Fiksuoto važiavimo metodas  
8.1.3.4.1.1. Stendo programin ė įranga turi atlikti iš viso keturis saviriedos 
važiavimus. Pasibaigus pirmam saviriedos važiavimui, pagal šio 
papildomo priedo 8.1.4 punkt ą apskaičiuojami antram važiavimui 
taikomi stendo nustatymo koeficientai. Po pirmo saviriedos važia ­
vimo programin ė įranga turi atlikti tris papildomus saviriedos važia ­
vimus taikant fiksuotus stendo nustatymo koeficientus, nustatytus 
po pirmo saviriedos važiavimo, arba sureguliuotus stendo nusta ­
tymo koeficientus pagal šio papildomo priedo 8.1.4 punkt ą. ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 523  
8.1.3.4.1.2. Galutiniai stendo nustatymo koeficientai A, B ir C apskai čiuojami 
pagal šias lygtis:  
A ¼ A t Ä P 4 
n¼2 ðA s n Ä A d n Þ 
3 
B ¼ B t Ä P 4 
n¼2 ðB s n Ä B d n Þ 
3 
C ¼ C t Ä P 4 
n¼2 ðC s n Ä C d n Þ 
3 
čia: 
A t , B t ir C  t yra atitinkami tikslin ės kelio apkrovos para ­
metrai f  0 , f 1 ir f  2 ; 
A sn , B sn ir C  sn yra n važiavimui taikomi imituojamos kelio 
apkrovos koeficientai;  
A dn , B dn ir C  dn yra n važiavimui taikomi stendo nustatymo 
koeficientai;  
n yra saviriedos važiavim ų indekso numeris, įskai­
tant pirm ą stabilizavimo važiavim ą. 
8.1.3.4.2. Iteracinis metodas  
Po dviejų nuosekli ų saviriedos važiavim ų jėgų mažiausi ųjų kvad­
ratų regresijos analiz ės nurodytuose grei čio intervaluose apskai ­ 
čiuotos jėgos turi neviršyti ± 10 N leidžiamojo nuokrypio, antraip 
po traukos stendo apkrovos parametro sureguliavimo pagal šio 
papildomo priedo 8.1.4 punkt ą atliekami papildomi saviriedos 
važiavimai, kol bus užtikrinta atitiktis leidžiamajam nuokrypiui.  
8.1.4. Reguliavimas  
Traukos stendo nustatymo apkrova sureguliuojama pagal šias lygtis: 
F ä 
dj ¼ F dj Ä F j ¼ F dj Ä F sj þ F tj 
¼ ðA d þ B d v j þ C d v 2 
j Þ Ä ðA s þ B s v j þ C s v 2 
j Þ þ ðA t þ B t v j þ C t v 2 
j Þ 
¼ ðA d þ A t Ä A s Þ þ ðB d þ B t Ä B s Þv j þ ðC d þ C t Ä C s Þv 2 
j 
Todėl: 
A ä 
d ¼ A d þ A t Ä A s 
B ä 
d ¼ B d þ B t Ä B s 
C ä 
d ¼ C d þ C t Ä C s 
čia: 
F dj yra pradin ė traukos stendo nustatymo apkrova, N;  
F * 
dj yra sureguliuota traukos stendo nustatymo 
apkrova, N;  ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 524  
F j yra reguliuojama kelio apkrova, lygi (F  sj - F tj ), N;  
F sj yra imituojama kelio apkrova važiuojant atskai ­
tiniu grei čiu v  j , N; 
F tj yra tikslin ė kelio apkrova važiuojant atskaitiniu 
greičiu v  j , N; 
A * 
d , B * 
d ir C  * 
d yra nauji traukos stendo nustatymo koeficientai.  
8.2. Traukos stendo apkrovos nustatymas taikant sukimo momento 
matavimo metod ą 
Šis metodas taikomas, kai jud ėjimo varža nustatoma taikant šio 
papildomo priedo 4.4 punkte apib ūdintą sukimo momento mata ­
vimo metod ą. 
Kelio apkrovos matricos šeimos atveju šis metodas taikomas, jei 
tipinės transporto priemon ės judėjimo varža yra nustatyta taikant 
sukimo momento matavimo metod ą, nustatytą šio papildomo priedo 
4.4 punkte.  ►M2 Tikslinės judėjimo varžos vert ės yra vert ės, 
apskaičiuotos taikant šio papildomo priedo 5.1 punkte nustatyt ą 
metodą. ◄ 
8.2.1. Pradinis apkrovos nustatymas  
Traukos stendo su koeficient ų valdymo funkcija galios sugerties 
įtaisas sureguliuojamas pagal šioje lygtyje naudojamus sutartinius 
pradinius koeficientus A  d , B d ir C  d : 
F d ¼ A d þ B d v þ C d v 2 
čia: 
F d yra traukos stendo nustatymo apkrova, N;  
v yra traukos stendo b ūgno greitis, km/h.  
Šiuos koeficientus rekomenduojama naudoti pradinei apkrovai 
nustatyti:  
a) A d ¼ 0,5 Ü a t 
r′; B d ¼ 0,2 Ü b t 
r′; C d ¼ c t 
r′ 
jei tai vienaašiai traukos stendai arba  
A d ¼ 0,1 Ü a t 
r′; B d ¼ 0,2 Ü b t 
r′; C d ¼ c t 
r′ 
jei tai dviašiai traukos stendai; čia 
a t , b t ir c  t yra tikslin ės judėjimo varžos koeficientai ir  
r′ yra padangos ant traukos stendo dinaminis spindulys, gautas 
važiuojant 80 km/h grei čiu, m, arba  ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 525  
b) empirin ės vertės, naudojamos panašaus tipo transporto prie ­
monės nustatymams.  
Traukos stendo su poligoninio valdymo funkcija atitinkamos 
apkrovos vert ės, taikomos kiekvienam atskaitiniam grei čiui, nusta ­
tomos traukos stendo galios sugerties įtaisu.  
8.2.2. Rato sukimo momento matavimas  
Sukimo momento matavimo bandymas naudojant traukos stend ą 
atliekamas šio papildomo priedo 4.4.2 punkte nustatyta tvarka. 
Sukimo momento matuoklis (-iai) turi b ūti identiškas (-i) naudotie ­
siems ankstesniame kelio bandyme.  
8.2.3. Tikrinimas  
8.2.3.1. Tikslin ės judėjimo varžos (sukimo momento) kreiv ė nustatoma 
taikant šio papildomo priedo 4.5.5.2.1 punkto lygt į, kurią galima 
užrašyti taip: 
C ä 
t ¼ a t þ b t Ü v j þ c t Ü v 2 
j 
8.2.3.2. Imituojamos jud ėjimo varžos (sukimo momento) ant traukos stendo 
kreivė apskaičiuojama taikant šio papildomo priedo 4.4.3 punkte 
aprašytą metodą ir nustatyt ą matavimo glaudum ą, naudojant jud ė­
jimo varžos (sukimo momento) kreiv ės nustatymo b ūdą, aprašytą 
šio papildomo priedo 4.4.4 punkte, taikant koregavim ą pagal šio 
papildomo priedo 4.5 punkt ą, išskyrus matavimus priešingomis 
kryptimis, po kuri ų gaunama imituojamos jud ėjimo varžos kreiv ė: 
C ä 
s ¼ C 0s þ C 1s Ü v j þ C 2s Ü v 2 
j 
Imituojama jud ėjimo varža (sukimo momentas) turi atitikti ± 10 
N×r’ leidžiam ąjį nuokryp į nuo tikslin ės judėjimo varžos kiekvie ­
name atskaitinio grei čio taške, kur r’ yra padangos dinaminis spin ­
dulys metrais ant traukos stendo, pasiektas važiuojant 80 km/h 
greičiu. 
Jei leidžiamasis nuokrypis bet kokios atskaitinio grei čio vertės 
atveju neatitinka šiame punkte aprašyto metodo kriterijaus, taikoma 
šio papildomo priedo 8.2.3.3 punkte nustatyta traukos stendo 
apkrovos nustatymo sureguliavimo proced ūra. 
8.2.3.3. Reguliavimas  
Traukos stendo apkrovos nustatymas sureguliuojamas pagal ši ą 
lygtį: 
F ä 
dj ¼ F dj Ä F ej 
r′ ¼ F dj Ä F sj 
r′ þ F tj 
r′ 
¼ ðA d þ B d v j þ C d v 2 
j Þ Ä ða s þ b s v j þ c s v 2 
j Þ 
r′ þ ða t þ b t v j þ c t v 2 
j Þ 
r′ 
¼ Õ 
A d þ ða t Ä a s Þ 
r′ Ø 
þ Õ 
B d þ ðb t Ä b t Þ 
r′ Ø 
v j þ Õ 
C d þ ðc t Ä c s Þ 
r′ Ø 
v 2 
j ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 526  
todėl: 
A ä 
d ¼ A d þ a t Ä a s 
r′ 
B ä 
d ¼ B d þ b t Ä b s 
r′ 
C ä 
d ¼ C d þ c t Ä c s 
r′ 
čia: 
F * 
dj yra nauja traukos stendo nustatymo apkrova 
N;(F  sj - F tj ), Nm;  
F ej yra reguliuojama kelio apkrova, lygi (F  sj -F tj ), 
Nm; 
F sj yra imituojama kelio apkrova važiuojant 
atskaitiniu grei čiu v  j , Nm;  
F tj yra tikslin ė kelio apkrova važiuojant atskai ­
tiniu grei čiu v  j , Nm;  
A * 
d , B * 
d ir C  * 
d yra nauji traukos stendo nustatymo koefi ­
cientai;  
r’ yra padangos ant traukos stendo dinaminis 
spindulys, gautas važiuojant 80 km/h grei čiu, 
m. 
Pakartojami šio papildomo priedo 8.2.2 ir 8.2.3 punktai.  
8.2.3.4. Varomosios ašies (-i ų) masė, padang ų specifikacijos ir traukos 
stendo apkrovos nustatymas įtraukiami į visas atitinkamas bandymo 
ataskaitas, kai įvykdomi šio papildomo priedo 8.2.3.2 punkto reika ­
lavimai.  
8.2.4. Jud ėjimo varžos koeficient ų pakeitimas į kelio apkrovos koefi ­
cientus f  0 , f 1 , f 2 
8.2.4.1. Jei transporto priemon ė pakartotinai neatlieka saviriedos ir savi ­
riedos režimas pagal šio papildomo priedo 4.2.1.8.5 punkt ą nėra 
įmanomas, koeficientai f  0 , f 1 ir f 2 pagal kelio apkrovos lygt į apskai­ 
čiuojami pagal šio papildomo priedo 8.2.4.1.1 punkte nurodytas 
lygtis. Visais kitais atvejais atliekama šio papildomo priedo 
8.2.4.2–8.2.4.4 punkte (imtinai) aprašyta proced ūra. 
8.2.4.1.1.  f  0 ¼ c 0 
r Ü 1,02  
f 1 ¼ c 1 
r Ü 1,02 
f 2 ¼ c 2 
r Ü 1,02 ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 527  
čia: 
c 0 , c 1 , c 2 yra judėjimo varžos koeficientai, nustatyti šio papil ­
domo priedo 4.4.4 punkte, Nm, Nm/(km/h), 
Nm/(km/h)  2 ; 
r yra transporto priemon ės, kurią naudojant buvo nusta ­
tyta judėjimo varža, padang ų dinaminis spindulys, m;  
1,02 yra apytikris koeficientas, kuriuo išlyginami transmi ­
sijos nuostoliai.  
8.2.4.1.2. Nustatytos f  0 , f 1 , f 2 vertės nenaudojamos traukos stendui nustatyti ir 
jokiems išmetal ų ar ridos bandymams. Jos naudojamos tik šiais 
atvejais:  
a) mažinimui nustatyti, 1 papildomo priedo 8 dalis;  
b) pavarų perjungimo momentams nustatyti, 2 papildomas priedas;  
c) CO  2 ir degalų sąnaudų interpoliacijai, 7 papildomo priedo 3.2.3 
punktas;  
d) elektrifikuot ų transporto priemoni ų rezultatams apskai čiuoti, 8 
papildomo priedo 4 dalis.  
8.2.4.2. Nusta čius traukos stend ą pagal nurodytus leidžiamuosius nuokry ­
pius, ant traukos stendo galima atlikti transporto priemon ės savi­
riedos proced ūrą, kaip apib ūdinta šio papildomo priedo 4.3.1.3 
punkte. Saviriedos laiko vert ės įtraukiamos į visus atitinkamus 
bandymo dokumentus.  
8.2.4.3. Kelio apkrova F  j atskaitiniu grei čiu v  j (N) nustatoma pagal ši ą lygtį: 
F j ¼ 1 
3,6 Ü ðTM þ m r Þ Ü Δv 
Δt j 
čia: 
F j yra kelio apkrova važiuojant atskaitiniu grei čiu v  j , N; 
TM yra transporto priemon ės bandomoji mas ė, kg;  
m r yra efektyviosios besisukan čių komponent ų masės ekviva­
lentas pagal šio papildomo priedo 2.5.1 punkt ą, kg;  
Δv = 10 km/h  
Δt j yra saviriedos laikas, atitinkantis greit į v j , s. 
8.2.4.4. Kelio apkrovos lygtyje naudojami koeficientai f  0 , f 1 ir f  2 apskai­ 
čiuojami taikant mažiausi ųjų kvadratų regresijos analiz ę atskaitinio 
greičio intervale.  ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 528  
5 papildomas priedas  
Bandymų įranga ir kalibravimas  
1. Bandym ų stendo specifikacijos ir nustatymai  
1.1. Aušinimo ventiliatoriaus specifikacijos  
1.1.1. Į transporto priemon ę pučiama kintamo grei čio oro srov ė. Lini­
jinio oro grei čio pūstuvo išleidimo angoje nuostatis turi b ūti lygus 
atitinkamam b ūgno greičiui, kai b ūgno greitis viršija 5 km/h. 
Linijinio oro grei čio pūstuvo išleidimo angoje nuokrypis turi 
išlikti ± 5 km/h arba ± 10 proc. atitinkamo b ūgno greičio, nelygu, 
kuri vertė yra didesn ė. 
1.1.2. Pirmiau min ėtas oro greitis nustatomas kaip vidutin ė vertė, 
apskaičiuota keliuose toliau nurodytuose matavimo taškuose.  
a) Taškuose, kurie ventiliatori ų su stačiakampėmis išleidimo 
angomis atveju yra išsid ėstę kiekvieno sta čiakampio, dali ­
nančio visą ventiliatoriaus išleidimo ang ą į 9 sritis (dalinan čio 
ventiliatoriaus išleidimo angos horizontalius ir vertikalius 
kraštus į 3 lygias dalis), centre. Centrin ė zona nematuojama 
(žr. A5/1 pav.).  
A5/1 pav.  
Ventiliatorius su sta čiakampe išleidimo anga
  
b) Apskrit ų ventiliatori ų atveju išleidimo anga padalinama į 8 
lygius sektorius vertikaliomis, horizontaliomis ir 45° linijomis. 
Matavimo taškai turi b ūti kiekvieno sektoriaus radialin ėje 
vidurio linijoje (22,5°), dviej ų trečdalių atstumu nuo išleidimo 
angos spindulio (žr. A5/2 pav.).  
A5/2 pav.  
Ventiliatorius su apvalia išleidimo anga
  
Šie matavimai atliekami, kai priešais ventiliatori ų nėra transporto 
priemonės ar kito trukdan čio objekto. Linijiniam oro grei čiui 
matuoti naudojamas prietaisas turi b ūti 0–20 cm atstumu nuo 
oro išleidimo angos.  ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 529  
1.1.3. Ventiliatoriaus išleidimo angos savyb ės: 
a) bent 0,3 m  2 ploto ir  
b) bent 0,8 m plo čio / skersmens.  
1.1.4. Ventiliatoriaus pad ėtis: 
a) apatinio krašto atstumas nuo žem ės paviršiaus – maždaug 
20 cm;  
b) atstumas iki transporto priemon ės priekio – maždaug 30 cm.  
1.1.5. Gamintojui paprašius ir patvirtinimo institucijai pritarus galima 
keisti aušinimo ventiliatoriaus aukšt į ir šoninę padėtį. 
1.1.6. Šio papildomo priedo 1.1.5 punkte aprašytais atvejais aušinimo 
ventiliatoriaus pad ėtis (aukštis ir atstumas) nurodoma visose 
atitinkamose bandym ų ataskaitose ir naudojama visiems paskes ­
niems bandymams.  
2. Traukos stendas  
2.1. Bendrieji reikalavimai  
2.1.1. Stendas turi b ūti pajėgus imituoti kelio apkrov ą su trimis kelio 
apkrovos koeficientais, kurie gali b ūti sureguliuojami ir naudo ­
jami apkrovos kreivei nubr ėžti. 
2.1.2. Traukos stendas gali tur ėti vieną arba du b ūgnus. Jei naudojami 
traukos stendai su dviem b ūgnais, būgnai turi b ūti stabiliai suka ­
binti arba priekinis b ūgnas turi tiesiogiai arba netiesiogiai varyti 
visas inertines mases ir galios sugerties įtaisą. 
2.2. Specialieji reikalavimai  
Šie specialieji reikalavimai susij ę su stendo gamintojo specifika ­
cijomis.  
2.2.1. Visose matavimo vietose b ūgno nusid ėvėjimas turi b ūti mažesnis 
nei 0,25 mm.  
2.2.2. Visose matavimo vietose b ūgno skersmuo turi b ūti ± 1,0 mm 
nustatytos vardin ės vertės. 
2.2.3. Stendas privalo tur ėti laiko matavimo sistem ą, naudojam ą nusta­
tant greitėjimo spart ą ir matuojant transporto priemon ės / stendo 
saviriedos trukm ę. Šios laiko matavimo sistemos tikslumas turi 
būti bent ± 0,001 proc. Tai patikrinama prieš pirmin į įrengimą. 
2.2.4. Stendas privalo tur ėti bent ± 0,080 km/h tikslumo grei čio mata­
vimo sistem ą. Tai patikrinama prieš pirmin į įrengimą. 
2.2.5. Stendas privalo tur ėti trumpesn ę nei 100 ms atsako trukm ę (90 
proc. atsakas į traukos j ėgos pokyt į), o momentinis greitinimas 
turi būti bent 3 m/s  2 . Tai patikrinama prieš pirmin į įrengimą ir po 
svarbių techninės priežiūros darbų. ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 530  
2.2.6. Bazin ę stendo inercij ą turi nurodyti stendo gamintojas; patvirti ­
nama, kad jos tikslumas kiekvienos išmatuotos bazin ės inercijos 
vertės atveju yra ± 0,5 proc., o bet kokios vidutin ės aritmetin ės 
vertės tikslumas pagal pastovaus greitinimo, l ėtinimo ir j ėgos 
dinaminį nuokryp į yra ± 0,2 proc.  
2.2.7. B ūgno greitis matuojamas ne mažesniu nei 1 Hz dažniu.  
2.3. Papildomi specialieji reikalavimai, taikomi traukos stendams, 
atliekant bandymus su keturi ų varomųjų ratų (4WD) transporto 
priemonėmis 
2.3.1. Sukuriama tokia 4WD kontrol ės sistema, kad bandant transporto 
priemonę ir jai taikant WLTC b ūtų įvykdyti toliau pateikti reika ­
lavimai.  
2.3.1.1. Atliekama tokia kelio apkrovos imitacija, kad darbas 4WD režimu 
atkurtų tokį patį jėgų proporcingum ą, koks yra važiuojant glot ­
naus, sausos ir lygaus kelio paviršiumi.  
2.3.1.2. Pradinio įrengimo metu ir po svarbi ų techninės priežiūros darbų 
turi būti įvykdomi šio papildomo priedo 2.3.1.2.1 dalies ir šio 
papildomo priedo 2.3.1.2.2 arba 2.3.1.2.3 punkto reikalavimai. 
Priekinio ir galinio b ūgnų sukimosi grei čio skirtumas vertinamas 
būgno greičio duomenis, surinktus ne mažesniu 20 Hz dažniu, 
apdorojant 1 sekund ės slenkan čio vidurkio filtru.  
2.3.1.2.1. Priekinio ir galinio b ūgnų įveikto atstumo skirtumas turi b ūti 
mažesnis nei 0,2 proc. atstumo, nuvažiuoto taikant WLTC. 
Bendram atstumo, nuvažiuoto taikant WLTC, skirtumui apskai ­ 
čiuoti turi b ūti integruotas absoliutusis skai čius. 
2.3.1.2.2. Priekinio ir galinio b ūgnų įveikto atstumo skirtumas turi b ūti 
mažesnis nei 0,1 m bet kuriuo 200 ms laiko momentu.  
2.3.1.2.3. Vis ų būgno greičio verčių skirtumas turi b ūti +/– 0,16 km/h.  
2.4. Traukos stendo kalibravimas  
2.4.1. J ėgos matavimo sistema.  
Visiems išmatuot ų padidėjimų atveju galios keitiklio tikslumas ir 
linijiškumas turi b ūti bent ± 10 N. Tai patikrinama prieš pirmin į 
įrengimą, po svarbi ų techninės priežiūros darbų ir per 370 dien ų 
iki bandym ų. 
2.4.2. Stendo trukdini ų nuostolių kalibravimas  
Stendo trukdiniai nuostoliai matuojami ir atnaujinami, jei kuri 
nors išmatuota vert ė nuo esamos nuostoli ų kreivės skiriasi 
daugiau nei 9,0 N. Tai patikrinama prieš pirmin į įrengimą, po 
svarbių techninės priežiūros darbų ir per 35 dienas iki bandym ų. ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 531  
2.4.3. Kelio apkrovos imitavimo patikrinimas be transporto priemon ės 
Stendo veikimas patikrinamas atliekant saviriedos be apkrovos 
bandymą prieš pirmin į įrengimą, po svarbi ų techninės priežiūros 
darbų ir per 7 dienas iki bandym ų. Vidutinė aritmetin ė saviriedos 
jėgos paklaida kiekviename atskaitinio grei čio taške turi b ūti 
mažesnė nei 10 N arba 2 proc., nelygu, kuri vert ė yra didesn ė. 
3. Išmetam ųjų dujų skiedimo sistema  
3.1. Sistemos specifikacija  
3.1.1. Apžvalga  
3.1.1.1. Naudojama viso srauto išmetam ųjų dujų skiedimo sistema. Visi 
transporto priemon ės išmetamieji teršalai nepertraukiamai ir kont ­
roliuojamai skiedžiami aplinkos oru, naudojant pastoviojo t ūrio 
ėminių ėmiklį. Galima naudoti kritinio srauto Vent ūrio vamzd į 
(CFV) arba lygiagre čiai išdėstytus kelis kritinio srauto Vent ūrio 
vamzdžius, t ūrinį siurblį (PDP), ikigarsin į Ventūrio vamzd į (SSV) 
arba ultragarsin į srauto matuokl į (UFM). Išmatuojamas bendras 
išmetamųjų dujų ir skiedimo oro mišinio t ūris ir analizuoti 
paimamas t ūriui tolydžiai proporcingas ėminys. Išmetam ųjų dujų 
junginių kiekis nustatomas pagal j ų koncentracij ą ėminyje, patiks ­
lintą įvertinus atitinkam ą jų kiekį skiedimo ore ir sumin į srautą 
per bandymo laikotarp į. 
3.1.1.2. Išmetam ųjų dujų skiedimo sistem ą sudaro jungiamasis vamzdis, 
maišymo įtaisas ir skiedimo tunelis, skiedimo oro kondicionavimo 
įtaisas, siurbimo įtaisas ir srautmatis. Ėminių ėmimo zondai įmon­
tuojami skiedimo tunelyje, kaip nurodyta šio papildomo priedo 
4.1, 4.2 ir 4.3 punktuose.  
3.1.1.3. Šio papildomo priedo 3.1.1.2 punkte nurodytas maišymo įtaisas 
yra A5/3 paveiksle parodytas indas, kuriame sumaišomos trans ­
porto priemon ės išmetamosios dujos ir skiedimo oras, kad ėminių 
ėmimo vietoje b ūtų gautas vienalytis mišinys.  
3.2. Bendrieji reikalavimai  
3.2.1. Transporto priemon ės išmetamosios dujos skiedžiamos pakan ­
kamu aplinkos oro kiekiu, kad bet kokiomis įmanomomis 
bandymo s ąlygomis ėminių ėmimo ir matavimo sistemoje nesi ­
kondensuot ų vanduo.  
3.2.2. Oro ir išmetam ųjų dujų mišinys ėminių ėmimo zond ų išdėstymo 
vietoje turi b ūti vienalytis (šio papildomo priedo 3.3.3 punkt ą). 
Ėminių ėmimo zondai turi išskirti tipinius praskiest ų išmetam ųjų 
dujų ėminius.  
3.2.3. Sistema turi išmatuoti praskiest ų išmetam ųjų dujų bendrąjį tūrį. 
3.2.4. Ėminių ėmimo sistema turi b ūti hermetiška. Kintamo skiedimo 
ėminių ėmimo sistema turi b ūti suprojektuota taip ir pagaminta 
iš tokių medžiagų, kad nedaryt ų poveikio jokio junginio koncent ­
racijai praskiestose išmetamosiose dujose. Jei kuris nors sistemos 
komponentas (šilumokaitis, cikloninis atskyriklis, įtraukimo 
įtaisas ir pan.) kei čia bet kurio išmetam ųjų dujų junginio koncent ­
raciją ir sistemin ės klaidos ne įmanoma ištaisyti, šio junginio 
ėminys imamas prieš t ą komponent ą. ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 532  
3.2.5. Visos su grynomis ir praskiestomis išmetamosiomis dujomis besi ­
liečiančios skiedimo sistemos dalys turi b ūti sukonstruotos taip, 
kuo mažiau kiet ųjų dalelių nusėstų arba pakist ų. Visos dalys turi 
būti pagamintos iš elektrai laidži ų medžiagų, kurios nereaguot ų su 
išmetamųjų dujų komponentais, ir b ūtų įžemintos, kad b ūtų 
išvengta elektrostatini ų reiškinių. 
3.2.6. Jeigu bandomos transporto priemon ės išmetimo vamzdis suda ­
rytas iš keli ų atšakų, jungiamieji vamzdžiai sujungiami kuo ar čiau 
transporto priemon ės taip, kad neb ūtų neigiamo poveikio j ų 
veikimui.  
3.3. Specialieji reikalavimai  
3.3.1. Prijungimas prie transporto priemon ės išmetimo vamzdžio  
3.3.1.1. Jungiamojo vamzdžio pradžia yra prie išmetimo vamzdžio angos. 
Jungiamojo vamzdžio pabaiga yra ėminių ėmimo taške arba 
pirmame skiedimo taške.  
Kelių išmetimo vamzdži ų konfigūracijoje, kur visi išmetimo 
vamzdžiai sujungti tarpusavyje, jungiamasis vamzdis jungiamas 
prie paskutin ės visų išmetimo vamzdži ų sujungimo jungties. 
Šiuo atveju vamzdis tarp išmetimo vamzdžio pabaigos ir jungia ­
mojo vamzdžio pradžios gali b ūti izoliuotas ar šildomas arba ne.  
3.3.1.2. Jungiamasis vamzdis tarp transporto priemon ės ir skiedimo 
sistemos projektuojamas taip, kad b ūtų kuo labiau sumažinti 
šilumos nuostoliai.  
3.3.1.3. Jungiamasis vamzdis turi atitikti šiuos reikalavimus:  
a) yra trumpesnis nei 3,6 m arba trumpesnis nei 6,1 m, jei turi 
šilumos izoliacij ą. Jo vidinis skersmuo neviršija 105 mm; 
izoliacinės medžiagos storis yra bent 25 mm, o šiluminis 
laidumas neviršija 0,1 W/m  –1 K –1 esant 400 °C temperat ūrai. 
Vamzdis pasirinktinai gali b ūti šildomas virš rasos taško. 
Galima laikyti, kad tai bus pasiekta, vamzd į pašildžius iki 
70 °C;  
b) bandomosios transporto priemon ės išmetam ųjų dujų išmetimo 
angose nesukelia statinio sl ėgio, kuris bandymo metu nuo 
statinio sl ėgio, užfiksuoto, kai prie transporto priemon ės išme­
timo vamzdži ų nebuvo nieko prijungta, skirt ųsi daugiau kaip 
± 0,75 kPa važiuojant50 km/h grei čiu arba daugiau kaip ± 
1,25 kPa. Sl ėgis matuojamas išmetimo angoje arba tokio pat 
skersmens ilginimo vamzdyje kuo ar čiau išmetimo vamzdžio 
galo. Jeigu patvirtinimo institucijai skirtame rašytiniame 
gamintojo prašyme pagrindžiamas mažesnio leidžiamojo 
nuokrypio b ūtinumas, galima naudoti ėminių ėmimo sistemas, 
galinčias išlaikyti ± 0,25 kPa statin į slėgį; 
c) jokio jungiamojo vamzdžio komponento medžiaga negali 
daryti poveikio išmetam ųjų dujų dujinių ar kietųjų dalelių 
sudėčiai. Kad elastomerin ės jungtys negeneruot ų jokių kietųjų 
dalelių, naudojamos elastomerin ės jungtys turi b ūti termiškai 
kuo stabilesn ės ir išmetamosios dujos jas turi veikti kuo 
mažiau. Transporto priemon ės išmetimo vamzdžio ir jungia ­
mojo vamzdžio sujungimui nerekomenduojama naudoti elasto ­
merinių jungčių. 
3.3.2. Skiedimo oro kondicionavimas  ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 533  
3.3.2.1. Skiedimo oras, naudojamas pirminiam išmetam ųjų dujų skiedimui 
CVS tunelyje, turi praeiti pro terp ę, galinčią ≤ 99,95 proc. suma ­ 
žinti kietųjų dalelių, kurios d ėl savo dydžio lengviausiai prasisk ­
verbia pro filtro medžiag ą, skaičių, arba pro mažiausiai H13 
klasės filtrą pagal standart ą EN 1822:2009. Tai yra didelio efek ­
tyvumo kiet ųjų dalelių oro (HEPA) filtr ų specifikacija. Prieš 
perleidžiant pro HEPA filtr ą, skiedimo or ą galima perleisti pro 
medžio anglies skruber į. Rekomenduojama prieš HEPA filtr ą ir 
už medžio anglies skruberio, jei jis naudojamas, įtaisyti papil ­
domą stambių kietųjų dalelių filtrą. 
3.3.2.2. Transporto priemon ės gamintojo prašymu, laikantis gerosios inži ­
nerinės praktikos gali b ūti imamas skiedimo oro ėminys siekiant 
nustatyti tunelyje esan čių kietųjų dalelių poveikį foninei kiet ųjų 
dalelių koncentracijai, o ši ą vertę galima atimti iš išmatuot ų pras­
kiestų išmetam ųjų dujų verčių. Žr. 6 papildomo priedo 1.2.1.3 
punktą. 
3.3.3. Skiedimo tunelis  
3.3.3.1. Turi b ūti pasirūpinta, kad transporto priemon ės išmetamosios 
dujos ir skiedimo oras b ūtų sumaišyti. Galima naudoti maišymo 
įtaisą. 
3.3.3.2. Mišinio vienalytiškumas bet kurioje ėminių ėmimo zondo skersp ­
jūvio vietoje negali daugiau kaip ± 2 proc. skirtis nuo aritmetinio 
vidurkio ver čių, gautų bent penkiuose taškuose, išd ėstytuose 
vienodu intervalu pagal duj ų srauto vamzdžio skersmen į. 
3.3.3.3. Imant išmetam ų PM ir PN ėminius naudojamas skiedimo tunelis, 
kuris:  
a) sudarytas iš tiesaus įžeminto vamzdžio, pagaminto iš elektrai 
laidžios medžiagos;  
b) sukelia s ūkurinį srautą (Reinoldso skai čius ≥4 000) ir yra 
pakankamo ilgio, kad išmetamosios dujos ir skiedimo oras 
visiškai susimaišyt ų; 
c) yra bent 200 mm skersmens;  
d) gali būti izoliuotas ir (arba) šildomas.  
3.3.4. Siurbimo įtaisas  
3.3.4.1. Šiame įtaise gali b ūti nustatytas s ūkių skaičių intervalas, kad b ūtų 
užtikrintas vandens kondensacijai išvengti pakankamas srautas. 
Šis rezultatas gaunamas, jei srautas:  
a) du kartus didesnis už didžiausi ą išmetam ųjų dujų srautą per 
važiavimo cikl ą greitėjant arba  
b) pakankamas užtikrinti, kad praskiest ų išmetamųjų dujų ėminių 
maiše CO  2 koncentracija b ūtų mažesnė nei 3 tūrio procentai, 
jei naudojamas benzinas ar dyzelinas, mažesn ė nei 2,2 t ūrio 
procento, jei naudojamos SkND, ir mažesn ė nei 1,5 t ūrio 
procento, jei naudojamos GD / biometanas.  
3.3.4.2. Šio papildomo priedo 3.3.4.1 dalies reikalavim ų galima nevyk ­
dyti, jei CVS sistema suprojektuota taip, kad slopint ų kondensa ­
vimąsi šiais būdais arba j ų deriniais:  ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 534  
a) mažindama vandens kiek į skiedimo ore (skiedimo oro sausi ­
nimas);  
b) šildydama CVS skiedimo or ą ir visus komponentus iki išme ­
tamojo srauto srautma čio ir, pasirinktinai, ėminių rinkimo į 
maišą sistemos, įskaitant ėminių maišus, bei maišo koncentra ­
cijos matavimo sistem ą. 
Tokiais atvejais CVS srauto spartos nustatymas bandymo tikslais 
grindžiamas parodant, kad vandens kondensacija negali vykti n ė 
viename CVS, ėminių ėmimo ar analitin ės sistemos taške.  
3.3.5. T ūrio matavimas pirminio skiedimo sistemoje  
3.3.5.1. Pastoviojo t ūrio ėminių ėmimo sistemos naudojamas bendro pras ­
kiestų išmetam ųjų dujų tūrio matavimo metodas turi b ūti toks, 
kad matavimo glaudumas visomis eksploatacijos s ąlygomis b ūtų 
± 2 proc. Jei įtaisas negali kompensuoti išmetam ųjų dujų ir skie­
dimo oro mišinio temperat ūros pokyčių matavimo taške, naudo ­
jamas šilumokaitis, kad temperat ūra nuo nustatytos darbin ės 
temperatūros nesiskirt ų daugiau kaip ±6 °C PDP CVS atveju, ± 
11 °C CFV CVS atveju, ±6 °C UFM CVS atveju ir ± 11 °C 
SSV CVS atveju.  
3.3.5.2. Jei b ūtina, tūrio matuokliui apsaugoti gali b ūti naudojamas koks 
nors apsauginis įtaisas, pvz., cikloninis filtras, t ūrinio srauto filtras 
ar kt.  
3.3.5.3. Temperat ūros jutiklis gali b ūti įtaisomas prieš pat t ūrio matuokl į. 
Šio temperat ūros jutiklio tikslumas ir glaudumas turi b ūti ± 1 °C, 
o atsako laikas 0,1 s, kai temperat ūros pokytis yra 62 proc. (vert ė 
išmatuota naudojant silikonin ę alyvą). 
3.3.5.4. Sl ėgio ir atmosferos sl ėgio skirtumas matuojamas prieš t ūrio 
matuoklį arba, jei b ūtina, už jo.  
3.3.5.5. Sl ėgio matavimo rezultat ų glaudumas per bandym ą turi būti 
± 0,4 kPa. Žr. A5/5 lentel ę. 
3.3.6. Rekomenduojamas sistemos aprašas  
A5/3 paveikslas – schema, kurioje pavaizduotos šio papildomo 
priedo reikalavimus atitinkan čios išmetam ųjų dujų skiedimo 
sistemos.  
Rekomenduojami šie komponentai:  
a) skiedimo oro filtras, kur į galima iš anksto pašildyti, jei reikia. 
Šį filtrą iš eilės sudaro šie filtrai: neprivalomas aktyvintosios 
anglies filtras ( įleidimo pus ėje) ir HEPA filtras (išleidimo 
pusėje). Rekomenduojama prieš HEPA filtr ą ir už medžio 
anglies filtro, jei jis naudojamas, įtaisyti papildom ą stambių 
kietųjų dalelių filtrą. Šio medžio anglies filtro paskirtis – 
sumažinti ir stabilizuoti skiedimo ore esan čių angliavandenili ų 
foninę koncentracij ą; ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 535  
b) jungiamasis vamzdis, kuriuo transporto priemon ės išmetamo ­
sios dujos nukreipiamos į skiedimo tunel į; 
c) neprivalomas šilumokaitis, kaip aprašyta šio papildomo priedo 
3.3.5.1 punkte;  
d) maišymo įtaisas, kuriame tolygiai sumaišomos išmetamosios 
dujos ir oras ir kuris gali b ūti šalia transporto priemon ės 
taip, kad tiekimo vamzdžio ilgis b ūtų kuo trumpesnis;  
e) skiedimo tunelis, iš kurio imami kiet ųjų dalelių ėminiai;  
f) gali b ūti naudojama kokia nors matavimo sistemos apsaugos 
priemonė, pvz., cikloninis atskyriklis, t ūrinio srauto filtras ir 
kt.; 
g) reikiamo galingumo siurbimo įtaisas bendram praskiest ų išme­
tamųjų dujų tūriui valdyti.  
Šių schemų nebūtina griežtai laikytis. Papildomai informacijai 
gauti ir komponentin ės sistemos funkcijoms koordinuoti gali 
būti naudojama daugiau sudedam ųjų dalių, pvz., prietais ų, 
vožtuvų, solenoid ų ir jungikli ų. 
A5/3 pav.  
Išmetamųjų teršalų skiedimo sistema
  
3.3.6.1. T ūrinis siurblys (PDP)  
3.3.6.1.1. Kai matuojamas per siurbl į praleidžiamas pastovios temperat ūros 
ir slėgio dujų srautas, viso išmetamojo srauto skiedimo sistema su 
tūriniu siurbliu (PDP) turi atitikti šiame papildomame priede 
nustatytus reikalavimus. Bendras t ūris matuojamas skai čiuojant 
sukalibruoto t ūrinio siurblio s ūkius. Proporcingas ėminys 
gaunamas, kai ėminiai imami esant pastoviam srautui ir tam 
naudojamas siurblys, srautmatis ir srauto valdymo vožtuvas.  ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 536  
3.3.6.2. Kritinio srauto Vent ūrio vamzdis (CFV)  
3.3.6.2.1. CFV viso išmetamojo srauto skiedimo sistemai naudojamas 
remiantis kritiniam srautui taikomais srauto mechanikos princi ­
pais. Kintamas skiedimo oro ir išmetam ųjų dujų mišinio srautas 
palaikomas garso grei čiu, tiesiogiai proporcingu duj ų tempera ­
tūros kvadratinei šakniai. Srautas per bandym ą ištisai stebimas, 
apskaičiuojamas ir integruojamas.  
3.3.6.2.2. Naudojant papildom ą kritinio srauto ėminių ėmimo Vent ūrio 
vamzdį užtikrinamas iš skiedimo tunelio imam ų dujų ėminių 
proporcingumas. Kadangi sl ėgis ir temperat ūra abiejų Ventūrio 
vamzdžių įleidimo angose yra vienodi, ėminiams imti nukreipto 
dujų srauto tūris yra proporcingas bendram praskiest ų išmetamųjų 
dujų mišinio t ūriui, taigi laikomasi šiame papildomame priede 
nustatytų reikalavim ų. 
3.3.6.2.3. Matavimo CFV vamzdis matuoja praskiest ų išmetam ųjų dujų 
srauto tūrį. 
3.3.6.3. Ikigarsinio srauto Vent ūrio vamzdis (CFV)  
3.3.6.3.1. SSV (A5/4 pav.) viso išmetamojo srauto skiedimo sistemai 
naudojamas remiantis srauto mechanikos principais. Skiedimo ir 
išmetamųjų dujų mišinio kintamo srauto sparta palaikoma ikigar ­
siniu grei čiu, kuris apskai čiuojamas pagal ikigarsinio Vent ūrio 
vamzdžio fizinius matmenis ir absoliu čios temperat ūros (T) bei 
slėgio (P) Vent ūrio įleidimo angoje ir sl ėgio Ventūrio vamzdžio 
žiotyse matavimus. Srautas per bandym ą ištisai stebimas, apskai ­ 
čiuojamas ir integruojamas.  
3.3.6.3.2. SSV matuoja praskiest ų išmetam ųjų dujų srauto tūrį. 
A5/4 pav.  
Ikigarsinio Vent ūrio vamzdžio (SSV) schema
  
3.3.6.4. Ultragarsinis srauto matuoklis (UFM)  
3.3.6.4.1. UFM matuoja praskiest ų išmetam ųjų dujų greitį CVS vamzdyne 
pagal ultragarsinio srauto aptikimo princip ą, naudojant por ą ar 
kelias poras vamzdyje sumontuot ų ultragarsini ų siųstuvų / imtuvų, 
kaip parodyta A5/5 paveiksle. Tekan čių dujų greitis nustatoma 
pagal laiko, kurio reikia, kad ultragarso signalas nukeliautu iš 
siųstuvo į imtuvą prieš srov ę ir pasroviui, skirtum ą. Dujų greitis 
konvertuojamas į standartin į tūrinį srautą, taikant kalibravimo 
koeficient ą pagal vamzdžio skersmen į ir realaus laiko koregavim ą 
pagal praskiest ų išmetam ųjų dujų temperat ūrą ir absoliut ųjį slėgį. ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 537  
3.3.6.4.2. Sistemos komponentai:  
a) siurbimo įtaisas su grei čio valdikliu, srauto vožtuvu ar kitu 
CVS srauto spartos nustatymo ir pastoviojo t ūrinio srauto 
palaikymo pamatin ėmis sąlygomis įtaisu;  
b) UFM;  
c) srautui koreguoti reikalingi temperat ūros ir slėgio matavimo 
įtaisai T ir P;  
d) neprivalomas šilumokaitis praskiest ų išmetam ųjų dujų tempe­
ratūrai kontroliuoti iki UFM. Jei šilumokaitis įrengtas, jis turi 
kontroliuoti išmetam ųjų dujų temperat ūrą iki šio papildomo 
priedo 3.3.5.1 punkte nurodytos ribos. Viso bandymo metu 
oro / išmetam ųjų dujų mišinio temperat ūra, išmatuota prieš 
pat siurbimo įtaisą esančiame taške, turi siekti ±6 °C vidutin ės 
aritmetinės darbinės temperat ūros bandymo metu.  
A5/5 pav.  
Ultragarsinio srauto matuoklio (UFM) schema
  
3.3.6.4.3. CVS UFM tipo projektavimui ir naudojimui taikomos šios 
sąlygos:  
a) praskiest ų išmetamųjų dujų greičio Reinoldso numeris turi b ūti 
didesnis nei 4 000, kad prieš ultragarsin į srauto matuokl į būtų 
išlaikomas pastovus s ūkurinis srautas;  
b) ultragarsinis srauto matuoklis turi b ūti įrengtas pastovaus 
skersmens vamzdyje, kurio ilgis prieš srov ę būtų 10 kartų 
didesnis už vidin į skersmen į, o pasroviui – 5 kartus didesnis;  
c) praskiest ų išmetamųjų dujų temperat ūros jutiklis (T) įtaisomas 
prieš pat ultragarsin į srauto matuokl į. Šio jutiklio tikslumas ir 
glaudumas turi b ūti ± 1 °C, o atsako trukm ė – 0,1 s, esant 62 
proc. duotosios temperat ūros pokyčiui (vertė išmatuota naudo ­
jant silikonin ę alyvą); 
d) praskiest ų išmetamųjų dujų absoliutusis sl ėgis (P) matuojamas 
prieš pat ultragarsin į srauto matuokl į ± 0,3 kPa tikslumu;  ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 538  
e) jei prieš ultragarsin į srauto matuokl į šilumokai čio nėra, 
bandymo metu palaikomas pastovaus lygio praskiest ų išmeta­
mųjų dujų srautas, pakoreguotas pagal pamatines s ąlygas. Tai 
galima užtikrinti siurbimo įtaiso kontrol ės būdu, naudojant 
srauto vožtuv ą arba taikant kit ą būdą. 
3.4. CVS kalibravimo proced ūra 
3.4.1. Bendrieji reikalavimai  
3.4.1.1. CVS sistema kalibruojama A5/4 lentel ėje pateiktais intervalais, 
naudojant tiksl ų srautmat į ir ribojimo įtaisą. Srautas sistemoje 
matuojamas esant įvairiems sl ėgio rodmenims ir sistemos 
valdymo parametrams, išmatuotiems ir susietiems su srautais. 
Srauto matavimo įtaisas (pvz., kalibruotas Vent ūrio vamzdis, 
laminarinis srautmatis (LFE), kalibruotas turbininis matuoklis) 
turi būti dinaminis ir tinkamas didelei srauto spartai, pasiekiamai 
atliekant pastoviojo t ūrio ėminių ėmiklio bandymus, matuoti. 
Prietaiso tikslumas turi b ūti sertifikuotas pagal patvirtint ą nacio­
nalinį arba tarptautin į standartą. 
3.4.1.2. Tolesniuose punktuose aprašyta PDP, CFV, SSV ir UFM įren­
ginių kalibravimo metodika, naudojant reikiamo tikslumo lamina ­
rinį srautmat į, ir kalibravimo tinkamumo statistin ė patikra.  
3.4.2. T ūrinio siurblio (PDP) kalibravimas  
3.4.2.1. Toliau pateiktame kalibravimo proced ūros aprašyme apib ūdinama 
įranga, bandym ų konfigūracija ir įvairūs parametrai, matuojami 
nustatant CVS siurblio sraut ą. Visi su siurbliu susij ę parametrai 
matuojami tuo pat metu kaip parametrai, susij ę su srautma čiu, 
nuosekliai sujungtu su siurbliu. Tada br ėžiama apskai čiuoto 
srauto (nurodomo m  3 /min. siurblio įsiurbimo angoje pagal išma ­
tuotą absoliutųjį slėgį ir temperat ūrą) priklausomyb ės nuo kore ­
liacijos funkcijos, kuriai priklauso atitinkami siurblio parametrai, 
diagrama. Tada sudaroma tiesin ė lygtis, kuri susieja siurblio 
srautą ir koreliacin ę funkciją. Jeigu CVS pavaros s ūkių skaičius 
yra keleriopas, atliekamas kiekvieno taikomo intervalo kalibra ­
vimas.  
3.4.2.2. Ši kalibravimo proced ūra grindžiama su srautu susijusi ų absoliu­ 
čiųjų siurblio ir srautma čio parametr ų verčių matavimu kiekvie ­
name taške. Siekiant užtikrinti kalibravimo kreiv ės tikslum ą ir 
vientisum ą, turi būti įvykdytos toliau nurodytos s ąlygos.  
3.4.2.2.1. Siurblio sl ėgis matuojamas ties siurblio atšakomis, o ne išori ­
niame vamzdyne, prijungtame prie siurblio įleidimo ir išleidimo 
angų. Siurblio pavaros priekin ės plokštės viršutin ės dalies vidu ­
ryje ir apatin ės dalies viduryje įtaisytas sl ėgio atšakas veikia 
faktinis siurblio ertmi ų slėgis, todėl ten fiksuojami absoliu čiojo 
slėgio skirtumai.  
3.4.2.2.2. Kalibruojant b ūtina išlaikyti pastovi ą temperat ūrą. Laminarinis 
srautmatis jautriai reaguoja į temperat ūros svyravimus įsiurbimo 
angoje, tod ėl duomen ų taškai yra išsklaidomi. Laipsniški ± 1 °C 
temperatūros pokyčiai leistini, jei jie įvyksta per kelet ą minučių. ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 539  
3.4.2.2.3. Visos srautmat į ir CVS siurbl į siejančios jungtys turi b ūti sanda­
rios. 
3.4.2.3. Variklio išmetam ųjų teršalų bandymo metu išmatuoti parametrai 
naudojami apskai čiuojant sraut ą pagal kalibravimo lygt į. 
3.4.2.4. Šio papildomo priedo A5/6 paveiksle parodytas kalibravimo 
sąrankos pavyzdys. Patvirtinimo institucijai patvirtinus, kad pasie ­
kiamas panašus tikslumas, leidžiami ir kiti variantai. Jei naudo ­
jama A5/6 paveiksle parodyta strukt ūra, šie duomenys nustatomi 
tokiu tikslumu:  
barometrinis sl ėgis (patikslintas), P  b ± 0,03 kPa  
aplinkos temperat ūra, T ± 0,2 K  
oro temperat ūra prie LFE, ETI ± 0,15 K  
slėgio sumaž ėjimas prieš LFE, EPI ± 0,01 kPa  
slėgio krytis srautui tekant per LFE matric ą, EDP ± 0,0015 kPa  
oro temperat ūra CVS siurblio įsiurbimo angoje, PTI ± 0,2 K  
oro temperat ūra CVS siurblio išleidimo angoje, PTO ± 0,2 K  
slėgio sumaž ėjimas CVS siurblio įsiurbimo angoje, PPI ± 0,22 
kPa 
slėgio dydis ties CVS siurblio išleidimo anga, PPO ± 0,22 kPa  
siurblio s ūkių skaičius per bandym ą, n ± 1 min  –1 
laikotarpio trukm ė (ne trumpesn ė nei 250 s), t ± 0,1 s  
A5/6 pav.  
PDP kalibravimo konfig ūracija
  
3.4.2.5. Sujungus sistem ą kaip pavaizduota A5/6 paveiksle, atveriamas iki 
galo kintamas ribotuvas ir, prieš pradedant kalibruoti, CVS siur ­
bliui leidžiama veikti 20 minu čių. ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 540  
3.4.2.5.1. Ribotuvo vožtuvas priveriamas sl ėgio siurblio įsiurbimo angoje 
nuokryčio žingsniais (maždaug 1 kPa), kad b ūtų gauti bent šeši 
bendro kalibravimo duomen ų taškai. Sistemai leidžiama stabili ­
zuotis per 3 minutes, tada pakartojama duomen ų gavimo proce ­
dūra. 
3.4.2.5.2. Atskaitos m  3 /min. vienetais išreikštas oro srautas Q  s kiekviename 
bandymų taške apskai čiuojamas gamintojo nurodytu b ūdu pagal 
srautmačio duomenis.  
3.4.2.5.3. Tada oro srautas paver čiamas m  3 per sūkį išreikštu siurblio srautu 
V 0 siurblio įsiurbimo angoje esant absoliu čiajai temperat ūrai ir 
slėgiui. 
V 0 ¼ Q s 
n Ü T p 
273,15 K Ü 101,325 kPa 
P p 
čia: 
V 0 yra siurblio srautas esant T  p ir P  p , m  3 per sūkį; 
Q s yra oro srautas esant 101,325 kPa sl ėgiui ir 273,15 K (0 °C) 
temperatūrai, m  3 /min;  
T p yra temperat ūra siurblio įsiurbimo angoje, kelvinais (K);  
P p yra absoliutusis sl ėgis siurblio įsiurbimo angoje (kPa);  
n yra siurblio greitis, min  –1 . 
3.4.2.5.4. Kad b ūtų kompensuota siurblio s ūkių skaičiaus nulemt ų slėgio 
pokyčių siurblyje ir siurblio slydimo grei čio sąveika, pagal toliau 
nurodytą lygtį apskaičiuojama siurblio s ūkių skaičiausx  0 , slėgio 
siurblio įsiurbimo ir išleidimo angose skirtumo ir absoliu čiojo 
slėgio siurblio išleidimo angoje koreliacijos funkcija n:  
x 0 ¼ 1 
n ﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃ 
ΔP p 
P e s 
čia: 
x 0 yra koreliacijos funkcija;  
ΔP p yra slėgio skirtumas siurblio įsiurbimo ir išleidimo angose, 
kPa; 
P e absoliutusis sl ėgis išleidimo angoje (PPO + P  b ), kPa.  
Taikant mažiausi ųjų kvadrat ų tiesinės regresijos metod ą 
gaunamos šios kalibravimo lygtys:  
V 0 ¼ D 0 Ä M Ü x 0 
n ¼ A Ä B Ü ΔP p 
čia B ir M yra nuolydžiai, A ir D  0 yra linijų kirtimas.  ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 541  
3.4.2.6. Keleriopo s ūkių skaičiaus CVS sistema kalibruojama esant kiek ­
vienam taikomam s ūkių skaičiui. Nubrėžtos interval ų kalibravimo 
kreivės turi būti maždaug lygiagre čios, o koordina čių ašių kirtimo 
taškų vertės D  0 turi didėti mažėjant siurblio srauto intervalui.  
3.4.2.7. Pagal lygt į apskaičiuotos vert ės nuo išmatuotos V  0 vertės turi 
nesiskirti daugiau kaip 0,5 proc. Skirting ų siurblių M vertės gali 
skirtis. Kalibravimas atliekamas pirmo įrengimo metu ir po 
svarbių techninės priežiūros darbų. 
3.4.3. Kritinio srauto Vent ūrio vamzdžio (CFV) kalibravimas  
3.4.3.1. CFV kalibravimas grindžiamas kritinio Vent ūrio vamzdžio srauto 
lygtimi:  
Q s ¼ K v P ﬃﬃﬃ 
T p 
čia: 
Q s yra srautas, m  3 /min;  
K v yra kalibravimo koeficientas;  
P yra absoliutusis sl ėgis, kPa;  
T yra absoliu čioji temperat ūra, kelvinais (K).  
Dujų srautas yra sl ėgio ir temperat ūros įleidimo angoje funkcija.  
Taikant šio papildomo priedo 3.4.3.2–3.4.3.3.3.4 punktuose 
(imtinai) aprašyt ą kalibravimo proced ūrą nustatoma išmatuotas 
slėgio, temperat ūros ir oro srauto vertes atitinkanti kalibravimo 
koeficiento vert ė. 
3.4.3.2. Kalibruojant kritinio srauto Vent ūrio vamzdžio sraut ą, turi būti 
atliekami matavimai, o toliau nurodyti duomenys nustatomi 
tokiu tikslumu:  
barometrinis sl ėgis (patikslintas), P  b ± 0,03 kPa,  
LFE oro temperat ūra, srautmatis, ETI ± 0,15 K,  
slėgio sumaž ėjimas prieš LFE, EPI ± 0,01 kPa,  
slėgio krytis srautui tekant per LFE matric ą, EDP ± 0,0015 kPa,  
oro srautas, Q  s ± 0,5 proc.,  
slėgio sumaž ėjimas CFV įleidimo angoje, PPI ± 0,02 kPa,  
temperatūra Ventūrio vamzdžio įleidimo angoje, T  v ± 0,2 K.  
3.4.3.3. Įranga nustatoma taip, kaip pavaizduota A5/7 paveiksle, tada 
patikrinama, ar joje n ėra nuotėkio. Dėl bet kokio nuot ėkio tarp 
srautmačio ir kritinio srauto Vent ūrio vamzdžio itin sumaž ėja 
kalibravimo tikslumas, tod ėl jo reikia išvengti.  ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 542  
A5/7 pav.  
CFV kalibravimo konfig ūracija
  
3.4.3.3.1. Turi b ūti atidaromas kintamo srauto ribotuvas, įjungiamas siur ­
bimo įtaisas ir stabilizuojama sistema. Tada surenkami vis ų prie­
taisų rodmenys.  
3.4.3.3.2. Kei čiant srauto ribotuvo nustatymus užfiksuojami bent aštuoni 
Ventūrio vamzdžio kritinio srauto intervalo rodmenys.  
3.4.3.3.3. Per kalibravim ą užregistruoti duomenys naudojami atliekant toliau 
nurodytus skai čiavimus.  
3.4.3.3.3.1. Oro srautas Q  s kiekviename bandym ų taške apskai čiuojamas 
gamintojo nurodytu b ūdu pagal srautma čio duomenis.  
Apskaičiuojamos kiekvieno bandym ų taško kalibravimo koefi ­
ciento vert ės: 
K v ¼ Q s ﬃﬃﬃﬃﬃ T v p 
P v 
čia: 
Q s yra srautas, m  3 /min, esant 273,15 K (0 °C) ir 101,325, kPa;  
T v temperatūra Ventūrio vamzdžio įleidimo angoje, K;  
P v absoliutusis sl ėgis Ventūrio vamzdžio įleidimo angoje, kPa.  ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 543  
3.4.3.3.3.2. K  v nubrėžiama kaip sl ėgio Vent ūrio vamzdžio įleidimo angoje 
funkcija P  v . Jei srautas sr ūva garso grei čiu, K  v vertė išlieka 
beveik pastovi. Sl ėgiui mažėjant (didėjant vakuumui), Vent ūrio 
vamzdis atlaisvinamas ir K  v sumažėja. Šios K  v vertės nenaudo ­
jamos kitiems skai čiavimams.  
3.4.3.3.3.3. Pagal ne mažiau kaip aštuonis kritin ės srities taškus apskai čiuo­
jama vidutin ė aritmetin ė K v vertė ir standartinis nuokrypis  
3.4.3.3.3.4. Jeigu standartinis nuokrypis didesnis nei 0,3 proc. vidutin ės arit­
metinės K  v vertės, reikia imtis taisom ųjų veiksmų. 
3.4.4. Ikigarsinio Vent ūrio vamzdžio (SSV) kalibravimas  
3.4.4.1. SSV kalibravimas grindžiamas ikigarsinio Vent ūrio vamzdžiu 
tekančio ribinio srauto lygtimi. Duj ų srautas yra sl ėgio įleidimo 
angoje ir temperat ūros bei sl ėgio sumaž ėjimo tarp SSV įleidimo 
angos ir žio čių funkcija.  
3.4.4.2. Duomen ų analizė 
3.4.4.2.1. Taikant gamintojo nurodyt ą metodą, pagal srauto matuoklio 
rodmenis nusta čius kiekvien ą srautą ribojančio įtaiso pad ėtį 
(mažiausiai 16 pad ėčių) apskaičiuojamas oro srautas Q  ssv m 3 /s 
pamatinėmis sąlygomis. Ištek ėjimo koeficientas C  d apskaičiuo­
jamas pagal kiekvienam parametrui nustatytus kalibravimo 
duomenis, taikant ši ą lygtį: 
C d ¼ Q SSV 
d 2 
V Ü p p Ü ﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃ ﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃ n 
1 
T Ü Ê 
r 1,426 
p Ä r 1,718 
p Ì 
Ü Ê 1 
1 Ä r 4 
D Ü r 1,426 
p Ìo s 
čia: 
Q SSV yra oro srautas pamatin ėmis sąlygomis (101,325 kPa, 
273,15 K (0 °C)), m  3 /s; 
T yra temperat ūra Ventūrio vamzdžio įleidimo angoje, kelvi ­
nais (K);  
d V yra SSV žio čių skersmuo, m;  
r p yra SSV žio čių ir įleidimo angos absoliu čiojo stat 
inio slėgio santykis,  1 Ä Δp 
p p ; 
r D yra SSV žio čių skersmens d  V ir įleidžiamojo vamzdžio 
vidinio skersmens D santykis;  
C d yra SSV ištek ėjimo koeficientas;  
p p yra absoliutusis sl ėgis Ventūrio vamzdžio įleidimo angoje, 
kPa. 
Siekiant nustatyti ikigarsinio srauto interval ą C  d , brėžiamas 
grafikas kaip Reinoldso skai čiaus Re SSV žiotyse funkcija. 
Reinoldso skai čius SSV žiotyse apskai čiuojamas pagal ši ą lygtį: 
Re ¼ A 1 Ü Q SSV 
d V Ü μ ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 544  
čia: 
μ ¼ b Ü T 1:5 
S þ T 
A 1 yra 25,55152 SI,  Ê 1 
m 3 ÌÊ min 
s ÌÊ mm 
m Ì 
; 
Q ssv yra oro srautas pamatin ėmis sąlygomis (101,325 kPa, 
273,15 K (0 °C)), m  3 /s; 
d v yra SSV žio čių skersmuo, m;  
μ yra absoliu čioji arba dinamin ė dujų klampa, kg/ms;  
b yra 1,458 × 10  6 (empirinė konstanta), kg/ms K  0,5 ; 
S yra 110,4 (empirin ė konstanta), kelvinais (K).  
3.4.4.2.2. Kadangi Q  SSV yra Re lygties įvestis, apskai čiavimas turi b ūti 
pradėtas nustatant pirmines sp ėjamąsias kalibravimo debitma čio 
vertes Q  SSV arba C  d vertes ir kartojamas, kol Q  SSV vertės sutaps. 
Konvergavimo metodas turi užtikrinti bent 0,1 proc. tikslum ą. 
3.4.4.2.3. Ne mažiau kaip 16 ikigarsinio srauto intervalo tašk ų pagal kali ­
bravimo kreivi ų sutapties lygt į apskaičiuotos C  d vertės turi nevir ­ 
šyti ± 0,5 proc. kiekviename kalibravimo taške išmatuotos C  d 
vertės. 
3.4.5. Ultragarsinio srauto matuoklio (UFM) kalibravimas  
3.4.5.1. UFM kalibruojamas pagal tinkam ą etaloninį srautmat į. 
3.4.5.2. UFM sukalibruojamas taikant CVS konfig ūraciją, kuri bus naudo ­
jama bandym ų kameroje (praskiest ų išmetamųjų dujų vamzdynas, 
siurbimo įtaisas), ir patikrinama, ar n ėra nuotėkių. Žr. A5/8 
paveikslą. 
3.4.5.3. Jei UFM sistema neturi šilumokai čio, Sumontuojamas šildytuvas, 
kuriuo kondicionuojamas kalibravimo srautas.  
3.4.5.4. Kiekvieno naudojamo CVS srauto parametro atveju taikomas 
kalibravimo intervalas nuo patalpos temperat ūros iki transporto 
priemonės bandymo metu įmanomos didžiausios temperat ūros. 
3.4.5.5. UFM elektronin ės dalys (temperat ūros (T) ir sl ėgio (P) jutikliai) 
kalibruojamos gamintojo rekomenduojama tvarka.  
3.4.5.6. Reikia atlikti ultragarsinio srauto matuoklio kalibravimo mata ­
vimus ir šiuos duomenis (jei naudojamas laminarinis srautmatis) 
nustatyti šiuo tikslumu:  
barometrinis sl ėgis (patikslintas), P  b ± 0,03 kPa,  
LFE oro temperat ūra, srautmatis, ETI ± 0,15 K,  
slėgio sumaž ėjimas prieš LFE, EPI ± 0,01 kPa,  
slėgio krytis srautui tekant per (EDP) LFE matric ą ± 0,0015 kPa,  ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 545  
oro srautas, Q  s ± 0,5 proc.,  
slėgio sumaž ėjimas UFM įleidimo angoje, P  act ± 0,02 kPa,  
temperatūra UFM įleidimo angoje, T  act ± 0,2 K.  
3.4.5.7. Proced ūra 
3.4.5.7.1. Įranga nustatoma taip, kaip pavaizduota A5/8 paveiksle, tada 
patikrinama, ar joje n ėra nuotėkio. Dėl bet kokio nuot ėkio tarp 
srautmačio ir UFM itin sumaž ėja kalibravimo tikslumas.  
A5/8 pav.  
UFM kalibravimo konfig ūracija
  
3.4.5.7.2. Įjungiamas siurbimo įtaisas. Jo greitis ir (arba) srauto vožtuvo 
padėtis reguliuojami siekiant užtikrinti nustatyt ą srautą tinka­
mumo patvirtinimo ir sistemos stabilizavimo tikslais. Tada suren ­
kami visų prietaisų rodmenys.  
3.4.5.7.3. UFM sistemose be šilumokai čio naudojamas šildytuvas kalibra ­
vimo oro temperat ūrai pakelti, leidžiantis atlikti stabilizavim ą ir 
visų prietaisų pateikiam ų duomen ų registravim ą. Temperat ūra 
didinama pagr įstais intervalais, kol pasiekiama didžiausia numa ­
toma praskiest ų išmetam ųjų dujų temperat ūra, kurios tikimasi 
išmetamųjų taršalų bandymo metu.  
3.4.5.7.4. Šildytuvas v ėliau išjungiamas, o siurbimo įtaiso greitis ir (arba) 
srauto vožtuvas sureguliuojami pagal kit ą srauto parametr ą, kuris 
bus naudojamas transporto priemon ės išmetam ųjų taršalų bandy­
mams, po kuri ų bus kartojama kalibravimo seka.  
3.4.5.8. Per kalibravim ą užregistruoti duomenys naudojami atliekant toliau 
nurodytus skai čiavimus. Oro srautas Q  s kiekviename bandym ų 
taške apskai čiuojamas gamintojo nurodytu b ūdu pagal srautma čio 
duomenis. 
K v ¼ Q reference  
Q s 
čia: 
Q s yra oro srautas pamatin ėmis sąlygomis (101,325 kPa, 
273,15 K (0 °C)), m  3 /s; 
Q reference  yra kalibravimo srautma čio oro srautas pamatin ėmis 
sąlygomis (101,325 kPa, 273,15 K (0 °C)), m  3 /s; ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 546  
K v yra kalibravimo koeficientas.  
UFM sistemos be šilumokai čio K  v grafikas nubr ėžiamas kaip T  act 
funkcija.  
Didžiausia K  v variacija turi neviršyti 0,3 proc. vis ų skirtingomis 
temperatūromis atlikt ų matavim ų vidutinės aritmetin ės vertės K  v . 
3.5. Sistemos tikrinimo proced ūra 
3.5.1. Bendrieji reikalavimai  
3.5.1.1. CVS ėminių ėmimo sistemos ir analitin ės sistemos bendras tiks ­
lumas nustatomas į sistemą, kai ji veikia įprastomis bandymo 
sąlygomis, įleidžiant žinomos mas ės išmetam ųjų dujų junginį ir 
vėliau analizuojant bei skai čiuojant išmetam ųjų dujų junginius 
pagal 7 papildomo priedo lygtis. Šio papildomo priedo 3.5.1.1.1 
punkte aprašytas CFO metodas ir šio papildomo priedo 3.5.1.1.2 
punkte aprašytas gravimetrinis metodas pasižymi pakankamu tiks ­
lumu.  
Didžiausias leidžiamas įleistų ir išmatuot ų dujų kiekio skirtumas 
yra 2 proc.  
3.5.1.1.1. Kritinio srauto angos (CFO) metodas  
CFO metodas leidžia išmatuoti pastov ų grynų dujų (CO, CO  2 
arba C  3 H 8 ) srautą ribinio srauto t ūta. 
3.5.1.1.1.1. Per sukalibruot ą kritinio srauto t ūtą į CVS sistem ą įleidžiamos 
žinomos mas ės grynos anglies monoksido, anglies dioksido arba 
propano dujos. Jei sl ėgis įleidimo angoje yra pakankamai aukštas, 
srautas q, reguliuojamas kritinio tek ėjimo tūta, nepriklauso nuo 
slėgio ties tūtos išleidimo anga (kritinis tek ėjimas). CVS sistema 
naudojama taip, kaip per įprastą išmetam ųjų dujų bandym ą, ir 
paskesnei analizei skiriama pakankamai laiko. M ėginių surinkimo 
maiše surinktos dujos analizuojamos įprasta įranga (šio papildomo 
priedo 4.1 punktas), o rezultatai palyginami su iš anksto žinoma 
dujų ėminių koncentracija. Jei nuokrypiai viršija 2 proc., reikia 
nustatyti ir pašalinti veikimo sutrikimo priežast į. 
3.5.1.1.2. Gravimetrinis metodas  
Gravimetrinis metodas išmatuoja gryn ų dujų (CO, CO  2 arba 
C 3 H 8 ) kiekį. 
3.5.1.1.2.1. Nedidelio cilindro, pripildyto gryno anglies monoksido, anglies 
dioksido arba propano, svoris nustatomas ± 0,01 g tikslumu. 
CVS sistema naudojama įprasto išmetam ųjų dujų bandymo s ąly­
gomis, į sistemą įleidžiant grynas dujas tokiam laikui, kurio 
pakaktų paskesnei analizei atlikti. Naudojam ų grynų dujų kiekis 
nustatomas pagal masi ų skirtumą. Maiše surinktos dujos analizuo ­
jamos naudojant įrangą, kuri paprastai naudojama išmetam ųjų 
dujų analizei, kaip aprašyta šio papildomo priedo 4.1 punkte. 
Vėliau rezultatai palyginami su anks čiau apskai čiuotomis 
koncentracijos vert ėmis. Jei nuokrypiai viršija 2 proc., reikia 
nustatyti ir pašalinti veikimo sutrikimo priežast į. 
4. Išmetam ųjų teršalų matavimo įranga  
4.1. Išmetam ųjų dujų kiekio matavimo įranga  ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 547  
4.1.1. Sistemos apžvalga  
4.1.1.1. Analizei paimamas pastovaus proporcingumo praskiest ų išmeta­
mųjų dujų ir skiedimo oro m ėginys.  
4.1.1.2. Dujini ų teršalų masė apskaičiuojama remiantis proporcingo 
ėminio koncentracijos vert ėmis ir per bandym ą išmatuotu bendru 
tūriu. Ėminių koncentracijos vert ės patikslinamos, atsižvelgiant į 
atitinkamo junginio koncentracij ą skiedimo ore.  
4.1.2. Ėminių ėmimo sistemos reikalavimai  
4.1.2.1. Praskiest ų dujų ėminys imamas prieš siurbimo įtaisą. 
4.1.2.1.1. Išskyrus šio papildomo priedo 4.1.3.1 punkt ą (angliavandenili ų 
ėminių ėmimo sistema), 4.2 punkt ą (PM matavimo įranga) ir 
4.3. punkt ą (PN matavimo įranga), praskiest ų išmetam ųjų dujų 
ėminys gali b ūti imamas už kondicionavimo įtaisų (jei jų yra).  
4.1.2.2. Ėminių ėmimo srauto sparta maiše nustatoma taip, kad b ūtų 
gautas koncentracijos matavimui pakankamas skiedimo oro ir 
praskiestų išmetam ųjų dujų tūris CVS maišuose ir jis neviršyt ų 
0,3 proc. praskiest ų išmetam ųjų dujų srauto, išskyrus tada, kai 
praskiestų išmetam ųjų dujų maišo užpildo t ūris pridedamas prie 
integruoto CVS t ūrio. 
4.1.2.3. Skiedimo oro ėminys imamas prie skiedimo oro įleidimo angos 
(po filtro, jei jis įrengtas).  
4.1.2.4. Skiedimo oras neturi b ūti užterštas iš maišymo srities išmeta ­
momis dujomis.  
4.1.2.5. Skiedimo oro ėminių ėmimo sparta turi b ūti panaši į praskiest ų 
išmetamųjų dujų ėminių ėmimo spart ą. 
4.1.2.6. Ėminiams imti naudojamos medžiagos, d ėl kurių neturi pasikeisti 
išmetamųjų teršalų junginių koncentracija.  
4.1.2.7. Kietosioms dalel ėms iš ėminio pašalinti gali b ūti naudojami 
filtrai.  
4.1.2.8. Visos išmetamosioms dujoms nukreipti naudojamos sklend ės turi 
būti greitai reguliuojamos ir greitai veikian čios. 
4.1.2.9. Tarp trieigi ų vožtuvų ir ėminių maišų gali būti naudojamos greitai 
tvirtinamos, dujoms nelaidžios jungtys, automatiškai užsisandari ­
nančios maišo pus ėje. Ėminiams į analizatori ų perkelti gali b ūti 
naudojamos kitos sistemos (pvz., trieigiai uždaromieji vožtuvai).  
4.1.2.10. Ėminių laikymas  
4.1.2.10.1. Duj ų ėminiai surenkami į reikiamos talpos ėminių maišus, kad 
imant ėminius neb ūtų mažinama ėminių srauto sparta.  
4.1.2.10.2. Maiš ų medžiaga turi b ūti tokia, kad nei matavimai, nei chemin ė 
dujų ėminių sudėtis po 30 min. nepasikeist ų daugiau kaip ± 2 
proc. (pvz., laminuota polietileno / poliamido pl ėvelė arba fluo ­
rinti poliangliavandeniliai).  ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 548  
4.1.3. Ėminių ėmimo sistemos  
4.1.3.1. Angliavandenili ų ėminių ėmimo sistema (šildomas liepsnos joni ­
zacijos detektorius HFID)  
4.1.3.1.1. Angliavandenili ų ėminių ėmimo sistem ą sudaro šildomas ėminių 
ėmimo zondas, linija, filtras ir siurblys. Ėminys imamas prieš 
šilumokait į (jei jis įrengtas). Ėminių ėmimo zondas įtaisomas 
tuo pačiu atstumu nuo išmetam ųjų dujų įleidimo angos kaip ir 
kietųjų dalelių ėminių ėmimo zondas taip, kad vienas kitam 
netrukdyt ų imti ėminių. Mažiausias jo vidinis skersmuo turi b ūti 
4 mm.  
4.1.3.1.2. Visos šildymo sistemos šildomos dalys turi b ūti pastovios 190 ± 
10 °C temperat ūros. 
4.1.3.1.3. Vidutin ė aritmetin ė išmatuot ų angliavandenili ų koncentracija 
nustatoma integruojant kas sekund ę gautus duomenis, padalytus 
iš fazės arba bandymo trukm ės. 
4.1.3.1.4. Šildomoje ėminių ėmimo linijoje įrengiamas šildomas filtras F  H , 
pasižymintis 99 proc. veiksmingumu ir pastoviame analizei reika ­
lingų dujų sraute sulaikantis visas kietas ≥ 0,3 μm dydžio daleles.  
4.1.3.1.5. Ėminių ėmimo sistemos atsakas (nuo zondo iki analizatoriaus 
įleidimo angos) turi trukti ne ilgiau kaip 4 sekundes.  
4.1.3.1.6. HFID naudojamas kartu su pastovaus srauto (šilumokai čio) 
sistema, kad ėminys būtų tipinis, nebent CVS srauto t ūrio poky­ 
čiai būtų kompensuojami.  
4.1.3.2. NO arba NO  2 ėminių ėmimo sistema (kai taikoma)  
4.1.3.2.1. Nenutr ūkstamas praskiest ų išmetam ųjų dujų ėminių srautas nukr ­
eipiamas į analizatori ų. 
4.1.3.2.2. Vidutin ė aritmetin ė išmatuot ų NO arba NO  2 koncentracija nusta ­
toma integruojant kas sekund ę gautus duomenis, padalytus iš 
fazės arba bandymo trukm ės. 
4.1.3.2.3. Nenutr ūkstamas NO arba NO  2 matavimas atliekamas naudojant 
pastovaus srauto (šilumokai čio) sistem ą, kad mėginys būtų tipinis, 
nebent CVS srauto t ūrio pokyčiai būtų kompensuojami.  
4.1.4. Analizatoriai  
4.1.4.1. Bendrieji duj ų analizės reikalavimai  
4.1.4.1.1. Analizatori ų matavimo intervalas turi atitikti išmetam ųjų dujų 
junginių koncentracijoms matuoti reikaling ą tikslumą. 
4.1.4.1.2. Jei nenurodyta kitaip, matavimo paklaida neturi b ūti didesnė kaip 
± 2 proc. (b ūdinga analizatoriaus paklaida), neatsižvelgiant į kali­
bravimo duj ų atskaitos vert ę. 
4.1.4.1.3. Aplinkos oro ėminys matuojamas tuo pa čiu analizatoriumi ir tokiu 
pačiu intervalu.  
4.1.4.1.4. Prieš analizatorius nenaudojamas duj ų džiovinimo įtaisas, nebent 
būtų įrodyta, kad jis nedaro įtakos junginio kiekiui duj ų sraute.  ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 549  
4.1.4.2. Anglies monoksido (CO) ir anglies dioksido (CO  2 ) analizė 
4.1.4.2.1. Analizatoriai turi b ūti nedispersinio infraraudon ųjų spinduli ų 
(NDIR) sug ėrimo tipo.  
4.1.4.3. Vis ų degalų, išskyrus dyzelin ą, angliavandenili ų (HC) analiz ė 
4.1.4.3.1. Analizatorius turi b ūti liepsnos jonizavimo (FID) tipo, sukali ­
bruotas propano dujomis, išreikštomis anglies atom ų (C  1 ) ekviva­
lentu.  
4.1.4.4. Dyzelino ir pasirinktinai kit ų degalų angliavandenili ų (HC) 
analizė 
4.1.4.4.1. Analizatorius turi b ūti šildomo liepsnos jonizavimo tipo, su detek ­
toriumi, vožtuvais, vamzdynu ir t. t., įkaitintas iki 190 ± 10 °C 
temperatūros. Jis sukalibruojamas propano dujomis, išreikštomis 
anglies atom ų (C  1 ) ekvivalentu.  
4.1.4.5. Metano (CH  4 ) analizė 
4.1.4.5.1. Analizatorius turi b ūti dujų chromatografas, sujungtas su liepsnos 
jonizacijos detektoriumi (FID), arba liepsnos jonizacijos detekto ­
rius (FID), sujungtas su angliavandenili ų, išskyrus metan ą, 
skyrikliu (NMC-FID), sukalibruotas metano arba propano 
dujomis, išreikštomis anglies atom ų (C  1 ) ekvivalentu.  
4.1.4.6. Azoto oksid ų (NO  x ) analizė 
4.1.4.6.1. Analizatorius turi b ūti chemin ės liuminescencijos (CLA) arba 
nedispersinio ultravioletini ų spinduli ų rezonanso sug ėrimo 
(NDUVR) tipo.  
4.1.5. Rekomenduojam ų sistemų aprašai  
4.1.5.1. A5/9 paveiksle pateikta išmetam ųjų dujų ėminių ėmimo schema.  
A5/9 pav.  
Viso srauto išmetam ųjų dujų skiedimo sistemos schema
  ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 550  
4.1.5.2. Sistemos komponent ų pavyzdžiai išvardyti toliau.  
4.1.5.2.1. Du ėminių ėmimo zondai, skirti nenutr ūkstamai imti skiedimo oro 
ir praskiest ų išmetam ųjų dujų ar oro mišinio ėminius.  
4.1.5.2.2. Filtras kietosioms dalel ėms pašalinti iš analizei paimto duj ų 
srauto.  
4.1.5.2.3. Siurbliai ir srauto reguliatorius, kurie užtikrina pastov ų vienodą 
skiestų išmetamųjų dujų ir skiedimo oro ėminių, paimtų bandymo 
metu iš ėminių ėmimo zond ų, srautą ir dujų ėminių srautas turi 
būti tokie, kad kiekvieno bandymo pabaigoje ėminių kiekis būtų 
pakankamas analizei atlikti.  
4.1.5.2.4. Greitai veikiantys vožtuvai, kuriais tolygus duj ų ėminių srautas 
nukreipiamas į ėminių maišus arba į angas, pro kurias išlei ­
džiamas į aplinką. 
4.1.5.2.5. Dujoms nelaidžios, greitai sujungiamos jungtys, greitai veikian ­ 
čius vožtuvus sujungian čios su ėminių maišais. Jungtis automa ­
tiškai užsidaro ėminių surinkimo maišo pus ėje. Ėminius į anali­
zatorių galima perduoti ir kitais b ūdais (pvz., naudojant trieig į 
uždaromąjį vožtuvą). 
4.1.5.2.6. Maišai praskiest ų išmetam ųjų dujų ir skiedimo oro ėminiams 
rinkti per bandym ą. 
4.1.5.2.7. Ėminių ėmimo kritinio srauto Vent ūrio vamzdis proporcingiems 
praskiestų dujų ėminiams paimti (tik CFV-CVS).  
4.1.5.3. Papildomi komponentai, reikalingi angliavandenili ų ėminiams 
imti naudojant šildom ą liepsnos jonizacijos detektori ų (HFID), 
kaip parodyta A5/10 paveiksle.  
4.1.5.3.1. Šildomas ėminių zondas, esantis skiedimo tunelyje toje pa čioje 
vertikalioje plokštumoje kaip kiet ųjų dalelių ėminių zondai.  
4.1.5.3.2. Šildomas filtras už ėminių ėmimo taško ir prieš HFID.  
4.1.5.3.3. Šildomi atrankos vožtuvai tarp nulin ės vertės nustatymo ar kali ­
bravimo duj ų atsargų ir HFID.  
4.1.5.3.4. Priemon ės angliavandenili ų momentin ėms koncentracijoms inte ­
gruoti ir registruoti.  
4.1.5.3.5. Šildomos ėminių ėmimo linijos ir šildomi komponentai, einantys 
iš šildomo zondo į HFID.  ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 551  
A5/10 pav.  
Angliavandenili ų ėminių ėmimui, naudojant HFID, reikalingi 
komponentai
  
4.2. PM matavimo įranga  
4.2.1. Specifikacija  
4.2.1.1. Sistemos apžvalga  
4.2.1.1.1. Kiet ųjų dalelių ėminių ėmimo įtaisas sudarytas iš skiedimo tune ­
lyje esančio ėminių ėmimo zondo (PSP), kiet ųjų dalelių tiekimo 
vamzdžio (PTT), filtro laikiklio (-i ų) (FH), siurblio (-i ų), srauto 
reguliatori ų ir matuokli ų. Žr. A5/11, A5/12 ir A5/13 paveikslus.  
4.2.1.1.2. Galima naudoti kiet ąsias daleles pagal dyd į skiriantį pirminį skir­
tuvą (pvz., ciklonin į atskyrikl į arba pakopin į ėmiklį). Tokiu atveju 
jį rekomenduojama naudoti prieš filtro laikikl į. 
A5/11 pav.  
Alternatyvi kiet ųjų dalelių ėminių ėmimo zondo konfig ūracija
  ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 552  
4.2.1.2. Bendrieji reikalavimai  
4.2.1.2.1. Bandymo duj ų srauto kiet ųjų dalelių ėminių ėmimo zondas skie ­
dimo tunelyje įtaisomas taip, kad iš vienaly čio oro ar išmetam ųjų 
dujų mišinio b ūtų galima paimti reprezentatyvi ų dujų srauto 
ėminių, ir turi b ūti prieš šilumokait į (jei jis yra).  
4.2.1.2.2. Kiet ųjų dalelių ėminių srautas turi b ūti proporcingas visai skie ­
dimo tuneliu tekan čių praskiest ų išmetamųjų dujų srauto masei ir 
neviršyti ± 5 proc. leidžiamojo kiet ųjų dalelių ėminių srauto 
nuokrypio. Kiet ųjų dalelių ėminių ėmimo proporcingumas tikri ­
namas teikiant sistem ą eksploatacijai ir kai to reikalauja patvirti ­
nimo institucija.  
4.2.1.2.3. Paimtas praskiest ų išmetam ųjų dujų ėminys laikomas aukštesn ėje 
nei 20 °C ir žemesn ėje nei 52 °C temperat ūroje 20 cm atstumu 
prieš kiet ųjų dalelių filtro priekin į paviršių arba už jo. To siekiant 
leidžiama šildyti arba izoliuoti kiet ųjų dalelių ėminių ėmimo 
sistemos komponentus.  
Jei bandymo metu, kai nevyksta reguliarus regeneravimas, virši ­
jama 52 °C riba, CVS sraut ą reikia padidinti arba naudoti dvigub ą 
skiedimą (laikant, kad CVS srautas jau yra pakankamas, kad 
nesukeltų kondensavimosi CVS, ėminių surinkimo maišuose 
arba analitin ėje sistemoje).  
4.2.1.2.4. Kiet ųjų dalelių ėminys imamas laikiklyje įtaisytu atskiru filtru, 
esančiu praskiest ų išmetam ųjų dujų ėminių sraute.  
4.2.1.2.5. Visos su grynomis ir praskiestomis išmetamosiomis dujomis besi ­
liečiančios skiedimo sistemos ir ėminių ėmimo sistemos dalys nuo 
išmetimo vamzdžio iki filtro laikiklio turi b ūti sukonstruotos taip, 
kad kuo mažiau kiet ųjų dalelių nusėstų arba pakist ų. Visos dalys 
turi būti pagamintos iš elektrai laidži ų medžiag ų, kurios nerea ­
guotų su išmetam ųjų dujų komponentais, ir b ūtų įžemintos, kad 
būtų išvengta elektrostatini ų reiškinių. 
4.2.1.2.6. Jei negalima kompensuoti srauto spartos poky čių, turi būti 
įtraukta nuostata d ėl šilumokai čio ir temperat ūros reguliavimo 
įtaiso, kaip nustatyta šio papildomo priedo 3.3.5.1 arba 3.3.6.4.2 
punkte, kad sistemoje b ūtų pastovus srautas ir atitinkamai propor ­
cingas ėminių ėmimo greitis.  
4.2.1.2.7. PM matavimams reikalinga temperat ūra matuojama ± 1 °C tiks ­
lumu, o atsako trukm ė (t 10 – t 90 ) yra 15 sekundži ų arba mažiau.  
4.2.1.2.8. Ėminių srautas iš skiedimo tunelio matuojamas ± 2,5 proc. 
rodmens arba ± 1,5 proc. visos skal ės tikslumu, nelygu, kuris 
dydis yra mažesnis.  
Pirmiau nustatytas ėminių srauto iš CVS tunelio tikslumas 
taikomas ir tada, kai naudojamas dvigubas skiedimas. Tod ėl per 
filtrą tekančio antrinio skiedimo oro srauto ir praskiest ų išmeta­
mųjų dujų srauto matavimas ir kontrol ė turi būti tikslesni.  
4.2.1.2.9. Visi PM matavimui reikalingi duomen ų kanalai registruojami 
1 Hz dažniu arba spar čiau. Jiems paprastai priklauso:  ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 553  
a) praskiest ų išmetamųjų dujų temperat ūra kietųjų dalelių ėminių 
ėmimo filtre;  
b) ėminių srautas;  
c) antrinio skiedimo oro srautas (jei naudojamas antrinis skie ­
dimas);  
d) antrinio skiedimo oro temperat ūra (jei naudojamas antrinis 
skiedimas).  
4.2.1.2.10. Dvigubo skiedimo sistemose praskiest ų išmetam ųjų dujų, 
leidžiamų iš 7 papildomo priedo 3.3.2 punkte nustatyto skiedimo 
tunelio V  ep , tikslumas lygtyje matuojamas ne tiesiogiai, bet nusta ­
tomas diferencialiniu srauto matavimu.  
Per kietųjų dalelių ėminių ėmimo filtrus tekan čių dvigubai pras ­
kiestų išmetam ųjų dujų matavimui ir kontrolei ir antrinio skie ­
dimo oro matavimui ir (arba) kontrolei naudojam ų srautmačių 
tikslumas turi b ūti pakankamas, kad diferencialinis srautas V  ep 
atitiktų viengubam skiedimui nustatytus ėminių ėmimo tikslumo 
ir proporcingumo reikalavimus.  
Reikalavimas, kad CVS skiedimo tunelyje, praskiest ų išmetamųjų 
dujų srauto matavimo sistemoje, CVS maiš ų rinkimo ar analiza ­
vimo sistemose nesusidaryt ų joks išmetam ųjų dujų kondensatas, 
taikomas ir tada, kai naudojamos dvigubo skiedimo sistemos.  
4.2.1.2.11. Turi b ūti atliekamas kiekvieno kiet ųjų dalelių ėminių ėmimo 
srautmačio ir dvigubo skiedimo sistemos linijinis patikrinimas, 
kaip to reikalauja prietaiso gamintojas.  
A5/12 pav.  
Kietųjų dalelių ėminių ėmimo sistema
  ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 554  
A5/13 pav.  
Dvigubo skiedimo kiet ųjų dalelių ėminių ėmimo sistema
  
4.2.1.3. Specialieji reikalavimai  
4.2.1.3.1. Ėminių ėmimo zondas  
4.2.1.3.1.1. Ėminių ėmimo zondas kiet ąsias daleles pagal dyd į atskiria taip, 
kaip aprašyta šio papildomo priedo 4.2.1.3.1.4 punkte. Rekomen ­
duojama tai atlikti naudojant zond ą atviru aštriu galu, nukreipt ą 
tiesiai prieš sraut ą, kartu su pirminiu skirtuvu (pvz., cikloniniu 
atskyrikliu ar pan.). Gali b ūti naudojamas ir kitoks tinkamas 
ėminių zondas, pvz., nurodytasis A5/11 paveiksle, jeigu su juo 
galima atlikti tokio efektyvumo pirmin į atskyrim ą, kaip nurodyta 
šio papildomo priedo 4.2.1.3.1.4 punkte.  
4.2.1.3.1.2. Ėminių ėmimo zondas įtaisomas bent 10 kart ų už tunelio skers ­
menį didesniu atstumu už išmetam ųjų dujų įleidimo į tunelį 
angos, o jo vidinis skersmuo turi b ūti bent 8 mm  
Jeigu iš vieno ėminių ėmimo zondo vienu metu paimami keli 
ėminiai, iš to zondo paimtas srautas dalijamas į vienodus posrau ­ 
čius, kad b ūtų klaidingųjų ėminių ėmimo rodmen ų. 
Jeigu naudojami keli zondai, kiekvienas zondas turi b ūti atviru 
aštriu galu, nukreiptas tiesiai prieš sraut ą. Zondai išd ėstomi toly ­
giai apie skiedimo tunelio centrin ę išilginę ašį, o tarpai tarp zond ų 
turi būti ne mažesni nei 5 cm.  
4.2.1.3.1.3. Atstumas nuo ėminių ėmimo antgalio iki filtro turi b ūti ne 
mažesnis kaip penki zondo skersmenys, ta čiau neturi viršyti 
2 000 mm.  ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 555  
4.2.1.3.1.4. Pirminis skirtuvas (pvz., cikloninis atskyriklis, pakopinis ėmiklis 
ar kt.) įtaisomas prieš filtro laikiklio s ąranką. Pirminio skirtuvo 50 
proc. kiet ųjų dalelių skersmens skiriamoji riba turi b ūti 2,5–10 μm 
esant tūriniam srautui, pasirinktam PM ėminiams imti. Pirminis 
skirtuvas turi pro savo išleidimo ang ą praleisti bent 99 proc. į jį 
patenkančių 1 μm skersmens kiet ųjų dalelių masės koncentracijos 
esant tūriniam srautui, pasirinktam PM ėminiams imti.  
4.2.1.3.2. Kiet ųjų dalelių tiekimo vamzdis (PTT)  
4.2.1.3.2.1. Visi PTT linkiai turi b ūti tolygūs ir kuo didesnio įmanomo spin ­
dulio.  
4.2.1.3.3. Antrinis skiedimas  
4.2.1.3.3.1. Iš CVS gautas ėminys, pagal kur į matuojama PM, gali b ūti pasi­
rinktinai skiedžiamas antros faz ės metu, laikantis toliau nurodyt ų 
reikalavim ų. 
4.2.1.3.3.1.1. Skiedimo oras perleidžiamas pro terp ę, galinčią ≥99,95 proc. 
sumažinti pro filtro medžiag ą dėl savo dydžio lengviausiai 
prasiskverbian čių kietųjų dalelių, arba per bent H13 klas ės 
HEPA filtr ą pagal standart ą EN 1822:2009. Prieš perleidžiant 
per HEPA filtr ą, skiedimo or ą pasirinktinai galima perleisti per 
medžio anglies skruber į. Rekomenduojama prieš HEPA filtr ą ir 
už medžio anglies skruberio, jei jis naudojamas, įtaisyti papil ­
domą stambių kietųjų dalelių filtrą. 
4.2.1.3.3.1.2. Antrinio skiedimo or ą į PTT reikia įleisti kuo ar čiau praskiest ų 
išmetamųjų dujų išleidimo iš skiedimo tunelio angos.  
4.2.1.3.3.1.3. Buvimo trukm ė nuo antrinio skiedimo oro įleidimo į filtro prie ­
kinį paviršių turi būti bent 0,25 sekund ės, bet ne didesn ė nei 5 
sekundės. 
4.2.1.3.3.1.4. Jei dvigubo skiedimo ėminys gr ąžinamas į CVS, ėminio grąži­
nimo vieta parenkama taip, kad nekliudyt ų kitų ėminių išėmimui 
iš CVS.  
4.2.1.3.4. Ėminių siurblys ir srautmatis  
4.2.1.3.4.1. Ėminių dujų srauto matavimo įrenginys turi b ūti sudarytas iš 
siurblių, dujų srauto reguliatori ų ir srauto matuokli ų. 
4.2.1.3.4.2. Į srautmat į tekančio dujų srauto temperat ūra negali svyruoti 
daugiau nei ±3 °C, išskyrus šiuos atvejus:  
a) kai ėminių ėmimo srautmatis turi realaus laiko steb ėjimo ir 
srauto valdymo funkcij ą, veikiančią 1 Hz dažniu arba spar čiau; 
b) transporto priemoni ų, kuriose įrengti periodiškai regeneruojami 
papildomo apdorojimo įtaisai, regeneravimo bandym ų metu.  
Jeigu dėl pernelyg didel ės filtro apkrovos srauto t ūrio pokytis 
neatitiktų nustatytų reikalavim ų, bandymas anuliuojamas. Kai jis 
kartojamas, srautas sumažinamas.  
4.2.1.3.5. Filtras ir filtro laikiklis  
4.2.1.3.5.1. Vožtuvas įtaisomas už filtro, srauto kryptimi. Vožtuvas atsidaro ir 
užsidaro per 1 sekund ę nuo bandymo pradžios ir pabaigos.  ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 556  
4.2.1.3.5.2. Atliekant konkret ų bandymą, per filtro priekin į paviršių tekančių 
dujų greičio pradinė vertė nustatoma bandymo pradžioje 20–105 
cm/s intervale, kad neb ūtų viršytas 105 cm/s greitis, kai veikiant 
skiedimo sistemai bus CVS srautui proporcingas ėminių ėmimo 
srautas.  
4.2.1.3.5.3. Turi b ūti naudojami anglies fluoridu dengti stiklo pluošto filtrai 
arba filtrai su anglies fluorido membrana.  
Visų tipų filtrų 0,3 μm DOP (dioktilftalato) arba PAO (poli-alfa- 
olefino) CS 68649-12-7 arba CS 68037-01-4 sulaikymo veiksmin ­
gumas turi b ūti bent 99 proc., kai dujos per filtro priekin į paviršių 
teka 5,33 cm/s grei čiu, išmatavus pagal viena iš ši ų standartų: 
a) JAV Gynybos departamento bandymo metod ų standartas, 
MIL-STD-282 metodas 102.8: DOP d ūmų skvarba pro aero ­
zolių filtro element ą (angl.  U.S.A. Department of Defense Test 
Method Standard, MIL-STD-282 method 102.8: DOP-Smoke 
Penetration of Aerosol-Filter Element ); 
b) JAV Gynybos departamento bandymo metod ų standartas, 
MIL-STD-282 metodas 502.1.1: DOP d ūmų skvarba pro dujo ­
kaukės talpas ( U.S.A. Department of Defense Test Method 
Standard, MIL-STD-282 method 502.1.1: DOP-Smoke Penet ­
ration of Gas-Mask Canisters ); 
c) Aplinkos moksl ų ir technologij ų institutas, IEST-RP-CC021: 
HEPA ir ULPA filtr ų terpės bandymai ( Institute of Environ ­
mental Sciences and Technology, IEST-RP-CC021: Testing 
HEPA and ULPA Filter Media ). 
4.2.1.3.5.4. Filtro laikiklio s ąranka turi b ūti suprojektuota taip, kad srautas 
būtų tolygiai paskirstytas visam filtro darbiniam plotui. Filtras 
turi būti apvalus, o jo darbinis plotas turi siekti bent 1 075 mm  2 . 
4.2.2. Sv ėrimo kameros (ar patalpos) ir analizini ų svarstykli ų specifika ­
cijos  
4.2.2.1. S ąlygos svėrimo kameroje (ar patalpoje)  
a) Svėrimo kameroje (ar patalpoje), kurioje kiet ųjų dalelių ėminių 
filtrai kondicionuojami ir sveriami, vis ą filtro kondicionavimo 
ir svėrimo laik ą turi būti palaikoma 22 ± 2 °C (jei įmanoma, 
22 ± 1 °C) temperat ūra. 
b) Palaikomas dr ėgnis, kurio rasos taško temperat ūra būtų 
mažesnė nei 10,5 °C, o santykinis dr ėgnis – 45 ± 8 proc.  
c) Leidžiami nedideli nuokrypiai nuo sv ėrimo patalpos tempera ­
tūros ir dr ėgnio specifikacij ų, jeigu bet kuriuo vieno filtro 
kondicionavimo metu bendra nuokrypi ų trukmė neviršija 30 
minučių. 
d) Filtro stabilizavimo metu sv ėrimo kameros (ar patalpos) aplin ­
koje turi b ūti kuo mažesnis aplinkos teršal ų, kurie nus ėstų ant 
stabilizuojam ų kietųjų dalelių ėminių filtrų kiekis.  
e) Svėrimo metu neleidžiama nukrypti nuo nustatyt ų sąlygų. 
4.2.2.2. Analizini ų svarstykli ų linijinis atsakas  
Filtro svoriui nustatyti naudojamos analizin ės svarstykl ės turi 
atitikti A5/1 lentel ės linijinio tikrinimo kriterijus, taikant linijin ę 
regresiją. Tai reiškia, kad tikslumas turi b ūti bent 2 μg, o skyra – 
bent 1 μg (1 skaitmuo = 1 μg). Reikia išbandyti bent 4 tolygiai 
išdėstytus etaloninius svarmenis. Nulin ė vertė turi būti ± 1 μg. ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 557  
A5/1 lentel ė 
Analizini ų svarstykli ų tikrinimo kriterijai  
Matavimo sistema  Kirtimo vieta 
a0 Nuolydis a1  Standartin ė įverčio 
paklaida (SEE)  r 2 nustatymo 
koeficientas  
Kietųjų dalelių svarstykl ės ≤ 1 μg 0,99–1,01  daugiausia ≤ 1 
proc.  ≥ 0,998  
4.2.2.3. Statinio elektros kr ūvio poveikio panaikinimas  
Turi būti panaikintas statinio elektros kr ūvio poveikis. Tai galima 
užtikrinti įžeminant svarstykles – prieš sv ėrimą jos padedamos ant 
antistatinio kilim ėlio ir, naudojant polonio neutralizatori ų arba 
panašaus poveikio įtaisą, neutralizuojami kiet ųjų dalelių filtrai. 
Statinis poveikis gali b ūti panaikintas ir suvienodinant statin į 
krūvį. 
4.2.2.4. Pl ūdrumo koregavimas  
Ėminio ir etaloninio filtro svorio vert ės patikslinamos atsižvel ­
giant į jų plūdrumą ore. Plūdrumo koregavimas yra ėminių 
ėmimo filtro tankio, oro tankio ir svarstykli ų kalibravimo svar ­
mens tankio funkcija, bet nes ąlygoja pa čių kietųjų dalelių 
plūdrumo.  
Jei filtro medžiagos tankis nežinomas, taikomi šie tankiai:  
a) PTFE dengtas stiklo pluošto filtras: 2 300 kg/m  3 ; 
b) PTFE membranos filtras: 2 144 kg/m  3 ; 
c) PTFE membranos filtras su atraminiu polimetilpenteno žiedu: 
920 kg/m  3 . 
Nerūdijančiojo plieno kalibravimo svarmenims taikomas 8 000 
kg/m  3 tankis. Jei kalibravimo svarmens medžiaga yra ne tokia, 
reikia žinoti ir naudoti jos tank į. Dėl kalibravimo svarmen ų reikia 
laikytis Tarptautin ės teisinės metrologijos organizacijos tarptau ­
tinių rekomendacij ų OIML R 111-1 2004(E) leidinio (arba lygia ­
verčio leidinio).  
Apskaičiuojama taikant ši ą lygtį: 
m f ¼ m uncorr Ü A 
1 Ä ρ a 
ρ w 
1 Ä ρ a 
ρ f ! 
čia: 
Pe f yra pataisyta kiet ųjų dalelių ėminio mas ė, mg;  
Pe uncorr  yra nepataisyta kiet ųjų dalelių ėminio mas ė, mg;  
ρ a yra oro tankis, kg/m  3 ; 
ρ w yra svarstykli ų kalibravimo svarmens tankis, kg/m  3 ; ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 558  
ρ f yra kietųjų dalelių ėminių ėmimo filtro tankis, kg/m  3 . 
Oro tankis ρ a apskaičiuojamas pagal ši ą lygtį: 
ρ a ¼ p b Ü M mix 
R Ü T a 
p b yra bendras atmosferos sl ėgis, kPa;  
T a yra oro temperat ūra svarstykli ų aplinkoje, kelvinais (K);  
M mix yra oro molin ė masė svarstykli ų aplinkoje, 28,836 g mol  –1 ; 
R yra molin ė dujų konstanta, 8,3144 J mol  –1 K –1 . 
4.3. PN matavimo įranga  
4.3.1. Specifikacija  
4.3.1.1. Sistemos apžvalga  
4.3.1.1.1. Kiet ųjų dalelių ėminių ėmimo sistem ą turi sudaryti zondas arba 
ėminių rinkimo vieta, paimantys ėminį iš skiedimo sistemoje 
tekančio vienaly čio mišinio, laki ų kietųjų dalelių šalinimo įtaisas 
(VPR) prieš kiet ųjų dalelių skaitiklį (PNC) ir tinkami perdavimo 
vamzdžiai. Žr. A5/14 paveiksl ą. 
4.3.1.1.2. Kiet ųjų dalelių dydžio pirmin į skirtuvą (PCF) (pvz., ciklonin į 
atskyriklį, ėmiklį ar pan.) rekomenduojama įmontuoti prie VPR 
įleidimo angos. PCF 50 proc. kiet ųjų dalelių skersmens skiriamoji 
riba turi b ūti 2,5–10 μm esant t ūriniam srautui, pasirinktam 
kietųjų dalelių ėminiams imti. PCF turi pro savo išleidimo ang ą 
praleisti bent 99 proc. į jį patenkan čių 1 μm skersmens kiet ųjų 
dalelių masės koncentracijos esant t ūriniam srautui, pasirinktam 
kietųjų dalelių ėminiams imti.  
Vietoj PCF leidžiama naudoti kitok į ėminių ėmimo zond ą, atlie­
kantį tinkamo daleli ų dydžio nustatymo įtaiso, kaip parodyta 
A5/11 paveiksle, funkcij ą. 
4.3.1.2. Bendrieji reikalavimai  
4.3.1.2.1. Kiet ųjų dalelių ėminių ėmimo vieta turi b ūti skiedimo sistemoje. 
Jei naudojama dvigubo skiedimo sistema, kiet ųjų dalelių ėminių 
ėmimo vieta turi b ūti pirminio skiedimo sistemoje.  
4.3.1.2.1.1. Kiet ųjų dalelių tiekimo sistem ą (PTS) sudaro ėminių ėmimo 
zondo viršus (PSP) ir kiet ųjų dalelių tiekimo vamzdis (PTT). 
PTS ėminį iš skiedimo tunelio nukreipia prie VPR angos. PTS 
turi atitikti toliau nurodytas s ąlygas:  
a) ėminių ėmimo zondas bent 10 kart ų už tunelio skersmen į 
didesniu atstumu įmontuojamas už išmetam ųjų dujų įleidimo 
angos ir nukreipiamas duj ų srauto tek ėjimui tunelyje priešinga 
kryptimi, o zondo ašis ties galiuku turi b ūti lygiagreti skiedimo 
tunelio ašiai;  ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 559  
b) ėminių ėmimo zondas turi b ūti prieš bet kok į kondicionavimo 
įtaisą (pvz., šilumokait į); 
c) ėminių ėmimo zondas įmontuojamas skiedimo tunelyje taip, 
kad būtų galima paimti ėminį iš homogeninio skiediklio ar 
išmetamųjų dujų mišinio.  
4.3.1.2.1.2. Iš PTS paimtas duj ų ėminys turi atitikti toliau pateiktas s ąlygas:  
a) jei naudojama viso išmetam ųjų dujų srauto skiedimo sistema, 
srauto Reinoldso skai čius Re turi b ūti mažesnis nei 1 700;  
b) jei naudojama dvigubo skiedimo sistema, srauto Reinoldso 
skaičius Re PTT viduje, t. y., už ėminių ėmimo zondo arba 
taško, turi b ūti mažesnis nei 1 700;  
c) buvimo sistemoje laikas turi b ūti ≤ 3 sekund ės. 
4.3.1.2.1.3. Galima bet kokia kita PTS ėminių ėmimo konfig ūracija, jeigu 
galima įrodyti, kad kiet ųjų dalelių skverbtis irgi yra lygi 30 nm.  
4.3.1.2.1.4. Išleidimo vamzdžio (OT), kuriuo praskiestas ėminys teka iš VPR 
į PNC įleidimo ang ą, savybės turi būti tokios:  
a) vidinis skersmuo ≥ 4 mm;  
b) dujų ėminių srauto buvimo trukm ė ≤ 0,8 s.  
4.3.1.2.1.5. Galima bet kokia kita ėminių ėmimui skirto OT konfig ūracija, 
įrodžius lygiavert ę 30 nm kiet ųjų dalelių skverbtį. 
4.3.1.2.2. Laki ų kietųjų dalelių šalinimo įtaise turi b ūti ėminių skiedimo 
įtaisas ir laki ų kietųjų dalelių šalinimo įtaisas.  
4.3.1.2.3. Vis ų skiedimo sistemos ir ėminių ėmimo sistemos dali ų nuo 
išmetimo vamzdžio iki PNC, kurios lie čiasi su nepraskiestomis 
ir praskiestomis išmetamosiomis dujomis, konstrukcija turi b ūti 
tokia, kad kiet ųjų dalelių nusodinimas b ūtų kuo mažesnis. Visos 
dalys turi b ūti pagamintos iš elektrai laidži ų medžiag ų, kurios 
nereaguot ų su išmetam ųjų dujų komponentais, ir b ūtų įžemintos, 
kad būtų išvengta elektrostatini ų reiškinių. 
4.3.1.2.4. Kiet ųjų dalelių ėminių ėmimo sistema naudojama laikantis geros 
aerozolių ėminių ėmimo praktikos – vengiama staigi ų išlinkių ir 
pokyčių skerspjūvyje, naudojami glotn ūs vidiniai paviršiai ir kuo 
labiau sumažinamas ėminių ėmimo linijos ilgis. Skerspj ūvyje 
leidžiami laipsniški poky čiai. 
4.3.1.3. Specialieji reikalavimai  
4.3.1.3.1. Prieš tek ėdamas pro siurbl į kietųjų dalelių ėminys turi pratek ėti 
pro PNC.  
4.3.1.3.2. Rekomenduojama naudoti pirmin į ėminių skirtuvą. 
4.3.1.3.3. Ėminių išankstinio parengimo įrenginys turi:  ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 560  
a) leisti praskiesti ėminį per vien ą ar daugiau etap ų, kad kiet ųjų 
dalelių kiekio koncentracija b ūtų mažesnė už viršutin ę ribinę 
vertę, nustatyt ą PNC atskirt ų kietųjų dalelių skaičiavimui, o 
dujų temperat ūra ties PNC įleidimo anga b ūtų mažesnė nei 
35 °C;  
b) turėti pradinį skiedimo kaitinant etap ą, kuriame ėminys išski ­
riamas esant ≥ 150 °C ir ≤ 350 ± 10 °C temperat ūrai ir 
skiedžiamas bent 10 kart ų; 
c) valdyti šildymo fazes, palaikant pastovi ą nominali ą darbinę 
temperatūrą tokiame intervale: ≥ 150 °C ir ≤ 400 ± 10 °C;  
d) parodyti, ar teisinga šildymo etap ų darbinė temperat ūra; 
e) būti taip suprojektuotas, kad užtikrint ų bent 70 proc. kiet ųjų 
dalelių skverbtį, kalbant apie 100 nm elektrinio mobilumo 
skersmens daleles;  
f) visame VPR pasiekti kiet ųjų dalelių koncentracijos sumaži ­
nimo koeficient ą f r (d i ), kuris kiet ųjų dalelių, kurių elektrinio 
mobilumo skersmuo yra 30 nm ir 50 nm, atveju b ūtų atitin­
kamai ne daugiau kaip 30 proc. ir 20 proc. didesnis, ir ne 
daugiau kaip 5 proc. mažesnis už sumažinimo koeficient ą 
kietųjų dalelių, kurių elektrinio mobilumo skersmuo yra 100 
nm, atveju.  
Kietųjų dalelių koncentracijos sumažinimo koeficientas kiek ­
vienam daleli ų dydžiui f  r (d i ) skaičiuojamas pagal ši ą lygtį: 
f r ðd i Þ ¼ N in ðd i Þ 
N out ðd i Þ 
čia: 
N in (d i ) yra d  i skersmens kiet ųjų dalelių koncentracija prieš 
įtaisus;  
N out (d i ) yra d  i skersmens kiet ųjų dalelių koncentracija už 
įtaisų; 
d i yra kietųjų dalelių elektrinio mobilumo skersmuo 
(30, 50 arba 100 nm).  
N in (d i ) ir N  out (d i ) koreguojami pagal tas pa čias sąlygas.  
Vidutinis aritmetinis kiet ųjų dalelių koncentracijos sumaži ­
nimo koeficientas pagal pateikt ą skiedimo nustatym ą f r skai­ 
čiuojamas naudojant ši ą lygtį: 
f r ¼ f r ð30 nmÞ þ f r ð50 nmÞ þ f r ð100 nmÞ 
3 
Rekomenduojama VPR kalibruoti ir tikrinti kaip sukomplek ­
tuotą bloką; 
g) būti suprojektuotas pagal geros inžinerijos praktik ą, užtikrinant 
kietųjų dalelių koncentracijos sumažinimo koeficient ų stabi­
lumą viso bandymo metu;  ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 561  
h) tai pat pasiekti > 99,0 proc. 30 nm dydžio kiet ųjų tetrakontano 
(CH  3 (CH  2 ) 38 CH  3 ) dalelių garavimo lyg į esant ≥10 000 cm  3 
koncentracijai ties įleidimo anga, kaitinant tetrakontan ą ir 
mažinant jo dalin į slėgį. 
4.3.1.3.4. Kiet ųjų dalelių skaitiklis:  
a) veikia viso srauto tek ėjimo sąlygomis;  
b) jo skai čiavimo tikslumas yra ± 10 proc. 1 cm  3 intervale iki 
viršutinės ribos, nustatytos PNC atskirt ų kietųjų dalelių skai­ 
čiavimui, pagal atitinkam ą atsekamumo standart ą. Jeigu 
koncentracija yra mažesn ė nei 100 cm  3 , gali būti reikalaujama, 
kad per ilgesn į ėminių ėmimo laik ą nustatytos vidutin ės mata­
vimų vertės įrodytų PNC rodmen ų tikslumą esant aukštam 
statistinio pasikliovimo laipsniui;  
c) turi bent 0,1 cm  3 kietųjų dalelių skyrą, kai koncentracija 
mažesnė nei 100 cm  3 ; 
d) turi linijin į atsaką į kietųjų dalelių kiekio koncentracij ą per 
visą matavimo interval ą, taikant atskir ų kietųjų dalelių skaičia­
vimo režim ą; 
e) pateikia duomenis 0,5 Hz arba didesniu dažniu;  
f) turi trumpesn ę nei 5 sekundži ų atsako trukm ę t 90 visame išma ­
tuotos koncentracijos ver čių diapazone;  
g) turi funkcij ą, leidžian čią atsižvelgiant į atsitiktinumo veiksn į 
atlikti ne didesn į kaip 10 proc. patikslinim ą, ir gebėti taikyti 
vidinio kalibravimo koeficient ą, kaip apibr ėžta šio papildomo 
priedo 5.7.1.3 punkte, bet nenaudoti joki ų kitų algoritmų skai­ 
čiavimo efektyvumui patikslinti arba apibr ėžti; 
h) leidžia atlikti veiksming ą skirtingų dydžių kietųjų dalelių skai­ 
čiavimą, kaip nurodyta A5/2 lentel ėje. 
A5/2 lentel ė 
PNC skai čiavimo veiksmingumas  
Kietųjų dalelių elektrinio mobi ­
lumo skersmuo (mm)  PNC skai čiavimo veiksmingumas 
(proc.)  
23 ± 1  50 ± 12  
41 ± 1  > 90  
4.3.1.3.5. Jeigu PNC naudojamas darbinis skystis, jis kei čiamas tokiais 
intervalais, kaip nurod ė prietaiso gamintojas.  
4.3.1.3.6. Jeigu toje vietoje, kur kontroliuojamas PNC srautas, neužtikri ­
namas žinomas pastovus sl ėgis ir (arba) temperat ūra, jie matuo ­
jami ties PNC įleidimo anga, kad b ūtų galima koreguoti kiet ųjų 
dalelių kiekio koncentracijos matavimus, atsižvelgiant į pamatines 
sąlygas.  
4.3.1.3.7. Buvimo PTS, VPR ir OT trukm ė kartu su PNC atsako trukme t  90 
turi neviršyti 20 sekundži ų. ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 562  
4.3.1.4. Rekomenduojamas sistemos aprašas  
Kitoje dalyje pateikiama rekomenduojama PN matavimo tvarka. 
Tačiau tinka ir sistemos, atitinkan čios šio papildomo priedo 
4.3.1.2 ir 4.3.1.3 punktuose pateiktas darbines specifikacijas.  
A5/14 pav.  
Rekomenduojama kiet ųjų dalelių ėminių ėmimo sistema
  
4.3.1.4.1. Ėminių ėmimo sistemos aprašas  
4.3.1.4.1.1. Kiet ųjų dalelių ėminių ėmimo sistem ą turi sudaryti ėminių ėmimo 
zondo antgalis arba ėmimo punktas skiedimo sistemoje, PTT, 
PCF ir VPR prieš PNC įtaisą. 
4.3.1.4.1.2. VPR įtaise turi b ūti ėminių skiedimo (kiet ųjų dalelių kiekio skie ­
dikliai: PND  1 ir PND  2 ) ir kietųjų dalelių garinimo įtaisai (gari ­
nimo vamzdis ET).  
4.3.1.4.1.3. Bandymo duj ų srauto ėminių ėmimo zondas įrengiamas arba 
ėmimo vieta skiedimo tunelyje parenkama taip, kad iš homoge ­
ninio skiediklio / išmetam ųjų dujų mišinio b ūtų paimtas tipinis 
dujų srauto ėminys.  
5. Kalibravimo dažnis ir proced ūros 
5.1. Kalibravimo dažnis  
A5/3 lentel ė 
Prietaiso kalibravimo dažnis  
Priemonės tikrinimas  Intervalas  Kriterijus  
Dujų analizatoriaus linearizacija 
(kalibravimas)  Kas 6 mėnesius  ± 2 proc. rodmens  
Intervalo vidurys  Kas 6 m ėnesius  ± 2 proc.  
CO NDIR:CO  2 /H 2 O poveikis  Kas m ėnesį nuo –1 iki 3 ppm  
NO  x keitiklio patikra  Kas m ėnesį > 95 proc.  
CH  4 atskyriklio patikra  Kasmet  ±98 proc. etano  
FID CH  4 atsakas  Kasmet  Žr. šio papildomo priedo 5.4.3 
punktą ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 563  
Priemonės tikrinimas  Intervalas  Kriterijus  
FID oro / degal ų srautas  Esmin ės technin ės priežiūros 
metu  Pagal prietaiso gamintoj ą 
Lazeriniai infraraudon ųjų spin­
dulių spektrometrai (moduliuoti 
didelės skyros siaurajuos čiai 
analizatoriai): poveikio patikra  Kasmet arba esmin ės technin ės 
priežiūros metu  Pagal prietaiso gamintoj ą 
QCL  Kasmet arba esmin ės technin ės 
priežiūros metu  Pagal prietaiso gamintoj ą 
GC metodas  Žr. šio papildomo priedo 7.2 
punktą Žr. šio papildomo priedo 7.2 
punktą 
LC metodai  Kasmet arba esmin ės technin ės 
priežiūros metu  Pagal prietaiso gamintoj ą 
Fotoakustika  Kasmet arba esmin ės technin ės 
priežiūros metu  Pagal prietaiso gamintoj ą 
Mikrogramini ų svarstykli ų 
tiesiškumas  Kasmet arba esmin ės technin ės 
priežiūros metu  Žr. šio papildomo priedo 4.2.2.2 
punktą 
PNC (kiet ųjų dalelių skaitiklis)  Žr. šio papildomo priedo 5.7.1.1 
punktą Žr. šio papildomo priedo 5.7.1.3 
punktą 
VPR (laki ų kietųjų dalelių šali­
nimo įtaisas)  Žr. šio papildomo priedo 5.7.2.1 
punktą Žr. šio papildomo priedo 5.7.2 
punktą 
A5/4 lentel ė 
Pastovaus t ūrio ėminių ėmiklio (CVS) kalibravimo dažnis  
CVS  Intervalas  Kriterijus  
CVS srautas  Po kapitalinio remonto  ± 2 proc.  
Skiedimo srautas  Kasmet  ± 2 proc.  
Temperat ūros jutiklis  Kasmet  ± 1 °C  
Slėgio jutikliai  Kasmet  ± 0,4 kPa  
Įleidimo patikra  Kas savait ę ± 2 proc.  
A5/5 lentel ė 
Aplinkos duomen ų kalibravimo dažnis  
Klimatas  Intervalas  Kriterijus  
Temperat ūra Kasmet  ± 1 °C  
Rasos taškas  Kasmet  ± 5 proc. RH  
Atmosferos sl ėgis Kasmet  ± 0,4 kPa  
Aušinimo ventiliatorius  Po kapitalinio remonto  Pagal šio papildomo priedo 1.1.1 
punktą 
5.2. Analizatoriaus kalibravimo proced ūros 
5.2.1. Kiekvienas analizatorius kalibruojamas pagal prietaiso gamintojo 
nurodymus arba bent ne re čiau nei nurodyta A5/3 lentel ėje. 
5.2.2. Kiekvienas įprastai naudojamas darbinis intervalas linearizuo ­
jamas pagal toliau nurodyt ą procedūrą. ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 564  
5.2.2.1. Analizatoriaus linearizacijos kreiv ė brėžiama naudojant bent 
penkis kuo tolygiau išd ėstytus kalibravimo taškus. Didžiausios 
koncentracijos kalibravimo duj ų vardinė koncentracija turi b ūti 
ne mažesn ė kaip 80 proc. visos skal ės vertės. 
5.2.2.2. Reikiama kalibravimo duj ų koncentracija gali b ūti gaunama 
naudojant duj ų dozatorių, skiedžiant išgrynintu N  2 arba išgrynintu 
dirbtiniu oru.  
5.2.2.3. Linearizacijos kreiv ė apskaičiuojama mažiausi ųjų kvadrat ų 
metodu. Jei gautas polinomo laipsnis yra didesnis kaip 3, kalibra ­
vimo tašk ų skaičius turi b ūti mažiausiai lygus šiam polinomo 
laipsniui plius 2.  
5.2.2.4. Linearizacijos kreiv ė nuo kiekvien ų kalibravimo duj ų vardinės 
vertės neturi skirtis daugiau kaip ± 2 proc.  
5.2.2.5. Pagal linearizacijos kreiv ės trajektorij ą ir linearizacijos taškus 
galima patikrinti, ar kalibravimas buvo atliktas teisingai. Turi 
būti nurodyti skirtingi b ūdingieji analizatoriaus parametrai, vis ų 
pirma:  
a) analizatoriaus ir duj ų komponentas;  
b) intervalas;  
c) linearizacijos data.  
5.2.2.6. Jei patvirtinimo institucija pripaž įsta, kad kitos technologijos 
(pvz., kompiuteris, elektroniniu b ūdu valdomas diapazono perjun ­
giklis ir pan.) užtikrina lygiavert į tikslumą, šiuos alternatyvius 
variantus galima naudoti.  
5.3. Analizatoriaus nulin ės padėties ir kalibravimo patikros proced ūra 
5.3.1. Kiekvienas įprastai taikomas veikimo intervalas tikrinamas prieš 
kiekvieną analizę pagal šio papildomo priedo 5.3.1.1 ir 5.3.1.2 
punktus.  
5.3.1.1. Kalibravimas tikrinamas naudojant nulin ės vertės nustatymo dujas 
ir kalibravimo dujas pagal 6 papildomo priedo 1.2.14.2.3 punkt ą. 
5.3.1.2. Po bandymo nulin ės vertės nustatymo dujos ir tos pa čios kalibra ­
vimo dujos naudojamos pakartotinei patikrai pagal 6 papildomo 
priedo 1.2.14.2.4 punkt ą. 
5.4. FID angliavandenili ų atsako patikros proced ūra 
5.4.1. Detektoriaus atsako optimizavimas  
FID sureguliuojamas pagal prietaiso gamintojo nurodymus. 
Propanas su oru naudojamas dažniausiai taikomame veikimo 
intervale.  
5.4.2. HC analizatoriaus kalibravimas  
5.4.2.1. Analizatorius turi b ūti kalibruojamas naudojant propan ą su oru ir 
išvalytą dirbtinį orą. 
5.4.2.2. Br ėžiama kalibravimo kreiv ė, kaip aprašyta šio papildomo priedo 
5.2.2 punkte.  
5.4.3. Skirting ų angliavandenili ų atsako koeficientai ir rekomenduo ­
jamos ribin ės vertės ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 565  
5.4.3.1. Konkretaus angliavandenili ų junginio atsako koeficientas R  f yra 
FID C  1 rodmens ir koncentracijos duj ų balione, išreikštos kaip 
ppm C  1 , santykis.  
Bandymo duj ų koncentracija turi b ūti tokio lygio, kad veikimo 
intervale atsakas sudaryt ų maždaug 80 proc. nuokrypio per vis ą 
skalę. Koncentracija turi b ūti žinoma 2 proc. tikslumu, atsižvel ­
giant į tūrio vienetais išreikšt ą gravimetrin į standartą. Be to, 24 
valandas atliekamas duj ų baliono kondicionavimas prieš bandym ą 
20–30 °C temperat ūroje. 
5.4.3.2. Atsako koeficientai turi b ūti nustatyti analizatori ų pradedant 
naudoti ir po ilgesni ų naudojimo laikotarpi ų. Naudotinos 
bandymo dujos ir rekomenduojami atsako koeficientai:  
propilenas ir išvalytas oras:  0,90 < R f< 1,10  
toluenas ir išvalytas oras:  0,90 < R f< 1,10  
Šie koeficientai atitinka 1,00 lyg ų atsako koeficient ą R f naudojant 
propaną ir išvalyt ą orą. 
5.5. NO  x keitiklio našumo bandymo proced ūra 
5.5.1. Naudojant bandymo įrangą, kaip parodyta A5/15 paveiksle, ir 
toliau aprašyt ą procedūrą, NO  2 keitimo į NO keitikli ų efekty­
vumas išbandomas su ozonatoriumi toliau nurodytu b ūdu. 
5.5.1.1. Analizatorius kalibruojamas labiausiai įprastame veikimo intervale 
pagal gamintojo specifikacijas, naudojant nulin ės vertės nusta­
tymo ir kalibravimo dujas (kuriose NO kiekis turi b ūti maždaug 
80 proc. veikimo srities, o NO  2 koncentracija duj ų mišinyje – 
mažesnė kaip 5 proc. NO koncentracijos). NO  x analizatorius 
nustatomas matuoti NO režimu, kad kalibravimo dujos netek ėtų 
per keitikl į. Nurodyta koncentracija įtraukiama į visus atitinkamus 
bandymų dokumentus.  
5.5.1.2. Per trišak ę jungtį į kalibravimo duj ų srautą nuolat leidžiamas 
deguonis arba dirbtinis oras, kol rodoma koncentracija tampa 
maždaug 10 proc. mažesn ė už šio papildomo priedo 5.5.1.1 
punkte nurodyt ą kalibravimo koncentracij ą. Nurodyta koncentra ­
cija c įtraukiama į visus atitinkamus bandym ų dokumentus Per š į 
procesą ozonatorius laikomas išjungtas.  
5.5.1.3. Dabar įjungiamas ozonatorius, kad sukurt ų pakankamai ozono 
NO koncentracijai sumažinti iki 20 proc. (mažiausiai iki 10 
proc.) šio papildomo priedo 5.5.1.1 punkte nurodytos kalibravimo 
koncentracijos. Nurodyta koncentracija d įtraukiama į visus atitin ­
kamus bandym ų dokumentus.  
5.5.1.4. V ėliau NO  x analizatorius įjungiamas matuoti NO  x režimu, taigi 
dujų mišinys (sudarytas iš NO, NO  2 , O  2 ir N  2 ) dabar teka per 
keitiklį. Nurodyta koncentracija a įtraukiama į visus atitinkamus 
bandymų dokumentus.  
5.5.1.5. Ozonatorius tuomet išjungiamas. Šio papildomo priedo 5.5.1.2 
punkte aprašytas duj ų mišinys per keitikl į turi tekėti į detektori ų. 
Nurodyta koncentracija b įtraukiama į visus atitinkamus bandym ų 
dokumentus.  ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 566  
A5/15 pav.  
NO  x keitiklio efektyvumo bandymo konfig ūracija
  
5.5.1.6. Kai ozonatorius išjungtas, sustabdomas deguonies arba dirbtinio 
oro srautas. Analizatoriaus NO  2 rodmuo tada šio papildomo 
priedo 5.5.1.1 punkte pateikto skai čiaus neturi viršyti daugiau 
nei 5 proc.  
5.5.1.7. Procentinis NO  x keitiklio efektyvumas skai čiuojamas, naudojant 
šio papildomo priedo 5.5.1.2–5.5.1.5 punktuose pateiktas 
koncentracijas a, b, c ir d, pagal ši ą formulę: 
Efektyvumas ¼ Í 
1 þ a Ä b 
c Ä d Î 
Ü 100 
5.5.1.7.1. Keitiklio efektyvumas turi b ūti ne mažesnis kaip 95 proc. 
Keitiklio efektyvumas bandomas A5/3 nurodytu dažniu.  
5.6. Mikrogramini ų svarstykli ų kalibravimas  
5.6.1. Kiet ųjų dalelių ėminių ėmimo filtro sv ėrimui naudojam ų mikro­
graminių svarstykli ų kalibravimas turi b ūti nustatytas nacionali ­
niame arba tarptautiniame standarte. Svarstykl ės turi atitikti šio 
papildomo priedo 4.2.2.2 punkte pateiktus tiesiškumo reikala ­
vimus. Tiesiškumo patikra atliekama bent kas 12 m ėnesių arba 
tada, kai sistema buvo taisyta arba kei čiama, jei tai gali tur ėti 
įtakos kalibravimui.  
5.7. Kiet ųjų dalelių ėminių ėmimo sistemos kalibravimas ir patikra  
Pavyzdiniai kalibravimo ir patikros metodai pateikiami adresu:  
http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29grpe/ 
pmpFCP.html.  ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 567  
5.7.1. PNC kalibravimas  
5.7.1.1. Patvirtinimo institucija užtikrina, kad PNC kalibravimo sertifi ­
katas, įrodantis atitikt į atsekamumo standartui, bus parengtas per 
13 mėnesių iki išmetam ųjų teršalų bandymo. Tarp kalibravimo 
procedūrų turi būti stebimas PNC skai čiavimo efektyvumas d ėl 
nusidėvėjimo arba reguliariai kas 6 m ėnesius kei čiamas PNC 
dagtis. Žr. A5/16 ir A5/17 pav. PNC skai čiavimo efektyvum ą 
galima steb ėti lyginant su etaloniniu PNC arba bent dviem kitais 
matavimo PNC. Jei PNC rodo kiet ųjų dalelių koncentracij ą, 
siekiančią ± 10 proc. etaloninio PNC arba dviej ų ar daugiau 
PNC grup ės kietųjų dalelių koncentracijos ver čių aritmetinio 
vidurkio, laikoma, kad PNC yra stabilus, kitu atveju reikalingos 
PNC technin ės priežiūros priemon ės. Jei PNC stebimas lyginant 
su dviem ar daugiau kit ų matavimo PNC, leidžiama naudoti etalo ­
ninę transporto priemon ę, nuosekliai išbandom ą skirtingose 
bandymų kamerose, kuri ų kiekviena turi savo PNC.  
A5/16 pav.  
Nominali PNC metin ė seka
  
A5/17 pav.  
Išplėsta PNC metin ė seka (jei v ėluoja visapusiška PNC kalibravimo proced ūra)
 
5.7.1.2. Atlikus bet kokius esminius technin ės priežiūros darbus, PNC taip 
pat perkalibruojamas ir išduodamas naujas kalibravimo sertifi ­
katas.  
5.7.1.3. Turi b ūti įmanoma nustatyti, pagal kok į nacionalin į ar tarptautin į 
standartin į metodą kalibruojama, kalibruojamo PNC atsak ą lygi­
nant su:  
a) sukalibruoto aerozoli ų elektrinio skaitiklio atsaku ir imant 
elektrostatiškai suklasifikuot ų kalibravimo kiet ųjų dalelių 
ėminius arba  
b) antro PNC, kuris buvo tiesiogiai sukalibruotas taikant pirmiau 
minėtą metodą, atsaku.  
5.7.1.3.1. Pagal šio papildomo priedo 5.7.1.3 punkto a papunkt į kalibruo ­
jama naudojant bent šešias standartines koncentracijos vertes, kuo 
tolygiau paskirstytas PNC matavim ų intervale.  ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 568  
5.7.1.3.2. Pagal šio papildomo priedo 5.7.1.3 punkto b papunkt į kalibruo ­
jama naudojant bent šešias standartines koncentracijos vertes PNC 
matavimų intervale. Bent trys taškai turi b ūti ten, kur koncentra ­
cija mažesn ė nei 1 000 m  3 , likusios koncentracijos vert ės turi 
pasiskirstyti tiesiškai nuo 1 000 m  3 iki maksimalios PNC inter ­
valo vertės, skaitikliui veikiant atskir ų kietųjų dalelių skaičiavimo 
režimu.  
5.7.1.3.3. Pagal šio papildomo priedo 5.7.1.3 punkto a ir b papunk čius 
vienas iš pasirinkt ų taškų turi būti vardinės nulinės koncentracijos 
taškas, gautas prie kiekvieno prietaiso įleidimo angos pritvirtinus 
bent H13 klas ės pagal standart ą EN 1822:2008 arba lygiaver čio 
veikimo HEPA filtrus. Kalibruojamam PNC netaikant jokio kali ­
bravimo koeficiento, kiekvienos koncentracijos vert ės atveju 
išmatuotosios koncentracijos vert ės turi atitikti standartin ę 
koncentracij ą ± 10 proc. tikslumu, išskyrus nulin ės vertės tašką 
– priešingu atveju kalibruojamas PNC atmetamas. Apskai čiuo­
jamas ir užregistruojamas dviej ų duomen ų rinkinių linijinės 
mažiausiųjų kvadratų regresijos gradientas. Kalibruojamam PNC 
taikomas kalibravimo koeficientas, kuris yra lygiavertis atvirkš ­
tinei gradiento vertei. Atsako tiesiškumas apskai čiuojamas kaip 
dviejų duomen ų rinkinių Pirsono koreliacijos koeficiento kvad ­
ratas (r), ir jis turi b ūti ne mažesnis kaip 0,97. Apskai čiuojant 
gradientą ir r  2 , linijinė regresija nukreipiama per pradin į tašką 
(nulinė koncentracija abiejuose prietaisuose).  
5.7.1.4. Kalibruojant taip pat patikrinamas PNC aptikimo efektyvumas 
pagal šio papildomo priedo 4.3.1.3.4 punkto h papunk čio reika­
lavimus, kai kiet ųjų dalelių elektrinio mobilumo skersmens dydis 
yra 23 nm. Kai kiet ųjų dalelių dydis yra 41 nm, nereikalaujama 
tikrinti skai čiavimo efektyvumo.  
5.7.2. VPR kalibravimas / patvirtinimas  
5.7.2.1. Jeigu įtaisas yra naujas ir buvo atlikti esminiai technin ės prie­ 
žiūros darbai, VPR kiet ųjų dalelių koncentracijos sumažinimo 
koeficientus reikalaujama kalibruoti pagal visus skiedimo para ­
metrus, esant nustatytai pastoviai vardinei prietaiso veikimo 
temperatūrai. Reikalavimas periodiškai tvirtinti VPR kiet ųjų 
dalelių koncentracijos sumažinimo koeficiento tinkamum ą apsiri­
boja patikra pagal vien ą parametr ą, atitinkant į parametr ą, taikomą 
atliekant transporto priemoni ų su kietųjų dalelių filtrais mata ­
vimus. Patvirtinimo institucija užtikrina, kad VPR kalibravimo 
arba tinkamumo patvirtinimo sertifikatas bus gautas per 6 m ėne­
sius iki išmetam ųjų teršalų bandymo. Jeigu VPR įtaise įmontuota 
temperatūros stebėsenos signalizacija, leidžiamas 13 m ėnesių 
patvirtinimo tarpsnis.  
Lakių kietųjų dalelių šalinimo įtaisą (VPR) rekomenduojama kali ­
bruoti ir jo tinkamum ą tvirtinti kaip baigt ą komplektuoti įtaisą. 
VPR apib ūdinamas pagal kiet ųjų dalelių koncentracijos sumaži ­
nimo koeficient ą, nustatyt ą 30, 50 ir 100 nm elektrinio mobilumo 
skersmens kiet ųjų dalelių atveju. Kiet ųjų dalelių koncentracijos 
sumažinimo koeficientai f  r (d) turi b ūti atitinkamai ne daugiau 
kaip 30 ir 20 proc. didesni kiet ųjų dalelių, kurių elektrinio mobi ­
lumo skersmuo 30 ir 50 nm, atveju, ir ne daugiau kaip 5 proc. 
mažesni kiet ųjų dalelių, kurių elektrinio mobilumo skersmuo 100 
nm, atveju. Tinkamumo tvirtinimo tikslais vidutinis aritmetinis 
kietųjų dalelių koncentracijos sumažinimo koeficientas per 
pradinio VPR kalibravimo etap ą nustatyt ą vidutinį aritmetin į 
kietųjų dalelių koncentracijos sumažinimo koeficient ą f r turi 
atitikti ± 10 proc tikslumu.  ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 569  
5.7.2.2. Atliekant šiuos matavimus bandymui naudojamas aerozolis, kurio 
kietųjų dalelių elektrinio mobilumo skersmens dydis yra 30, 50 ir 
100 nm, o minimali koncentracija ties VPR įleidimo anga yra 
5 000 kiet ųjų dalelių cm  3 . Tinkamumo tvirtinimui pasirinktinai 
galima naudoti polidispersin į aerozolį, kurio vidutinis elektrinio 
mobilumo skersmuo yra 50 nm. Bandymo aerozolis turi b ūti 
termiškai stabilus VPR veikimo temperat ūroje. Kiet ųjų dalelių 
kiekio koncentracija matuojama prieš komponentus ir už j ų. 
Kietųjų dalelių koncentracijos sumažinimo koeficientas kiek ­
vienam monodispersini ų dalelių dydžiui f  r (d i ) skaičiuojamas 
pagal šią lygtį: 
f r ðd i Þ ¼ N in ðd i Þ 
N out ðd i Þ 
čia: 
N in (d i ) yra d  i skersmens kiet ųjų dalelių koncentracija prieš 
įtaisus;  
N out (d i ) yra d  i skersmens kiet ųjų dalelių koncentracija už įtaisų; 
d i yra kietųjų dalelių elektrinio mobilumo skersmuo (30, 
50 arba 100 nm).  
N in (d i ) ir N  out (d i ) koreguojami pagal tas pa čias sąlygas.  
Vidutinis aritmetinis kiet ųjų dalelių koncentracijos sumažinimo 
koeficientas pagal pateikt ą skiedimo parametr ą f r skaičiuojamas 
naudojant ši ą lygtį: 
f r ¼ f r ð30nmÞ þ f r ð50nmÞ þ f r ð100nmÞ 
3 
Kai tinkamumo tvirtinimui naudojamas polidispersinis 50 nm 
aerozolis, vidutinis aritmetinis kiet ųjų dalelių koncentracijos 
sumažinimo koeficientas  f v pagal tinkamumui tvirtinti naudojam ą 
skiedimo parametr ą skaičiuojamas naudojant ši ą lygtį: 
f v ¼ N in 
N out 
čia: 
N in yra kietųjų dalelių koncentracija prieš įtaisus;  
N out yra kietųjų dalelių koncentracija už įtaisų. 
5.7.2.3. VPR turi užtikrinti, kad bent 30 nm elektrinio mobilumo skers ­
mens kiet ųjų tetrakontano (CH  3 (CH  2 ) 38 CH  3 ) dalelių pašalinimo 
lygis bus didesnis nei 99,0 proc., esant ≥10 000 cm  3 koncentra ­
cijai ties įleidimo anga, kai jis veikia pagal mažiausius skiedimo 
parametrus ir esant gamintojo rekomenduojamai darbinei tempe ­
ratūrai. ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 570  
5.7.3. PN matavimo sistemos patikros proced ūros 
5.7.3.1. Kiekvien ą mėnesį į PNC tekan čio srauto išmatuota vert ė turi 5 
proc. tikslumu atitikti PNC vardin į srautą, kai patikra atliekama su 
kalibruotu srautma čiu. 
5.8. Maišymo įtaiso tikslumas  
Jei kalibravimui atlikti naudojamas dujosklaidis, kaip nustatyta 
šio papildomo priedo 5.2 punkte, maišymo įtaiso tikslumas turi 
būti toks, kad praskiest ų kalibravimo duj ų koncentracijos vertes 
būtų galima nustatyti ± 2 proc. tikslumu. Kalibravimo kreiv ė 
tikrinama tarpiniu periodiniu patikrinimu, kaip aprašyta šio papil ­
domo priedo 5.3 punkte. Kalibravimo dujos, kuri ų koncentracija 
mažesnė nei 50 proc. analizatoriaus diapazono, sertifikuot ą 
koncentracij ą turi atitikti 2 proc. tikslumu.  
6. Etalonin ės dujos  
6.1. Duj ų grynumas  
6.1.1. Visos ppm išreikštos vert ės reiškia V-ppm (vpm)  
6.1.2. Kalibravimui ir darbui, jei reikia, turi b ūti paruoštos tokios grynos 
dujos:  
6.1.2.1. Azotas:  
Grynumas: ≤ 1 ppm C1, ≤ 1 ppm CO, ≤ 400 ppm CO  2 , ≤0,1 ppm 
NO, < 0,1 ppm NO  2 , < 0,1 ppm N  2 O, < 0,1 ppm NH  3 ; 
6.1.2.2. Dirbtinis oras:  
Grynumas: ≤ 1 ppm C1, ≤ 1 ppm CO, ≤ 400 ppm CO  2 , ≤0,1 ppm 
NO; deguonies kiekis – 18–21 t ūrio proc.;  
6.1.2.3. Deguonis:  
Grynumas: > 99,5 t ūrio proc. O  2 ; 
6.1.2.4. Vandenilis (ir mišinys su heliu arba azotu):  
Grynumas: ≤ 1 ppm C1, ≤ 400 ppm CO2; vandenilio kiekis – 
39–41 tūrio proc.;  
6.1.2.5. Anglies monoksidas:  
Mažiausias grynumas 99,5 proc.  
6.1.2.6. Propanas:  
Mažiausias grynumas 99,5 proc.  
6.2. Kalibravimo dujos  
6.2.1. Faktin ė kalibravimo duj ų koncentracija neturi skirtis nuo nuro ­
dytos vert ės daugiau kaip ± 1 proc. arba kaip nurodyta toliau.  
Reikalingi tokios chemin ės sudėties dujų mišiniai su didel ės 
apimties duj ų specifikacijomis pagal šio papildomo priedo 
6.1.2.1 arba 6.1.2.2 dal į: ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 571  
a) C  3 H 8 dirbtiniame ore (žr. šio papildomo priedo 6.1.2.2. 
punktą); 
b) CO azote;  
c) CO  2 azote;  
d) CH  4 dirbtiniame ore;  
e) NO azote (NO  2 kiekis šiose kalibravimo dujose turi neviršyti 5 
proc. NO kiekio);  ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 572  
6 papildomas priedas  
I tipo bandymo proced ūros ir sąlygos  
1. Bandymo proced ūros ir sąlygos  
1.1 Bandym ų aprašas  
1.1.1. 1 tipo bandymas naudojamas išmetam ųjų dujinių junginių, kietųjų 
dalelių ir jų kiekio, išmetamo CO  2 masės, degalų sąnaudų, elek­
tros energijos s ąnaudų ir elektrin ės ridos ver čių patikrai per 
taikomą WLTP bandymo cikl ą. 
1.1.1.1. Bandymai atliekami pagal metod ą, aprašytą šio papildomo priedo 
1.2 punkte arba 8 papildomo priedo 3 dalyje tik elektra varo ­
moms, hibridin ėms elektrin ėms ir susl ėgto vandenilio kuro 
elementu varomoms transporto priemon ėms. Išmetam ųjų dujų ir 
kietųjų dalelių ėminiai imami ir analizuojami pagal nustatytus 
metodus.  
1.1.2. Bandym ų skaičius nustatomas pagal A6/1 pav. pateikt ą struktū­
rinę schemą. Ribinė vertė yra didžiausia atitinkamo teršalo krite ­
rijaus leistina vert ė, kaip nustatyta Reglamento (EB) Nr. 715/2007 
I priede.  
1.1.2.1. A6/1 paveikslo strukt ūrinė schema taikoma tik visam taikytinam 
WLTP bandymo ciklui, o ne atskiroms faz ėms. 
1.1.2.2. Bandymo rezultatai turi b ūti vertės po ĮEKS energijos poky čio. 
Taikomas Ki ir ATCT koregavimas.  
1.1.2.3. Viso ciklo ver čių nustatymas  
1.1.2.3.1. Jei kurio nors bandymo metu viršijama išmetal ų kriterijaus riba, 
transporto priemon ė pripažįstama netinkama.  
1.1.2.3.2. Atsižvelgdamas į transporto priemon ės tipą gamintojas gali dekla ­
ruoti išmetamo CO  2 masės, elektros energijos s ąnaudų, degalų 
sąnaudų vertę kaip NOVC-FCHV, PER ir AER transporto prie ­
monėms taikytin ą viso ciklo vert ę pagal A6/1 lentel ę. 
1.1.2.3.3. Deklaruota elektros energijos s ąnaudų vertė OVC-HEV transporto 
priemonėms, veikian čioms įkrovos naudojimo režimu, negali b ūti 
nustatyta pagal A6/1 pav. Ji turi b ūti naudojama kaip tipo patvir ­
tinimo vert ė, jei deklaruota CO  2 vertė pripažįstama patvirtinimo 
verte. Jei to n ėra, kaip tipo patvirtinimo vert ė naudojama išma ­
tuotoji elektros energijos s ąnaudų vertė. 
1.1.2.3.4. Jie po pirmo bandymo įvykdomi visi taikytinos A6/2 lentel ės 1 
eilutės kriterijai, visos gamintojo deklaruotos vert ės pripažįstamos 
tipo patvirtinimo vert ėmis. Neįvykdžius bent vieno taikytinos 
A6/2 lentel ės 1 eilutės kriterijaus, su ta pa čia transporto priemone 
atliekamas antras bandymas.  
1.1.2.3.5. Po antro bandymo apskai čiuojami vidutiniai aritmetiniai dviej ų 
bandymų rezultatai. Jei šie vidutiniai aritmetiniai rezultatai atit- 
inka visus taikytinos A6/2 lentel ės 2 eilutėje pateiktus kriterijus, 
visos gamintojo deklaruotos vert ės pripažįstamos tipo patvirtinimo  ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 573  
verte. Ne įvykdžius bent vieno taikytinos A6/2 lentel ės 2 eilutės 
kriterijaus, su ta pa čia transporto priemone atliekamas tre čias 
bandymas.  
1.1.2.3.6. Po tre čio bandymo apskai čiuojami vidutiniai aritmetiniai trij ų 
bandymų rezultatai. Vis ų parametr ų, kurie atitinka taikytinos 
A6/2 lentel ės 3 eilut ės atitinkam ą kriterijų, deklaruota vert ė 
laikoma tipo patvirtinimo verte. Bet kurio parametro, kuris neati ­
tinka taikytinos A6/2 lentel ės 3 eilut ės atitinkamo kriterijaus, 
vidutinis aritmetinis rezultatas laikomas tipo patvirtinimo verte.  
1.1.2.3.7. Jei po pirmo arba antro bandymo ne įvykdomas n ė vienas taiky ­
tinos A6/2 lentel ės kriterijus, gamintojo prašymu ir gavus patvir ­
tinimo institucijos patvirtinim ą, gali būti iš naujo deklaruojamos 
didesnės išmetam ųjų teršalų ar sąnaudų vertės arba mažesn ės 
elektrinės ridos vert ės, kad b ūtų sumažintas tipo patvirtinimui 
reikalingų bandymų skaičius. 
1.1.2.3.8. dCO2  1 , dCO2  2 ir dCO2  3 nustatymas.  
1.1.2.3.8.1. Nedarant poveikio 1.1.2.3.8.2 punkto reikalavimui, šios dCO2  1 , 
dCO2  2 ir dCO2  3 vertės naudojamos bandym ų skaičiaus kriteri ­
jams A6/2 lentel ėje: 
dCO2  1 = 0,990  
dCO2  2 = 0,995  
dCO2  3 = 1,000  
1.1.2.3.8.2. Jei OVC-HEV 1 tipo bandym ą įkrovos naudojimo režimu sudaro 
du ar daugiau taikytin ų WLTP bandymo cikl ų ir dCO2x vert ė 
mažesnė už 1,0, dCO2x vert ė pakeičiama į 1,0.  
1.1.2.3.9. Jei bandymo rezultatas arba rezultat ų vidurkis buvo priimtas ir 
patvirtintas kaip tipo patvirtinimo vert ė, šis rezultatas tolesniuose 
skaičiavimuose vadinamas „deklaruota verte“.  
A6/1 lentel ė 
Gamintojo deklaruotoms vert ėms taikomos taisykl ės (viso ciklo vert ės) ( 1 ) 
Transporto priemon ės tipas  M CO2 ( 2 ) 
(g/km)  FC 
(kg/100km)  Elektros energijos 
sąnaudos (  3 ) 
(Wh/km)  Visa elektrin ė rida / 
tik elektrin ė rida (  3 ) 
(km) 
Pagal 6 papildom ą priedą 
bandytos transporto prie ­
monės (ICE)  M CO2 7 papil­
domo priedo 3 
dalis  — —  —  
NOVC-FCHV  —  FC CS 8 papil­
domo priedo 
4.2.1.2.1 
punktas  — —  
NOVC-HEV  M CO2,CS  8 
papildomo 
priedo 4.1.1 
punktas  — —  —  ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 574  
Transporto priemon ės tipas  M CO2 ( 2 ) 
(g/km)  FC 
(kg/100km)  Elektros energijos 
sąnaudos (  3 ) 
(Wh/km)  Visa elektrin ė rida / 
tik elektrin ė rida (  3 ) 
(km) 
OVC-HEV  CD M CO2,CD  8 
papildomo 
priedo 4.1.2 
punktas  — EC AC,CD  8 
papildomo 
priedo 4.3.1 
punktas  AER 8 papil ­
domo priedo 
4.4.1.1 punktas  
CS M CO2,CS  8 
papildomo 
priedo 4.1.1 
punktas  — —  —  
PEV  —  —  EC WLTC  8 
papildomo 
priedo 4.3.4.2 
punktas  PER  WLTC  8 
papildomo priedo 
4.4.2 punktas  
( 1 ) Deklaruota vert ė yra vertė, kurios atitinkamos pataisos (t. y., Ki korekcija ir kitos regionin ės korekcijos) atliktos. 
( 2 ) Apvalinimas xxx,xx 
( 3 ) Apvalinimas xxx,x  
A6/1 pav.  
1 tipo bandym ų skaičiaus nustatymo strukt ūrinė schema
  ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 575  
A6/2 lentel ė 
Bandymų skaičiaus kriterijai  
ICE transporto priemon ėms, NOVC-HEV ir OVC-HEV 1 tipo 
bandymas įkrovos palaikymo režimu  
Bandymas  Sprendimo parametrai  Išmetamųjų teršalų 
kriterijai  M CO2 
1 eilutė Pirmasis 
bandymas  Pirmojo bandymo rezultatai  ≤reglamentuota riba × 
0,9 ≤deklaruota vert ė × 
dCO2  1 
2 eilutė Antrasis 
bandymas  Pirmo ir antro test ų rezultatų 
aritmetinis vidurkis  ≤reglamentuota riba × 
1,0 (  1 ) ≤deklaruota vert ė × 
dCO2  2 
3 eilutė Trečiasis 
bandymas  Trijų bandymų rezultatų arit­
metinis vidurkis  ≤reglamentuota riba × 
1,0 (  1 ) ≤deklaruota vert ė × 
dCO2  3 
( 1 ) Kiekvieno bandymo rezultatas taip pat turi atitikti reglamentuot ą ribą. 
OVC-HEV 1 tipo bandymas įkrovos naudojimo režimu  
Bandym­
as Sprendimo parametrai  Išmetamųjų teršalų 
kriterijai  M CO2,CD  AER 
1 eilutė Pirma ­
sis 
bandy­
mas Pirmojo bandymo 
rezultatai  ≤ reglamentuota 
riba × 0,9 (  1 ) ≤deklaruota vert ė 
× dCO2  1 ≥deklaruota vert ė 
× 1,0  
2 eilutė Antra ­
sis 
bandy­
mas Pirmo ir antro test ų 
rezultatų aritmetinis 
vidurkis  ≤ reglamentuota 
riba × 1,0 (  2 ) ≤deklaruota vert ė 
× dCO2  2 ≥deklaruota vert ė 
× 1,0  
3 eilutė Treči­
asis 
bandy­
mas Trijų bandymų rezul­
tatų aritmetinis 
vidurkis  ≤ reglamentuota 
riba × 1,0 (  2 ) ≤deklaruota vert ė 
× dCO2  3 ≥deklaruota vert ė 
× 1,0  
( 1 ) OVC-HEV 1 bandymui įkrovos naudojimo režimu vert ė 0,9 keičiama į 1,0 tik tada, kai bandym ą įkrovos naudo ­
jimo režimu sudaro du ar daugiau taikytin ų WLTC cikl ų. 
( 2 ) Kiekvieno bandymo rezultatas turi atitikti reglamentuot ą ribą. 
PEV transporto priemon ėms 
Bandymas  Sprendimo parametrai  Elektros energijos 
sąnaudos  MOL  
1 eilutė Pirmasis 
bandymas  Pirmojo bandymo rezultatai  ≤deklaruota vert ė × 
1,0 ≥deklaruota vert ė × 
1,0 
2 eilutė Antrasis 
bandymas  Pirmo ir antro test ų rezultatų 
aritmetinis vidurkis  ≤deklaruota vert ė × 
1,0 ≥deklaruota vert ė × 
1,0 
3 eilutė Trečiasis 
bandymas  Trijų bandymų rezultatų arit­
metinis vidurkis  ≤deklaruota vert ė × 
1,0 ≥deklaruota vert ė × 
1,0 
Skirta NOVC-FCHV  
Bandymas  Sprendimo parametrai  FC  CS 
1 eilutė Pirmasis 
bandymas  Pirmojo bandymo rezultatai  ≤ deklaruojama vert ė × 1,0  ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 576  
Bandymas  Sprendimo parametrai  FC  CS 
2 eilutė Antrasis 
bandymas  Pirmo ir antro test ų rezultatų aritmetinis 
vidurkis  ≤ deklaruojama vert ė × 1,0  
3 eilutė Trečiasis 
bandymas  Trijų bandymų rezultatų aritmetinis vidurkis  ≤ deklaruojama vert ė × 1,0  
1.1.2.4. Faz ės savitųjų verčių nustatymas  
1.1.2.4.1. Faz ės savitoji CO  2 kiekio vert ė 
1.1.2.4.1.1. Po to, kai bus patvirtinta viso ciklo deklaruota išmetamo CO  2 
kiekio vert ė, bandymo rezultat ų fazei būdingų verčių aritmetinis 
vidurkis, išreikštas g/km, padauginamas iš CO2_AF koregavimo 
koeficiento išlyginant skirtum ą tarp deklaruotos vert ės ir bandymo 
rezultatų. Ši koreguota vert ė turi būti CO  2 tipo patvirtinimo vert ė. 
CO2_AF ¼ Deklaruota vert ė 
Fazės bendra vert ė 
čia: 
Fazės bendra vert ė ¼ CO2  ave  L Ü D L þ CO2  ave  M Ü D M þ CO2  ave  H Ü D H þ CO2  ave  exH Ü D exH 
D L þ D M þ D H þ D exH 
čia: 
CO2  ave  L yra vidutinis aritmetinis išmetamo CO  2 masės rezul­
tatas L faz ės bandymo rezultatui (-ams), g/km;  
CO2  ave  M yra vidutinis aritmetinis išmetamo CO  2 masės rezul­
tatas M faz ės bandymo rezultatui (-ams), g/km;  
CO2  ave  H yra vidutinis aritmetinis išmetamo CO  2 masės rezul­
tatas H faz ės bandymo rezultatui (-ams); g/km;  
CO2  ave  exH yra vidutinis aritmetinis išmetamo CO  2 masės rezul­
tatas exH faz ės bandymo rezultatui (-ams), g/km;  
D L yra teorinis L faz ės atstumas, km;  
D M yra teorinis M faz ės atstumas, km;  
D H yra teorinis H faz ės atstumas, km;  
D exH yra teorinis exH faz ės atstumas, km.  
1.1.2.4.1.2. Jei viso ciklo deklaruota išmetamo CO  2 masės vertė nepriimama, 
fazės savitosios išmetamo CO  2 masės tipo patvirtinimo vert ė 
apskaičiuojama išvedus aritmetin į visų atitinkamos faz ės bandym ų 
rezultatų vidurkį. 
1.1.2.4.2. Faz ės savitosios degal ų sąnaudų vertės 
1.1.2.4.2.1. Degal ų sąnaudų vertė apskaičiuojama pagal faz ės savitąją išme­
tamo CO  2 masę, naudojant šio papildomo priedo 1.1.2.4.1 punkto 
lygtis ir išmetal ų kiekio aritmetin į vidurkį. ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 577  
1.1.2.4.3. Faz ės savitosios elektros energijos s ąnaudų PER ir AER vert ės 
1.1.2.4.3.1. Faz ės savitosios elektros energijos s ąnaudos ir faz ės savitosios 
elektrinės ridos vert ės skaičiuojamos išvedant bandym ų rezultato 
(-ų) fazės savitųjų verčių aritmetin į vidurkį netaikant koregavimo 
koeficiento.  
1.2. 1 tipo bandymo s ąlygos  
1.2.1. Apžvalga  
1.2.1.1. 1 tipo bandym ą sudaro nurodytos stendo parengimo, degal ų 
pripylimo, stabilizavimo ir veikimo s ąlygų sekos.  
1.2.1.2. 1 tipo bandym ą sudaro transporto priemon ės veikimas ant traukos 
stendo interpoliacijos šeimai taikomo WLTC metu. Pastoviojo 
tūrio ėminių ėmikliu nepertraukiamai imama proporcinga pras ­
kiestų išmetam ųjų dujų dalis, kad v ėliau būtų galima atlikti jos 
analizę. 
1.2.1.3. Matuojama vis ų junginių, kurių praskiestos išmetamos mas ės 
matavimai atliekami, fonin ė koncentracija Atliekant išmetam ųjų 
teršalų bandymus, tam imami ir analizuojami skiedimo oro 
ėminiai.  
1.2.1.3.1. Fonini ų kietųjų dalelių matavimas  
1.2.1.3.1.1. Jei gamintojas reikalauja atimti skiedimo oro arba skiedimo 
tunelio fonini ų kietųjų dalelių masę iš išmetam ųjų teršalų išma­
tuotųjų verčių, šios fonin ės vertės nustatomos pagal šio papil ­
domo priedo 1.2.1.3.1.1.1 – 1.2.1.3.1.1.3 punktuose išvardytas 
procedūras. 
1.2.1.3.1.1.1. Didžiausia leistina fonini ų verčių korekcija yra mas ė filtre, atitin ­
kanti 1 mg/km bandymo srauto.  
1.2.1.3.1.1.2. Jei fonin ė vertė viršija ši ą ribą, atimama numatytoji 1 mg/km 
vertė. 
1.2.1.3.1.1.3. Jeigu at ėmus fonini ų kietųjų dalelių lygio vert ę gaunamas 
neigiamas rezultatas, fonin ė vertė laikoma lygia nuliui.  
1.2.1.3.1.2. Skiedimo oro fonini ų kietųjų dalelių masės lygis nustatomas 
leidžiant filtruot ą skiedimo or ą per fonin į kietųjų dalelių filtrą. 
Jis imamas iš vietos, esan čios iškart už skiedimo oro filtr ų. 
Foninio lygio vert ės, išreikštos μ/m 3 , nustatomos kaip bent 14 
matavimų, per savait ę atliekant bent vien ą matavim ą, slankusis 
aritmetinis vidurkis.  
1.2.1.3.1.3. Skiedimo tunelio fonini ų kietųjų dalelių masės lygis nustatomas 
leidžiant filtruot ą skiedimo or ą per fonin į kietųjų dalelių filtrą. Jis 
imamas toje pa čioje vietoje, kur imamas kiet ųjų dalelių ėminys. 
Jei bandymui naudojamas antrinis skiedimas, antrinio skiedimo 
sistema turi b ūti aktyvi atliekant fonin į matavim ą. Vieną mata­
vimą galima atlikti bandymo dien ą, prieš bandym ą arba po jo.  
1.2.1.3.2. Fonini ų kietųjų dalelių kiekio nustatymas  ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 578  
1.2.1.3.2.1. Jei gamintojas reikalauja fonini ų verčių koregavimo, foninio lygio 
vertės nustatomos toliau nurodytu b ūdu. 
1.2.1.3.2.1.1. Fonin ę vertę galima apskai čiuoti arba išmatuoti. Didžiausias leis ­
tinas fonin ės vertės koregavimas turi sietis su didžiausiu 
leidžiamu nuot ėkio intervalu kiet ųjų dalelių kiekio matavimo 
sistemoje (0,5 dalel ės kubiniame centimetre), nustatytu pagal 
dalelių koncentracijos mažinimo koeficient ą, PCRF ir CVS sraut ą, 
naudotą faktiniame bandyme;  
1.2.1.3.2.1.2. Patvirtinimo institucija arba gamintojas gali reikalauti vietoj 
apskaičiuotų verčių naudoti faktinius fonini ų matavim ų rezultatus;  
1.2.1.3.2.1.3. Jeigu at ėmus fonini ų kietųjų dalelių lygio vert ę gaunamas 
neigiamas rezultatas, PN rezultatas laikoma lygiu nuliui.  
1.2.1.3.2.2. Skiedimo oro fonini ų kietųjų dalelių kiekio lygis nustatomas 
imant filtruoto skiedimo oro ėminius. Jie imami iš vietos, esan čios 
iškart už skiedimo oro filtr ų į PN matavimo sistem ą. Foninio 
lygio vert ės, išreikštos dalel ėmis cm  3 , nustatomos kaip bent 14 
matavimų, per savait ę atliekant bent vien ą matavim ą, slankusis 
aritmetinis vidurkis.  
1.2.1.3.2.3. Skiedimo tunelio fonini ų kietųjų dalelių kiekio lygis nustatomas 
imant filtruoto skiedimo oro ėminius. Jie imami toje pa čioje 
vietoje, kur imamas PN ėminys. Jei bandymui naudojamas 
antrinis skiedimas, antrinio skiedimo sistema turi b ūti aktyvi atlie ­
kant fonin į matavim ą. Vieną matavim ą galima atlikti bandymo 
dieną, prieš bandym ą arba po jo, naudojant faktin į PCRF ir 
bandymo metu naudot ą CVS srauto spart ą. 
1.2.2. Bendra bandym ų kameros įranga  
1.2.2.1. Matuotini parametrai  
1.2.2.1.1. Toliau nurodyta temperat ūra matuojama ± 1,5 °C tikslumu:  
a) bandymo kameros aplinkos oro;  
b) skiedimo ir ėminių ėmimo sistemos, kaip reikalaujama 5 
priede nustatytoms išmetam ųjų teršalų matavimo sistemoms.  
1.2.2.1.2. Atmosferos sl ėgis turi b ūti išmatuotinas taikant ± 0,1 kPa skyr ą. 
1.2.2.1.3. Specifinis dr ėgnis H turi b ūti išmatuotinas taikant ± 1 g H  2 O/kg 
sauso oro skyr ą. 
1.2.2.2. Bandym ų kamera ir stabilizavimo zona  
1.2.2.2.1. Bandym ų kamera  
1.2.2.2.1.1. Bandymo kameros temperat ūros nustatymo taškas turi b ūti 23 °C. 
Faktinės vertės leidžiamasis nuokrypis turi b ūti ± 5 °C ribose. 
Oro temperat ūra ir drėgnis bandymo kameros aušinimo p ūstuvo 
išleidimo angoje matuojami bent 1 Hz dažniu. D ėl temperat ūros 
bandymo pradžioje ži ūrėkite 6 papildomo priedo 1.2.8.1 punkt ą. ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 579  
1.2.2.2.1.2. Bandymo kameros oro arba variklio įsiurbiamo oro specifinis 
drėgnis H turi b ūti toks:  
5,5 Ï H Ï 12,2 ðg H  2 O=kg sauso oroÞ 
1.2.2.2.1.3. Dr ėgnis matuojamas nepertraukiamai, ne mažesniu nei 1 Hz 
dažniu.  
1.2.2.2.2. Stabilizavimo zona  
Stabilizavimo zonos temperat ūros nustatymo taškas turi b ūti 
23 °C, o faktin ės vertės leidžiamasis nuokrypis turi b ūti ± 3 °C 
ribose per 5 minu čių slankųjį aritmetin į vidurkį ir negali b ūti 
sistemingo nuokrypio nuo nustatyto taško. Temperat ūra matuo ­
jama nepertraukiamai, ne mažesniu nei 1 Hz dažniu.  
1.2.3. Bandomoji transporto priemon ė 
1.2.3.1. Bendroji dalis  
Visi bandomosios transporto priemon ės komponentai turi atitikti 
serijinę gamybą arba, jei transporto priemon ė išsiskiria iš serijin ės 
gamybos, išsamus aprašas įtraukiamas į visas atitinkamas 
bandymo ataskaitas. Parinkdami bandom ąją transporto priemon ę, 
gamintojas ir patvirtinimo institucija turi sutarti, koks transporto 
priemonės modelis yra tipinis interpoliacijos šeimai.  
Išmetamųjų teršalų matavimui taikoma su bandom ąja transporto 
priemone H nustatyta apkrova kelyje. Apkrovos kelyje matricos 
šeimos atveju išmetam ųjų teršalų matavimui taikoma transporto 
priemonei H  M pagal 4 papildomo priedo 5.1 punkt ą apskaičiuota 
apkrova kelyje.  
Jei gamintojo prašymu naudojamas interpoliacijos metodas (žr. 7 
papildomo priedo 3.2.3.2 punkt ą), atliekamas papildomas išmeta ­
mųjų teršalų matavimas esant kelio apkrovai, nustatytai su bando ­
mąja transporto priemone L. Transporto priemoni ų H ir L 
bandymai atliekami su ta pa čia bandom ąja transporto priemone 
ir esant interpoliacijos šeimoje mažiausiam galutiniam pavaros 
perdavimo skai čiui. Apkrovos kelyje matricos šeimos atveju 
papildomas išmetam ųjų teršalų matavimas atliekamas taikant 
apkrovą kelyje, apskai čiuotą transporto priemonei L  M pagal 4 
papildomo priedo 5.1 punkt ą. 
1.2.3.2. CO  2 interpoliacijos intervalas  
Interpoliacijos metodas naudojamas tik tada, kai išmetamo CO  2 
vertės skirtumas tarp bandom ųjų transporto priemoni ų L ir H 
siekia ne mažiau nei 5 ir ne daugiau nei 30 g/km arba 20 proc. 
iš transporto priemon ės H išmetamo CO  2 , nelygu, kuri vert ė 
mažesnė. 
Gamintojo prašymu ir gavus patvirtinimo institucijos pritarim ą, 
interpoliacijos linija gali b ūti ekstrapoliuojama iki CO  2 kiekio, 
ne daugiau kaip 3 g/km didesnio už išmetamo iš transporto prie ­
monės H CO  2 kiekį ir (arba) mažesnio už išmetamo iš transporto 
priemonės L CO  2 kiekį. Šis plėtinys galioja tik absoliu čiose 
pirmiau nustatyto interpoliacijos intervalo ribose.  
Ši dalis netaikoma apkrovos kelyje matricos šeimos transporto 
priemonių H M ir L  M CO  2 verčių skirtumui.  
1.2.3.3. Įvažinėjimas  
Transporto priemon ės technin ė būklė turi būti gera. Ji turi b ūti 
įvažinėta ir iki bandymo nuvažiavusi 3 000 – 15 000 km. 
Variklis, pavar ų dėžė ir transporto priemon ė turi būti įvažinėti 
pagal gamintojo rekomendacijas.  ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 580  
1.2.4. Nustatymai  
1.2.4.1. Stendo nustatymai ir patikra atliekami pagal 4 papildom ą priedą. 
1.2.4.2. Stendo naudojimas  
1.2.4.2.1. Stendo veikimo metu pagalbiniai prietaisai išjungiami arba pada ­
romi neaktyv ūs, jei jų veikimas nereikalingas.  
1.2.4.2.2. Transporto priemon ės stendo veikimo režimas, jei toks yra, akty ­
vinamas pagal gamintojo instrukcij ą (pvz., tam tikra seka naudo ­
jant ant vairo esan čius mygtukus, naudojant gamintojo darbin į 
bandiklį, išimant saugikl į). 
Gamintojas patvirtinimo institucijai pateikia neaktyvi ų prietaisų 
sąrašą ir išjungimo pagrindim ą. Stendo veikimo režim ą turi 
patvirtinti patvirtinimo institucija, o jo naudojimas įtraukiamas į 
visas atitinkamas bandymo ataskaitas.  
1.2.4.2.3. Stendo veikimo režimas negali aktyvinti, moduliuoti, užlaikyti ar 
išjungti jokios dalies, veikian čios išmetamuosius teršalus ir degal ų 
sąnaudas bandymo s ąlygomis. Bet koks įtaisas, veikiantis darb ą 
ant traukos stendo, nustatomas taip, kad užtikrint ų tinkamą 
veikimą. 
1.2.4.2.4. Jei bandomoji transporto priemon ė bandoma dviej ų varomųjų ratų 
režimu (2WD), ji turi b ūti bandoma ant vienaašio traukos stendo, 
atitinkančio reikalavimus pagal 5 papildomo priedo 2 dal į. 
Gamintojo prašymu ir gavus patvirtinimo institucijos pritarim ą, 
transporto priemon ę galima bandyti ant dviašio traukos stendo.  
1.2.4.2.5. Jei bandomoji transporto priemon ė bandoma režimu, kuris WLTP 
sąlygomis per taikom ą ciklą gali iš dalies arba visiškai persijungti 
į keturių varomųjų ratų (4WD) režim ą, bandomoji transporto prie ­
monė turi būti bandoma ant dviašio stendo, atitinkan čio reikala ­
vimus pagal 5 papildomo priedo 2.3 punkt ą. 
Gamintojo prašymu ir gavus patvirtinimo institucijos pritarim ą, 
transporto priemon ę galima bandyti ant vienaašio traukos stendo, 
jei įvykdytos šios s ąlygos:  
a) bandomoji transporto priemon ė visuose bandymo režimuose 
visam laikui perjungta į 2WD;  
b) gamintojas patvirtinimo institucijai pateikia įrodymą, kad 
konvertuotos transporto priemon ės CO  2 , degalų sąnaudos ir 
(arba) elektros energijos s ąnaudos yra tokios pa čios arba 
didesnės nei nekonvertuotos transporto priemon ės, bandomos 
ant dviašio traukos stendo.  
1.2.4.3. Transporto priemon ės išmetimo sistemoje neturi b ūti jokio 
nuotėkio, galin čio sumažinti surenkam ų dujų kiekį. 
1.2.4.4. Galios pavaros ir transporto priemon ės valdikli ų parametrai turi 
būti tokie, kokius gamintojas nustat ė gamyklinei serijai.  ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 581  
1.2.4.5. Padangos turi b ūti transporto priemon ės gamintojo nurodyto origi ­
nalios įrangos tipo. Sl ėgį padangose galima padidinti iki sl ėgio, 
viršijančio 4 papildomo priedo 4.2.2.3 punkte nustatyt ą slėgį ne 
daugiau nei 50 proc. Toks pats padang ų slėgis naudojamas stendo 
nustatymui ir visiems tolesniems bandymams. Sl ėgis padangose 
įtraukiamas į visas atitinkamas bandymo ataskaitas.  
1.2.4.6. Etaloniniai degalai  
1.2.4.6.1. Bandymams naudojami IX priede apibr ėžti atitinkami etaloniniai 
degalai.  
1.2.4.7. Bandomosios transporto priemon ės parengimas  
1.2.4.7.1. Per bandym ą transporto priemon ė turi būti daugmaž horizonta ­
lioje padėtyje, kad b ūtų išvengta bet kokio ne įprasto degal ų pasis­
kirstymo.  
1.2.4.7.2. Prireikus gamintojas turi par ūpinti papildom ų detalių ir adapteri ų, 
reikalingų degalų išpylimo įtaisui įrengti kuo žemesniame trans ­
porto priemon ėje sumontuoto degal ų bako (-ų) taške, ir užtikrinti 
galimybę imti išmetam ųjų teršalų ėminius.  
1.2.4.7.3. Bandymo metu imant kiet ųjų dalelių ėminius, kai regeneruojamas 
įtaisas stabilizuojamas apkrovos s ąlygomis (t. y., nevyksta trans ­
porto priemon ės regeneravimas), rekomenduojama, kad tarp 
suplanuot ų regeneravimo cikl ų transporto priemon ė būtų nuvažia­
vusi atstum ą, didesnį už 1/3 ridos, arba periodiškai regeneruo ­
jamas įtaisas būtų veikiamas lygiavert ės apkrovos ne transporto 
priemonėje. 
1.2.5. Pirminio bandymo ciklai  
1.2.5.1. Gamintojui paprašius gali b ūti atlikti pirminio bandymo ciklai 
greičio grafikui įvykdyti nustatytose ribose.  
1.2.6. Bandomosios transporto priemon ės kondicionavimas prieš 
bandymą 
1.2.6.1. Į degalų baką (arba bakus) pripilama nurodyt ų bandymo degal ų. 
Jeigu degal ų bake (arba bakuose) esantys degalai neatitinka šio 
papildomo priedo 1.2.4.6 punkto specifikacij ų, prieš pilant 
degalus tie degalai išpilami. Degal ų garavimo kontrol ės sistema 
neturi būti nei ne įprastu būdu prapu čiama oru, nei ne įprastai 
apkraunama.  
1.2.6.2. ĮEKS įkrovimas  
Prieš atliekant kondicionavimo prieš bandym ą ciklą ĮEKS turi 
būti visiškai įkrautos. Gamintojo prašymu įkrovimas prieš tok į 
kondicionavim ą gali būti neatliekamas. Prieš oficial ų bandym ą 
ĮEKS negalima įkrauti iš naujo.  
1.2.6.3. Bandomoji transporto priemon ė perkeliama į bandymų kamerą ir 
atliekamos 1.2.6.3.1–1.2.6.3.9 punktuose išvardytos operacijos.  
1.2.6.3.1. Bandomoji transporto priemon ė užvažiuoja arba užstumiama ant 
stendo ir veikia per visus taikomus WLTC. Transporto priemon ė 
neturi būti šalta ir gali b ūti naudojama stendo apkrovai nustatyti.  ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 582  
1.2.6.3.2. Stendo apkrova nustatoma pagal 4 papildomo priedo 7 ir 8 dalis.  
1.2.6.3.3. Kondicionavimo prieš bandym ą metu bandym ų kameros tempe ­
ratūra turi būti tokia pati, kaip 1 tipo bandymui nustatyta tempe ­
ratūra (šio papildomo priedo 1.2.2.2.1 punktas).  
1.2.6.3.4. Varom ųjų ratų padangų slėgis nustatomas pagal šio papildomo 
priedo 1.2.4.5 punkt ą. 
1.2.6.3.5. Jei transporto priemon ės yra su kibirkštinio uždegimo varikliais ir 
varomos SND arba GD / biometanu, arba įrengtos taip, kad gal ėtų 
būti varomos arba benzinu, arba SND ar GD / biometanu, tarp 
bandymų su pirmaisiais ir antraisiais etaloniniais dujiniais dega ­
lais iš naujo atliekamas kondicionavimas prieš darant bandym ą su 
antraisiais etaloniniais degalais.  
1.2.6.3.6. Kondicionavimui prieš bandym ą taikomas WLTC. Variklio užve ­
dimas ir važiavimas vyksta pagal šio papildomo priedo 1.2.6.4 
punktą. 
Dinamometras nustatomas pagal 4 papildom ą priedą. 
1.2.6.3.7. Gamintojo arba patvirtinimo institucijos prašymu gali b ūti atliktas 
papildomas WLTC, kad transporto priemon ė ir jos valdymo 
sistemos pasiekt ų stabilią būklę. 
1.2.6.3.8. Šio papildomo kondicionavimo prieš bandym ą apimtis įtraukiama 
į visas atitinkamas bandymo ataskaitas.  
1.2.6.3.9. Bandym ų laboratorijoje, kurioje atliekant maž ą kietųjų dalelių 
kiekį išmetančios transporto priemon ės bandym ą gali būti nusta­
tytas taršos atvejis d ėl to, kad prieš tai čia buvo bandoma didel į 
kietųjų dalelių kiekį išmetanti transporto priemon ė, mėginių 
ėmimo įrangos kondicionavimo prieš bandym ą tikslais rekomen ­
duojama, kad maž ą kietųjų dalelių kiekį išmetančia transporto 
priemone b ūtų 20 minu čių važiuojama 120 km/h grei čiu taikant 
stacionariojo važiavimo cikl ą. Ėminių ėmimo prietais ų išanksti­
niam kondicionavimui leidžiamas ilgesnis veikimas ir (arba) 
didesnis greitis, jei reikia. Skiedimo tunelio foniniai matavimai 
atliekami po tunelio kondicionavimo prieš bandym ą ir prieš 
visus tolesnius transporto priemon ės bandymus.  
1.2.6.4. Galios pavaros įjungimo proced ūra pradedama šiam tikslui skir ­
tais įtaisais pagal gamintojo instrukcijas.  
Jei nenurodyta kitaip, bandymo metu neleidžiama atlikti trans ­
porto priemon ės neinicijuoto veikimo režimo keitimo.  
1.2.6.4.1. Jei galios pavaros įjungimo proced ūra pradedama nes ėkmingai, 
pvz., variklis neužsiveda kaip numatyta arba transporto priemon ė 
rodo užvedimo klaid ą, bandymas anuliuojamas, reikia kartoti 
kondicionavimo prieš bandym ą bandymus ir važiuoti atliekant 
naują bandymą. 
1.2.6.4.2. Ciklas pradedamas nuo galios pavaros įjungimo proced ūros. ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 583  
1.2.6.4.3. Jei kaip degalai naudojamos SND arba GD / biometanas, 
leidžiama užvesti varikl į benzinu ir po iš anksto nustatyto 
tarpsnio, kurio vairuotojas negali keisti, prad ėti automatiškai 
naudoti SND arba GD / biometan ą. 
1.2.6.4.4. Transporto priemon ės stovėjimo / veikimo tuš čiąja eiga fazi ų 
metu stabdžiai spaudžiami atitinkamu stiprumu, kad varomieji 
ratai nesisukt ų. 
1.2.6.4.5. Per bandym ą matuojamas grei čio ir laiko santykis arba duomenys 
kaupiami duomen ų rinkimo sistema ne mažesniu nei 1 Hz dažniu, 
kad būtų įvertintas faktinis važiavimo greitis.  
1.2.6.4.6. Faktinis transporto priemon ės nuvažiuotas atstumas įtraukiamas į 
visus atitinkamus bandymo dokumentus d ėl kiekvienos WLTC 
fazės. 
1.2.6.5. Pavar ų dėžės naudojimas  
1.2.6.5.1. Mechanin ė pavarų dėžė 
Laikomasi 2 papildomame priede nustatytos pavar ų perjungimo 
tvarkos. Pagal 8 papildom ą priedą bandomos transporto prie ­
monės turi važiuoti pagal šio papildomo priedo 1.5 punkt ą. 
Per taikom ą WLTC cikl ą reikalaujam ų pagreičio ir didžiausio 
greičio verčių nepasiekian čios transporto priemon ės turi važiuoti 
su iki galo nuspaustu akceleratoriaus valdikliu, kol v ėl pasieks 
reikiamą greičio grafiką. Dėl greičio grafiko pažeidim ų šiomis 
aplinkybėmis bandymas n ėra anuliuojamas. Nukrypimai nuo 
važiavimo ciklo įtraukiami į visus atitinkamus bandymo doku ­
mentus.  
1.2.6.5.1.1. Taikomi šio papildomo priedo 1.2.6.6 punkte nurodyti leidžia ­
mieji nuokrypiai.  
1.2.6.5.1.2. Pavar ų keitimas pradedamas ir užbaigiamas ± 1,0 sekund ės tiks­
lumu nuo nustatyto pavaros perjungimo momento.  
1.2.6.5.1.3. Sankaba nuspaudžiama ± 1,0 sekund ės tikslumu nuo nustatyto 
sankabos naudojimo momento.  
1.2.6.5.2. Automatin ė pavarų dėžė 
1.2.6.5.2.1. Transporto priemon ės su automatine pavar ų dėže bandomos 
pagrindiniu režimu. Akceleratoriaus valdiklis naudojamas taip, 
kad būtų tiksliai laikomasi grei čio grafiko.  
1.2.6.5.2.2. Transporto priemon ės su automatine pavar ų dėže ir vairuotojo 
pasirenkamaisiais režimais turi atitikti išmetal ų kriterijaus ribines 
vertes esant visiems automatinio perjungimo režimams, naudoja ­
mais važiuojant pirmyn. Gamintojas patvirtinimo institucijai 
pateikia atitinkamus įrodymus. Remiantis gamintojo pateiktais 
techniniais įrodymais ir pritarus patvirtinimo institucijai, labai 
specifinės ribotos paskirties vairuotojo pasirenkamieji režimai 
nenagrinėjami (pvz., palaikomasis režimas, „šliaužimo“ režimas).  ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 584  
1.2.6.5.2.3. Gamintojas patvirtinimo institucijai turi pateikti režimo, kuris 
atitinka šio priedo 3.5.9 punkto reikalavimus, buvimo įrodymus. 
Patvirtinimo institucijai pritarus, pagrindinis režimas gali b ūti 
naudojamas kaip vienintelis režimas nustatant išmetal ų kriterijus, 
išmetamo CO  2 kiekį ir degal ų sąnaudas. Nepaisant esan čio 
pagrindinio režimo, išmetam ųjų teršalų kriterijų ribinių verčių 
turi būti laikomasi vis ų aptariam ų automatinio perjungimo režim ų, 
naudojam ų važiuojant į priekį, atvejais, kaip aprašyta šio papil ­
domo priedo 1.2.6.5.2.2 punkte.  
1.2.6.5.2.4. Jei transporto priemon ė neturi pagrindinio režimo arba pageidauto 
pagrindinio režimo naudojimui nepritar ė patvirtinimo institucija, 
transporto priemon ė dėl išmetam ųjų teršalų kriterijų, išmetamo 
CO  2 ir degalų sąnaudų bandoma geriausio ir blogiausio atvejo 
režimu. Geriausio ir blogiausio atvejo režimai nustatomi pagal 
išmetamo CO  2 ir degalų sąnaudų parodomuosius duomenis vis ų 
režimų atvejais. Išmetamo CO  2 kiekis ir degal ų sąnaudos yra 
bandymų abiem režimais rezultat ų aritmetinis vidurkis. Bandym ų 
abiem režimais rezultatai įtraukiami į visas atitinkamas bandym ų 
ataskaitas. Nepaisant bandymams naudojamo geriausio ir 
blogiausio atvejo režimo, vis ų aptariam ų automatinio perjungimo 
režimų, naudojam ų važiuojant į priekį, atvejais turi b ūti laikomasi 
išmetalų kriterijų ribinių verčių, kaip aprašyta šio papildomo 
priedo 1.2.6.5.2.2 punkte.  
1.2.6.5.2.5. Taikomi šio papildomo priedo 1.2.6.6 punkte nurodyti leidžia ­
mieji nuokrypiai.  
Po pradinio įjungimo per bandym ą selektoriaus svirtis nenaudo ­
jama. Pradinis įjungimas atliekamas 1 sekund ę prieš pradedant 
pirmąjį greitėjimą. 
1.2.6.5.2.6. Transporto priemon ės su automatine pavar ų dėže ir rankiniu 
režimu bandomos pagal šio papildomo priedo 1.2.6.5.2 punkt ą. 
1.2.6.6. Grei čio grafiko leidžiamieji nuokrypiai  
Leidžiami toliau nurodyti faktinio transporto priemon ės greičio ir 
nustatyto taikom ų bandymo cikl ų greičio skirtumo nuokrypiai. 
Leidžiamieji nuokrypiai vairuotojui nerodomi.  
a) viršutin ė riba: 2,0 km/h daugiau už aukš čiausią grafiko tašk ą ± 
1,0 sekund ės tikslumu pagal duot ą laiko moment ą; 
b) apatin ė riba: 2,0 km/h mažiau už mažiausi ą grafiko tašk ą ± 1,0 
sekundės tikslumu pagal duot ą laiko moment ą. 
Žr. A6/2 pav.  
Už šiuos nustatytus leidžiamuosius grei čio nuokrypius didesni 
nuokrypiai yra pripaž įstami su s ąlyga, kad leidžiamieji nuokrypiai 
nė vienu atveju nebus viršyti daugiau nei 1 sekunde.  ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 585  
Bandymo metu turi b ūti ne daugiau nei dešimt toki ų nuokrypi ų. 
A6/2 pav.  
Greičio grafiko leistinieji nuokrypiai
  
1.2.6.7. Greit ėjimas  
1.2.6.7.1. Transporto priemon ė valdoma atitinkamai judinant akceleratoriaus 
valdiklį, kad būtų tiksliai laikomasi grei čio grafiko.  
1.2.6.7.2. Transporto priemon ė turi būti valdoma sklandžiai, laikantis tipini ų 
perjungimo moment ų, greičio verčių ir proced ūrų. 
1.2.6.7.3. Mechanin ės pavarų dėžės atveju akceleratoriaus valdiklis atlei ­
džiamas per kiekvien ą perjungim ą ir perjungimas atliekamas 
kiek įmanoma grei čiau. 
1.2.6.7.4. Jei transporto priemon ė negali laikytis grei čio grafiko, ji turi 
naudoti didžiausi ą turimą galią, kol bus v ėl pasiektas atitinkamas 
tikslinis greitis.  
1.2.6.8. L ėtėjimas  
1.2.6.8.1. Ciklo l ėtėjimo metu vairuotojas išjungia akceleratoriaus valdikl į, 
bet iki 2 papildomo priedo 4 dalies c punkte nurodyto momento 
neišjungia sankabos rankiniu b ūdu. 
1.2.6.8.1.1. Jei transporto priemone l ėtėja greičiau, nei nurodyta grei čio 
grafike, akceleratoriaus valdiklis naudojamas tokiu b ūdu, kad 
transporto priemon ė tiksliai laikyt ųsi greičio grafiko.  
1.2.6.8.1.2. Jei transporto priemon ė lėtėja per lėtai, kad atitikt ų numatyt ą 
lėtėjimą, stabdžiai naudojami tokiu b ūdu, kad b ūtų galima tiksliai 
laikytis grei čio grafiko.  
1.2.6.9. Nenumatytas variklio išsijungimas  
1.2.6.9.1. Jei variklis netik ėtai išsijungia, kondicionavimas prieš bandym ą 
arba 1 tipo bandymas anuliuojamas.  ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 586  
1.2.6.10. Užbaigus cikl ą, variklis išjungiamas. Transporto priemon ės nega­
lima iš naujo užvesti iki bandymo, kuriam transporto priemon ė 
buvo iš anksto kondicionuojama, pradžios.  
1.2.7. Stabilizavimas  
1.2.7.1. Po kondicionavimo prieš bandym ą ir prieš bandymo vykdym ą 
bandomoji transporto priemon ė stabilizuojama zonoje su tokiomis 
aplinkos s ąlygomis, kaip nustatyta šio papildomo priedo 1.2.2.2.2 
punkte.  
1.2.7.2. Transporto priemon ė stabilizuojama ne trumpiau nei 6 ir ne ilgiau 
nei 36 valandas su atidarytu arba uždarytu variklio dang čiu. Jei 
specifinės nuostatos konkre čiai transporto priemonei to nedrau ­
džia, aušinimas iki nustatytos temperat ūros gali b ūti atliekamas 
priverstinio aušinimo b ūdu. Jei aušinimas pagreitinamas naudojant 
ventiliatorius, ventiliatoriai išd ėstomi taip, kad transmisijos, 
variklio ir išmetam ųjų teršalų papildomo apdorojimo įtaisų 
stipriausias aušinimas vykt ų tolygiai.  
1.2.8. Išmetam ųjų teršalų ir degal ų sąnaudų bandymas (1 tipo 
bandymas)  
1.2.8.1. Bandym ų kameros temperat ūra bandymo pradžioje turi siekti 23 ± 
3 °C, matuojant ne mažesniu nei 1 Hz dažniu. Variklio tepal ų 
temperatūra ir aušalo, jei toks yra, temperat ūra turi ± 2 °C tiks ­
lumu atitikti nustatyt ą 23 °C parametr ą. 
1.2.8.2. Bandomoji transporto priemon ė užstumiama ant stendo.  
1.2.8.2.1. Transporto priemon ės varomieji ratai uždedami ant stendo nejun ­
giant variklio.  
1.2.8.2.2. Varom ųjų ratų padangų slėgis nustatomas pagal šio papildomo 
priedo 1.2.4.5 punkto nuostatas.  
1.2.8.2.3. Variklio dangtis turi b ūti uždarytas.  
1.2.8.2.4. Jungiamasis vamzdis prie transporto priemon ės išmetimo vamz ­
džio (-ių) prijungiamas iškart prieš variklio užvedim ą. 
1.2.8.3. Galios pavaros įjungimas ir važiavimas  
1.2.8.3.1. Galios pavaros įjungimo proced ūra pradedama šiam tikslui skir ­
tais įtaisais pagal gamintojo instrukcijas.  
1.2.8.3.2. Transporto priemone važiuojama, kaip aprašyta šio papildomo 
priedo 1.2.6.4 –1.2.6.10 punktuose, per taikom ą WLTC, aprašyt ą 
1 papildomame priede.  
1.2.8.4. RCB duomenys matuojami kiekvienoje WLTC faz ėje, kaip nusta ­
tyta šio papildomo priedo 2 pried ėlyje. 
1.2.8.5. Tikrojo transporto priemon ės greičio imtys imamos 10 Hz mata ­
vimo dažniu, o 7 papildomo priedo 7 dalyje aprašyti važiavimo 
trasos indeksai turi b ūti apskaičiuojami ir įforminami dokumen ­
tais. ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 587  
1.2.9. Duj ų ėminių ėmimas  
Dujų ėminiai renkami į maišus ir junginiai analizuojami bandymo 
arba bandymo faz ės pabaigoje arba junginius galima analizuoti 
nepertraukiamai ir integruotai viso ciklo metu.  
1.2.9.1. Prieš kiekvien ą bandymą atliekami tokie veiksmai.  
1.2.9.1.1. Išvalyti, ištuštinti ėminių maišai prijungiami prie praskiest ų išme­
tamųjų dujų ir skiedimo oro ėminių rinkimo sistem ų. 
1.2.9.1.2. Matavimo prietaisai įjungiami pagal prietais ų gamintoj ų instruk­
cijas.  
1.2.9.1.3. CVS šilumokaitis (jei sumontuotas) iš anksto pašildomas arba 
atvėsinamas neviršijant savo darbin ės bandymo temperat ūros 
leidžiamojo nuokrypio, kaip nustatyta 5 papildomo priedo 
3.3.5.1 punkte.  
1.2.9.1.4. Tokie komponentai, kaip ėminių linijos, filtrai, aušintuvai ir siurb ­
liai, pašildomi arba aušinami pagal poreik į, kol pasiekiama stabi ­
lizuota darbin ė temperat ūra. 
1.2.9.1.5. CVS srauto sparta nustatoma pagal 5 papildomo priedo 3.3.4 
punktą ir ėminių srautas sureguliuojamas iki atitinkamo lygio.  
1.2.9.1.6. Nustatoma elektroninio integruoto įtaiso nulin ė vertė ir nulin ė 
vertė gali būti pakartotinai nustatoma kiekvienos ciklo faz ės 
pradžioje.  
1.2.9.1.7. Visuose nuolatiniuose duj ų analizatoriuose nustatomas atitin ­
kamas intervalas. Bandymo metu juos galima išjungti tik tuo 
atveju, jei išjungiama kei čiant kalibravim ą, per kurį taikoma prie ­
taiso skaitmenin ė skyra. Bandymo metu neturi b ūti keičiamas 
analizatoriaus analoginio veikimo stiprintuv ų stiprinimo koefi ­
cientas.  
1.2.9.1.8. Nustatoma nulin ė visų nuolatini ų dujų analizatori ų vertė ir jie 
kalibruojami naudojant dujas pagal 5 papildomo priedo 6 dalies 
reikalavimus.  
1.2.10. Ėminių ėmimas PM nustatymui  
1.2.10.1. Prieš kiekvien ą bandym ą atliekami šio papildomo priedo 
1.2.10.1.1 – 1.2.10.1.2.3 punktuose apib ūdinti veiksmai.  
1.2.10.1.1. Filtro pasirinkimas  
1.2.10.1.1.1. Visam WLTC naudojamas vienas kiet ųjų dalelių filtras be atsar ­
ginio filtro. Siekiant prisitaikyti prie regionini ų ciklo variacij ų, 
vieną filtrą galima naudoti pirmoms trims faz ėms ir atskir ą filtrą 
ketvirtai fazei.  
1.2.10.1.2. Filtro paruošimas  
1.2.10.1.2.1. Likus bent 1 valandai iki bandymo pradžios, filtras įdedamas į 
nuo dulki ų apsaugot ą Petri lėkštelę, kurioje leidžiama cirkuliuoti 
orui, o lėkštelė įdedama į svėrimo kamer ą (ar patalp ą), kad stabi ­
lizuotųsi. ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 588  
Stabilizavimo laikotarpio pabaigoje filtras pasveriamas ir jo svoris 
įtraukiamas į visus atitinkamus bandymo dokumentus. Tada filtras 
laikomas uždarytoje Petri l ėkštelėje arba sandariame filtro laikik ­
lyje, kol jo prireiks bandymui. Filtras turi b ūti panaudotas per 8 
valandas po iš ėmimo iš sv ėrimo kameros (arba patalpos).  
Filtras turi b ūti grąžintas į stabilizavimo patalp ą per 1 valand ą po 
bandymo ir kondicionuojamas bent 1 valand ą iki svėrimo.  
1.2.10.1.2.2. Kiet ųjų dalelių ėminių filtras rūpestingai įstatomas į filtro laikikl į. 
Filtrą galima imti tik žnypl ėmis arba replyt ėmis. Grubus elgesys 
su filtru arba jo subraižymas gali sukelti svorio nustatymo 
paklaidas. Filtro laikiklio komplektas dedamas į ėminių liniją, 
per kurią neteka srautas.  
1.2.10.1.2.3. Mikrosvarstykles rekomenduojama tikrinti prieš kiekvien ą 
svėrimą, per 24 valandas nuo ėminio svėrimo, pasveriant vien ą 
maždaug 100 mg etalonin į svarelį. Šis svarelis pasveriamas tris 
kartus ir vidutin ė aritmetin ė vertė įtraukiama į visus atitinkamus 
bandymo dokumentus. Jeigu vidutin ė aritmetin ė svėrimo vert ė 
nuo ankstesnio sv ėrimo vert ės skiriasi ± 5 μg, svėrimas užskai ­
tomas ir svarstykl ės laikomos tinkamomis naudoti.  
1.2.11. PN ėminių ėmimas  
1.2.11.1. Prieš kiekvien ą bandym ą atliekami šio papildomo priedo 
1.2.11.1.1–1.2.11.1.2 punktuose apib ūdinti veiksmai.  
1.2.11.1.1. Įjungiama ir ėminių ėmimui parengiama kiet ųjų dalelių specifinio 
skiedimo sistema ir matavimo įranga.  
1.2.11.1.2. Taikant šio papildomo priedo 1.2.11.1.2.1–1.2.11.1.2.4 punktuose 
išvardytas proced ūras patvirtinama, kad PNC ir VPR kiet ųjų 
dalelių ėminių ėmimo sistemos elementai veikia tinkamai.  
1.2.11.1.2.1. Nuot ėkio patikra, naudojant prie visos PN matavimo sistemos, 
VPR ir PNC įleidimo angos prijungt ą atitinkam ų savybių filtrą, 
turi parodyti mažesn ę nei 0,5/cm  3 kietųjų dalelių išmatuot ąją 
koncentracijos vert ę. 
1.2.11.1.2.2. Kiekvien ą dieną PNC nulin ė patikra, naudojant atitinkam ų 
savybių filtrą PNC įleidimo angoje, turi parodyti ≤ 0,2/cm  3 
kietųjų dalelių koncentracij ą. Pašalinus š į filtrą, PNC turi rodyti, 
kad imant aplinkos oro ėminius išmatuota koncentracija padid ėjo 
bent iki 100 kiet ųjų dalelių/cm  3 , o sugrąžinus filtr ą, jis vėl turi 
rodyti ≤ 0,2/cm  3 koncentracij ą. 
1.2.11.1.2.3. Patvirtinama, kad matavimo sistema rodo, jog garinimo vamzdyje, 
jeigu jis naudojamas sistemoje, pasiekta tinkama darbin ė tempe­
ratūra. 
1.2.11.1.2.4. Patvirtinama, kad matavimo sistema rodo, jog skiedimo įtaise 
PND  1 pasiekta tinkama darbin ė temperat ūra. 
1.2.12. Ėminių ėmimas bandymo metu  
1.2.12.1. Įjungiama skiedimo sistema, ėminių siurbliai ir duomen ų rinkimo 
sistema.  ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 589  
1.2.12.2. Įjungiamos PM ir PN ėminių ėmimo sistemos.  
1.2.12.3. Kiet ųjų dalelių kiekis matuojamas nepertraukiamai. Vidutin ė arit­
metinė koncentracija nustatoma integruojant kiekvienos faz ės 
analizatoriaus signalus.  
1.2. 12.4. Ėminių ėmimas pradedamas prieš galios pavaros įjungimo proce ­
dūrą arba jos metu ir baigiamas užbaigiant cikl ą. 
1.2.12.5. Ėminio sukeitimas  
1.2.12.5.1. Išmetamieji dujiniai teršalai  
1.2.12.5.1.1. Važiuojamo taikytino WLTC kiekvienos faz ės pabaigoje pras ­
kiestų išmetam ųjų dujų ir skiedimo oro ėminių ėmimas prireikus 
iš vienos poros maiš ų nukreipiamas į kitą maišų porą. 
1.2.12.5.2. Kietosios dalel ės 
1.2.12.5.2.1. Taikomi šio papildomo priedo 1.2.10.1.1.1 punkto reikalavimai.  
1.2.12.6. Stendo atstumas, nustatytas kiekvienai fazei, įtraukiamas į visus 
atitinkamus bandymo dokumentus.  
1.2.13. Bandymo užbaigimas  
1.2.13.1. Paskutin ės bandymo dalies pabaigoje variklis iš karto išjun ­
giamas.  
1.2.13.2. Išjungiamas pastoviojo t ūrio ėminių ėmiklis (CVS) ar kitas siur ­
bimo įtaisas arba nuo transporto priemon ės išmetimo vamzdžio 
arba vamzdži ų atjungiamas išmetam ųjų teršalų vamzdis.  
1.2.13.3. Transporto priemon ę galima pašalinti nuo stendo.  
1.2.14. Po bandymo atliekamos proced ūros 
1.2.14.1. Duj ų analizatoriaus patikra  
1.2.14.1.1. Patikrinami nepertraukiamam skiedimo matavimui naudot ų anali­
zatorių nulio nustatymo ir kalibravimo duj ų rodmenys. Bandymas 
laikomas priimtinu, jei rezultat ų prieš bandym ą ir po bandymo 
skirtumas yra mažesnis nei 2 proc. kalibravimo duj ų vertės. 
1.2.14.2. Maišo analiz ė 
1.2.14.2.1. Maišuose esan čios išmetamosios dujos ir skiedimo oras analizuo ­
jami kiek įmanoma grei čiau. Išmetamosios dujos bet kuriuo 
atveju analizuojamos ne v ėliau nei po 30 minu čių po kiekvienos 
ciklo fazės pabaigos.  
Reikia atsižvelgti į dujų junginių maišuose reaktyvumo laik ą. 
1.2.14.2.2. Kai tik prieš analiz ę atsiranda praktin ė galimyb ė, kiekvienam 
junginiui naudotinas analizatoriaus intervalas nustatomas į nulinę 
padėtį naudojant atitinkamas nulio nustatymo dujas.  
1.2.14.2.3. Analizatori ų kalibravimo kreiv ės nustatomos naudojant vardin ės 
koncentracijos, 70–100 proc. intervalo kalibravimo dujas.  ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 590  
1.2.14.2.4. Tada v ėl patikrinamas analizatoriaus nulin ės vertės nustatymas: 
jeigu kokie nors rodmenys nuo šio papildomo priedo 1.2.14.2.2 
punkte nustatyto intervalo skiriasi daugiau nei 2 proc., proced ūra 
kartojama.  
1.2.14.2.5. V ėliau analizuojami ėminiai.  
1.2.14.2.6. Po analiz ės, naudojant tas pa čias dujas, v ėl patikrinami nulio ir 
kalibravimo taškai. Bandymas laikomas priimtinu, jei skirtumas 
yra mažesnis nei 2 proc. kalibravimo duj ų vertės. 
1.2.14.2.7. Įvairių dujų srautų per analizatorius sparta ir sl ėgis turi b ūti tokie 
patys kaip analizatoriaus kalibravimui naudot ų dujų. 
1.2.14.2.8. Kiekvieno išmatuoto junginio kiekis įtraukiamas į visus atitin ­
kamus bandymo dokumentus po matavimo įtaiso stabilizavimo.  
1.2.14.2.9. Vis ų išmetamųjų teršalų masė ir kiekis, kai taikoma, skai čiuojami 
pagal 7 papildom ą priedą. 
1.2.14.2.10. Kalibravimas ir patikrinimai atliekami:  
a) prieš kiekvieno maišo analiz ę ir po jos arba  
b) prieš vis ą bandymą ir po jo.  
b atveju kalibravimas ir patikrinimai atliekami visiems analizato ­
riams visais bandymo metu naudotais intervalais.  
Abiem atvejais (a ir b) tas pats analizatoriaus intervalas naudo ­
jamas atitinkamiems aplinkos oro ir išmetam ųjų dujų maišams.  
1.2.14.3. Kiet ųjų dalelių ėminių filtro svėrimas  
1.2.14.3.1. Kiet ųjų dalelių ėminių filtras į svėrimo kamer ą (arba patalp ą) 
sugrąžinamas ne v ėliau nei po 1 valandos nuo bandymo užbai ­
gimo. Jis bent 1 valand ą kondicionuojamas nuo dulki ų apsaugo­
toje Petri l ėkštelėje, kurioje leidžiama cirkuliuoti orui, ir pasve ­
riamas. Filtro bruto svoris įtraukiamas į visus atitinkamus 
bandymų dokumentus.  
1.2.14.3.2. Bent du nenaudoti etaloniniai filtrai pasveriami per 8 valandas po 
ėminių filtrų svėrimo, bet geriau tai atlikti tuo pa čiu metu. Etalo ­
niniai filtrai turi b ūti tokio pat dydžio ir pagaminti iš tokios pat 
medžiagos, kaip ir ėminių filtras.  
1.2.14.3.3. Jeigu bet kurio etaloninio filtro savitasis svoris tarp ėminių filtro 
svėrimo etap ų pakinta daugiau kaip ± 5 μg, ėminių filtras ir 
etaloniniai filtrai pakartotinai kondicionuojami sv ėrimo kameroje 
(ar patalpoje) ir v ėl sveriami.  
1.2.14.3.4. Atliekant etaloninio filtro sv ėrimo verčių palyginim ą, lyginamos 
etaloninio filtro savitosios svorio vert ės ir savitųjų svorio ver čių 
slankusis aritmetinis vidurkis. Slankusis aritmetinis vidurkis 
apskaičiuojamas pagal savit ąsias svorio vertes, surinktas laiko ­
tarpiu, po kurio etaloniniai filtrai buvo sud ėti į svėrimo kamer ą 
(ar patalp ą). Vidurkinimo trukm ė – bent viena diena, bet ne ilgiau 
kaip 15 dien ų. ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 591  
1.2.14.3.5. Leidžiama kelis kartus pakartotinai kondicionuoti ir sverti ėminį ir 
etaloninius filtrus, kol nepasibaigs 80 val. laikotarpis po duj ų 
matavimo per išmetal ų bandymą. Jeigu nepra ėjus 80 val. laiko ­
tarpiui arba jam besibaigiant daugiau kaip pus ė etalonini ų filtrų 
atitinka ± 5 μg kriterijų, ėminių filtro sv ėrimas laikomas galio ­
jančiu. Jeigu besibaigiant 80 val. laikotarpiui naudojami du etalo ­
niniai filtrai ir vienas iš j ų neatitinka ± 5 μg kriterijaus, ėminių 
filtro svėrimas gali b ūti įskaitomas su ta s ąlyga, kad dviej ų etalo­
ninių filtrų nustatytųjų ir slanki ųjų vidutinių verčių absoliučiųjų 
skirtumų suma yra 10 μg arba mažesn ė. 
1.2.14.3.6. Jeigu mažiau kaip pus ė etalonini ų filtrų neatitinka ± 5 μg krite­
rijaus, ėminių filtras atmetamas, o išmetam ųjų teršalų bandymas 
kartojamas. Visi etaloniniai filtrai atmetami ir pakei čiami per 48 
val. Visais kitais atvejais etaloniniai filtrai kei čiami bent kas 30 
dienų tokiu būdu, kad n ė vienas ėminių filtras neb ūtų pasvertas jo 
nepalyginus su etaloniniu filtru, kuris sv ėrimo kameroje (ar patal ­
poje) buvo laikomas bent vien ą dieną. 
1.2.14.3.7. Jei sv ėrimo kamera (arba patalpa) neatitinka stabilumo kriterij ų, 
apibrėžtų 5 papildomo priedo 4.2.2.1 punkte, bet etaloninio filtro 
svėrimas atitinka pirmiau nurodytus kriterijus, variklio gamintojas 
gali pasirinkti, ar patvirtinti ėminių filtro mas ės vertes, ar 
anuliuoti bandymus, sutvarkyti sv ėrimo patalpos kontrol ės sistemą 
ir vėl pakartoti bandym ą. ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 592  
6 papildomo priedo  
1 priedėlis 
Išmetamųjų teršalų bandymo proced ūra, taikoma visoms transporto 
priemonėms su periodiškai regeneruojama sistema  
1. Bendroji dalis  
1.1. Šiame priede apib ūdinamos transporto priemon ės su periodiškai rege ­
neruojama sistema bandymo konkre čios nuostatos, kaip nustatyta šio 
priedo 3.8.1punkte.  
Gamintojo prašymu ir gavus patvirtinimo institucijos pritarim ą, gamin­
tojas gali sukurti alternatyvi ą procedūrą jos lygiavertiškumui įrodyti, 
įskaitant filtro temperat ūrą, krovimo kiekyb ę ir nuvažiuot ą atstumą. 
Tai galima atlikti variklio stende arba ant traukos stendo.  
Vietoj šiame priede nustatyt ų bandymo proced ūrų atlikimo CO  2 kiekiui 
ir degalų sąnaudoms nustatyti galima naudoti fiksuot ą K i vertę, lygią 
1,05.  
1.2. Per ciklus, kuri ų metu vyksta regeneravimas, išmetam ųjų teršalų stan­
dartų taikyti nereikia. Jei periodinis regeneravimas bent vien ą kartą 
įvyksta 1 tipo bandymo metu ir jau bent vien ą kartą įvyko transporto 
priemonės ruošimo metu, speciali bandymo proced ūra nėra reikalinga. 
Tokiu atveju šis priedas netaikomas.  
1.3. Šio priedo nuostatos taikomos tik PM matavimams, bet netaikomos PN 
matavimams.  
1.4. Gamintojo prašymu ir gavus patvirtinimo institucijos pritarim ą, perio­
diškai regeneruojamoms sistemoms b ūdinga bandymo proced ūra nebus 
taikoma regeneravimo įtaisui, jei gamintojas pateiks duomenis, įrodan­ 
čius kad per ciklus, kai vyksta regeneravimas, išmetal ų kiekis neviršija 
atitinkamos transporto priemon ės kategorijos išmetal ų ribinių verčių. 
1.5. Gamintojo prašymu ir gavus patvirtinimo institucijos pritarim ą, 2 ir 3 
klasės transporto priemon ėms nustatant regeneravimo koeficiento Ki 
galima ne įtraukti labai didelio grei čio fazės. 
2. Bandymo metodika  
Bandomoji transporto priemon ė turi gebėti slopinti arba skatinti rege ­
neravimo proces ą su sąlyga, kad šis veikimas netur ės poveikio pirmi ­
niam variklio kalibravimui. Regeneravimo sustabdymas leidžiamas tik 
regeneravimo sistemos įkrovos metu ir kondicionavimo prieš bandym ą 
ciklų metu. Tai draudžiama atliekant išmetam ųjų teršalų matavim ą 
regeneravimo faz ės metu. Išmetam ųjų teršalų bandymas turi b ūti atlie­
kamas su nepakeistu, originalios įrangos gamintojo (OEM) valdymo 
įtaisu. Gamintojo prašymu ir gavus patvirtinimo institucijos pritarim ą, 
„inžinerin ės kontrol ės įrenginys“, kuris neturi poveikio pirminiam 
transporto priemon ės kalibravimui, gali b ūti naudojamas nustatant K  i . 
2.1. Išmetam ųjų teršalų kiekio matavimas tarp dviej ų WLTC su regenera ­
vimo proced ūromis  ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 593  
2.1.1. Vidutinis aritmetinis išmetal ų kiekis tarp regeneravimo etap ų ir regene ­
ravimo įtaiso įkrovimo nustatomas atlikus kelis maždaug vienodai 
pasiskirsčiusius (jei daugiau nei du) 1 tipo bandymus. Kita galimyb ė 
– gamintojas gali pateikti duomenis, įrodančius, kad išmetal ų kiekis 
tarp regeneravimo etap ų išlieka stabilus (± 15 proc.). Šiuo atveju 
galima naudoti išmetal ų vertes, išmatuotas atliekant 1 tipo bandym ą. 
Visais kitais atvejais atliekami bent dviej ų 1 tipo bandymo cikl ų išme­
talų kiekio matavimai: vienas iškart po regeneravimo (prieš nauj ą 
įkrovą) ir kitas kiek įmanoma ar čiau regeneravimo faz ės. Visi išmeta ­
mųjų teršalų matavimai atliekami pagal š į papildom ą priedą ir visi 
skaičiavimai atliekami pagal šio pried ėlio 3 dalį. 
2.1.2. Įkrovos procesas ir K  i nustatymas atliekami per 1 tipo važiavimo cikl ą 
ant traukos stendo arba variklio bandym ų stende, taikant lygiavert į 
bandymo cikl ą. Šie ciklai gali b ūti atliekami nepertraukiamai (t. y., 
tarp ciklų nebūtina išjungti variklio). Užbaigus bet kok į skaičių ciklų, 
transporto priemon ė gali būti pašalinama nuo traukos stendo ir 
bandymas t ęsiamas vėliau. 
2.1.3. Į visus atitinkamus bandymo dokumentus įtraukiamas cikl ų skaičius D 
tarp dviej ų WLTC, kuri ų metu vyko regeneravimas, cikl ų, per kuriuos 
buvo matuojamas išmetal ų kiekis, skai čius n ir kiekvieno išmetamo 
junginio i mas ės matavimas M ′ sij per kiekvien ą ciklą j. 
2.2. Išmetam ųjų teršalų kiekio matavimas regeneravimo metu  
2.2.1. Transporto priemon ės parengimas prireikus išmetam ųjų teršalų 
bandymui regeneravimo faz ės metu gali b ūti atliktas taikant šio papil ­
domo priedo 1.2.6 punkte aprašytus kondicionavimo prieš bandym ą 
ciklus arba lygiaver čius variklio bandym ų stendo ciklus priklausomai 
nuo šio papildomo priedo 2.1.2 punkte pasirinktos apkrovos metodikos.  
2.2.2. Su šiame priede aprašytu 1 tipo bandymu susijusios bandymo ir trans ­
porto priemon ės sąlygos taikomos prieš atliekant pirm ą galiojant į išme­
talų kiekio bandym ą. 
2.2.3. Regeneravimas neturi prasid ėti rengiant transporto priemon ę. Tai gali 
būti pasiekta naudojant vien ą iš toliau nurodyt ų metodų. 
2.2.3.1. Kondicionavimo prieš bandym ą ciklams galima įtaisyti netikr ą regene­
ravimo sistem ą arba dalin ę sistemą. 
2.2.3.2. Bet kuriuo kitu gamintojo ir tvirtinan čiosios institucijos suderintu b ūdu. 
2.2.4. Po šaltojo paleidimo išmetam ų teršalų bandymas, įskaitant regenera ­
vimo proces ą, atliekamas pagal taikytin ą WLTC.  
2.2.5. Jei regeneravimo procesui reikia daugiau nei vieno WLTC, kiekvienas 
WLTC atliekamas iki galo. Leidžiama naudoti vien ą kietųjų dalelių 
ėminių filtrą keliems ciklams, kurie reikalingi regeneravimui užbaigti.  
2.2.5.1. Jei reikia daugiau nei vieno WLTC, pagal paskesn į (-ius) WLTC 
važiuojama iš karto, neišjungus variklio, kol atliekama visa regenera ­
cija. Jei didesniam cikl ų skaičiui reikalingas dujini ų teršalų maišų 
kiekis viršija turim ų maišų kiekį, naujam bandymas pasiruošiama 
kiek įmanoma grei čiau. Tuo laikotarpiu variklis neišjungiamas.  ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 594  
2.2.6. Išmetam ųjų teršalų vertės per regeneracij ą M  ri kiekvienam junginiui i 
skaičiuojamos pagal šio pried ėlio 3 dalį. Visiškai regeneracijai nusta ­
tytas taikomo bandymo cikl ų skaičius įtraukiamas į visus atitinkamus 
bandymo dokumentus.  
3. Skai čiavimas  
3.1. Atskiros regeneravimo sistemos išmetam ųjų teršalų ir išmetamo CO  2 
kiekio bei degal ų sąnaudų apskaičiavimas 
M si ¼ P n 
j¼1 M′ sij 
n kai n ã 1 
M ri ¼ P d 
j¼1 M′ rij 
d kai d ã 1 
M pi ¼ M si Ü D þ M ri Ü d 
D þ d 
čia kiekvienam aptartam junginiui i:  
M′ sij yra išmetamo junginio i mas ė per bandymo cikl ą j be regenera ­
vimo, g/km;  
M′ rij yra išmetamo junginio i mas ė per bandymo cikl ą j regeneravimo 
metu, g/km (jei d > 1, pirmasis WLTC bandymas atliekamas 
varikliui esant šaltam, v ėlesni ciklai – esant įšilusiam);  
M si yra vidutin ė išmetamo junginio i mas ė be regeneravimo, g/km;  
M ri yra vidutin ė išmetamo junginio i mas ė regeneravimo metu, g/km;  
M pi yra vidutin ė išmetamo junginio i mas ė, g/km;  
n yra tarp cikl ų, kurių metu vyksta regeneravimas, atliekam ų 
bandymo cikl ų, per kuriuos atliekami 1 tipo WLTC išmetal ų 
kiekio matavimai, skai čius ≥ 1; 
d yra regeneravimui reikaling ų pilnų taikomo bandymo cikl ų skai­ 
čius; 
D yra tarp dviej ų ciklų, kurių metu vyksta regeneravimas, atlikt ų 
taikomų ciklų skaičius. 
M pi skaičiavimas grafiškai parodytas A6 paveiksle. App1/1.  ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 595  
A6.App1/1 pav.  
Per išmetam ųjų teršalų bandym ų ciklus, kuriais vyksta regeneracija, ir tarp 
tokių ciklų matuojami parametrai (pavyzdin ė schema – išmetam ųjų teršalų 
kiekis per D gali padid ėti arba sumaž ėti)
 
3.1.1. Regeneravimo koeficiento K  i apskaičiavimas kiekvieno junginio i 
atveju  
Gamintojas gali nuspr ęsti kiekvienam junginiui savarankiškai nustatyti 
papildomos poslinkius arba dauginamuosius koeficientus.  
K i koeficientas:  K i ¼ M pi 
M si 
K i poslinkis:  K i ¼ M pi Ä M si 
M si , M  pi ir K  i rezultatai ir gamintojo pasirinktas koeficiento tipas turi 
būti užregistruoti. K  i rezultatas įtraukiamas į visas atitinkamas bandymo 
ataskaitas. M  si , M  pi ir K  i rezultatai įtraukiami į visus atitinkamus 
bandymo dokumentus.  
K i gali būti nustatoma po atskir ą regeneravimo sek ą sudarančių mata­
vimų prieš regeneravimo proced ūrą, jos metu ir po jos, kaip parodyta 
A6 pav. App1/1.  
3.2. Keli ų periodiškai regeneruojam ų sistemų išmetamų teršalų ir išmetamo 
CO  2 kiekio bei degal ų sąnaudų apskaičiavimas  
Šis skaičiavimas atliekamas a) vienam 1 tipo darbiniam ciklui d ėl 
išmetalų kriterijų ir b) kiekvienai atskirai fazei d ėl išmetamo CO  2 
kiekio ir degal ų sąnaudų. 
M sik ¼ P n k 
j¼1 M′ sik;j 
n k kai n  j ã 1 ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 596  
M rik ¼ P d k 
j¼1 M′ rik;j 
d k kai d ã 1 
M si ¼ P x 
k¼1 M sik Ü D k P x 
k¼1 D k 
M ri ¼ P x 
k¼1 M rik Ü d k P x 
k¼1 d k 
M pi ¼ M si Ü P x 
k¼1 D k þ M ri Ü P x 
k¼1 d k P x 
k¼1 ðD k þ d k Þ 
M pi ¼ P x 
k¼1 ðM sik Ü D k þ M rik Ü d k Þ P x 
k¼1 ðD k þ d k Þ 
K i koeficientas:  K i ¼ M pi 
M si 
K i poslinkis:  K i ¼ M pi Ä M si 
čia: 
M si yra visų operacij ų k vidutin ė išmetamo junginio i mas ė be 
regeneravimo, g/km;  
M ri yra visų operacijų k vidutin ė išmetamo junginio i mas ė regene­
ravimo metu, g/km;  
M pi yra visų operacijų k vidutin ė išmetamo junginio i mas ė, g/km;  
M sik yra operacijos k vidutin ė išmetamo junginio i mas ė be regene ­
ravimo, g/km;  
M rik yra operacijos k vidutin ė išmetamo junginio i mas ė regenera ­
vimo metu, g/km;  
M′ sik,j yra operacijos k išmetamo junginio i mas ė (g/km) be regenera ­
vimo, išmatavus taške j, kai 1 ≤ j ≤ n k , g/km;  
M′ rik,j yra atvejo k išmetamo junginio i mas ė per regeneravim ą (jei j > 
1, pirmas 1 tipo bandymas atliekamas šaltomis, v ėlesni ciklai – 
šiltomis s ąlygomis), matuojama per bandymo cikl ą j, kai 1 ≤ j ≤ 
d k , g/km;  
n k yra tarp dviej ų ciklų, kurių metų vyksta regeneravimo faz ės, 
atvejo k užbaigt ų bandymo cikl ų, kurių metu atliekami išmetal ų 
kiekio matavimai (1 tipo WLTC arba lygiaver čiai ciklai variklio 
bandymo stende) skai čius, ≥2; 
d k yra visiškam regeneravimui reikaling ų užbaigt ų atvejo k 
bandymo cikl ų skaičius; 
D k yra tarp dviej ų ciklų, kurių metu vyksta regeneravimo faz ės, 
atvejo k atlikt ų taikomo bandymo cikl ų skaičius; 
x yra baigt ų regeneravimo atvej ų skaičius. 
M pi skaičiavimas grafiškai parodytas A6.App1/2 paveiksle.  ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 597  
A6.App1/2 pav.  
Per išmetam ųjų teršalų nustatymo bandym ą matuojami parametrai per ciklus ir tarp cikl ų, kai vyksta 
regeneravimas (pavyzdin ė schema)
  
Daugybini ų periodiškai regeneruojam ų sistemų atveju K  i įmanoma 
apskaičiuoti tik po tam tikro kiekvienos sistemos regeneravimo opera ­
cijų skaičiaus. 
Užbaigus vis ą procedūrą (nuo A iki B, žr. A6.App1/2 pav.), v ėl turėtų 
būti pasiektos pradin ės A sąlygos.  ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 598  
6 papildomo priedo  
2 priedėlis 
Elektros srov ės maitinimo sistemos steb ėsenos bandymo proced ūra 
1. Bendroji dalis  
Jei bandomos NOVC-HEV ir OVC-HEV transporto priemon ės, taikomi 8 
papildomo priedo 2 ir 3 pried ėliai. 
Šiame pried ėlyje nustatytos konkre čios nuostatos d ėl išmetamo CO  2 
masės bandymo rezultat ų koregavimo kaip energijos balanso ΔE REESS  
funkcijos visoms ĮEKS.  
Koreguotos išmetamo CO  2 masės vertės turi atitikti nulin į energijos 
balansą (ΔE REESS  = 0) ir skai čiuojamos naudojant toliau nustatyt ą kore­
gavimo koeficient ą. 
2. Matavimo įranga ir prietaisai  
2.1. Dabartinis matavimas  
ĮEKS iškrovimas apibr ėžiamas kaip neigiama srov ė. 
2.1.1. ĮEKS srov ė(s) bandym ų metu matuojama naudojant gnybtinio arba užda ­
rojo tipo srov ės keitiklį. Srovės matavimo sistema turi atitikti A8/1 lente ­
lėje pateiktus reikalavimus. Srov ės keitiklis (-iai) turi sugeb ėti valdyti 
didžiausią srovės padidėjimą variklio užvedimo metu ir temperat ūros 
sąlygas matavimo taške.  
2.1.2. Srov ės keitiklis montuojamas bet kurioje ĮEKS, ant vieno iš laid ų, tiesio­
giai sujungt ų su ĮEKS ir turi apimti vis ą ĮEKS srov ę. 
Ekranuotiems laidams tinkami metodai taikomi pagal patvirtinimo insti ­
tucijos nurodymus.  
Kad būtų lengva pamatuoti ĮEKS srov ę naudojant išorin ę matavimo 
įrangą, pageidautina, kad gamintojai transporto priemon ėje įrengtų atitin­
kamus saugius ir prieinamus prijungimo taškus. Jeigu to ne įmanoma 
atlikti, gamintojas privalo pad ėti patvirtinimo institucijai, pateikdamas 
priemones, kuriomis srov ės keitiklis prie ĮEKS prijungiamas pirmiau 
apibūdintu būdu. 
2.1.3. Išmatuota srov ė integruojama pagal laik ą ne mažesniu nei 20 Hz dažniu 
ir gaunama išmatuotoji Q vert ė, išreikšta ampervaland ėmis (Ah). Išma ­
tuotoji srov ė integruojama pagal laik ą ir gaunama išmatuotoji Q vert ė, 
išreikšta ampervaland ėmis (Ah). Integravim ą galima atlikti srov ės mata­
vimo sistemoje.  
2.2. Transporto priemon ės duomenys  
2.2.1. ĮEKS srov ę galima kitaip nustatyti naudojant transporto priemon ės 
duomenis. Norint naudoti š į matavimo metod ą, reikalinga galimyb ė iš 
bandomosios transporto priemon ės gauti toki ą informacij ą: ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 599  
a) integruota įkrovos balanso vert ė po paskutinio užvedimo, išreikšta 
Ah; 
b) integruota transporto priemon ės prietais ų duomenų krovimo balanso 
vertė, apskaičiuota naudojant ne mažesn į nei 5 Hz ėminių dažnį; 
c) krovimo balanso per OBD jungt į vertė, kaip aprašyta standarte SAE 
J1962.  
2.2.2. Gamintojas patvirtinimo institucijai turi įrodyti transporto priemon ės prie­
taisų rodmenų apie ĮEKS įkrovimą ir iškrovim ą tikslumą. 
Gamintojas gali sukurti ĮEKS steb ėsenos transporto priemoni ų šeimą, kad 
įrodytų transporto priemon ės prietais ų rodmenų apie ĮEKS įkrovimą ir 
iškrovimą teisingum ą. Duomen ų tikslumas įrodomas naudojant tipin ę 
transporto priemon ę. 
Galioja tokie šeimos kriterijai:  
a) identiški degimo procesai (t. y., kibirkštinis užvedimas, sl ėginis užve ­
dimas, dvitaktis, keturtaktis);  
b) identiška įkrovimo ir (arba) rekuperacijos strategija ( ĮEKS progra ­
minės įrangos duomen ų modulis);  
c) galimyb ė gauti transporto priemon ės prietaisų duomenis;  
d) identiškas įkrovos balansas, išmatuotas ĮEKS duomen ų moduliu;  
e) identiškas įkrovos transporto priemon ėje balanso imitavimas.  
3. ĮEKS energijos poky čiu pagrįsta koregavimo proced ūra 
3.1. ĮEKS srov ė pradedama matuoti prasidedant bandymui, o baigiama iškart 
po to, kai transporto priemon ė pabaigia vis ą važiavimo cikl ą. 
3.2. Elektros tiekimo sistemoje išmatuotas elektros energijos balansas Q 
naudojamas matuojant ĮEKS energijos kiekio skirtum ą ciklo pabaigoje, 
palyginus su ciklo pradžia. Elektros energijos balansas nustatomas visam 
taikomos transporto priemon ės klasės WLTC.  
3.3. Atskiros Q  phase vertės registruojamos per ciklo fazes, kurias reikia nuva ­ 
žiuoti pagal taikom ą transporto priemon ės klasę. 
3.4. Per vis ą ciklą išmetamo CO  2 masės koregavimas kaip koregavimo krite ­
rijaus c funkcija  
3.4.1. Koregavimo kriterijaus c apskai čiavimas  
Koregavimo kriterijus c yra elektros energijos poky čio ΔE REESS,j  abso­
liučios vertės ir degal ų energijos santykis, kuris apskai čiuojamas pagal 
šias lygtis: 
c ¼ j ΔE REESS ;j 
E fuel j 
čia: 
c yra koregavimo kriterijus;  ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 600  
ΔE REESS,j  yra visų ĮEKS elektros energijos pokytis per laikotarp į j, 
nustatytas pagal šio pried ėlio 4.1 punkt ą, Wh;  
j yra (šiame punkte) visas taikytinas WLTP bandymo ciklas;  
E fuel yra degal ų energija pagal ši ą lygtį: 
E fuel ¼ 10 Ü HV Ü FC  nb Ü d 
čia: 
E fuel yra per taikom ą WLTP bandymo cikl ą sunaudot ų degalų energinė 
vertė, Wh;  
HV yra šildymo vert ė pagal A6.App2/1 lentel ę, kWh/l;  
FC nb yra nesubalansuotos degal ų sąnaudos 1 tipo bandyme, nekore ­
guotos pagal energijos balans ą, nustatytos pagal 7 papildomo 
priedo 6 dal į, kg/100 km;  
d yra atstumas, nuvažiuotas per atitinkam ą taikomą WLTP 
bandymo cikl ą, km;  
10 perskai čiavimo į Wh koeficientas.  
3.4.2. Koregavimas atliekamas, jei ΔE REESS  yra neigiamas (atitinka ĮEKS iškro ­
vimą) ir pagal šio papildomo priedo 3.4.1 punkt ą apskaičiuotas korega ­
vimo kriterijus c yra didesnis už taikytin ą leidžiam ąjį nuokryp į pagal 
A6.App2/2 lentel ę. 
3.4.3. Koregavimas neatliekamas ir naudojamos nekoreguotos vert ės, jei kore ­
gavimo kriterijus c, apskai čiuotas pagal šio papildomo priedo 3.4.1 
punktą, yra mažesnis už taikytin ą leidžiam ąjį nuokryp į pagal 
A6.App2/2 lentel ę. 
3.4.4. Koregavimo galima netaikyti ir naudoti nekoreguotas vertes, jei:  
a) ΔE REESS  yra teigiamas (atitinka ĮEKS krovim ą) ir pagal šio papil ­
domo priedo 3.4.1 punkt ą apskaičiuotas koregavimo kriterijus c yra 
didesnis už taikytin ą leidžiam ąjį nuokryp į pagal A6.App2/2 lentel ę; 
b) gamintojas gali matavimais patvirtinimo institucijai įrodyti, kad n ėra 
ryšio atitinkamai tarp ΔE REESS  ir išmetamo CO  2 masės bei tarp 
ΔE REESS  ir degalų sąnaudų. 
A6.App2/1 lentel ė 
Degalų energinė vertė 
Degalai  Benzinas  Dyzelinas  
Etanolio / biodyzelino kiekis, proc.  E10  E85  B7  
Šilumos vert ė (kWh/l)  8,64  6,41  9,79  ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 601  
A6.App2/2 lentel ė 
RCB koregavimo kriterijai  
Ciklas  mažas + vidutinis)  mažas + vidutinis + 
didelis  mažas + vidutinis + 
didelis + labai didelis  
Koregavimo kriterijus c  0,015  0,01  0,005  
4. Koregavimo funkcijos taikymas  
4.1. Norint taikyti koregavimo funkcij ą, visų ĮEKS elektros energijos pokytis 
ΔE REESS,j  laikotarpiu j skai čiuojamas pagal išmatuot ą srovę ir vardin ę 
įtampą: 
ΔE REESS ;j ¼ X  n 
i¼1 ΔE REESS ;j;i 
čia: 
ΔE REESS,j,i  yra ĮEKS elektros energijos pokytis per aptariam ą laikotarp į 
j, Wh;  
taip pat:  
ΔE REESS ;j;i ¼ 1 
3 600 Ü U REESS Ü Z t end 
t 0 IðtÞ j;i dt 
čia: 
U REESS  yra vardin ė ĮEKS įtampa, nustatyta pagal standart ą DIN EN 
60050-482, V;  
I(t) j,i yra ĮEKS elektros srov ė i per aptariam ą laikotarp į j, nustatyta 
pagal šio pried ėlio 2 dalį, A; 
t 0 yra laikas aptariamo laikotarpio j pradžioje, s;  
t end yra laikas aptariamo laikotarpio j pabaigoje, s.  
i yra aptariamos ĮEKS indekso numeris;  
n yra bendras ĮEKS kiekis;  
j yra aptariamo laikotarpio indekso numeris, kai laikotarpis gali 
būti bet kokia taikomo ciklo faz ė, ciklo fazi ų junginys ir visas 
taikomas ciklas;  
1 
3 600 yra Ws perskai čiavimo į Wh koeficientas.  
4.2. Išmetamo CO  2 masės (g/km) koregavimui naudojami degimo proceso 
savitieji  Willans  koeficientai iš A6.App2/3 lentel ės. 
4.3. Koregavimas atliekamas ir taikomas visam ciklui ir atskirai kiekvienai 
ciklo fazei bei įtraukiamas į visas atitinkamas bandymo ataskaitas.  
4.4. Šiam specialiam skai čiavimui naudojamas fiksuotas elektros tiekimo 
sistemos alternatoriaus veiksmingumas:  
η alternator ¼ 0,67 elektros tiekimo sistemos ĮEKS alternatoriams  ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 602  
4.5. Gaunamas išmetamo CO  2 masės skirtumas aptariamu laikotarpiu j d ėl 
IEKS krovimo alternatoriaus apkrovos savybi ų skaičiuojamas pagal ši ą 
lygtį: 
ΔM CO2;j ¼ 0,0036 Ü ΔE REESS ;j Ü 1 
η alternator Ü Willans  factor Ü 1 
d j 
čia: 
ΔM CO2,j yra gautas išmetamo CO  2 masės skirtumas laikotarpiu j, 
g/km;  
ΔE REESS,j  yra ĮEKS elektros energijos pokytis per aptariam ą laikotarp į 
j, apskaičiuotas pagal šio pried ėlio 4.1 punkt ą, Wh;  
d j yra per aptariam ą laikotarp į j nuvažiuotas atstumas, km;  
j yra aptariamo laikotarpio indekso numeris, kai laikotarpis 
gali būti bet kokia taikomo ciklo faz ė, ciklo fazi ų junginys 
ir visas taikomas ciklas;  
0,0036 yra perskai čiavimo iš Wh į MJ koeficientas;  
η alternator  yra alternatoriaus veiksmingumas pagal šio pried ėlio 4.4. 
punktą; 
Willans  factor yra degimo proceso savitasis  Willans  koeficientas, kaip 
nustatyta A6.App2/3 lentel ėje, gCO  2 /MJ; 
4.5.1. Kiekvienos faz ės ir viso ciklo CO  2 vertės koreguojamos tokiu b ūdu: 
M CO2;p;3 ¼ M CO2;p;1 Ä ΔM CO2;j 
M CO2;c;3 ¼ M CO2;c;2 Ä ΔM CO2;j 
čia: 
ΔM CO2,j yra rezultatas pagal šio papildomo priedo 4.5 punkt ą laikotarpiu 
j, g/km.  
4.6. Išmetamo CO  2 kiekio (g/km) koregavimui naudojami  Willans  koefi­
cientai iš A6.App2/2 lentel ės. 
A6.App2/3 lentel ė 
Willans  koeficientai  
Be pripūtimo Su prip ūtimu 
Kibirkštinio uždegimo  Benzinas (E10)  l/MJ  0,0756  0,0803  
gCO  2 /MJ 174  184  
SslGD (G20)  m  3 /MJ 0,0719  0,0764  
gCO  2 /MJ 129  137  
SND  l/MJ  0,0950  0,101  
gCO  2 /MJ 155  164  ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 603  
Be pripūtimo Su prip ūtimu 
E85 l/MJ  0,102  0,108  
gCO  2 /MJ 169  179  
Slėginio uždegimo  Dyzelinas (B7)  l/MJ  0,0611  0,0611  
gCO  2 /MJ 161  161  ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 604  
6a papildomas priedas  
Aplinkos temperat ūros koregavimo bandymas išmetamo CO  2 kiekiui 
nustatyti tipin ėmis regionin ės temperat ūros sąlygomis  
1. Įvadas  
Šiame papildomame priede aprašoma papildoma aplinkos temperat ūros 
koregavimo bandymo (ATCT) proced ūra išmetamo CO  2 kiekiui nusta ­
tyti tipinėmis regionin ėmis temperat ūros sąlygomis.  
1.1. ICE transporto priemoni ų išmetamo CO  2 kiekis, NOVC-HEV ir OVC- 
HEV įkrovos palaikymo vert ė koreguojama pagal šio papildomo 14 
priedo reikalavimus. CO  2 vertės įkrovos naudojimo bandymui kore ­
guoti nereikia. Elektrinei ridai joks koregavimas nereikalingas.  
2. Aplinkos temperat ūros koregavimo bandymo (ATCT) šeima  
2.1. Tai pa čiai ATCT šeimai gali priklausyti tik pagal visas šias savybes 
identiškos transporto priemon ės: 
a) galios pavaros architekt ūra (t. y., vidaus degimas, hibridas, kuro 
elementas arba elektra);  
b) degimo procesas (t. y., dviej ų arba keturi ų taktų); 
c) cilindr ų skaičius ir išdėstymas;  
d) degimo variklyje b ūdas (t. y., netiesioginis arba tiesioginis įpurš­
kimas);  
e) aušinimo sistemos tipas (t. y., aušinama oru, vandeniu ar alyva);  
f) oro įsiurbimo b ūdas (t. y., be prip ūtimo arba su prip ūtimu);  
g) degalai, kuriems suprojektuotas variklis (t. y., benzinas, dyzelinas, 
GD, SND ir kt.);  
h) katalizatoriaus tipas (t. y., trij ų pakopų, mažo NOx kiekio gaudykl ė, 
SEK, mažo NOx kiekio katalizatorius ar kt.);  
i) ar sumontuota kiet ųjų dalelių gaudyklė ir 
j) išmetam ųjų dujų recirkuliacija (taikoma ar netaikoma, aušinama ar 
neaušinama).  
Be to, transporto priemon ės turi būti panašios pagal šias savybes:  
k) transporto priemoni ų variklio cilindr ų tūris nuo mažiausios galios 
transporto priemon ės gali skirtis ne daugiau nei 30 proc. ir  
l) variklio skyriaus izoliacija turi b ūti panašaus tipo pagal medžiag ą, 
kiekį ir izoliacijos išd ėstymą. Gamintojai patvirtinimo institucijai 
pateikia įrodymus (pvz., CAD br ėžinius), kad sumontuotos izolia ­
cijos tūris ir svoris atitinka ATCT išmatuotas tipin ės transporto 
priemonės vertes su 10 proc. leidžiamuoju nuokrypiu.  ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 605  
2.1.1. Jei sumontuoti aktyv ūs šilumos kaupikliai, tik šiuos reikalavimus atitin ­
kančias transporto priemones galima laikyti priklausan čiomis tai pa čiai 
ATCT šeimai:  
i) šilumin ė talpa, kuri ą apibūdina sistemos entalpija, bandomosios 
transporto priemon ės entalpij ą viršija 0–10 proc. ir  
ii) originalios įrangos gamintojas gali pateikti įrodymą techninei 
tarnybai, kad šeimoje šilumos išskyrimo užvedant varikl į laikas 
yra 0–10 proc. mažesnis nei bandomosios transporto priemon ės 
šilumos išskyrimo laikas.  
2.1.2. Tik šio papildomo priedo 3.9.4 punkto kriterijus atitinkan čias trans­
porto priemones galima laikyti priklausan čiomis tai pa čiai ATCT 
šeimai.  
3. ATCT proced ūra 
Atliekamas 6 papildomame priede nustatytas 1 tipo bandymas, išskyrus 
šio ATCT 6a papildomo priedo 3.1–3.9 punktuose nustatytus reikala ­
vimus.  
3.1. ATCT aplinkos s ąlygos  
3.1.1. Temperat ūra (T  reg ), kurioje transporto priemon ė stabilizuojama ir 
bandoma pagal ATCT, turi siekti 14 °C.  
3.1.2. Trumpiausia ATCT stabilizavimo trukm ė (t soak_ATCT  ) yra 9 valandos.  
3.2. Bandym ų kamera ir stabilizavimo zona  
3.2.1. Bandym ų kamera  
3.2.1.1. Bandymo kameros temperat ūros nustatymo taškas turi atitikti T  reg . 
Faktinė temperat ūra turi būti ± 3 °C bandymo pradžioje ir ± 5 °C 
bandymo metu. Oro temperat ūra ir drėgnumas matuojami prie aušinimo 
ventiliatoriaus išleidimo angos ne mažesniu nei 1 Hz dažniu.  
3.2.1.2. Bandymo kameros oro arba variklio įsiurbiamo oro specifinis dr ėgnis 
(H) turi b ūti toks:  
3,0 Ï H Ï 8,1 ðg H  2 O=kg sauso oroÞ 
3.2.1.3. Oro temperat ūra ir drėgnis matuojami prie transporto priemon ės auši­
nimo ventiliatoriaus išleidimo angos 1 Hz dažniu.  
3.2.2. Stabilizavimo zona  
3.2.2.1. Laikymo zonos temperat ūros nustatymo taškas turi b ūti T  reg , o faktin ė 
temperatūros vertė turi būti ± 3 °C ribose per 5 minu čių slankųjį 
aritmetinį vidurkį ir neturi b ūti sistemingo nuokrypio nuo nustatyto 
taško. Temperat ūra matuojama nepertraukiamai ne mažesniu nei 1 Hz 
dažniu.  
3.2.2.2. Temperat ūros jutiklio vieta laikymo zonoje turi b ūti reprezentatyvi 
matuojant aplinkos temperat ūrą aplink transporto priemon ę, o patikr ą 
atlieka technin ė tarnyba.  
Jutiklis turi b ūti bent 10 cm atstumu nuo laikymo zonos sienos ir 
apsaugotas nuo tiesioginio oro srauto.  ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 606  
Stabilizavimo zonos oro srauto prie transporto priemon ės sąlygos turi 
atitikti pagal patalpos dyd į tipinį natūralios konvekcijos sraut ą (nenau­
doti priverstin ės konvekcijos).  
3.3. Bandomoji transporto priemon ė 
3.3.1. Bandomoji transporto priemon ė turi atstovauti šeimai, kuriai nustatomi 
ATCT duomenys (kaip aprašyta šio papildomo priedo 2.3 punkte).  
3.3.2. Iš ATCT šeimos parenkama interpoliacijos šeima su mažiausia variklio 
galia (žr. šio papildomo priedo 2 dal į) ir bandomoji transporto prie ­
monė turi atitikti šios šeimos „transporto priemon ės H“ konfig ūraciją. 
3.3.3. Kai taikoma, iš ATCT šeimos atrenkama transporto priemon ė su 
mažiausia aktyvaus šilumos kaupiklio entalpija ir l ėčiausiu šilumos 
atidavimu iš aktyvaus šilumos kaupiklio.  
3.3.4. Bandomoji transporto priemon ė turi atitikti 6 papildomo priedo 1.2.3 
punkte išsamiai apib ūdintus reikalavimus.  
3.4. Nustatymai  
3.4.1. Apkrovos kelyje ir stendo nustatymai turi b ūti tokie, kaip nurodyta 4 
papildomame priede.  
Siekiant atsižvelgti į oro tankio prie 14 °C skirtum ą, palyginus su oro 
tankiu prie 20 °C, traukos stendas nustatomas taip, kaip nurodyta 4 
papildomo priedo 7 ir 8 dalyse su tokia išimtimi, kad f  2_TReg  iš šios 
lygties naudojamas kaip tikslinis koeficientas C  t 
f 2_TReg ¼ f 2 Ü ðT ref þ 273Þ=ðT reg þ 273Þ 
čia: 
f 2 yra antros eil ės apkrovos kelyje koeficientas pamatin ėmis sąly­
gomis, N/(km/h)  2 ; 
T ref yra apkrovos kelyje atskaitin ė temperat ūra, kaip nustatyta šio 
priedo 3.2.10 punkte, C;  
T reg yra regionin ė temperat ūra, kaip nustatyta šio priedo 3.1.1 punkte, 
C. 
Jei yra galiojantis 23 °C bandymo traukos stendo parametras, antros 
eilės traukos stendo koeficientas C  d pritaikomas pagal ši ą lygtį: 
C d_Treg ¼ C d þ ðf 2_TReg Ä f 2 Þ 
3.5. Kondicionavimas prieš bandym ą 
3.5.1. Transporto priemonei atliekamas kondicionavimas prieš bandym ą, kaip 
aprašyta 6 papildomo priedo 1.2.6 punkte. Gamintojo prašymu kondi ­
cionavimas prieš bandym ą gali būti atliekamas esant T  reg . 
3.6. Stabilizavimo proced ūra 
3.6.1. Po kondicionavimo prieš bandym ą ir prieš bandymus transporto prie ­
monės laikomos stabilizavimo zonoje su šio papildomo priedo 3.2.2 
punkte aprašytomis aplinkos s ąlygomis.  ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 607  
3.6.2. Perk ėlimas iš kondicionavimo į stabilizavimo zon ą turi vykti kiek 
įmanoma grei čiau ir ne ilgiau nei 10 minu čių. 
3.6.3. Transporto priemon ė tada stabilizavimo zonoje stabilizuojama tiek, kad 
laikas nuo kondicionavimo prieš bandym ą bandymo pabaigos iki 
ATCT bandymo pradžios b ūtų lygus t  soak_ATCT  su papildomu 15 
minučių leidžiamuoju nuokrypiu. Gamintojo prašymu ir gavus patvirti ­
nimo institucijos pritarim ą, t soak_ATCT  gali būti pratęstas iki 120 
minučių. Tokiu atveju prat ęsimas naudojamas šio papildomo priedo 
3.9 punkte nustatytam atv ėsinimui.  
3.6.4. Stabilizavimas atliekamas nenaudojant aušinimo ventiliatoriaus ir visos 
kėbulo dalys išd ėstytos taip, kaip įprasto stov ėjimo metu. Turi b ūti 
užregistruotas laikas nuo kondicionavimo prieš bandym ą pabaigos iki 
ATCT bandymo pradžios.  
3.6.5. Perk ėlimas iš stabilizavimo zonos į bandymų kamerą turi vykti kiek 
įmanoma grei čiau. Transporto priemon ės negalima ilgiau nei 10 
minučių laikyti kitoje nei T  reg temperatūroje. 
3.6.6. Jei ši bandomoji transporto priemon ė naudojama kaip etalonin ė ATCT 
šeimos transporto priemon ė, atliekamas papildomas stabilizavimas 
23 °C temperat ūroje, kaip nustatyta 3.9 punkte.  
3.7. ATCT bandymas  
3.7.1. Bandymo ciklas turi b ūti šiai transporto priemoni ų klasei taikomas 
WLTC, nustatytas 1 papildomame priede.  
3.7.2. Turi b ūti atliekamos išmetam ųjų teršalų bandymo proced ūros, kaip 
nustatyta 6 papildomame priede, su tokia išimtimi, kad bandymo 
kameros aplinkos s ąlygos turi b ūti tokios, kaip apib ūdinta šio papil ­
domo priedo 3.2.1 punkte.  
▼M2 
3.7.3. Vis ų pirma variklio išmetal ų kiekis, išmatuotas atliekant ATCT 
bandymą, turi būti ne didesnis nei „euro 6“ išmetam ųjų teršalų kiekio 
ribos, taikomos bandomajai transporto priemonei, apibr ėžtos Regla ­
mento (EB) Nr. 715/2007 I priedo 2 lentel ėje. 
▼B 
3.8. Skai čiavimas ir įforminimas dokumentais  
3.8.1. Šeimos koregavimo koeficientas  FCF  skaičiuojamas tokiu b ūdu: 
FCF ¼ M CO2;Treg=M CO2,23°  
čia: 
M CO2,23°  yra per vis ą 1 tipo bandymo WLTC cikl ą transporto prie ­
monės H išmetamo CO  2 masė esant 23 °C temperat ūrai, po 
7 papildomo priedo A7/1 lentel ės 3 etapo ir be jokio 
tolesnio koregavimo, g/km;  
M CO2,Treg  yra per vis ą 1 tipo bandymo WLTC cikl ą transporto prie ­
monės H išmetamo CO  2 masė esant regioninei tempera ­
tūrai, po 7 papildomo priedo A7/1 lentel ės 3 etapo ir be 
jokio tolesnio koregavimo, g/km.  
FCF  įtraukiamas į visas atitinkamas bandymo ataskaitas.  
3.8.2. CO  2 vertės kiekvienai ATCT šeimos transporto priemonei (kaip nusta ­
tyta šio papildomo priedo 3 dalyje) skai čiuojamos pagal šias lygtis:  ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 608  
M CO2;c;5 ¼ M CO2;c;4 Ü FCF  
M CO2;p;5 ¼ M CO2;p;4 Ü FCF  
čia: 
M CO2,c,4  yra M CO2,p,4  yra per vis ą WLTC (c) ir ciklo fazes (p) išme ­
tamo CO  2 masė, gauta ankstesniame skai čia­
vimo etape, g/km;  
M CO2,c,5  ir M CO2,p,5  yra per vis ą WLTC (c) ir ciklo fazes (p) išme ­
tamo CO  2 masė, įskaitant ATCT koregavim ą, 
kurią reikia naudoti visiems b ūsimiems korega ­
vimams arba skai čiavimams g/km.  
3.9. Ataušinimo nuostatos  
3.9.1. Bandomosios transporto priemon ės, kuri naudojama kaip etalonin ė 
ATCT šeimos transporto priemon ė, ir visų ATCT šeimoje esan čių 
interpoliacijos šeim ų transporto priemoni ų H variklio aušalo galutin ė 
temperatūra matuojama nuvažiavus atitinkam ą 1 tipo bandymo atstum ą 
23 °C temperat ūroje ir atlikus t  soak_ATCT  trukmės stabilizavim ą 23 °C 
temperatūroje su papildomu15 minu čių leidžiamuoju nuokrypiu.  
3.9.1.1. Jei atitinkamame ATCT bandyme buvo prat ęsta t  soak_ATCT  , taikoma 
tokia pat stabilizavimo trukm ė su papildomu 15 minu čių leidžiamuoju 
nuokrypiu.  
3.9.2. Ataušinimo proced ūra atliekama kuo grei čiau po 1 tipo bandymo 
pabaigos su ne ilgesniu nei 10 minu čių atidėjimu. Išmatuota stabiliza ­
vimo trukm ė yra laikas tarp galutin ės temperat ūros matavimo ir 1 tipo 
bandymo 23 °C temperat ūroje pabaigos ir ji įtraukiama į visus atitin ­
kamus bandymo dokumentus.  
3.9.3. Vidutin ė stabilizavimo zonos 3 paskutini ų laikymo proceso valand ų 
temperatūra atimama iš išmatuotos galutin ės variklio aušalo tempera ­
tūros 3.9.1 punkte nustatytos laikymo trukm ės pabaigoje. Tai įvardi­
jama kaip Δ T_ATCT  . 
3.9.4. Jei gautas Δ T_ATCT  nepatenka į etaloninės transporto priemon ės inter­
valą nuo – 2 iki + 4 °C, ši interpoliacijos šeima nelaikoma tos pa čios 
ATCT šeimos dalimi.  
3.9.5. Visoms ATCT šeimos transporto priemon ėms aušalas matuojamas toje 
pačioje aušinimo sistemos vietoje. Vieta turi b ūti kuo arčiau variklio, 
kad aušalo temperat ūra kuo geriau atitikt ų variklio temperat ūrą. 
3.9.6. Stabilizavimo zon ų temperat ūros matavimas atliekamas taip, kaip 
nustatyta šio papildomo priedo 3.2.2.2 punkte.  ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 609  
7 papildomas priedas  
Skaičiavimas  
1. Bendrieji reikalavimai  
1.1. Ypatingai su hibridin ėmis, tik elektra varomomis ir susl ėgto 
vandenilio kuro elementu varomomis transporto priemon ėmis 
susiję skaičiavimai aprašyti 8 papildomame priede.  
Rezultatų skaičiavimo etapais tvarka aprašyta 8 papildomo priedo 
4 dalyje.  
1.2. Šiame papildomame priede aprašyti skai čiavimai naudojami trans ­
porto priemon ėms su vidaus degimo varikliu.  
1.3. Bandymo rezultat ų apvalinimas  
1.3.1. Tarpiniai skai čiavimų rezultatai neapvalinami.  
1.3.2. Galutinis išmetal ų kriterijaus rezultatas suapvalinamas iki taiko ­
mame išmetam ųjų teršalų standarte nurodyto į dešinę nuo dešim ­
tainio skai čiaus kablelio esan čių skaitmen ų skaičiaus ir vieno 
papildomo reikšminio skai čiaus. 
1.3.3. NO  x koregavimo koeficientas KH apvalinamas iki dviej ų skaičių 
po kablelio.  
1.3.4. Skiedimo koeficientas DF apvalinamas iki dviej ų skaičių po 
kablelio.  
1.3.5. Su standartais nesusijusiai informacijai taikomas gera inžinerija 
pagrįstas įvertinimas.  
1.3.6. CO  2 ir degalų sąnaudų rezultatų apvalinimas aprašytas šio papil ­
domo priedo 1.4 punkte.  
1.4. Transporto priemoni ų su vidaus degimo varikliais galutini ų rezul­
tatų skaičiavimo etapais tvarka  
Rezultatai skai čiuojami A7/1 lentel ėje nurodyta tvarka. Registruo ­
jami visi grafos „Išvesties duomenys“ taikytini rezultatai. Stulpelis 
„Procesas“ apib ūdina skai čiavimams taikomas dokumento dalis 
arba pateikiami papildomi skai čiavimai.  
Šioje lentel ėje lygtims ir rezultatams naudojama tokia nomenkla ­
tūra: 
c užbaigtas taikomas ciklas;  
p kiekviena taikomo ciklo faz ė; 
i visi taikytini išmetam ųjų teršalų komponent ų kriterijai be 
CO  2 ; 
CO  2 išmetamas CO  2 . ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 610  
A7/1 lentel ė 
Galutinių bandymo rezultat ų apskaičiavimo proced ūra 
Šaltinis  Įvesties duomenys  Procesas  Išvesties duomenys  Etapo Nr.  
6 priedas  Neapdoroti 
bandymo 
rezultatai  Išmetamųjų teršalų masė 
7 papildomo priedo 3–3.2.2 
punktai imtinai  M i,p,1 , g/km; 
M CO2,p,1  , g/km.  1 
1 išvesties 
etapas  M i,p,1 , g/km; 
M CO2,p,1  , g/km.  Jungtinių ciklo ver čių skaičia­
vimas: 
M i;c;2 ¼ P 
p M i;p;1 Ü d p P 
p d p 
M CO2;c;2 ¼ P 
p M CO2;p;1 Ü d p P 
p d p 
čia: 
M i/CO2,c,2  yra išmetam ųjų teršalų 
rezultatai visame cikle; 
d p yra ciklo fazi ų metu nuvažiuoti 
atstumai, p.  M i,c,2 , g/km; 
M CO2,c,2  , g/km.  2 
1 ir 2 išves ­
ties etapai  M CO2,p,1  , g/km; 
M CO2,c,2  , g/km.  RCB koregavimas 
6 papildomo priedo 2 pried ėlis M CO2,p,3  , g/km; 
M CO2,c,3  , g/km.  3 
Išvesties 
duomenys 2 
ir 3 etapai  M i,c,2 , g/km; 
M CO2,c,3  , g/km.  Išmetamųjų teršal ų bandymo 
procedūra, taikoma visoms trans ­
porto priemon ėms su periodiškai 
regeneruojama sistema, K  i . 
6 papildomo priedo 1 pried ėlis 
M i;c;4 ¼ K i Ü M i;c;2 
arba 
M i;c;4 ¼ K i Ü M i;c;2 
taip pat  
M CO2 ;c;4 ¼ K CO2 Ü M CO2 ;c;3 
arba 
M CO2 ;c;4 ¼ K CO2 Ü M CO2 ;c;3 
Papildomas poslinkis arba daugi ­
namasis koeficientas, naudojamas 
pagal Ki nustatym ą. 
Jei K  i netaikomas:  
M i;c;4 ¼ M i;c;2 
M CO2 ;c;4 ¼ M CO2 ;c;3 M i,c,4 , g/km; 
M CO2,c,4  , g/km.  4a 
3 ir 4a išves ­
ties etapai  M CO2,p,3  , g/km; 
M CO2,c,3  , g/km; 
M CO2,c,4  , g/km.  Jei taikomas K  i , sulyginkite CO  2 
fazės vertes su jungtine ciklo 
verte:  M CO2,p,4  , g/km.  4b  ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 611  
Šaltinis  Įvesties duomenys  Procesas  Išvesties duomenys  Etapo Nr.  
M CO2;p;4 ¼ M CO2;p;3 Ü AF  Ki 
kiekvienai ciklo fazei p; 
čia: 
AF Ki ¼ M CO2;c;4 
M CO2;c;3 
Jei K  i netaikomas:  
M CO2 ;p;4 ¼ M CO2 ;p;3 
4 išvesties 
etapas  M i,c,4 , g/km; 
M CO2,c,4  , g/km; 
M CO2,p,4  , g/km.  ATCT koregavimas pagal 6a 
papildomo priedo 3.8.2 punkt ą. 
Pagal VII pried ą apskaičiuoti ir 
išmetalų kriterijų vertėms taikomi 
nusidėvėjimo koeficientai  M i,c,5 , g/km; 
M CO2,c,5  , g/km; 
M CO2,p,5  , g/km.  5 
„atskiro 
bandymo 
rezultatas“  
5 išvesties 
etapas  Kiekvienam 
bandymui: 
M i,c,5 , g/km; 
M CO2,c,5  , g/km; 
M CO2,p,5  , g/km.  Bandymų ir deklaruotos vert ės 
vidurkinimas 
6 papildomo priedo 1.1.2 – 1.1.2.3 
punktai imtinai  M i,c,6 , g/km; 
M CO2,c,6  , g/km; 
M CO2,p,6  , g/km. 
M CO2,c,declared  , 
g/km.  6 
6 išvesties 
etapas  M CO2,c,6  , g/km; 
M CO2,p,6  , g/km. 
M CO2,c,declared  , 
g/km.  Fazės verčių išlyginimas. 
6 papildomo priedo 1.1.2.4 
punktas 
taip pat:  
M CO2 ;c;7 ¼ M CO2 ;c;declared  M CO2,c,7  , g/km; 
M CO2,p,7  , g/km.  7 
6 ir 7 išves ­
ties etapai  M i,c,6 , g/km; 
M CO2,c,7  , g/km; 
M CO2,p,7  , g/km.  Degalų sąnaudų skaičiavimas 
7 papildomo priedo 6 dalis 
Degalų sąnaudos atskirai skai čiuo­
jamos taikomam ciklui ir jo 
fazėms. Šiuo tikslu: 
a) naudojamos taikomos faz ės 
arba ciklo CO  2 vertės; 
b) naudojami viso ciklo išmetal ų 
kriterijai. 
taip pat:  
M i;c;8 ¼ M i;c;6 
M CO2 ;c;8 ¼ M CO2 ;c;7 
M CO2 ;p;8 ¼ M CO2 ;p;7 FC c,8 , l/100 km; 
FC p,8 , l/100 km; 
M i,c,8 , g/km; 
M CO2,c,8  , g/km; 
M CO2,p,8  , g/km.  8 
„bandomo ­
sios trans ­
porto prie ­
monės 1 
tipo 
bandymo 
rezultatas“  ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 612  
Šaltinis  Įvesties duomenys  Procesas  Išvesties duomenys  Etapo Nr.  
8 etapas  Kiekvienai iš 
bandomųjų 
transporto prie ­
monių H ir L: 
M i,c,8 , g/km; 
M CO2,c,8  , g/km; 
M CO2,p,8  , g/km; 
FC c,8 , l/100 km; 
FC p,8 , l/100 km.  Jei greta bandomosios transporto 
priemonės H buvo papildomai 
bandoma bandomoji transporto 
priemonė L, gauta išmetal ų kriteri­
jaus vert ė turi būti didesnioji iš 
dviejų verčių ir vadinama M  i,c . 
Bendro išmetam ųjų teršal ų 
THC+NOx kiekio atveju naudo ­
jama didžiausia sumos vert ė, susi­
jusi su VH arba VL. 
Kitu atveju, jei jokia transporto 
priemonė L nebuvo bandyta, 
M i,c = M i,c,8 
Dėl CO  2 ir FC naudojamos 8 etape 
gautos vert ės ir CO  2 vertės apvali­
namos iki dviej ų skaičių po 
kablelio, o FC vert ės apvalinamos 
iki trijų skaičių po kablelio.  M i,c , g/km; 
M CO2,c,H  , g/km; 
M CO2,p,H  , g/km; 
FC c,H , l/100 km; 
FC p,H , l/100 km; 
ir jei buvo 
bandyta trans ­
porto priem- 
onė L: 
M CO2,c,L  , g/km; 
M CO2,p,L  , g/km; 
FC c,L , l/100 km; 
FC p,L , l/100 km.  9 
„interpolia ­
cijos 
šeimos 
rezultatas“ 
Galutinis 
išmetalų 
kriterijų 
rezultatas  
9 etapas  M  CO2,c,H  , g/km; 
M CO2,p,H  , g/km; 
FC c,H , l/100 km; 
FC p,H , l/100 km; 
ir jei buvo 
bandyta trans ­
porto priemon ė 
L: 
M CO2,c,L  , g/km; 
M CO2,p,L  , g/km; 
FC c,L , l/100 km; 
FC p,L , l/100 km.  Degalų sąnaudų ir CO  2 skaičia­
vimas atskiroms CO  2 interpolia ­
cijos šeimos transporto priemo ­
nėms. 
7 papildomo priedo 3.2.3 punktas 
Išmetamo CO  2 kiekis išreiškiamas 
gramais kilometrui (g/km) ir apva ­
linamas iki artimiausio sveikojo 
skaičiaus; 
FC vertės apvalinamos iki vieno 
skaičiaus po kablelio ir išreiš ­
kiamos l/100 km.  M CO2,c,ind  g/km; 
M CO2,p,ind  , g/km; 
FC c,ind l/100 km; 
FC c,ind l/100 km;  10 
„atskiros 
transporto 
priemonės 
rezultatas“ 
Galutinis 
CO  2 ir FC 
rezultatas  
2. Praskiest ų išmetam ųjų dujų tūrio nustatymas  
2.1. T ūrio skaičiavimas kintamo skiedimo įtaisui, galin čiam veikti su 
pastoviu arba kintan čiu srautu  
2.1.1. T ūrinis srautas matuojamas nepertraukiamai. Bendras t ūris matuo ­
jamas viso bandymo metu.  
2.2. T ūrio skaičiavimas kintamo skiedimo įtaisui su t ūriniu siurbliu  
2.2.1. T ūris skaičiuojamas pagal ši ą lygtį: 
V ¼ V 0 Ü N 
čia: 
V yra praskiest ų dujų tūris litrais per bandym ą (iki korega ­
vimo);  ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 613  
V 0 yra tūrinio siurblio tiekiam ų dujų tūris bandymo s ąlygomis 
litrais per vien ą siurblio s ūkį; 
N yra s ūkių skaičius per bandym ą. 
2.2.1.1. T ūrio koregavimas pagal standartines s ąlygas  
Praskiestų išmetamųjų dujų tūris V koreguojamas pagal pamatines 
sąlygas naudojant ši ą lygtį: 
V mix ¼ V Ü K 1 Ü Í P B Ä P 1 
T p Î 
čia: 
K 1 ¼ 273,15ðKÞ 
101,325ðkPaÞ ¼ 2,6961  
P B yra bandymo patalpos barometrinis sl ėgis, kPa;  
P 1 yra vakuumas t ūrinio siurblio įleidimo angoje aplinkos 
barometrinio sl ėgio atžvilgiu, kPa;  
T p yra į tūrinį siurblį bandymo metu atkeliaujan čių praskiest ų 
išmetamųjų dujų vidutinė aritmetin ė temperat ūra, kelvinais 
(K). 
3. Išmetam ųjų teršalų masė 
3.1. Bendrieji reikalavimai  
3.1.1. Nenumatant sp ūdos poveikio, visas variklio įsiurbimo, degimo ir 
išmetimo procese dalyvaujan čias dujas galima laikyti idealiomis 
pagal Avogardo hipotez ę. 
3.1.2. Dujini ų junginių, kuriuos transporto priemon ė išskiria bandymo 
metu, mas ė M nustatoma pagal aptariam ų dujų tūrinės koncent ­
racijos ir praskiest ų išmetam ųjų dujų tūrio rezultat ą, tinkamai 
žvelgiant į šias tankio vertes pamatin ėmis sąlygomis 273,15 K 
(0 °C) ir 101,325 kPa:  
anglies monoksidas (CO)  ρ ¼ 1,25 g =l 
anglies dioksidas (CO  2 ) ρ ¼ 1,964 g =l 
Angliavandeniliai:  
benzinui (E10) (C  1 H 1.93 O 0.033 ) ρ ¼ 0,646 g =l 
dyzelinui (B7) (C  1 H 1.86 O 0.007 ) ρ ¼ 0,625 g =l 
SND (C  1 H 2.525 ) ρ ¼ 0,649 g =l 
GD / biometanui (CH  4 ) ρ ¼ 0,716 g =l 
etanoliui (E85) (C  1 H 2.74 O 0.385 ) ρ ¼ 0,934 g =l 
azoto oksidai (NO  x ) ρ ¼ 2,05 g =l ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 614  
NMHC mas ės skaičiavimui naudojamas tankis turi atitikti bendro 
angliavandenili ų kiekio tank į 273,15 K (0 °C) ir 101,325 kPa 
sąlygomis bei priklauso nuo degal ų tipo. Propano mas ės skaičia­
vimui naudojamas tankis (žr. 5 papildomo priedo 3.5 punkt ą) yra 
1,967 g/l pamatin ėmis sąlygomis.  
Jei degal ų tipas nepamin ėtas šioje dalyje, ši ų degalų tankis 
apskaičiuojamas pagal šio papildomo priedo 3.1.3 punkte pateikt ą 
formulę. 
3.1.3. Viso angliavandenili ų tankio kiekvienai etalonini ų degalų rūšiai 
su vidutine C  X H Y O Z sudėtimi skaičiavimo bendra lygtis tokia:  
ρ THC ¼ MW  C þ H 
C Ü MW  H þ O 
C Ü MW  O 
V M 
čia: 
ρ THC yra visų angliavandenili ų ir metano neturin čių angliavan ­
denilių tankis, g/l;  
MW  C yra anglies molin ė masė (12,011 g/mol);  
MW  H yra vandenilio molin ė masė (1,008 g/mol);  
MW  O yra deguonies molin ė masė (15,999 g/mol);  
V M yra ideali ų dujų molinis t ūris prie 273,15 K (0° C) ir 
101,325 kPa (22,413 l/mol);  
H/C yra vandenilio ir anglies santykis specifiniams degalams 
C X H Y O Z ; 
H/C yra deguonies ir anglies santykis specifiniams degalams 
C X H Y O Z . 
3.2. Išmetam ųjų teršalų masės skaičiavimas  
3.2.1. Išmetam ųjų dujinių junginių masė ciklo faz ėje skaičiuojama pagal 
šias lygtis: 
M i;phase ¼ V mix;phase Ü ρ i Ü KH  phase Ü C i;phase Ü 10 Ä6 
d phase 
čia: 
M i yra išmetamo junginio i mas ė per bandym ą arba faz ę, 
g/km;  
V mix yra praskiest ų išmetam ųjų dujų tūris per bandym ą arba 
fazę, išreikštas litrais per bandym ą / fazę ir koreguotas 
pagal pamatines s ąlygas (273,15 K (0 °C) ir 101,325 kPa);  
ρ i yra junginio i tankis gramais litrui esant atskaitinei tempe ­
ratūrai ir slėgiui (273,15 K (0 °C) ir 101,325 kPa);  
KH yra dr ėgnio koregavimo koeficientas, taikomas tik išmeta ­
mųjų azoto oksid ų NO  2 ir NO  x masei per bandym ą arba 
fazę; ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 615  
C i yra junginio i koncentracija praskiestose išmetamosiose 
dujose per bandym ą arba fazę, išreikšta ppm ir koreguota 
atsižvelgiant į skiedimo ore esant į junginio i kiek į; 
d yra per taikytin ą WLTC nuvažiuotas atstumas, km;  
n taikytino WLTC fazi ų skaičius. 
3.2.1.1. Dujini ų junginių praskiestose išmetamosiose dujose koncentracija 
koreguojama pagal dujini ų junginių kiekį skiedimo ore, naudojant 
šią lygtį: 
C i ¼ C e Ä C d Ü Í 
1 Ä 1 
DF Î 
čia: 
C i yra dujinio junginio i koncentracija praskiestose išmetamo ­
siose dujose, koreguota atsižvelgiant į skiedimo ore esant į 
dujinio junginio i kiek į, ppm;  
C e yra išmatuota dujinio junginio i koncentracija praskiestose 
išmetamosiose dujose, ppm;  
C d yra dujinio junginio i koncentracija skiedimo ore, ppm;  
DF yra skiedimo koeficientas.  
3.2.1.1.1. Skiedimo koeficientas DF skai čiuojamas aptariamiems degalams 
naudojant toki ą lygtį: 
DF ¼ 13:4 
C CO2 þðC HC þC CO ÞÜ10 Ä4 benzinui (E10)  
DF ¼ 13:5 
C CO2 þðC HC þC CO ÞÜ10 Ä4 dyzelinui (B7)  
DF ¼ 11:9 
C CO2 þðC HC þC CO ÞÜ10 Ä4 SND  
DF ¼ 9:5 
C CO2 þðC HC þC CO ÞÜ10 Ä4 GD/biometanui  
DF ¼ 12:5 
C CO2 þðC HC þC CO ÞÜ10 Ä4 etanoliui (E85)  
DF ¼ 35:03 
C H2O ÄC H2OÄDA þC H2 Ü10 Ä4 vandeniliui  
Vandenilio formul ės atveju:  
C H2O yra H  2 O koncentracija praskiestose išmetamosiose 
dujose, esan čiose ėminių maiše, išreikšta t ūrio procen ­
tais; 
C H2O-DA  yra H  2 O koncentracija skiedimo ore, išreikšta t ūrio 
procentais;  
C H2 yra H  2 koncentracija praskiestose išmetamosiose 
dujose, esan čiose ėminių maiše, ppm.  
Jei degalų tipas nepamin ėtas šioje dalyje, ši ų degalų DF apskai ­ 
čiuojamas pagal šio papildomo priedo 3.2.1.1.2 punkte pateiktas 
lygtis.  ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 616  
Jei gamintojas naudoja kelias fazes apimant į DF, jis DF apskai ­ 
čiuoja naudodamas atitinkam ų fazių vidutinę dujinių junginių 
koncentracij ą. 
Dujinio junginio vidutin ė koncentracija skai čiuojama pagal ši ą 
lygtį: 
C i ¼ P n 
phase¼1 ðC i;phase Ü V mix;phase Þ P n 
phase¼1 V mix;phase 
čia: 
C i yra dujinio junginio vidutin ė koncentracija;  
C i,phase  yra kiekvienos faz ės koncentracija;  
V mix,phase  yra atitinkamos faz ės V  mix ; 
3.2.1.1.2. Skiedimo koeficiento DF kiekvienai etalonini ų degalų rūšiai su 
vidutine aritmetine C  x H y O z sudėtimi skai čiavimo bendra lygtis 
tokia: 
DF ¼ X 
C CO2 þ ðC HC þ C CO Þ Ü 10 Ä4 
čia: 
X ¼ 100 Ü x 
x þ y 
2 þ 3,76ðx þ y 
4 Ä z 
2 Þ 
C CO2 yra CO  2 koncentracija praskiestose išmetamosiose dujose, 
esančiose ėminių maiše, išreikšta t ūrio procentais;  
C HC yra HC koncentracija praskiestose išmetamosiose dujose, 
esančiose ėminių maiše, išreikšta anglies ekvivalento ppm;  
C CO yra CO koncentracija praskiestose išmetamosiose dujose, 
esančiose ėminių maiše, ppm.  
3.2.1.1.3. Metano matavimas  
3.2.1.1.3.1. Metano matavimui su GC-FID, NMHC apskai čiuojama pagal ši ą 
lygtį: 
C NMHC ¼ C THC Ä ðRf CH4 Ü C CH4 Þ 
čia: 
C NMHC  koreguota NMHC koncentracija praskiestose išmeta ­
mosiose dujose, išreikšta anglies ekvivalento ppm;  
C THC yra THC koncentracija praskiestose išmetamosiose 
dujose (anglies ekvivalento ppm), koreguota atsižvel ­
giant į skiedimo ore esant į THC kiek į; 
C CH4 yra C  CH4 koncentracija praskiestose išmetamosiose 
dujose (anglies ekvivalento ppm), koreguota atsižvel ­
giant į skiedimo ore esant į CH  4 kiekį; ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 617  
Rf CH4 yra FID atsako į metaną koeficientas, kaip apibr ėžta 5 
papildomo priedo 5.4.3.2 punkte.  
3.2.1.1.3.2. Matuojant metano kiek į su NMC-FID, NMHC apskai čiavimas 
priklauso nuo kalibravimo duj ų / metodo nulio nustatymo / kali ­
bravimo reguliavimo.  
THC matavimui naudojamas FID (be NMC) kalibruojamas 
įprastu būdu, naudojant propan ą / orą. 
Kalibruojant FID, kuriuose yra NMC, leidžiama naudoti šiuos 
metodus:  
a) iš propano / oro sudarytos kalibravimo dujos neteka per NMC;  
b) iš metano / oro sudarytos kalibravimo dujos teka per NMC.  
Primygtinai rekomenduojama metano FID kalibruoti naudojant 
metaną / orą, kuris teka per NMC.  
a atveju CH  4 ir NMHC koncentracija skai čiuojama pagal šias 
lygtis: 
C CH4 ¼ C HCðw=NMCÞ Ä C HCðw=oNMCÞ Ü ð1 Ä E E Þ 
r h Ü ðE E Ä E M Þ 
C NMHC ¼ C HCðw=oNMCÞ Ü ð1 Ä E M Þ Ä C HCðw=NMCÞ 
E E Ä E M 
Jei r  h < 1,05, jo galima nenaudoti pirmiau pateiktoje lygtyje d ėl 
C CH4 . 
b atveju CH  4 ir NMHC koncentracija skai čiuojama pagal šias 
lygtis: 
C CH4 ¼ C HCðw=NMCÞ Ü r h Ü ð1 Ä E M Þ Ä C HCðw=oNMCÞ Ü ð1 Ä E E Þ 
r h Ü ðE E Ä E M Þ 
C NMHC ¼ C HCðw=oNMCÞ Ü ð1 Ä E M Þ Ä C HCðw=NMCÞ Ü r h Ü ð1 Ä E M Þ 
E E Ä E M 
čia: 
C HC(w/NMC)  yra HC koncentracija, kai duj ų ėminių srautas teka 
per NMC, ppm C;  
C HC(w/oNMC)  yra HC koncentracija, kai duj ų ėminių srautas teka 
ne per NMC, ppm C;  
r h yra metano atsako koeficientas, kaip nustatyta 5 
papildomo priedo 5.4.3.2 punkte;  
E M yra veiksmingumas pagal metan ą, kaip nustatyta šio 
papildomo priedo 3.2.1.1.3.3.1 punkte;  ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 618  
E E yra veiksmingumas pagal etan ą, kaip nustatyta šio 
papildomo priedo 3.2.1.1.3.3.2 punkte.  
Jei r  h < 1,05, jo galima nenaudoti b atvejo lygtyse d ėl C  CH4 ir 
C NMHC  . 
3.2.1.1.3.3. Angliavandenili ų be metano skyriklio (NMC) konversijos veiks ­
mingumas  
NMC naudojamas angliavandeniliams be metano išskirti iš duj ų 
ėminių, oksiduojant visus angliavandenilius, išskyrus metan ą. 
Geriausia, kai metano konversija lygi 0 proc., o vis ų kitų anglia­
vandenilių, kuriems atstovauja etanas – 100 proc. Norint tiksliai 
išmatuoti NMHC, nustatomos dvi veiksmingumo vert ės, kurios 
taikomos skai čiuojant išmetam ą NMHC teršal ų kiekį. 
3.2.1.1.3.3.1. Metano konversijos veiksmingumas, E  M 
Metano / oro kalibravimo dujos nukreipiamos į FID per NMC ir 
aplenkiant NMC ir registruojamos dvi koncentracijos vert ės. 
Veiksmingumas nustatomas pagal ši ą lygtį: 
E M ¼ 1 Ä C HCðw=NMCÞ 
C HCðw=oNMCÞ 
čia: 
C HC(w/NMC)  yra HC koncentracija, kai CH  4 leidžiamas per 
NMC, ppm C;  
C HC(w/oNMC)  yra HC koncentracija, kai CH  4 leidžiamas ne per 
NMC, ppm C.  
3.2.1.1.3.3.2. Etano konversijos veiksmingumas, E  E 
Etano / oro kalibravimo dujos nukreipiamos į FID per NMC ir 
aplenkiant NMC ir registruojamos dvi koncentracijos vert ės. 
Veiksmingumas nustatomas pagal ši ą lygtį: 
E E ¼ 1 Ä C HCðw=NMCÞ 
C HCðw=oNMCÞ 
čia: 
C HC(w/NMC)  yra HC koncentracija, kai C  2 H 6 leidžiamas per 
NMC, ppm C;  
C HC(w/oNMC)  yra HC koncentracija, kai C  2 H 6 leidžiamas ne per 
NMC, ppm C.  
Jei NMC etano konversijos veiksmingumas yra 0,98 ar daugiau, 
E E prilyginimas vienetui visiems tolesniems skai čiavimams.  
3.2.1.1.3.4. Jei metano FID kalibruotas per atskyrikl į, E M lygus 0.  
C H4 skaičiavimo lygtis šio papildomo priedo 3.2.1.1.3.2 punkte (b 
atvejis) atrodo taip:  ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 619  
C CH4 ¼ C HCðw=NMCÞ 
C NMHC  skaičiavimo lygtis šio papildomo priedo 3.2.1.1.3.2 
punkte (b atvejis) atrodo taip: 
C NMHC ¼ C HCðw=oNMCÞ Ä C HCðw=NMCÞ Ü r h 
NMHC mas ės skaičiavimui naudojamas tankis turi atitikti bendro 
angliavandenili ų kiekio tank į 273,15 K (0 °C) ir 101,325 kPa 
sąlygomis bei priklauso nuo degal ų tipo.  
3.2.1.1.4. Pagal sraut ą pakoreguotos vidutin ės aritmetin ės koncentracijos 
skaičiavimas  
Šis skaičiavimo metodas taikomas tik CVS sistemoms be šilumo ­
kaičio arba CVS sistemoms su šilumokai čiu, kuris neatitinka 5 
papildomo priedo 3.3.5.1 punkto nuostat ų. 
Jei CVS srauto sparta qvcvs bandymo metu kinta daugiau nei ±3 
proc., palyginti su vidutine aritmetine srauto sparta, visiems 
pastovaus skiedimo matavimams, įskaitant PN, taikomas pagal 
srautą pakoreguotas aritmetinis vidurkis: 
C e ¼ P n 
i¼1 qvcvsðiÞ Ü Δt Ü CðiÞ 
V 
čia: 
C e yra pagal sraut ą pakoreguota vidutin ė aritmetin ė 
koncentracija;  
qvcvs(i) yra CVS srauto sparta laiko momentu  t ¼ i Ü Δt, 
m 3 /min;  
C(i) yra koncentracija laiko momentu  t ¼ i Ü Δt, ppm;  
Δt ėminių ėmimo intervalas, s;  
V visas CVS t ūris, m  3 
3.2.1.2. NO  x drėgnio korekcijos veiksnio apskai čiavimas  
Siekiant koreguoti dr ėgnio poveik į azoto oksid ų rezultatams, 
atliekami šie skai čiavimai: 
KH ¼ 1 
1 Ä 0,0329 Ü ðH Ä 10,71Þ 
čia: 
H ¼ 6,211 Ü R a Ü P d 
P B Ä P d Ü R a Ü 10 Ä2 
taip pat:  
H yra specifinis dr ėgnis, vandens gar ų gramai sauso oro kilo ­
gramui;  ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 620  
R a yra aplinkos oro santykinis dr ėgnis, procentais;  
P d yra sočiųjų garų slėgis aplinkos temperat ūroje, kPa;  
P B yra atmosferos sl ėgis patalpoje, kPa.  
KH veiksnys skai čiuojamas kiekvienai bandymo ciklo fazei.  
Aplinkos temperat ūra ir santykinis dr ėgnis apibr ėžiami kaip kiek ­
vienos faz ės metu nepertraukiamai matuot ų verčių vidurkis.  
3.2.2. Išmetam ų HC mas ės apskaičiavimas sl ėginio uždegimo varikli ų 
atveju  
3.2.2.1. Norint apskai čiuoti slėginio uždegimo varikli ų išmetam ų HC 
masę, vidutin ė aritmetin ė HC koncentracija apskai čiuojama 
pagal šią lygtį: 
C e ¼ R t 2 
t 1 C HC dt 
t 2 Ä t 1 
čia: 
R t 2 
t 1 C HC dt šildomo FID registravimo per bandym ą (t 1 – t 2 ) inte­
gralas;  
C e HC koncentracija, išmatuota praskiestose išmetamo ­
siose dujose, išreikšta C  i ppm, visose susijusiose 
lygtyse pakei čiama C  HC . 
3.2.2.1.1. HC koncentracija skiedimo ore nustatoma iš skiedimo oro maiš ų. 
Koregavimas atliekamas pagal šio papildomo priedo 3.2.1.1 
punktą. 
3.2.3. Degal ų sąnaudų ir CO  2 skaičiavimas atskiroms interpoliacijos 
šeimos transporto priemon ėms 
3.2.3.1. Degal ų sąnaudos ir išmetamo CO  2 masė nenaudojant interpolia ­
cijos metodo  
CO  2 vertė, kaip apskai čiuota šio papildomo priedo 3.2.1 punkte, 
ir degalų sąnaudos, kaip apskai čiuota šio papildomo priedo 6 
dalyje, priskiriamos visoms atskiroms interpoliacijos šeimos trans ­
porto priemon ėms ir interpoliacijos metodas netaikomas.  
3.2.3.2. Degal ų sąnaudos ir išmetamo CO  2 masė naudojant interpoliacijos 
metodą 
Išmetamo CO  2 masę ir degalų sąnaudas kiekvienai atskirai inter ­
poliacijos šeimos transporto priemonei galima apskai čiuoti pagal 
šio papildomo priedo 3.2.3.2.1–3.2.3.2.5 punktuose apibr ėžtą 
interpoliacijos metod ą. 
3.2.3.2.1. Bandom ųjų transporto priemoni ų L ir H degal ų sąnaudos ir išme ­
tamo CO  2 kiekis  
Tolimesniems skai čiavimams naudojamos bandom ųjų transporto 
priemonių L ir H išmetamo CO  2 masė M CO  2 ÄL , ir M CO  2 ÄH ir jo 
fazės p M CO  2 ÄL;p ir M CO2ÄH;p paimamos iš A7/1 lentel ės 9 etapo.  ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 621  
Degalų sąnaudų vertės taip pat paimtos iš A7/1 lentel ės 9 etapo ir 
vadinamos FC  L,p ir FC  H,p . 
3.2.3.2.2. Apkrovos kelyje apskai čiavimas atskirai transporto priemonei  
3.2.3.2.2.1. Atskiros transporto priemon ės masė 
Transporto priemoni ų H ir L bandymo mas ė naudojama interpo ­
liacijos metodo įvesties duomenims.  
TM  ind (kg) yra transporto priemon ės atskira bandymo mas ė pagal 
šio priedo 3.2.25 punkt ą. 
Jei tokia pati bandymo mas ė naudojama bandomosioms trans ­
porto priemon ėms L ir H, interpoliacijos metode TM  ind vertė 
prilyginama bandomosios transporto priemon ės H masei.  
3.2.3.2.2.2. Atskiros transporto priemon ės riedėjimo varža  
Padangų, parinktų bandomajai transporto priemonei L (RR  L ) ir 
bandomajai transporto priemonei H, (RR  H ) faktinės riedėjimo 
varžos vert ės naudojamos interpoliacijos metodo įvesties duome ­
nims. Žr. 4 papildomo priedo 4.2.2.1 punkt ą. 
Jei transporto priemon ės L arba H padangos ant priekin ės ir 
galinės ašių turi skirtingas ried ėjimo varžos vertes, svertinis ried ė­
jimo varžos vidurkis skai čiuojamas pagal ši ą lygtį: 
RR  x ¼ RR  x;FA Ü mp  x;FA þ RR  x;RA Ü ð1 Ä mp  x;FA Þ 
čia: 
RR  x,FA priekinės ašies padang ų riedėjimo varža, kg tonai;  
RR  x,RA galinės ašies padang ų riedėjimo varža, kg tonai;  
mp x,FA transporto priemon ės H mas ės ant priekin ės ašies 
proporcin ė dalis;  
x atstovauja transporto priemonei L, H arba atskirai trans ­
porto priemonei.  
Atskiros transporto priemon ės padangų atveju parenkama naudo ­
jamos padang ų riedėjimo varžos klas ės vertei lygi ried ėjimo 
varžos vert ė RR  ind pagal 4 papildomo priedo A4/1 lentel ę. 
Jei priekin ės ir galin ės ašių padangos turi skirtingas ried ėjimo 
varžos vertes, naudojamas pagal šioje dalyje pateikt ą lygtį apskai­ 
čiuotas svertinis vidurkis.  
Jei bandomosioms transporto priemon ės L ir H užd ėtos tos pa čios 
padangos, interpoliacijos metodui nustatoma RR  ind lygi vert ė 
RR  H . 
3.2.3.2.2.3. Atskiros transporto priemon ės aerodinamin ė varža  
Kiekvieno varžai poveik į turinčio pasirenkamos įrangos elemento 
ir kėbulo formos aerodinamin ė varža matuojama v ėjo tunelyje, 
atitinkančiame patvirtinimo institucijos patvirtintus 4 papildomo 
priedo 3.2 punkto reikalavimus.  ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 622  
Gamintojo prašymu ir gavus patvirtinimo institucijos patvirtinim ą, 
Δ(C D ×A f ) nustatymui galima naudoti alternatyv ų metodą (pvz., 
imitaciją, 4 papildomo priedo kriterij ų neatitinkant į vėjo tunelį), 
jei įvykdyti šie kriterijai:  
a) alternatyvaus nustatymo metodo Δ(C D ×A f ) tikslumas turi b ūti 
± 0,015 m  2 ribose ir, jei naudojamas imitavimas, skys čio dina­
mikos modeliavimo programa turi b ūti patvirtinta išsami, kad 
tikrieji oro sraut ų aplink korpus ą modeliai, įskaitant srauto 
greičio, jėgų ar slėgio dydį, atitiktų patvirtinimo bandymo 
rezultatus;  
b) alternatyvus metodas naudojamas tik toms aerodinamin į 
poveikį turinčioms dalims (pvz., ratams, korpuso formoms, 
aušinimo sistemai), d ėl kurių įrodytas jo lygiavertiškumas;  
c) lygiavertiškumo įrodymai iš anksto pateikiami patvirtinimo 
institucijai d ėl kiekvienos apkrovos kelyje šeimos, jei naudo ­
jamas matematinis metodas, ir kas ketverius metus, jei naudo ­
jamas matavim ų metodas, ir visais atvejais grindžiami šio 
priedo kriterijus atitinkan čiais matavimais v ėjo tunelyje;  
d) jei pasirinkimo Δ(C D × A  f ) yra daugiau nei dvigubai didesnis 
nei varianto, d ėl kurio pateikiamas įrodymas, aerodinamin ė 
varža alternatyviu metodu nenustatin ėjama ir  
e) pakeitus imitavimo model į, gali tekti atlikti nauj ą patvirtinim ą. 
Δ(C D ×A f ) LH yra aerodinamin ės varžos koeficiento rezultato 
priekinėje bandomosios transporto priemon ės H dalyje skir ­
tumas, palyginti su bandom ąja transporto priemone L, ir yra 
įtraukiamas į visas atitinkamas bandymo ataskaitas, m  2 . 
Δ(C D ×A f ) ind yra atskiros transporto priemon ės ir bandomosios 
transporto priemon ės L aerodinamin ės varžos koeficiento 
rezultato priekin ėje dalyje skirtumas, atsirad ęs dėl transporto 
priemonės pasirenkam ų element ų ir korpuso form ų, kurie 
skiriasi nuo bandomosios transporto priemon ės L, m  2 ; 
Šie aerodinamin ės varžos Δ(C D ×A f ) skirtumai nustatomi 0,015 
m 2 tikslumu.  
Δ(C D ×A f ) ind pagal toliau pateikt ą lygtį gali būti skaičiuojamas ir 
pasirenkamos įrangos element ų bei kėbulo form ų sumai, išlaikant 
0,015 m  2 tikslumą: 
ΔðC D Ü A f Þ ind ¼ X  n 
i¼1 ΔðC D Ü A f Þ i 
čia: 
C D yra aerodinamin ės varžos koeficientas;  
A f yra transporto priemon ės priekinė dalis, m  2 ; 
n yra transporto priemon ės pasirenkamos įrangos 
elementų, kurie atskiros transporto priemon ės ir 
bandomosios transporto priemon ės L yra skirtingi, 
skaičius. ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 623  
ΔðC D Ü A f Þ i yra aerodinamin ės varžos koeficiento rezultato 
priekinėje dalyje skirtumas d ėl transporto prie ­
monės atskiros savyb ės i. Jis yra teigiamas, jei 
tai pasirenkamosios įrangos elementas, kuris padi ­
dina aerodinamin ę varžą bandomosios transporto 
priemonės L atžvilgiu ir atvirkš čiai, išreikštas m  2 . 
Bandomųjų transporto priemoni ų L ir H vis ų ΔðC D Ü A f Þ i skir­
tumų suma turi atitikti bandom ųjų transporto priemoni ų L ir H 
bendrą skirtumą ir įvardijama kaip Δ(C D ×A f ) LH . 
Aerodinamin ės varžos koeficiento rezultato priekin ėje dalyje padi ­
dėjimas arba sumaž ėjimas, išreikštas kaip Δ(C D ×A f ), dėl visų 
interpoliacijos šeimos transporto priemoni ų pasirenkamos įrangos 
elementų ir kėbulo form ų, kurie  
a) turi poveik į transporto priemon ės aerodinaminei varžai ir  
b) turi būti įtraukti į interpoliacij ą, 
įtraukiamas į visas atitinkamas bandymo ataskaitas.  
Transporto priemon ės H aerodinamin ė varža taikoma visai inter ­
poliacijos šeimai ir Δ(C D ×A f ) LH prilyginamas nuliui, jei:  
a) vėjo tunelio įranga negali tiksliai nustatyti Δ(C D ×A f ) arba  
b) bandomosios transporto priemon ės H ir L neturi pasirenkamos 
įrangos element ų, darančių poveikį aerodinaminei varžai, 
kuriuos reik ėtų įtraukti į interpoliacijos metod ą. 
3.2.3.2.2.4. Apkrovos kelyje apskai čiavimas atskiroms interpoliacijos šeimos 
transporto priemon ėms 
Apkrovos kelyje koeficientai f  0 , f 1 ir f 2 (kaip nustatyta 4 papildo ­
mame priede) bandomosioms transporto priemon ėms H ir L 
atitinkamai įvardijami kaip f  0,H , f 1,H , f 2,H ir f 0,L , f 1,H , f 2,H . Bando­
mosios transporto priemon ės L pritaikyta apkrovos kelyje kreiv ė 
nustatoma taip: 
F L ðvÞ ¼ f ä 
0;L þ f 1;L Ü v þ f ä 
2;L Ü v 2 
Taikant mažiausi ų kvadratų regresijos metod ą standartinio grei čio 
taškų intervale, pritaikyti apkrovos kelyje koeficientai  f ä 
0;L ir f ä 
2;L 
nustatomi  F L ðvÞ su linijiniu koeficientu  f ä 
1;L , kuris prilygintas f  1,H . 
Apkrovos kelyje koeficientai f  0,ind , f 1,ind ir f  2,ind atskirai interpo ­
liacijos šeimos transporto priemonei apskai čiuojami pagal šias 
lygtis: 
f 0;ind ¼ f 0;H Ä Δf 0 Ü ðTM  H Ü RR  H Ä TM  ind Ü RR  ind Þ 
ðTM  H Ü RR  H Ä TM  L Ü RR  L Þ 
arba jei ðTM  H Ü RR  H Ä TM  L Ü RR  L Þ ¼ 0, dėl f 0;ind taikoma 
toliau pateikta lygtis: 
f 0;ind ¼ f 0;H Ä Δf 0 ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 624  
f 1;ind ¼ f 1;H 
f 2;ind ¼ f 2;H Ä Δf 2 ðΔ½C d Ü A f â LH Ä Δ½C d Ü A f â ind Þ 
ðΔ½C d Ü A f â LH Þ 
arba jei  ΔðC d Ü A f ÞLH ¼ 0, dėl F 2;ind taikoma toliau pateikta 
lygtis: 
f 2;ind ¼ f 2;H Ä Δf 2 
čia: 
Δf 0 ¼ f 0;H Ä f ä 
0;L 
Δf 2 ¼ f 2;H Ä f ä 
2;L 
Apkrovos kelyje matricos šeimos atveju apkrovos kelyje koefi ­
cientai f  0 , f 1 ir f 2 atskirai transporto priemonei skai čiuojami pagal 
4 papildomo priedo 5.1.1 punkto lygtis.  
3.2.3.2.3. Ciklo energijos poreikio apskai čiavimas  
Taikomo WLTC ciklo energijos poreikis E  k ir visų taikomų ciklo 
fazių energijos poreikis E  k,p pagal šio papildomo priedo 5 dalies 
procedūrą skaičiuojamas šiems apkrovos kelyje koeficient ų ir 
masės verčių rinkiniams k:  
k=1: f  0 ¼ f ä 
0;L; f 1 ¼ f 1;H; f 2 ¼ f ä 
2;L; m ¼ TM  L 
(bandomoji transporto priemon ė L) 
k=2: f  0 ¼ f 0;H; f 1 ¼ f 1;H; f 2 ¼ f 2;H; m ¼ TM  H 
(bandomoji transporto priemon ė H) 
k=3: f  0 ¼ f 0;ind; f 1 ¼ f 1;H; f 2 ¼ f 2;ind; m ¼ TM  ind 
(atskira transporto priemon ė interpoliacijos šeimoje)  
3.2.3.2.4. CO  2 vertės skaičiavimas atskirai interpoliacijos šeimos transporto 
priemonei naudojant interpoliacijos metod ą 
Kiekvienoje taikomo ciklo faz ėje p išmetamo CO  2 masė (g/km) 
atskirai transporto priemonei skai čiuojama pagal ši ą lygtį: 
M CO  2 Äind;p ¼ M CO  2 ÄL;p þ Í E 3;p Ä E 1;p 
E 2;p Ä E 1;p Î 
Ü ðM CO  2 ÄH;p Ä M CO  2 ÄL;p Þ 
Visame cikle išmetamo CO  2 masė (g/km) atskirai transporto prie ­
monei skai čiuojama pagal ši ą lygtį: 
M CO  2 Äind ¼ M CO  2 ÄL þ Í E 3 Ä E 1 
E 2 Ä E 1 Î 
Ü ðM CO  2 ÄH Ä M CO  2 ÄL Þ 
Terminai E  1,p , E 2,p , E 3,p , E 1 , E 2 ir E  3 atitinkamai apib ūdinti šio 
papildomo priedo 3.2.3.2.3 punkte.  ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 625  
3.2.3.2.5. Degal ų sąnaudų FC vert ės skaičiavimas atskirai interpoliacijos 
šeimos transporto priemonei naudojant interpoliacijos metod ą 
Kiekvienai taikomo ciklo fazei p degal ų sąnaudos (l/100 km) 
atskirai transporto priemonei skai čiuojamos pagal ši ą lygtį: 
FC ind;p ¼ FC  L;p þ Í E 3;p Ä E 1;p 
E 2;p Ä E 1;p Î 
Ü ðFC H;p Ä FC  L;p Þ 
Viso ciklo degal ų sąnaudos (l/100 km) atskirai transporto prie ­
monei skai čiuojamos pagal ši ą lygtį: 
FC ind ¼ FC  L þ Í E 3 Ä E 1 
E 2 Ä E 1 Î 
Ü ðFC H Ä FC  L Þ 
Terminai E  1,p , E 2,p , E 3,p , E 1 , E 2 ir E  3 atitinkamai apib ūdinti šio 
papildomo priedo 3.2.3.2.3 punkte.  
3.2.4. Degal ų sąnaudų ir CO  2 kiekio skai čiavimas atskiroms apkrovos 
kelyje matricos šeimos transporto priemon ėms 
Išmetamo CO  2 kiekis ir degal ų sąnaudos kiekvienai atskirai 
apkrovos kelyje matricos šeimos transporto priemonei skai čiuo­
jami pagal šio papildomo priedo 3.2.3.2.3 – 3.2.3.2.5 punktuose 
apibrėžtą interpoliacijos metod ą. Prireikus nuorodos į transporto 
priemonę L ir (arba) H atitinkamai pakei čiamos nuorodomis į 
transporto priemon ę L M ir (arba) H  M . 
3.2.4.1. Transporto priemoni ų L M ir H  M degalų sąnaudų ir išmetamo CO  2 
kiekio nustatymas  
Transporto priemoni ų L M ir H  M išmetamo CO  2 masė M  CO2 
apskaičiuojama pagal šio papildomo priedo 3.2.1 punkt ą taikomo 
WLTC atskiroms ciklo faz ėms p ir atitinkamai įvardijama kaip  
M CO  2 –LM ;p ir M  CO  2 –HM ;p . Degalų sąnaudos atskiroms taikomo 
WLTC ciklo faz ėms nustatomos pagal šio papildomo priedo 6 
dalį ir atitinkamai įvardijamos kaip FC  LM,p ir FC  HM,p . 
3.2.4.1.1. Apkrovos kelyje apskai čiavimas atskirai transporto priemonei  
Apkrovos kelyje j ėga apskai čiuojama pagal 4 papildomo priedo 
5.1 punkte aprašyt ą procedūrą. 
3.2.4.1.1.1. Atskiros transporto priemon ės masė 
Transporto priemoni ų H M ir L  M bandymo mas ė parenkama pagal 
4 papildomo priedo 4.2.1.4 punkt ą ir naudojama įvesties duome ­
nims.  
TM  ind (kg) yra atskiros transporto priemon ės bandymo mas ė 
pagal bandymo mas ės apibūdinimą šio priedo 3.2.25 punkte.  
Jei tokia pati bandymo mas ė naudojama transporto priemon ėms 
L M ir H  M , apkrovos kelyje matricos šeimos metode TM  ind vertė 
prilyginama transporto priemon ės H  M masei.  ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 626  
3.2.4.1.1.2. Atskiros transporto priemon ės riedėjimo varža  
Riedėjimo varžos vert ės transporto priemonei L  M RR  LM ir trans­
porto priemonei H  M RR  HM parenkamos pagal 4 papildomo priedo 
4.2.1.4 punkt ą ir naudojama įvesties duomenims.  
Jei transporto priemon ės L  M arba H  M priekinės ir galin ės ašių 
padangos turi skirtingas ried ėjimo varžos vertes, ried ėjimo varžos 
svertinis vidurkis apskai čiuojamas pagal ši ą lygtį: 
RR  x ¼ RR  x;FA Ü mp  x;FA þ RR  x;RA Ü ð1 Ä mp  x;FA Þ 
čia: 
RR  x,FA priekinės ašies padang ų riedėjimo varža, kg tonai;  
RR  x,RA galinės ašies padang ų riedėjimo varža, kg tonai;  
mp x,FA transporto priemon ės masės ant priekin ės ašies propor ­
cinė dalis;  
x atstovauja transporto priemonei L, H arba atskirai trans ­
porto priemonei.  
Atskiros transporto priemon ės padangų atveju parenkama naudo ­
jamos padang ų riedėjimo varžos klas ės vertei lygi ried ėjimo 
varžos vert ė RR  ind pagal 4 papildomo priedo A4/1 lentel ę. 
Jei priekin ės ir galin ės ašių padangos turi skirting ų riedėjimo 
varžos klasi ų vertes, naudojamas pagal šioje dalyje pateikt ą 
lygtį apskaičiuotas svertinis vidurkis.  
Jei tokia pati ried ėjimo varža naudojama transporto priemon ėms 
L M ir H  M , apkrovos kelyje matricos šeimos metode RR  ind vertė 
prilyginama RR  HM . 
3.2.4.1.1.3. Atskiros transporto priemon ės priekinė dalis  
Priekinė dalis transporto priemonei L  M A fLM ir transporto prie ­
monei H  M A fHM parenkamos pagal 4 papildomo priedo 4.2.1.4 
punktą ir naudojama įvesties duomenims.  
A f,ind (m 2 ) yra atskiros transporto priemon ės priekinė dalis.  
Jei tokia pati priekin ė dalis naudojama transporto priemon ėms L  M 
ir H  M , apkrovos kelyje matricos šeimos metode A  f,ind vertė prily­
ginama transporto priemon ės H  M priekinei daliai.  
3.3. PM  
3.3.1. Apskai čiavimas  
PM apskai čiuojama pagal šias dvi lygtis: 
PM ¼ ðV mix þ V ep Þ Ü P e 
V ep Ü d ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 627  
jei išmetamosios dujos yra išleidžiamos iš tunelio;  
taip pat: 
PM ¼ V mix Ü P e 
V ep Ü d 
jei išmetamosios dujos gr ąžinamos į tunelį; 
čia: 
V mix yra praskiest ų išmetam ųjų dujų tūris (žr. šio papildomo 
priedo 2 dal į) pamatin ėmis sąlygomis;  
V ep yra praskiest ų išmetam ųjų dujų, tekančių prie kiet ųjų 
dalelių ėminių ėmimo filtr ą, tūris pamatin ėmis sąlygomis;  
P e yra vienu ar keliais ėminių filtrais surinkt ų kietųjų dalelių 
masė, mg;  
d yra bandymo cikl ą atitinkantis nuvažiuotas atstumas, km.  
3.3.1.1. Jei koreguojama fonini ų kietųjų dalelių iš skiedimo sistemos 
masė, tai atliekama pagal šio 6 papildomo priedo 1.2.1.3.1 
punktą. Šiuo atveju kiet ųjų dalelių masė (mg/km) skai čiuojama 
pagal šias lygtis:  
PM ¼ ( 
P e 
V ep Ä Ï P a 
V ap Ü Ê 
1 Ä 1 
DF Ì B ) 
Ü ðV mix þ V ep Þ 
d 
jei išmetamosios dujos yra išleidžiamos iš tunelio;  
taip pat:  
PM ¼ ( 
P e 
V ep Ä Ï P a 
V ap Ü Ê 
1 Ä 1 
DF Ì B ) 
Ü ðV mix Þ 
d 
jei išmetamosios dujos gr ąžinamos į tunelį; 
čia: 
V ap yra pamatin ėmis sąlygomis per fonini ų kietųjų dalelių filtrą 
pratekančio tunelio oro t ūris; 
P a yra kietųjų dalelių iš skiedimo oro arba skiedimo tunelio 
foninio oro mas ė, kaip nustatyta vienu iš 6 papildomo priedo 
1.2.1.3.1 punkte aprašyt ų metodų; 
DF yra šio papildomo priedo 3.2.1.1.1 punkte nustatytas skie ­
dimo koeficientas.  
Jei koreguojant fonin ę vertę, gaunamas neigiamas rezultatas, 
laikoma, kad jis lygus nuliui mg/k.  ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 628  
3.3.2. PM apskai čiavimas dvigubo skiedimo metodu 
V ep ¼ V set Ä V ssd 
čia: 
V ep yra pamatin ėmis sąlygomis per kiet ųjų dalelių ėminių filtrą 
pratekančių praskiest ų išmetam ųjų dujų tūris; 
V set yra pamatin ėmis sąlygomis per kiet ųjų dalelių ėminių filtrą 
pratekančių dvigubai praskiest ų išmetam ųjų dujų tūris; 
V ssd yra antrinio skiedimo oro t ūris pamatin ėmis sąlygomis.  
Jei antrinio skiedimo duj ų ėminiai PM matavimui negr ąžinami į 
tunelį, CVS tūris skaičiuojamas kaip viengubo skiedimo atveju, 
t. y.: 
V mix ¼ V mix indicated þ V ep 
čia: 
V mix indicated  yra išmatuotas praskiest ų išmetam ųjų dujų tūris 
skiedimo sistemoje po kiet ųjų dalelių ėminio 
paėmimo pamatin ėmis sąlygomis.  
4. PN nustatymas  
4.1. PN apskai čiuojamas pagal ši ą lygtį: 
PN ¼ V Ü k Ü ðC s Ü f r Ä C b Ü f rb Þ Ü 10 3 
d 
čia: 
PN yra išmetam ų kietųjų dalelių kiekis, dalel ės kilometrui;  
V yra praskiest ų išmetamųjų dujų tūris litrais per bandym ą (po 
pirminio skiedimo tik tada, jei taikomas dvigubas skiedimas), 
koreguotas pagal pamatines s ąlygas (273,15 K (0 °C) ir 
101,325 kPa);  
k yra kalibravimo koeficientas PNC matavimams koreguoti 
pagal etaloninio prietaiso lyg į, jei to nebuvo atlikta pa čiame 
PNC. Jei kalibravimo koeficientas taikoma pa čiame PNC, 
kalibravimo koeficientas prilyginamas 1;  
C s yra koreguota praskiest ų išmetam ųjų dujų kietųjų dalelių 
koncentracija, išreikšta kaip vidutinis aritmetinis kiet ųjų 
dalelių kiekis kubiniame centimetre, atliekant išmetal ų 
bandymą, įskaitant vis ą važiavimo ciklo trukm ę. Jei tūrinės 
vidutinės koncentracijos rezultatas  C iš PNC nebuvo matuo ­
jamas pamatin ėmis sąlygomis (273,15 K (0 °C) ir 101,325 
kPa), koncentracijos vert ės koreguojamos pagal šias s ąlygas  
C s ; ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 629  
C b yra arba skiedimo oro, arba skiedimo tunelio fonini ų kietųjų 
dalelių kiekio koncentracija, nelygu, kaip leidžia patvirtinimo 
institucija, išreikšta dalel ėmis kubiniame centimetre, kore ­
guota pagal atsitiktinumo veiksn į ir pamatines s ąlygas 
(273,15 K (0 °C) ir 101,325 kPa);  
f r yra VPR vidutin ės kietųjų dalelių koncentracijos sumažinimo 
koeficientas pagal bandymui naudot ą skiedimo parametr ą; 
f rb yra VPR vidutin ės kietųjų dalelių koncentracijos sumažinimo 
koeficientas pagal foniniam matavimui naudot ą parametr ą; 
d yra per taikom ą bandymo cikl ą atitinkantis nuvažiuotas 
atstumas, km.  
C apskaičiuojama pagal ši ą lygtį: 
C ¼ P n 
i¼1 C i 
n 
čia: 
C i yra atskirai išmatuota kiet ųjų dalelių koncentracija iš PNC 
ištekėjusiose praskiestose dujose, išreikšta kiet ųjų dalelių 
kiekiu cm  3 ir koreguota pagal atsitiktinumo veiksn į; 
n yra bendras per taikom ą bandymo cikl ą atliktų atskirų kietųjų 
dalelių koncentracijos matavim ų skaičius, kuris skai čiuojamas 
pagal šią lygtį: 
n ¼ t Ü f 
čia: 
t yra taikomo bandymo ciklo trukm ė, s; 
f yra kiet ųjų dalelių skaitiklio duomen ų registravimo dažnis, 
Hz. 
5. Ciklo energijos poreikio apskai čiavimas  
Jei nenurodyta kitaip, skai čiavimai grindžiami tiksliniu grei čio 
grafiku, pateiktu atskirais laiko im čių taškais.  
Skaičiavimuose kiekvienas laiko imties taškas interpretuojamas 
kaip laikotarpis. Jei nenurodyta kitaip, ši ų laikotarpi ų trukmė Δt 
yra 1 sekund ė. 
Bendras viso ciklo arba konkre čios ciklo faz ės energijos poreikis 
E skaičiuojamas susumuojant E  i per atitinkam ą ciklo laikotarp į 
tarp t  start ir t end , naudojant ši ą lygtį: 
E ¼ X  t end 
t start E i ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 630  
čia: 
E i ¼ F i Ü d i jei F  i> 0 
E i ¼ 0 jei F  i Ï 0 
taip pat:  
t start yra laikas, kada prasideda taikomo bandymo ciklas arba 
fazė, s; 
t end yra laikas, kada baigiasi taikomo bandymo ciklas arba 
fazė, s; 
E i yra energijos poreikis periodu nuo (i-1) iki (i), Ws;  
F i yra varomoji j ėga periodu nuo (i-1) iki (i), N;  
d i yra atstumas, nuvažiuotas periodu nuo (i-1) iki (i), m; 
F i ¼ f 0 þ f 1 Ü Ê v i þ v iÄ1 
2 Ì 
þ f 2 Ü ðv i þ v iÄ1 Þ 2 
4 þ ð1:03 Ü TMÞ Ü a i 
čia: 
F i yra varomoji j ėga periodu nuo (i-1) iki (i), N;  
v i yra tikslinis greitis t  i laiku, km/h;  
TM yra bandymo mas ė, kg 
a i yra pagreitis laikotarpiu nuo (i-1) to (i), m/s  2 ; 
f 0 , f 1 , f 2 yra apkrovos kelyje koeficientai aptariamai bandomajai 
transporto priemonei (TM  L , TM  H arba TM  ind ), atitinkamai išreikšti 
N, N/km/h ir N/(km/h)  2 . 
d i ¼ ðv i þ v iÄ1 Þ 
2 Ü 3,6 Ü ðt i Ä t iÄ1 Þ 
čia: 
d i yra atstumas, nuvažiuotas periodu nuo (i-1) to (i), m;  
v i yra tikslinis greitis t  i laiku, km/h;  
t i yra laikas, s. 
a i ¼ v i Ä v iÄ1 
3,6 Ü ðt i Ä t iÄ1 Þ 
čia: 
a i yra pagreitis laikotarpiu nuo (i-1) iki (i), m/s  2 ; 
v i yra tikslinis greitis t  i laiku, km/h;  
t i yra laikas, s.  ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 631  
6. Degal ų sąnaudų skaičiavimas  
6.1. Degal ų sąnaudų vertėms apskai čiuoti reikalingos degal ų savybės 
pateiktos IX priede.  
6.2. Degal ų sąnaudų vertės skaičiuojamas pagal išmetamuosius anglia ­
vandenilius, anglies monoksid ą ir anglies dioksid ą, naudojant 
A7/1 lentel ės 6 etapo išmetal ų kriterijų rezultatus ir 7 etapo 
CO  2 vertes.  
6.2.1. Degal ų sąnaudų skaičiavimui naudojama bendra 6.12 punkte 
pateikta lygtis, taikant H/C ir O/C santyk į. 
6.2.2. Visoms šio papildomo priedo 6 dalies lygtims:  
FC yra specifini ų degalų sąnaudos, l/100 km (m  3 per 100 km 
gamtinių dujų atveju arba kg/100 km vandenilio atveju);  
H/C yra specifini ų degalų vandenilio ir anglies santykis 
C X H Y O Z ; 
O/C yra specifini ų degalų deguonies ir anglies santykis 
C X H Y O Z ; 
MW  C yra anglies molin ė masė (12,011 g/mol);  
MW  H yra vandenilio molin ė masė (1,008 g/mol);  
MW  O yra deguonies molin ė masė (15,999 g/mol);  
ρ fuel yra bandymo degal ų tankis, kg/l. Dujini ų degalų atveju 
degalų tankis esant 15 °C;  
HC yra išmetam ų angliavandenili ų kiekis, g/km;  
CO yra išmetamo anglies monoksido kiekis, g/km;  
CO  2 yra išmetamo anglies dioksido kiekis, g/km;  
H 2 O yra išmetamo vandens kiekis, g/km;  
H 2 yra išmetamo vandenilio kiekis, g/km;  
p 1 yra dujų slėgis degalų bake prieš taikom ą bandymo cikl ą, 
Pa; 
p 2 yra dujų slėgis degal ų bake po taikomo bandymo ciklo, 
Pa; 
T 1 yra dujų temperat ūra degalų bake prieš taikom ą bandymo 
ciklą, K; 
T 2 yra dujų temperat ūra degalų bake po taikomo bandymo 
ciklo, K;  
Z 1 yra dujini ų degalų spūdos faktorius esant p  1 ir T  1 ; ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 632  
Z 2 yra dujini ų degalų spūdos faktorius esant p  2 ir T  2 ; 
V yra dujini ų degalų bako vidaus talpa, m  3 ; 
d yra teorinis taikomos faz ės arba ciklo ilgis, km.  
6.3. Rezervuota  
6.4. Rezervuota  
6.5. Transporto priemon ės su kibirkštinio uždegimo varikliu, naudo ­
jančios benzin ą (E10) 
FC ¼ Í 0,1206 
ρ fuel Î 
Ü ½ð0,829 Ü HCÞ þ ð0,429 Ü COÞ þ ð0,273 Ü CO  2 Þâ 
6.6. Transporto priemon ės su kibirkštinio uždegimo varikliu, naudo ­
jančios SND 
FC norm ¼ Í 0,1212 
0,538 Î 
Ü ½ð0,825 Ü HCÞ þ ð0,429 Ü COÞ þ ð0,273 Ü CO  2 Þâ 
6.6.1. Jei bandymams naudojam ų degalų sudėtis skiriasi nuo normali ­
zuotam sunaudojamam kiekiui apskai čiuoti taikytos sud ėties, 
gamintojo prašymu gali b ūti taikomas koregavimo koeficientas 
cf pagal ši ą lygtį: 
FC norm ¼ Í 0,1212 
0,538 Î 
Ü cf Ü ½ð0,825 Ü HCÞ þ ð0,429 Ü COÞ þ ð0,273 Ü CO  2 Þâ 
Koregavimo koeficientas cf, kur į galima taikyti, nustatomas pagal 
šią lygtį: 
cf ¼ 0,825 þ 0,0693 Ü n actual 
čia: 
n actual yra tikrasis naudojam ų degalų H/C santykis.  
6.7. Transporto priemon ės su kibirkštinio uždegimo varikliu, naudo ­
jančios GD / biometan ą 
FC norm ¼ Í 0,1336 
0,654 Î 
Ü ½ð0,749 Ü HCÞ þ ð0,429 Ü COÞ þ ð0,273 Ü CO  2 Þâ 
6.8. Rezervuota  
6.9. Rezervuota  
6.10. Transporto priemon ės su slėginio uždegimo varikliu, naudojan ­ 
čios dyzelin ą (B7) 
FC ¼ Í 0,1165 
ρ fuel Î 
Ü ½ð0,858 Ü HCÞ þ ð0,429 Ü COÞ þ ð0,273 Ü CO  2 Þâ ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 633  
6.11. Transporto priemon ės su kibirkštinio uždegimo varikliu, naudo ­
jančios etanol į (E85) 
FC ¼ Í 0,1743 
ρ fuel Î 
Ü ½ð0,574 Ü HCÞ þ ð0,429 Ü COÞ þ ð0,273 Ü CO  2 Þâ 
6.12. Vis ų bandymo degal ų sąnaudas galima apskai čiuoti pagal ši ą 
lygtį: 
FC ¼ MW  C þ H 
C Ü MW  H þ O 
C Ü MW  O 
MW  C Ü ρ fuel Ü 10 Ü 
A 
MW  C 
MW  C þ H 
C Ü MW  H þ O 
C Ü MW  O Ü HC þ MW  C 
MW  CO Ü CO þ MW  C 
MW  CO2 Ü CO  2 ! 
6.13. Vandenil į naudojan čios transporto priemon ės su kibirkštinio užde ­
gimo varikliu degal ų sąnaudos: 
FC ¼ 0,024 Ü V 
d Ü Í 1 
Z 1 Ü p 1 
T 1 Ä 1 
Z 2 Ü p 2 
T 2 Î 
Gavęs patvirtinimo institucijos pritarim ą ir, jei transporto priemo ­
nėms naudojamas dujinis arba skystas vandenilis, gamintojas gali 
nuspręsti degalų sąnaudas skai čiuoti pagal toliau pateikt ą FC lygtį 
arba pagal standartinio protokolo, tokio kaip SAE J2572, metod ą. 
FC ¼ 0,1 Ü Ê 
0,1119 Ü H 2 O þ H 2 Ì 
Spūdos koeficientas Z pateiktas šioje lentel ėje: 
A7/2 lentel ė 
Spūdos koeficientas Z  
T (K)  
5 100  200  300  400  500  600  700  800  900  
p (bar)  33  0,859  1,051  1,885  2,648  3,365  4,051  4,712  5,352  5,973  6,576  
53 0,965  0,922  1,416  1,891  2,338  2,765  3,174  3,57  3,954  4,329  
73 0,989  0,991  1,278  1,604  1,923  2,229  2,525  2,810  3,088  3,358  
93 0,997  1,042  1,233  1,470  1,711  1,947  2,177  2,400  2,617  2,829  
113 1,000  1,066  1,213  1,395  1,586  1,776  1,963  2,146  2,324  2,498  
133 1,002  1,076  1,199  1,347  1,504  1,662  1,819  1,973  2,124  2,271  
153 1,003  1,079  1,187  1,312  1,445  1,580  1,715  1,848  1,979  2,107  
173 1,003  1,079  1,176  1,285  1,401  1,518  1,636  1,753  1,868  1,981  
193 1,003  1,077  1,165  1,263  1,365  1,469  1,574  1,678  1,781  1,882  
213 1,003  1,071  1,147  1,228  1,311  1,396  1,482  1,567  1,652  1,735  
233 1,004  1,071  1,148  1,228  1,312  1,397  1,482  1,568  1,652  1,736  
248 1,003  1,069  1,141  1,217  1,296  1,375  1,455  1,535  1,614  1,693  ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 634  
T (K)  
5 100  200  300  400  500  600  700  800  900  
263 1,003  1,066  1,136  1,207  1,281  1,356  1,431  1,506  1,581  1,655  
278 1,003  1,064  1,130  1,198  1,268  1,339  1,409  1,480  1,551  1,621  
293 1,003  1,062  1,125  1,190  1,256  1,323  1,390  1,457  1,524  1,590  
308 1,003  1,060  1,120  1,182  1,245  1,308  1,372  1,436  1,499  1,562  
323 1,003  1,057  1,116  1,175  1,235  1,295  1,356  1,417  1,477  1,537  
338 1,003  1,055  1,111  1,168  1,225  1,283  1,341  1,399  1,457  1,514  
353 1,003  1,054  1,107  1,162  1,217  1,272  1,327  1,383  1,438  1,493  
Jeigu reikiamos p ir T įvesties vert ės nepateiktos lentel ėje, spūdos 
faktorius apskai čiuojamas taikant lentel ėje nurodyt ų spūdos 
faktorių linijinę interpoliacij ą, pasirenkant vertes, kurios yra 
arčiausiai pageidaujamos vert ės. 
7. Važiavimo trasos indeks ų apskaičiavimas  
7.1. Bendrasis reikalavimas  
A1/1–A1/12 lentel ėse nurodytas greitis tarp laiko tašk ų nusta­
tomas linijin ės interpoliacijos metodu ir 10 Hz dažniu.  
Jei akceleratoriaus valdiklis nuspaudžiamas iki galo, tokiais 
veikimo laikotarpiais važiavimo trasos indekso skai čiavimui vietoj 
faktinio transporto priemon ės greičio naudojamas nustatytas 
greitis.  
7.2. Važiavimo trasos indeks ų apskaičiavimas  
Šie indeksai apskai čiuojami pagal standart ą SAE J2951 (perži ū­
rėtą 2014 m. sausio m ėn.): 
a) ER: energijos santykinis efektyvumas;  
b) DR: atstumo santykinis pokytis;  
c) EER: energijos ekonomijos santykinis efektyvumas;  
d) ASCR: absoliutaus grei čio pokyčio santykinis įvertis;  
e) IWR: inertinio veikimo santykinis efektyvumas;  
f) RMSSE: vidutin ė kvadratin ė greičio paklaida.  ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 635  
8 papildomas priedas  
Tik elektra varomos, hibridin ės elektrin ės ir susl ėgto vandenilio kuro 
elementu varomos hibridin ės transporto priemon ės 
1. Bendrieji reikalavimai  
Atliekant bandymus su NOVC-HEV, OVC-HEV ir NOVC-FCHV, 
vietoj 6 papildomo priedo 2 pried ėlio taikomi šio papildomo priedo 
2 ir 3 pried ėliai. 
Jei nenurodyta kitaip, visi šio papildomo priedo reikalavimai 
taikomi transporto priemon ėms su vairuotojo pasirenkamaisiais reži ­
mais ir be j ų. Jei šiame papildomame priede aiškiai nenurodyta 
kitaip, visi 6 papildomame priede nustatyti reikalavimai ir proce ­
dūros toliau taikomos NOVC-HEV, OVC-HEV, NOVC-FCHV ir 
PEV.  
1.1. Elektrini ų parametr ų vienetai, tikslumas ir skyra  
Matavimo parametrai, vienetai ir tikslumas turi b ūti tokie, kaip 
parodyta A8/1 lentel ėje: 
A8/1 lentel ė 
Matavimo parametrai, vienetai ir tikslumas  
Parametras  Vienetai  Tikslumas  Skyra  
Elektros energija (  1 ) Wh  ± 1 proc.  0,001 kWh (  2 ) 
Elektros srov ė A  ± 0,3 proc. FSD arba 
± 1 proc. rodmens (  3 ) ( 4 ) 0,1 A  
Elektros įtampa  V  ± 0,3 proc. FSD arba 
± 1 proc. rodmens (  3 ) 0,1 V  
( 1 ) Įranga: statinis aktyviosios energijos skaitiklis. 
( 2 ) Kintamosios srov ės vatvalandži ų skaitiklis, 1 klas ė pagal IEC 62053-21 arba lygiavertis variantas. 
( 3 ) Nelygu, kuri vert ė yra didesn ė. 
( 4 ) Srovės integravimo dažnis: 20 Hz arba didesnis.  
1.2. Išmetam ųjų teršalų ir degalų sąnaudų bandymai  
Matavimo parametrai, vienetai ir tikslumas turi b ūti tokie, koki ų 
reikalaujama transporto priemon ėms su tradiciniais vidaus degimo 
varikliais.  
1.3. Galutini ų bandymo rezultat ų vienetai ir tikslumas  
Vienetai ir j ų tikslumas, reikalingas galutiniams bandymo rezulta ­
tams perteikti, turi atitikti A8/2 lentel ėje pateiktus nurodymus. 
Atliekant šio papildomo priedo 4 dalies skai čiavimus, naudojamos 
nesuapvalintos vert ės. 
A8/2 lentel ė 
Galutinių bandymo rezultat ų vienetai ir tikslumas  
Parametras  Vienetai  Galutinių bandymo rezultat ų 
pranešimas  
PER  (p) ( 2 ), PER  city , AER  (p) ( 2 ), AER  city , EAER  (p) ( 2 ), 
E AER  city , R CDA ( 1 ), R  CDC km Apvalinami iki artimiausio svei ­
kojo skai čiaus ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 636  
Parametras  Vienetai  Galutinių bandymo rezultat ų 
pranešimas  
FC CS(,p)  ( 2 ), FC  CD , FC  weighted  , skirti HEV  l/100 km  Apvalinami iki pirmo skai čiaus po 
kablelio  
FC CS(,p)  ( 2 ), skirta FCHV  kg/100 km  Apvalinami iki antro skai čiaus po 
kablelio  
M CO2,CS(,p)  ( 2 ), M  CO2,CD  , M  CO2 , svertinės vertės g/km  Apvalinami iki artimiausio svei ­
kojo skai čiaus 
EC (p) ( 2 ), EC  city , EC  AC,CD  , EC  AC,weighted  Wh/km  Apvalinami iki artimiausio svei ­
kojo skai čiaus 
E AC kWh  Apvalinami iki pirmo skai čiaus po 
kablelio  
( 1 ) Nėra transporto priemon ės atskiro parametro. 
( 2 ) (p) reiškia aptariam ą laikotarp į, kuris gali b ūti fazė, fazių junginys arba visas ciklas.  
1.4. Transporto priemon ės klasifikacija  
Visi OVC-HEV, NOVC-HEV, PEV ir NOVC-FCHV priskiriami 
prie 3 klas ės transporto priemoni ų. 1 tipo bandymo proced ūrai 
taikytinas ciklas nustatomas pagal šio papildomo priedo 1.4.2 
punktą, remiantis atitinkamu pamatiniu bandymo ciklu, kaip apra ­ 
šyta šio papildomo priedo 1.4.1 punkte.  
1.4.1. Pamatinis bandymo ciklas  
1.4.1.1. Pamatinis bandymo ciklas 3 klas ės transporto priemon ės pateiktas 1 
papildomo priedo 3.3 punkte.  
1.4.1.2. Transporto priemon ėms PEV mažinimo proced ūrą pagal 1 papil ­
domo priedo 8.2.3 ir 8.3 punktus galima taikyti bandymo ciklams 
pagal šio papildomo priedo 3.3 punkt ą, vardinę galią pakeičiant 
didžiausiąja galia. Toki ų atveju sumažintas ciklas bus pamatinis 
bandymo ciklas.  
1.4.2. Taikytinas bandymo ciklas  
1.4.2.1. Taikytinas WLTP bandymo ciklas  
Pamatinis bandymo ciklas pagal šio papildomo priedo 1.4.1 punkt ą 
yra 1 tipo bandymo proced ūrai taikytinas WLTP bandymo ciklas 
(WLTC).  
Jei 1 papildomo priedo 9 dalis taikoma remiantis pamatiniu 
bandymo ciklu, kaip aprašyta šio papildomo priedo 1.4.1 punkte, 
šis modifikuotas bandymo ciklas turi b ūti 1 tipo bandymo proce ­
dūrai taikytinas WLTP bandymo ciklas (WLTC).  
1.4.2.2. Taikytinas WLTP miesto bandymo ciklas  
WLTP miesto bandymo ciklas (WLTC  city ) 3 klasės transporto prie ­
monės pateiktas 1 papildomo priedo 3.5 punkte.  
1.5. OVC-HEV, NOVC-HEV ir PEV su mechanine pavar ų dėže 
Transporto priemon ės vairuojamos pagal gamintojo instrukcijas, 
įtrauktas į gamyklini ų transporto priemoni ų gamintojo vadov ą, ir 
pagal technin į pavarų perjungimo įtaisą. ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 637  
2. ĮEKS ir kuro elemento sistemos paruošimas  
2.1. Tai taikoma visoms OVC-HEV, NOVC-HEV, NOVC-FCHV ir 
PEV:  
a) nedarant poveikio 6 papildomo priedo 1.2.3.3 punkto reikalavi ­
mams, pagal š į papildom ą priedą bandomos transporto prie ­
monės turi būti įvažinėtos ir nuvažiavusios bent 300 km su 
įdiegta ĮEKS;  
b) jeigu ĮEKS naudojamos už įprastą darbinę temperat ūrą aukštes­
nėje temperat ūroje, transporto priemon ę valdantis asmuo laikosi 
transporto priemon ės gamintojo rekomenduojamos proced ūros 
įprastiniam ĮEKS veikimo temperat ūros intervalui užtikrinti. 
Gamintojas turi pateikti įrodymą, kad ĮEKS šiluminio valdymo 
sistema n ėra išjungta ar sumažintos galios.  
2.2. NOVC-FCHV atveju, nedarant poveikio 6 papildomo priedo 1.2.3.3 
punkto reikalavimams, pagal š į papildom ą priedą bandomos trans ­
porto priemon ės turi būti įvažinėtos ir nuvažiavusios bent 300 km 
su įdiegta jų kuro elemento sistema.  
3. Bandym ų procedūra 
3.1. Bendrieji reikalavimai  
3.1.1. Tai taikoma visoms OVC-HEV, NOVC-HEV, PEV ir NOVC- 
FCHV, kai naudojama:  
3.1.1.1. Transporto priemon ės bandomos pagal taikytinus bandymo ciklus, 
aprašytus šio papildomo priedo 1.4.2 punkte.  
3.1.1.2. Jei su transporto priemone negali b ūti atliktas taikomas bandymo 
ciklas su leidžiamaisiais grei čio grafiko nuokrypiais pagal 6 papil ­
domo priedo 1.2.6.6 punkt ą, akceleratoriaus valdiklis, jei nenuro ­
dyta kitaip, nuspaudžiamas iki galo, kol v ėl pasiekiamas reikalau ­
jamas grei čio grafikas.  
3.1.1.3. Galios pavaros įjungimo proced ūra pradedama šiam tikslui skirtais 
įtaisais pagal gamintojo instrukcijas.  
3.1.1.4. OVC-HEV, NOVC-HEV ir PEV atveju išmetam ųjų teršalų ėminių 
ėmimas ir elektros energijos s ąnaudų matavimas kiekviename taiko ­
mame bandymo cikle pradedamas prieš transporto priemon ės užve­
dimo proced ūrą arba jos metu ir baigiamas užbaigiant kiekvien ą 
taikomą bandymo cikl ą. 
3.1.1.5. OVC-HEV ir NOVC-HEV atveju dujini ų teršalų junginiai analizuo ­
jami kiekvienoje atskiroje bandymo faz ėje. Fazės analizės leidžiama 
neatlikti toms faz ėms, kurių metu nenaudojamas vidaus degimo 
variklis.  
3.1.1.6. Kiet ųjų dalelių kiekis analizuojamas kiekvienoje atskiroje faz ėje, o 
išmetamos kietosios dalel ės analizuojamos per kiekvien ą taikomą 
bandymo cikl ą. 
3.1.2. Priverstinis aušinimas, kaip aprašyta 6 papildomo priedo 1.2.7.2 
punkte, taikomas tik OVC-HEV įkrovos palaikymo 1 tipo 
bandymui pagal šio papildomo priedo 3.2 punkt ą ir bandymams 
su NOVC-HEV pagal šio papildomo priedo 3.3 punkt ą. ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 638  
3.2. OVC-HEV  
3.2.1. Transporto priemon ės turi b ūti bandomos įkrovos naudojimo 
režimu (CD b ūsena) ir įkrovos palaikymo režimu (CS b ūsena).  
3.2.2. Transporto priemones galima bandyti naudojant keturias galimas 
bandymų sekas:  
3.2.2.1. 1 variantas: įkrovos naudojimo 1 tipo bandymas be v ėliau atlie­
kamo įkrovos palaikymo 1 tipo bandymo.  
3.2.2.2. 2 variantas: įkrovos palaikymo 1 tipo bandymas be v ėliau atlie­
kamo įkrovos naudojimo 1 tipo bandymo.  
3.2.2.3. 3 variantas: įkrovos naudojimo 1 tipo bandymas su v ėliau atlie­
kamu įkrovos palaikymo 1 tipo bandymu.  
3.2.2.4. 4 variantas: įkrovos palaikymo 1 tipo bandymas su v ėliau atliekamu 
įkrovos naudojimo 1 tipo bandymu.  
A8/1 pav.  
Galimos bandym ų sekos OVC-HEV bandymo atveju
  
3.2.3. Vairuotojo pasirenkamas režimas nustatomas taip, kaip aprašyta 
šiose bandym ų sekose (nuo 1 iki 4 varianto).  
3.2.4. Įkrovos naudojimo 1 tipo bandymas be v ėliau atliekamo įkrovos 
palaikymo 1 tipo bandymo (1 variantas)  
Bandymų seka pagal šio papildomo priedo 3.2.4.1 – 3.2.4.7 punk ­
tuose aprašyt ą 1 variant ą ir atitinkama ĮEKS įkrovos b ūsena 
pateikta šio papildomo priedo 1 pried ėlio A8.App1/1 pav.  ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 639  
3.2.4.1. Kondicionavimas prieš bandym ą (pirminis kondicionavimas)  
Transporto priemon ė paruošiama pagal šio papildomo priedo 4 
priedėlio 2.2 punkto proced ūras. 
3.2.4.2. Bandymo s ąlygos  
3.2.4.2.1. Bandymas atliekamas su visiškai įkrauta ĮEKS pagal šio papildomo 
priedo 4 pried ėlio 2.2.3 punkte aprašytus įkrovimo reikalavimus ir 
transporto priemonei veikiant įkrovos naudojimo režimu, kaip 
nustatyta šio priedo 3.3.5 punkte.  
3.2.4.2.2. Vairuotojo pasirenkamo režimo parinkimas  
Transporto priemon ėms su vairuotojo pasirenkamu režimu įkrovos 
naudojimo 1 tipo bandymo režimas parenkamas pagal šio papil ­
domo priedo 6 pried ėlio 2 dalį. 
3.2.4.3. Įkrovos naudojimo 1 tipo bandymo proced ūra 
3.2.4.3.1. Įkrovos naudojimo 1 tipo bandymo proced ūrą sudaro tam tikras 
nuoseklių ciklų skaičius su ne ilgesniu nei 30 minu čių stabilizavimo 
laikotarpiu po kiekvieno iš j ų, kol pasiekiama darbin ė įkrovos palai ­
kymo būsena.  
3.2.4.3.2. Tarp atskir ų taikomo bandymo cikl ų atliekamo stabilizavimo metu 
galios pavara turi b ūti išjungta, o ĮEKS nebekraunama iš išorini ų 
elektros energijos šaltini ų. Visų ĮEKS elektros srov ės matavimo ir 
visų ĮEKS elektros įtampos nustatymo prietaisai pagal šio papil ­
domo priedo 3 pried ėlį tarp bandymo ciklo fazi ų nėra išjungiami. 
Atliekant matavimus ampervalandži ų matuokliu, integravimas turi 
vykti visą bandymą iki pat jo užbaigimo.  
Po stabilizavimo pakartotinai užvedama transporto priemon ė 
valdoma vairuotojo pasirenkamuoju režimu pagal šio papildomo 
priedo 3.2.4.2.2 punkt ą. 
3.2.4.3.3. Nukrypstant nuo 5 papildomo priedo 5.3.1 punkto ir nedarant 
poveikio 5 papildomo priedo 5.3.1.2 punktui, analizatorius galima 
kalibruoti ir nulin ę padėti patikrinti prieš įkrovos naudojimo 1 tipo 
bandymą ir po jo.  
3.2.4.4. Įkrovos naudojimo 1 tipo bandymo pabaiga  
Laikoma, kad įkrovos naudojimo 1 tipo bandymas baigiasi tada, kai 
pirmą kartą įvykdomas nutraukimo kriterijus pagal šio papildomo 
priedo 3.2.4.5 punkt ą. Taikomo WLTP bandymo cikl ų skaičius iki 
to ciklo, kuriame pirm ą kartą įvykdomas nutraukimo kriterijus, ir j į 
įskaitant, nustatomas kaip n+1.  
Taikomas WLTP bandymo ciklas n apibr ėžiamas kaip pereinamasis 
ciklas.  
Taikomas WLTP bandymo ciklas n+1 apibr ėžiamas kaip patvirti ­
namasis ciklas.  ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 640  
Transporto priemon ėms be įkrovos palaikymo paj ėgumo viso 
taikomo WLTP bandymo ciklo metu įkrovos naudojimo 1 tipo 
bandymo pabaiga pasiekiama, kai standartinio prietais ų skydelio 
rodmuo prašo stabdyti transporto priemon ę arba transporto prie ­
monė 4 ar daugiau sekundži ų iš eilės nukrypsta nuo nustatyto 
leidžiamojo važiavimo nuokrypio. Akceleratoriaus valdiklis išjun ­
giamas ir transporto priemon ė visiškai sustabdoma per 60 sekun ­
džių. 
3.2.4.5. Nutraukimo kriterijus  
3.2.4.5.1. Reikia įvertinti, ar buvo įvykdytas nutraukimo kriterijus per kiek ­
vieną nuvažiuot ą taikomą WLTP bandymo cikl ą. 
3.2.4.5.2. Įkrovos naudojimo 1 tipo bandymo nutraukimo kriterijus įvyk­
domas tada, kai santykinis elektros energijos pokytis REEC  i , 
apskaičiuotas pagal toliau pateikt ą lygtį, yra mažesnis nei 0,04.  
REEC  i ¼ jΔE REESS ;i j 
E cycle Ü 1 
3 600  
čia: 
REEC  i yra įkrovos naudojimo 1 tipo bandymo aptariamo 
taikomo bandymo ciklo i santykinis elektros energijos 
pokytis;  
ΔE REESS,i  yra visų ĮEKS elektros energijos pokytis įkrovos naudo ­
jimo 1 tipo bandymo per aptariam ą ciklą i, apskai ­ 
čiuotas pagal šio papildomo priedo 4.3 punkt ą, Wh;  
E cycle yra aptariamo taikomo WLTP bandymo ciklo energijos 
poreikis, apskai čiuotas pagal 7 papildomo priedo 5 dal į, 
Ws; 
i yra aptariamo taikomo WLTP bandymo ciklo indekso 
numeris;  
1 
3 600 yra ciklo energijos poreikio keitimo į Wh koeficientas.  
3.2.4.6. ĮKES krovimas ir pakartotinai įkrautos elektros energijos matavimas  
3.2.4.6.1. Transporto priemon ė prie maitinimo šaltinio prijungiama per 120 
minučių po taikomo WLTP bandymo ciklo n+1, kuriame pirm ą 
kartą įvykdytas įkrovos naudojimo 1 tipo bandymo nutraukimo 
kriterijus.  
ĮEKS laikoma visiškai įkrauta, kai įvykdomas įkrovimo pabaigos 
kriterijus, kaip apib ūdinta šio papildomo priedo 4 pried ėlio 2.2.3.2 
punkte.  
3.2.4.6.2. Tarp transporto priemon ės kroviklio ir maitinimo šaltinio esantis 
elektros energijos matavimo prietaisas matuoja iš maitinimo šaltinio 
pakartotinai įkrautą elektros energij ą E AC ir trukmę. Elektros ener ­
gijos matavim ą galima nutraukti, kai įvykdomas įkrovimo pabaigos 
kriterijus, kaip apib ūdinta šio papildomo priedo 4 pried ėlio 2.2.3.2 
punkte.  
3.2.4.7. Kiekvienas atskiras taikomo WLTP bandymo ciklas atliekant 
įkrovos naudojimo 1 tipo bandym ą turi atitikti taikomas išmetam ųjų 
teršalų kriterijų ribines vertes pagal 6 papildomo priedo 1.1.2 
punktą. ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 641  
3.2.5. Įkrovos palaikymo 1 tipo bandymas be v ėliau atliekamo įkrovos 
naudojimo 1 tipo bandymo (2 variantas)  
Bandymų seka pagal šio papildomo priedo 3.2.5.1 – 3.2.5.3.3 punk ­
tuose aprašyt ą 2 variant ą ir atitinkama ĮEKS įkrovos b ūsena 
pateikta šio papildomo priedo 1 pried ėlio A8.App1/2 pav.  
3.2.5.1. Kondicionavimas prieš bandym ą ir stabilizavimas  
Transporto priemon ė paruošiama pagal šio papildomo priedo 4 
priedėlio 2.1 punkto proced ūras. 
3.2.5.2. Bandymo s ąlygos  
3.2.5.2.1. Bandymai atliekami su įkrovos palaikymo režimu veikian čia trans­
porto priemone, kaip nustatyta šio priedo 3.3.6 punkte.  
3.2.5.2.2. Vairuotojo pasirenkamo režimo parinkimas  
Transporto priemon ėms su vairuotojo pasirenkamu režimu įkrovos 
palaikymo 1 tipo bandymo režimas parenkamas pagal šio papil ­
domo priedo 6 pried ėlio 3 dalį. 
3.2.5.3. 1 tipo bandymo proced ūra 
3.2.5.3.1. Transporto priemon ės išbandomos pagal 6 papildomame priede 
nurodytas 1 tipo bandymo proced ūras. 
3.2.5.3.2. Jei reikia, išmetamo CO  2 masė koreguojama pagal šio papildomo 
priedo 2 pried ėlį. 
3.2.5.3.3. Bandymas pagal šio papildomo priedo 3.2.5.3.1 punkt ą turi atitikti 
taikomas išmetam ųjų teršalų kriterijų ribines vertes pagal 6 papil ­
domo priedo 1.1.2 punkt ą. 
3.2.6. Įkrovos naudojimo 1 tipo bandymas su v ėliau atliekamu įkrovos 
palaikymo 1 tipo bandymu (3 variantas)  
Bandymų seka pagal šio papildomo priedo 3.2.6.1 – 3.2.6.3 punk ­
tuose aprašyt ą 3 variant ą ir atitinkama ĮEKS įkrovos b ūsena 
pateikta šio papildomo priedo 1 pried ėlio A8.App1/3 paveiksle.  
3.2.6.1. Įkrovos naudojimo 1 tipo bandymas atliekamas pagal šio papil ­
domo priedo 3.2.4.1 – 3.2.4.5 punktuose ir 3.2.4.7 punkte aprašyt ą 
procedūrą. 
3.2.6.2. V ėliau įkrovos palaikymo 1 tipo bandymas atliekamas pagal šio 
papildomo priedo 3.2.5.1 – 3.2.5.3 punktuose aprašyt ą procedūrą. 
Šio papildomo priedo 4 pried ėlio 2.1.1–2.1.2 punkt ų taikyti 
nereikia.  
3.2.6.3. ĮEKS krovimas ir pakartotinai įkrautos elektros energijos matavimas  
3.2.6.3.1. Pabaigus įkrovos palaikymo 1 tipo bandym ą, transporto priemon ė 
per 120 minu čių turi būti prijungta prie maitinimo šaltinio.  
ĮEKS laikoma visiškai įkrauta, kai įvykdomas įkrovimo pabaigos 
kriterijus, kaip apib ūdinta šio papildomo priedo 4 pried ėlio 2.2.3.2 
punkte.  ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 642  
3.2.6.3.2. Tarp transporto priemon ės kroviklio ir maitinimo šaltinio esantis 
energijos matavimo prietaisas matuoja iš maitinimo šaltinio pakar ­
totinai įkrautą elektros energij ą E AC ir trukmę. Elektros energijos 
matavimą galima nutraukti, kai įvykdomas įkrovimo pabaigos krite ­
rijus, kaip apib ūdinta šio papildomo priedo 4 pried ėlio 2.2.3.2 
punkte.  
3.2.7. Įkrovos palaikymo 1 tipo bandymas su v ėliau atliekamu įkrovos 
naudojimo 1 tipo bandymu (4 variantas)  
Bandymų seka pagal šio papildomo priedo 3.2.7.1 – 3.2.7.2 punk ­
tuose aprašyt ą 4 variant ą ir atitinkama ĮEKS įkrovos b ūsena 
pateikta šio papildomo priedo 1 pried ėlio A8.App1/4 paveiksle.  
3.2.7.1. Įkrovos palaikymo 1 tipo bandymas atliekamas pagal šio papildomo 
priedo 3.2.5.1 – 3.2.5.3 punktuose ir šio papildomo priedo 3.2.6.3.1 
punkte aprašyt ą procedūrą. 
3.2.7.2. V ėliau įkrovos naudojimo 1 tipo bandymas atliekamas pagal šio 
papildomo priedo 3.2.4.2 – 3.2.4.7 punktuose aprašyt ą procedūrą. 
3.3. NOVC-HEV  
Šio papildomo priedo 3.3.1 – 3.3.3 punktuose aprašyta bandym ų 
seka ir atitinkama ĮEKS įkrovos b ūsena pateikta šio papildomo 
priedo 1 pried ėlio A8.App1/5 paveiksle.  
3.3.1. Kondicionavimas prieš bandym ą ir stabilizavimas  
3.3.1.1. Atliekamas transporto priemoni ų kondicionavimas prieš bandym ą 
pagal 6 papildomo priedo 1.2.6 punkt ą. 
Greta 1.2.6 punkto reikalavim ų traukos ĮEKS įkrovos būsenos lygis 
įkrovos palaikymo bandymui pagal gamintojo rekomendacij ą gali 
būti nustatomas prieš kondicionavim ą, kad bandym ą būtų galima 
atlikti darbiniu įkrovos palaikymo režimu.  
3.3.1.2. Transporto priemon ės stabilizuojamos pagal 6 papildomo priedo 
1.2.7 punkt ą. 
3.3.2. Bandymo s ąlygos  
3.3.2.1. Transporto priemon ės bandomos įkrovos palaikymo režimu, kaip 
nustatyta šio priedo 3.3.6 punkte.  
3.3.2.2. Vairuotojo pasirenkamo režimo parinkimas  
Transporto priemon ėms su vairuotojo pasirenkamu režimu įkrovos 
palaikymo 1 tipo bandymo režimas parenkamas pagal šio papil ­
domo priedo 6 pried ėlio 3 dalį. 
3.3.3. 1 tipo bandymo proced ūra 
3.3.3.1. Transporto priemon ės išbandomos pagal 6 papildomame priede 
aprašytą 1 tipo bandymo proced ūrą. 
3.3.3.2. Jei reikia, išmetamo CO  2 masė koreguojama pagal šio papildomo 
priedo 2 pried ėlį. ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 643  
3.3.3.3. Įkrovos palaikymo 1 tipo bandymas turi atitikti taikomas išmeta ­
mųjų teršalų ribines vertes pagal 6 papildomo priedo 1.1.2 punkt ą. 
3.4. PEV  
3.4.1. Bendrieji reikalavimai  
Bandymo proced ūra grynajai elektrinei ridai ir elektros energijos 
sąnaudoms nustatyti pasirenkama iš A8/3 lentel ės pagal bandomo ­
sios transporto priemon ės apskaičiuotąją grynąją elektrinę ridą 
(PER). Jei naudojamas interpoliacijos metodas, taikytina bandymo 
procedūra parenkama pagal transporto priemon ės H PER specifin ėje 
interpoliacijos šeimoje.  
A8/3 lentel ė 
Procedūros grynajai elektrinei ridai ir elektros energijos s ąnaudoms nustatyti  
Taikytinas bandymo ciklas  Apskai čiuotoji PER yra…  Taikytina bandym ų procedūra 
Bandymo ciklas pagal 
1.4.2.1 punkt ą, įskaitant 
labai didelio grei čio fazę … mažesn ė nei 3 taikom ų WLTP 
bandymo cikl ų ilgis.  Nuoseklaus ciklo 1 tipo bandymo 
procedūra (pagal šio papildomo 
priedo 3.4.4.1 punkt ą) 
… tokia pati arba didesn ė nei 3 
taikomų WLTP bandymo cikl ų 
ilgis.  Sutrumpinta 1 tipo bandymo proce ­
dūra (pagal šio papildomo priedo 
3.4.4.2 punkt ą) 
Bandymo ciklas pagal 
1.4.2.1 punkt ą be labai 
didelio grei čio fazės … mažesn ė nei 4 taikom ų WLTP 
bandymo cikl ų ilgis.  Nuoseklaus ciklo 1 tipo bandymo 
procedūra (pagal šio papildomo 
priedo 3.4.4.1 punkt ą) 
… tokia pati arba didesn ė nei 4 
taikomų WLTP bandymo cikl ų 
ilgis.  Sutrumpinta 1 tipo bandymo proce ­
dūra (pagal šio papildomo priedo 
3.4.4.2 punkt ą) 
Važiavimo mieste ciklas 
pagal 1.4.2.2 punkt ą … nenaudojama per taikom ą 
WLTP bandymo cikl ą. Nuoseklaus ciklo 1 tipo bandymo 
procedūra (pagal šio papildomo 
priedo 3.4.4.1 punkt ą) 
Gamintojas patvirtinimo institucijai prieš bandym ą pateikia įver­
tintos grynosios elektrin ės ridos (PER) įrodymus. Jei naudojamas 
interpoliacijos metodas, taikytina bandymo proced ūra nustatoma 
pagal interpoliacijos šeimos transporto priemon ės H įvertintąją 
PER. Pagal taikyt ą bandymo proced ūrą nustatyta PER turi patvir ­
tinti, kad buvo taikyta teisinga bandymo proced ūra. 
Nuoseklaus ciklo 1 tipo bandymo proced ūros bandym ų seka, kaip 
aprašyta šio papildomo priedo 3.4.2, 3.4.3 ir 3.4.4.1 punktuose, ir 
atitinkama ĮEKS įkrovos būsena pateiktos šio papildomo priedo 1 
priedėlio A8.App1/6 paveiksle.  
3.4.2, 3.4.3 ir 3.4.4.2 punktuose aprašyta sutrumpintos 1 tipo 
bandymo proced ūros bandym ų seka ir atitinkama ĮEKS įkrovos 
būsena pateiktos šio papildomo priedo 1 pried ėlio A8.App1/7 pav.  
3.4.2. Kondicionavimas prieš bandym ą 
Transporto priemon ė paruošiama pagal šio papildomo priedo 4 
priedėlio 3 dalies proced ūras. ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 644  
3.4.3. Vairuotojo pasirenkamo režimo parinkimas  
Transporto priemon ėms su vairuotojo pasirenkamu režimu 
bandymo režimas parenkamas pagal šio papildomo priedo 6 prie ­
dėlio 3 dalį. 
3.4.4. PEV 1 tipo bandymo proced ūros 
3.4.4.1. Nuoseklaus ciklo 1 tipo bandymo proced ūra 
3.4.4.1.1. Grei čio grafikas ir pertraukos  
Bandymas atliekamas važiuojant nuoseklius taikomo bandymo 
ciklus, kol įvykdomas nutraukimo kriterijus pagal šio papildomo 
priedo 3.4.4.1.3 punkt ą. 
Pertraukas vairuotojui ir (arba) operatoriui leidžiama daryti tik tarp 
bandymo cikl ų ir neviršijant A8/4 lentel ėje nustatytos visos 
pertraukos trukm ės. Pertraukos metu galios pavara turi b ūti išjungta.  
3.4.4.1.2. ĮEKS srov ės ir įtampos matavimas  
Nuo bandymo pradžios iki nutraukimo kriterijaus įvykdymo vis ų 
ĮEKS elektros srov ė matuojama pagal šio papildomo priedo 3 prie ­
dėlį ir elektros įtampa nustatoma pagal šio papildomo priedo 3 
priedėlį. 
3.4.4.1.3. Nutraukimo kriterijus  
Nutraukimo kriterijus įvykdomas tada, kai transporto priemon ė 4 ar 
daugiau sekundži ų iš eilės viršija nustatyto grei čio grafiko leidžia ­
mąjį nuokryp į, kaip nurodyta 6 papildomo priedo 1.2.6.6 punkte. 
Akceleratoriaus valdiklis turi b ūti neaktyvus. Transporto priemon ė 
visiškai sustabdoma per 60 sekundži ų. 
3.4.4.2. Sutrumpinta 1 tipo bandym ų procedūra 
3.4.4.2.1. Grei čio grafikas  
Sutrumpint ą 1 tipo bandymo proced ūrą sudaro du dinaminiai 
segmentai (DS  1 ir DS  2 ), suderinti su dviem pastovaus grei čio 
segmentais (CSS  M ir CSS  E ), kaip parodyta A8/2 pav.  
A8/2 pav.  
Sutrumpintos 1 tipo bandymo proced ūros greičio grafikas
  ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 645  
Dinaminiai segmentai DS  1 ir DS  2 naudojami taikomo WLTP 
bandymo ciklo energijos s ąnaudoms nustatyti.  
Pastovaus grei čio segmentai CSS  M ir CSS  E numatyti tam, kad 
sumažintų bandymo trukm ę greičiau iškraunant ĮEKS nei nuose ­
klaus ciklo 1 tipo bandymo proced ūros atveju.  
3.4.4.2.1.1. Dinaminiai segmentai  
Kiekvieną dinaminį segment ą DS  1 ir DS  2 sudaro taikomas WLTP 
bandymo ciklas pagal 1.4.2.1 punkt ą, po kurio eina taikomas 
WLTP miesto bandymo ciklas pagal 1.4.2.2 punkt ą. 
3.4.4.2.1.2. Pastovaus grei čio segmentas  
Pastovaus grei čio vertės CSS  M ir CSS  E segmentų metu turi b ūti 
identiškos. Jei naudojamas interpoliacijos metodas, interpoliacijos 
šeimoje taikomas toks pats pastovus greitis.  
a) Greičio specifikacija  
Mažiausias pastovaus grei čio segment ų greitis turi siekti 
100 km/h. Gamintojo prašymu ir gavus patvirtinimo institucijos 
pritarimą, pastovaus grei čio segmentams galima nustatyti didesn į 
pastovų greitį. 
Greitėjimas iki pastovaus grei čio lygio turi vykti tolygiai ir 
trukti 1 minut ę po dinaminio segmento pabaigos ir, jei daroma 
pertrauka pagal A8/4 lentel ę, po galios pavaros jungimo proce ­
dūros pradžios.  
Jei transporto priemon ės didžiausias greitis yra mažesnis už 
pastovaus grei čio segmentams pagal šios dokumento dalies 
greičio specifikacijas nustatyt ą mažiausi ą greitį, reikalaujamas 
pastovaus grei čio segment ų greitis turi b ūti lygus transporto 
priemonės didžiausiam grei čiui. 
b) CSS  E ir CSS  M atstumo nustatymas  
Pastovaus grei čio segmento ilgis CSS  E nustatomas remiantis 
panaudotinos ĮEKS energijos procentine dalimi UBE  STP pagal 
šio papildomo priedo 4.4.2.1 punkt ą. Po dinaminio grei čio 
segmento DS  2 traukos ĮEKS likusi energija turi b ūti lygi arba 
mažesnė nei 10 proc. UBE  STP . Gamintojas patvirtinimo institu ­
cijai po bandymo pateikia įrodymus, kad šis reikalavimas įvyk­
dytas.  
Pastovaus grei čio segmento CSS  M ilgį galima apskai čiuoti pagal 
šią lygtį: 
d CSSM ¼ PER  est Ä d DS1 Ä d DS2 Ä d CSSE 
čia: 
PER  est yra aptariamos PEV apskai čiuotoji grynoji elektrin ė 
rida, km;  
d DS1 yra 1 dinaminio grei čio segmento ilgis, km;  
d DS2 yra 2 dinaminio grei čio segmento ilgis, km;  
d CSSE yra CSS  E pastovaus grei čio segmento ilgis, km.  ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 646  
3.4.4.2.1.3. Pertraukos  
Pertraukas vairuotojui ir (arba) operatoriui leidžiama daryti tik 
pastovaus grei čio segmentuose, kaip nurodyta A8/4 lentel ėje. 
A8/4 lentel ė 
Pertraukos vairuotojui ir (arba) bandymo operatoriui  
Nuvažiuotas atstumas (km)  Ilgiausia pertrauka iš viso (min)  
iki 100  10  
iki 150  20  
iki 200  30  
iki 300  60  
daugiau kaip 300  Remtis gamintojo rekomendacija  
Pastaba.  Pertraukos metu galios pavara turi b ūti išjungta.  
3.4.4.2.2. ĮEKS srov ės ir įtampos matavimas  
Nuo bandymo pradžios iki nutraukimo kriterijaus įvykdymo vis ų 
ĮEKS elektros srov ė ir visų ĮEKS elektros įtampa nustatomos pagal 
šio papildomo priedo 3 pried ėlį. 
3.4.4.2.3. Nutraukimo kriterijus  
Nutraukimo kriterijus įvykdomas tada, kai transporto priemon ė 
antrame pastovaus grei čio segmente CSS  E 4 ar daugiau sekundži ų 
iš eilės viršija nustatyto važiavimo leidžiam ąjį nuokrypį, kaip nuro ­
dyta 6 papildomo priedo 1.2.6.6 punkte. Akceleratoriaus valdiklis 
turi būti neaktyvus. Transporto priemon ė visiškai sustabdoma per 
60 sekundži ų. 
3.4.4.3. ĮKES krovimas ir pakartotinai įkrautos elektros energijos matavimas  
3.4.4.3.1. Po sustojimo pagal šio papildomo priedo 3.4.4.1.3 punkt ą nuose­
klaus ciklo 1 tipo bandymo proced ūros atveju ir pagal šio papil ­
domo priedo 3.4.4.2.3 punkt ą sutrumpintos 1 tipo bandymo proce ­
dūros atveju transporto priemon ę per 120 minu čių reikia prijungti 
prie maitinimo šaltinio.  
ĮEKS laikoma visiškai įkrauta, kai įvykdomas įkrovimo pabaigos 
kriterijus, kaip apib ūdinta šio papildomo priedo 4 pried ėlio 2.2.3.2 
punkte.  
3.4.4.3.2. Tarp transporto priemon ės kroviklio ir maitinimo šaltinio esantis 
energijos matavimo prietaisas matuoja iš maitinimo šaltinio pakar ­
totinai įkrautą elektros energij ą E AC ir trukmę. Elektros energijos 
matavimą galima nutraukti, kai įvykdomas įkrovimo pabaigos krite ­
rijus, kaip apib ūdinta šio papildomo priedo 4 pried ėlio 2.2.3.2 
punkte.  
3.5. NOVC-FCHV  
Šio papildomo priedo 3.5.1–3.5.3 punktuose aprašyta bandymo 
seka ir atitinkama ĮEKS įkrovos b ūsena pateikta šio papildomo 
priedo 1 pried ėlio A8.App1/5 pav.  ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 647  
3.5.1. Kondicionavimas prieš bandym ą ir stabilizavimas  
Transporto priemon ės kondicionuojamos ir stabilizuojamos pagal 
šio papildomo priedo 3.3.1 punkt ą. 
3.5.2. Bandymo s ąlygos  
3.5.2.1. Transporto priemon ės bandomos įkrovos palaikymo režimu, kaip 
nustatyta šio priedo 3.3.6 punkte.  
3.5.2.2. Vairuotojo pasirenkamo režimo parinkimas  
Transporto priemon ėms su vairuotojo pasirenkamu režimu įkrovos 
palaikymo 1 tipo bandymo režimas parenkamas pagal šio papil ­
domo priedo 6 pried ėlio 3 dalį. 
3.5.3. 1 tipo bandymo proced ūra 
3.5.3.1. Transporto priemon ės išbandomos pagal 6 papildomame priede 
aprašytą 1 tipo bandymo proced ūrą ir degalų sąnaudos apskai čiuo­
jamos pagal šio papildomo priedo 7 pried ėlį. 
3.5.3.2. Jei reikia, degal ų sąnaudos koreguojamos pagal šio papildomo 
priedo 2 pried ėlį. 
4. Skai čiavimai hibridin ėms elektrin ėms, tik elektra varomoms ir 
suslėgto vandenilio kuro elementu varomoms transporto priemo ­
nėms 
4.1. Išmetam ųjų dujinių teršalų junginių, išmetam ųjų kietųjų dalelių 
masės ir daleli ų kiekio skai čiavimas  
4.1.1. Įkrovos palaikymo režimu išmetam ų dujinių teršalų junginių masė, 
išmetamųjų kietųjų dalelių masė ir daleli ų kiekis OVC-HEV ir 
NOVC-HEV transporto priemon ėms 
Įkrovos palaikymo režimu išmetam ų kietųjų dalelių masė PM  CS 
skaičiuojama pagal 7 papildomo priedo 3.3 punkt ą. 
Įkrovos palaikymo režimu išmetam ų kietųjų dalelių kiekis PN  CS 
skaičiuojamas pagal 7 papildomo priedo 4 dal į. 
4.1.1.1. NOVC-HEV ir OVC-HEV įkrovos palaikymo 1 tipo bandymo 
rezultatų skaičiavimo etapais tvarka  
Rezultatai skai čiuojami A8/5 lentel ėje nurodyta tvarka. Turi b ūti 
registruojami visi grafos „Išvesties duomenys“ taikytini rezultatai. 
Grafa „Procesas“ apib ūdina skai čiavimui naudotinas dokumento 
dalis arba pateikia papildomus skai čiavimus.  
Šioje lentel ėje lygtims ir rezultatams naudojama tokia nomenkla ­
tūra: 
c visas taikomas bandymo ciklas;  
p kiekviena taikomo ciklo faz ė; 
i taikytini išmetam ųjų teršalų komponent ų kriterijai (išskyrus 
CO  2 ); 
CS įkrovos palaikymo režimu  
CO  2 išmetamo CO  2 masė. ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 648  
A8/5 lentel ė 
Įkrovos palaikymo režimo galutini ų išmetam ųjų dujinių teršalų verčių skaičiavimas  
Šaltinis  Įvesties duomenys  Procesas  Išvesties duomenys  Etapo Nr.  
6 papildomas 
priedas  Neapdoroti 
bandymo rezultatai  Įkrovos palaikymo režimu išme ­
tamų teršalų masė 
7 papildomo priedo 3–3.2.2 
punktai imtinai  M i,CS,p,1  , g/km; 
M CO2,CS,p,1  , 
g/km.  1 
Išvesties 
duomenys iš 
šios lentel ės 
1 etapo  M i,CS,p,1  , g/km; 
M CO2,CS,p,1  , g/km.  Jungtinių įkrovos palaikymo ciklo 
verčių skaičiavimas: 
M i;CS;c;2 ¼ P 
p M i;CS;p;1 Ü d p P 
p d p 
M CO2;CS;c;2 ¼ P 
p M CO2;CS;p;1 P 
p d p 
čia: 
M i,CS,c,2  yra įkrovos palaikymo 
režimu išmetam ųjų teršalų masės 
rezultatas visame cikle; 
M CO2,CS,c,2  yra įkrovos palaikymo 
režimu išmetamo CO  2 masės 
rezultatas visame cikle; 
d p yra ciklo faz ėse p nuvažiuoti 
atstumai.  M i,CS,c,2  , 
g/km; 
M CO2,CS,c,2  , 
g/km.  2 
Išvesties 
duomenys iš 
šios lentel ės 
1 ir 2 etap ų M CO2,CS,p,1  , g/km; 
M CO2,CS,c,2  , g/km.  ĮEKS elektros energijos poky čio 
koregavimas 
8 papildomo priedo 4.1.1.2 – 
4.1.1.5 punktai imtinai  M CO2,CS,p,3  , 
g/km; 
M CO2,CS,c,3  , 
g/km.  3 
Išvesties 
duomenys iš 
šios lentel ės 
2 ir 3 etap ų M i,CS,c,2  , g/km 
M CO2,CS,c,3  , g/km.  Įkrovos palaikymo režimu išmeta ­
mųjų teršalų masės koregavimas 
visoms transporto priemon ėms su 
periodiškai regeneruojamomis 
sistemoms K  i pagal 6 papildomo 
priedo 1 pried ėlį. 
M i;CS;c;4 ¼ K i Ü M i;CS;c;2 
arba 
M i;CS;c;4 ¼ K i þ M i;CS;c;2 
ir 
M CO2;CS;c;4 ¼ K CO2;K i Ü M CO2;CS;c;3 
arba 
M CO2;CS;c;4 ¼ K CO2;K i þ M CO2;CS;c;3 
Papildomas poslinkis arba daugi ­
namasis koeficientas, naudojamas 
pagal K  i nustatymą. M i,CS,c,4  , g/km. 
M CO2,CS,c,4  , g/ 
km. 4a ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 649  
Šaltinis  Įvesties duomenys  Procesas  Išvesties duomenys  Etapo Nr.  
Jei K  i netaikomas:  
M i;CS;c;4 ¼ M i;CS;c;2 
M CO2 ;CS;c;4 ¼ M CO2 ;CS;c;3 
Išvesties 
duomenys iš 
šios lentel ės 
3 ir 4a etap ų M CO2,CS,p,3  , g/km; 
M CO2,CS,c,3  , g/km; 
M CO2,CS,c,4  , g/km.  Jei taikomas K  i , sulyginkite CO  2 
fazės vertes su jungtine ciklo 
verte: 
M CO2;CS;p;4 ¼ M CO2;CS;p;3 Ü AF  Ki 
kiekvienai ciklo fazei p; 
čia: 
AF Ki ¼ M CO2 ;c;4 
M CO2 ;c;3 
Jei K  i netaikomas:  
M CO2 ;CS;p;4 ¼ M CO2 ;CS;p;3 M CO2,CS,p,4  , g/ 
km. 4b 
Išvesties 
duomenys iš 
šios lentel ės 
4 etapo  M i,CS,c,4  , g/km; 
M CO2,CS,p,4  , g/km; 
M CO2,CS,c,4  , g/km;  ATCT koregavimas pagal 6a 
papildomo priedo 3.8.2 punkt ą. 
Pagal VII pried ą apskaičiuoti ir 
taikomi nusid ėvėjimo koeficientai  M i,CS,c,5  , g/km; 
M CO2,CS,c,5  , 
g/km; 
M CO2,CS,p,5  , 
g/km.  5 
„atskiro 
bandymo 
rezultatas“  
Išvesties 
duomenys iš 
šios lentel ės 
5 etapo  Kiekvienam 
bandymui: 
M i,CS,c,5  , g/km; 
M CO2,CS,c,5  , g/km; 
M CO2,CS,p,5  , g/km  Bandymų ir deklaruotos vert ės 
vidurkinimas pagal 6 papildomo 
priedo 1.1.2 – 1.1.2.3 punktus.  M i,CS,c,6  , g/km; 
M CO2,CS,c,6  , 
g/km; 
M CO2,CS,p,6  , 
g/km; 
M CO2,CS,c, 
declared  , g/km.  6 
„M  iCS bando­
mosios trans ­
porto prie ­
monės 1 tipo 
bandymo 
rezultatai“  
Išvesties 
duomenys iš 
šios lentel ės 
6 etapo  M CO2,CS,c,6  , g/km; 
M CO2,CS,p,6  , g/km; 
M CO2,CS,c,declared  , 
g/km.  Fazės verčių išlyginimas. 
6 papildomo priedo 1.1.2.4 
punktas 
taip pat: 
M CO2;CS;c;7 ¼ M CO2;CS;c;declared  M CO2,CS,c,7  , 
g/km; 
M CO2,CS,p,7  , 
g/km;  7 
„M  CO2,CS  
bandomosios 
transporto 
priemonės 1 
tipo bandymo 
rezultatai“  
Išvesties 
duomenys iš 
šios lentel ės 
6 ir 7 etap ų Kiekvienai iš 
bandomųjų trans­
porto priemoni ų H 
ir L: 
M i,CS,c,6  , g/km; 
M CO2,CS,c,7  , g/km; 
M CO2,CS,p,7  , g/km;  Jei, be bandomosios transporto 
priemonės H, taip pat buvo išban ­
dyta ir bandomoji transporto prie ­
monė L, gaunama išmetal ų krite­
rijų vertė turi būti didžiausia iš 
dviejų verčių ir įvardijama kaip 
M i,CS,c 
Bendro išmetam ųjų THC+NO  x 
kiekio atveju naudojama 
didžiausia sumos vert ė, susijusi 
su VH arba VL.  M i,CS,c , g/km; 
M CO2,CS,c,H  , 
g/km; 
M CO2,CS,p,H  , 
g/km; 
ir jei buvo 
bandyta trans ­
porto priem- 
onė L: 
M CO2,CS,c,L  , 
g/km; 
M CO2,CS,p,L  , 
g/km;  8 
„interpolia ­
cijos šeimos 
rezultatas“ 
galutinis išme ­
talų kriterij ų 
rezultatas  ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 650  
Šaltinis  Įvesties duomenys  Procesas  Išvesties duomenys  Etapo Nr.  
Kitu atveju, jei nebuvo bandyta 
jokia transporto priemon ė L,  
M i;CS;c ¼ M i;CS;c;6 
Naudojamos iš šios lentel ės 7 
etapo gautos CO  2 vertės. 
CO  2 vertės apvalinamos iki 
dviejų skaičių po kablelio.  
Išvesties 
duomenys iš 
šios lentel ės 
8 etapo  M CO2,CS,c,H  , g/km; 
M CO2,CS,p,H  , g/km; 
ir jei buvo bandyta 
transporto prie ­
monė L: 
M CO2,CS,c,L  , g/km; 
M CO2,CS,p,L  , g/km;  Išmetamo CO  2 masės skaičia­
vimas pagal šio papildomo priedo 
4.5.4.1 punkt ą atskiroms interpo ­
liacijos šeimos transporto priemo ­
nėms. 
CO  2 vertės apvalinamos pagal 
A8/2 lentel ę. M CO2,CS,c,ind  , 
g/km; 
M CO2,CS,p,ind  , 
g/km;  9 
„atskiros 
transporto 
priemonės 
rezultatas“ 
galutinis CO  2 
rezultatas  
4.1.1.2. Jei koregavimas pagal šio papildomo priedo 2 pried ėlio 1.1.4 
punktą neatliekamas, naudojama tokia įkrovos palaikymo režimu 
išmetamo CO  2 masė: 
M CO2;CS ¼ M CO2;CS;nb 
čia: 
M CO2,CS  yra įkrovos palaikymo režimu išmetamo CO  2 masė 
atliekant įkrovos palaikymo 1 tipo bandym ą pagal 
A8/5 lentel ės 3 etapą, g/km;  
M CO2,CS,nb  yra nesubalansuota įkrovos palaikymo režimu išme ­
tamo CO  2 masė atliekant įkrovos palaikymo 1 tipo 
bandymą, nekoreguota pagal energijos balans ą, nusta­
tyta pagal A8/5 lentel ės 2 etapą, g/km;  
4.1.1.3. Jeigu pagal šio papildomo priedo 2 pried ėlio 1.1.3 punkt ą reikalau­
jama koreguoti įkrovos palaikymo režimu išmetamo CO  2 masę arba 
jei koregavimas buvo atliktas pagal šio papildomo priedo 2 prie ­
dėlio 1.1.4 punkt ą, išmetamo CO  2 masės koregavimo koeficientas 
nustatomas pagal šio papildomo priedo 2 pried ėlio 2 dalį. Pakore­
guota įkrovos palaikymo režimu išmetamo CO  2 masė nustatoma 
pagal šią lygtį: 
M CO2;CS ¼ M CO2;CS;nb Ä K CO2 Ü EC  DC;CS 
čia: 
M CO2,CS  yra įkrovos palaikymo režimu išmetamo CO  2 masė 
atliekant įkrovos palaikymo 1 tipo bandym ą pagal 
A8/5 lentel ės 2 etapą, g/km;  
M CO2,CS,nb  yra nesubalansuota CO  2 masė atliekant įkrovos palai ­
kymo 1 tipo bandym ą, nekoreguota pagal energijos 
balansą, nustatyta pagal A8/5 lentel ės 2 etapą, g/km;  ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 651  
EC DC,CS  yra elektros energijos s ąnaudos atliekant įkrovos palai ­
kymo 1 tipo bandym ą pagal šio papildomo priedo 4.3 
punktą, Wh/km;  
K CO2 yra išmetamo CO  2 masės koregavimo koeficientas 
pagal šio papildomo priedo 2 pried ėlio 2.3.2 punkt ą, 
(g/km)/(Wh/km).  
4.1.1.4. Jei nebuvo nustatyti faz ės savitos išmetamo CO  2 masės koregavimo 
koeficientai, faz ės savita išmetamo CO  2 masė apskaičiuojama pagal 
šią lygtį: 
M CO2;CS;p ¼ M CO2;CS;nb;p Ä K CO2 Ü EC  DC;CS;p 
čia: 
M CO2,CS,p  yra įkrovos palaikymo režimu išmetamo CO  2 masė 
įkrovos palaikymo 1 tipo bandymo faz ėje p pagal 
A8/5 lentel ės 2 etapą, g/km;  
M CO2,CS,nb,p  yra nesubalansuota CO  2 masė įkrovos palaikymo 1 
tipo bandymo faz ėje p, nekoreguota pagal energijos 
balansą, nustatyta pagal A8/5 lentel ės 2 etapą, g/km;  
EC DC,CS,p  yra elektros energijos s ąnaudos įkrovos palaikymo 1 
tipo bandymo faz ėje p pagal šio papildomo priedo 4.3 
punktą, Wh/km;  
K CO2 yra išmetamo CO  2 masės koregavimo koeficientas 
pagal šio papildomo priedo 2 pried ėlio 2.3.2 punkt ą, 
(g/km)/(Wh/km).  
4.1.1.5. Jei buvo nustatyti faz ės savitos išmetamo CO  2 masės koregavimo 
koeficientai, faz ės savita išmetamo CO  2 masė apskaičiuojama pagal 
šią lygtį: 
M CO2;CS;p ¼ M CO2;CS;nb;p Ä K CO2;p Ü EC  DC;CS;p 
čia: 
M CO2,CS,p  yra įkrovos palaikymo režimu išmetamo CO  2 masė 
įkrovos palaikymo 1 tipo bandymo faz ėje p pagal 
A8/5 lentel ės 3 etapą, g/km;  
M CO2,CS,nb,p  yra nesubalansuota CO  2 masė įkrovos palaikymo 1 
tipo bandymo faz ėje p, nekoreguota pagal energijos 
balansą, nustatyta pagal A8/5 lentel ės 2 etapą, g/km;  
EC DC,CS,p  yra elektros energijos s ąnaudos įkrovos palaikymo 1 
tipo bandymo faz ėje p, nustatytos pagal šio papil ­
domo priedo 4.3 punkt ą, Wh/km;  ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 652  
K CO2,p  yra išmetamo CO  2 masės koregavimo koeficientas 
pagal šio papildomo priedo 2 pried ėlio 2.3.2.2 
punktą, (g/km)/(Wh/km);  
p yra taikomo WLTP bandymo ciklo atskiros faz ės 
indeksas.  
4.1.2. Atsižvelgiant į naudingumo koeficient ą pakoreguota OVC-HEV 
transporto priemoni ų įkrovos naudojimo režimu išmetamo CO  2 
masė 
Atsižvelgiant į naudingumo koeficient ą pakoreguota įkrovos naudo ­
jimo režimu išmetamo CO  2 masė M  CO2,CD  nustatoma pagal ši ą 
lygtį: 
M CO2;CD ¼ P k 
j¼1 ðUF j Ü M CO2;CD;j Þ 
P k 
j¼1 UF j 
čia: 
M CO2,CD  yra atsižvelgiant į naudingumo koeficient ą pakoreguota 
įkrovos naudojimo režimu išmetamo CO  2 masė, g/km;  
M CO2,CD,j  yra išmetamo CO  2 masė, nustatyta pagal 7 papildomo 
priedo 3.2.1 punkt ą, įkrovos naudojimo 1 tipo 
bandymo faz ėje j, g/km;  
UF j yra fazės j naudingumo koeficientas pagal šio papil ­
domo priedo 5 pried ėlį; 
j yra aptariamos faz ės indekso numeris;  
k yra iki pereinamojo ciklo pabaigos nuvažiuot ų fazių 
skaičius pagal šio papildomo priedo 3.2.4.4 punkt ą. 
Jei taikomas interpoliacijos metodas, k turi b ūti transporto prie ­
monės L iki pereinamojo ciklo pabaigos nuvažiuot ų fazių skaičius 
n veh_L  
Jei transporto priemon ės H n veh  H ir, jei taikoma, interpoliacijos 
šeimos atskiros transporto priemon ės n veh  ind nuvažiuoto pereinamojo 
ciklo numeris yra mažesnis už transporto priemon ės L n veh_L  nuva­ 
žiuoto pereinamojo ciklo numer į, į skaičiavimą įtraukiamas trans ­
porto priemon ės H ir, jei naudojama, atskiros transporto priemon ės 
patvirtinamasis ciklas. Išmetamo CO  2 masė per kiekvien ą patvirti­
namojo ciklo faz ę koreguojama pagal nulines elektros energijos 
sąnaudas EC  DC,CD,j  = 0, naudojant CO  2 koregavimo koeficient ą 
pagal šio papildomo priedo 2 pried ėlį. 
4.1.3. Atsižvelgiant į naudingumo koeficient ą pakoreguota OVC-HEV 
transporto priemoni ų išmetam ųjų dujinių junginių masė, išmeta­
mųjų kietųjų dalelių kiekis ir mas ė 
4.1.3.1. Atsižvelgiant į naudingumo koeficient ą pakoreguota išmetam ųjų 
dujinių junginių masė skaičiuojama pagal ši ą lygtį: 
M i;weighted ¼ X  k 
j¼1 ðUF j Ü M i;CD;j Þ þ ð1 Ä X  k 
j¼1 UF j Þ Ü M i;CS ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 653  
čia: 
M i,weighted  yra pagal naudingumo koeficient ą pakoreguota išme ­
tamo junginio i mas ė, g/km;  
i yra aptariamo išmetamo dujinio junginio indeksas;  
UF j yra fazės j naudingumo koeficientas pagal šio papil ­
domo priedo 5 pried ėlį; 
M i,CD,j yra išmetam ųjų dujinių teršalų junginio i mas ė, nustatyta 
pagal 7 papildomo priedo 3.2.1 punkt ą, įkrovos naudo ­
jimo 1 tipo bandymo faz ėje j, g/km;  
M i,CS yra įkrovos palaikymo režimu išmetam ų dujinių teršalų 
junginio i mas ė atliekant įkrovos palaikymo 1 tipo 
bandymą pagal A8/5 lentel ės 7 etapą, g/km;  
j yra aptariamos faz ės indekso numeris;  
k yra iki pereinamojo ciklo pabaigos nuvažiuot ų fazių 
skaičius pagal šio papildomo priedo 3.2.4.4 punkt ą. 
Jei taikomas interpoliacijos metodas, k turi b ūti transporto prie ­
monės L iki pereinamojo ciklo pabaigos nuvažiuot ų fazių skaičius 
n veh_L  
Jei transporto priemon ės H n veh  H ir, jei taikoma, interpoliacijos 
šeimos atskiros transporto priemon ės n veh  ind nuvažiuoto pereinamojo 
ciklo numeris yra mažesnis už transporto priemon ės L n  veh_L  nuva­ 
žiuoto pereinamojo ciklo numer į, į skaičiavimą įtraukiamas trans ­
porto priemon ės H ir, jei naudojama, atskiros transporto priemon ės 
patvirtinamasis ciklas. Išmetamo CO  2 masė per kiekvien ą patvirti­
namojo ciklo faz ę koreguojama pagal nulines elektros energijos 
sąnaudas  EC  DC;CD;j ¼ 0, naudojant CO  2 koregavimo koeficient ą 
pagal šio papildomo priedo 2 pried ėlį. 
4.1.3.2. Atsižvelgiant į naudingumo koeficient ą pakoreguotas išmetam ų 
kietųjų dalelių kiekis skai čiuojamas pagal ši ą lygtį: 
PN weighted ¼ X  k 
j¼1 ðUF j Ü PN  CD;j Þ þ ð1 Ä X  k 
j¼1 UF j Þ Ü PN  CS 
čia: 
PN weighted  yra atsižvelgiant į naudingumo koeficient ą pakore­
guotas išmetam ų kietųjų dalelių kiekis, dalel ės kilo­
metrui;  
UF j yra fazės j naudingumo koeficientas pagal šio papil ­
domo priedo 5 pried ėlį; 
PN CD,j yra per faz ę j išmetam ų kietųjų dalelių kiekis, nusta ­
tytas pagal 7 papildomo priedo 4 dal į, įkrovos naudo ­
jimo 1 tipo bandyme, išreikštas dalel ėmis vienam kilo ­
metrui;  
PN CS yra išmetam ų kietųjų dalelių kiekis, nustatytas pagal šio 
papildomo priedo 4.1.1 punkt ą, atliekant įkrovos palai ­
kymo 1 tipo bandym ą, išreikštas dalel ėmis vienam 
kilometrui;  ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 654  
j yra aptariamos faz ės indekso numeris;  
k yra iki pereinamojo ciklo n pabaigos nuvažiuot ų fazių 
skaičius pagal šio papildomo priedo 3.2.4.4 punkt ą. 
4.1.3.3. Atsižvelgiant į naudingumo koeficient ą pakoreguota išmetam ų 
kietųjų dalelių masė skaičiuojama pagal ši ą lygtį: 
PM  weighted ¼ X  n c 
c¼1 ðUF c Ü PM  CD;c Þ þ ð1 Ä X  n c 
c¼1 UF c Þ Ü PM  CS 
čia: 
PM  weighted  yra atsižvelgiant į naudingumo koeficient ą pakoreguota 
išmetamų kietųjų dalelių masė, mg/km;  
UF c yra ciklo c naudingumo koeficientas pagal šio papil ­
domo priedo 5 pried ėlį; 
PM  CD,c yra per cikl ą c įkrovos naudojimo režimu išmetam ų 
kietųjų dalelių masė pagal 7 papildomo priedo 3.3 
punktą atliekant įkrovos naudojimo 1 tipo bandym ą, 
mg/km;  
PM  CS yra išmetam ų kietųjų dalelių masė atliekant įkrovos 
palaikymo 1 tipo bandym ą pagal šio papildomo priedo 
4.1.1 punkt ą, mg/km;  
c yra aptariamo ciklo indekso numeris;  
n c yra iki pereinamojo ciklo n pabaigos nuvažiuot ų 
taikomo WLTP bandymo cikl ų skaičius pagal šio 
papildomo priedo 3.2.4.4 punkt ą. 
4.2. Degal ų sąnaudų apskaičiavimas  
4.2.1. OVC-HEV, NOVC-HEV ir NOVC-FCHV degal ų sąnaudos įkrovos 
palaikymo režimu  
4.2.1.1. OVC-HEV ir NOVC-HEV degal ų sąnaudos įkrovos palaikymo 
režimu skai čiuojamos etapais pagal A8/6 lentel ę. 
A8/6 lentel ė 
OVC-HEV ir NOVC-HEV galutini ų degalų sąnaudų įkrovos palaikymo režimu skai čiavimas  
Šaltinis  Įvesties duomenys  Procesas  Išvesties duomenys  Etapo Nr.  
Išvesties duomenys 
pagal šio papil ­
domo priedo A8/5 
lentelės 6 ir 7 
etapus  M i,CS,c,6  , g/km; 
M CO2,CS,c,7  , g/km; 
M CO2,CS,p,7  , g/km;  Degalų sąnaudų 
skaičiavimas 
pagal 7 papil ­
domo priedo 6 
dalį. 
Degalų sąnaudos 
atskirai skai čiuo­
jamas taikomam 
ciklui ir jo 
fazėms. FC CS,c,1  , l/100 km; 
FC CS,p,1  , l/100 km;  1 
„FC  CS bandomo­
sios transporto 
priemonės 1 tipo 
bandymo 
rezultatai“  ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 655  
Šaltinis  Įvesties duomenys  Procesas  Išvesties duomenys  Etapo Nr.  
Šiuo tikslu: 
a) naudojamos 
taikomos 
fazės arba 
ciklo CO  2 
vertės; 
b) naudojamos 
viso užbaigto 
ciklo išmetal ų 
kriterijų 
vertės. 
Šios lentel ės 1 
etapas  Kiekvienai iš 
bandomųjų trans­
porto priemoni ų H 
ir L: 
FC CS,c,1  , l/100 km; 
FC CS,p,1  , l/100 km;  Naudojamos iš 
šios lentel ės 1 
etapo gautos FC 
vertės. 
FC vertės apvali­
namos iki trij ų 
skaičių po 
kablelio.  FC CS,c,H  , l/100 km; 
FC CS,p,H  , l/100 km; 
ir jei buvo bandyta 
transporto prie ­
monė L: 
FC CS,c,L  , l/100 km; 
FC CS,p,L  , l/100 km;  2 
„interpoliacijos 
šeimos rezultatas“ 
galutinis išmetal ų 
kriterijų rezultatas  
Šios lentel ės 2 
etapas  FC CS,c,H  , l/100 km; 
FC CS,p,H  , l/100 km; 
ir jei buvo bandyta 
transporto prie ­
monė L: 
FC CS,c,L  , l/100 km; 
FC CS,p,L  , l/100 km;  Degalų sąnaudų 
skaičiavimas 
pagal šio papil ­
domo priedo 
4.5.5.1 punkt ą 
atskiroms inter ­
poliacijos šeimos 
transporto prie ­
monėms. 
FC vertės apvali­
namos pagal A8/ 
2 lentelę. FC CS,c,ind  , 
l/100 km; 
FC CS,p,ind  , 
l/100 km;  3 
„atskiros transporto 
priemonės rezul ­
tatas“ 
galutinis FC 
rezultatas  
4.2.1.2. NOVC-FCHV degal ų sąnaudos įkrovos palaikymo režimu  
4.2.1.2.1. NOVC-FCHV įkrovos palaikymo 1 tipo bandymo galutini ų 
bandymo degal ų sąnaudų rezultatų skaičiavimo etapais tvarka  
Rezultatai skai čiuojami A8/7 lentel ėje nurodyta tvarka. Turi b ūti 
registruojami visi grafos „Išvesties duomenys“ taikytini rezultatai. 
Grafa „Procesas“ apib ūdina skai čiavimui naudotinas dokumento 
dalis arba pateikia papildomus skai čiavimus.  
Šioje lentel ėje lygtims ir rezultatams naudojama tokia nomenkla ­
tūra: 
c: visas taikomas bandymo ciklas;  
p: kiekviena taikomo ciklo faz ė; 
CS: įkrovos palaikymo režimu.  ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 656  
A8/7 lentel ė 
NOVC-FCHV galutini ų degalų sąnaudų įkrovos palaikymo režimu skai čiavimas  
Šaltinis  Įvesties duomenys  Procesas  Išvesties duomenys  Etapo Nr.  
Šio papildomo 
priedo 7 pried ėlis Nesubalansuotos 
degalų sąnaudos 
įkrovos palai ­
kymo režimu 
FC CS,nb , kg/ 
100 km  Degalų sąnaudos 
įkrovos palaikymo 
režimu pagal šio 
papildomo priedo 7 
priedėlio 2.2.6 
punktą FC CS,c,1  , kg/ 
100 km;  1 
Išvesties duomenys 
pagal šios lentel ės 
1 etapą FC CS,c,1  , kg/ 
100 km;  ĮEKS elektros ener ­
gijos poky čio kore­
gavimas 
8 papildomas 
priedas, šio papil ­
domo priedo 
4.2.1.2.2 – 4.2.1.2.3 
punktai  FC CS,c,2  , kg/ 
100 km;  2 
Išvesties duomenys 
pagal šios lentel ės 
2 etapą FC CS,c,2  , kg/ 
100 km;  ATCT koregavimas 
pagal 6a papildomo 
priedo 3.8.2 punkt ą. 
Pagal VII pried ą 
apskaičiuoti nusid ė­
vėjimo koeficientai.  FC CS,c,3  , kg/ 
100 km;  3 
„atskiro bandymo 
rezultatas“  
Išvesties duomenys 
pagal šios lentel ės 
3 etapą Kiekvienam 
bandymui: 
FC CS,c,3  , kg/ 
100 km;  Bandymų ir dekla ­
ruotos vert ės vidur­
kinimas pagal 6 
papildomo priedo 
1.1.2 – 1.1.2.3 
punktus.  FC CS,c,4  , kg/ 
100 km;  4 
Išvesties duomenys 
pagal šios lentel ės 
4 etapą FC CS,c,4  , kg/ 
100 km; 
FC CS,c,declared  , 
kg/100 km  Fazės verčių išlygi­
nimas. 
6 papildomo priedo 
1.1.2.4 punktas 
taip pat:  
FC CS;c5 ¼ 
FC CS;c;declared  FC CS,c,5  , kg/ 
100 km;  5 
„FC  CS bandomosios 
transporto prie ­
monės 1 tipo 
bandymo rezultatai“  
4.2.1.2.2. Jei koregavimas pagal šio papildomo priedo 2 pried ėlio 1.1.4 
punktą neatliekamas, naudojama tokia degal ų sąnaudų įkrovos 
palaikymo režimu vert ė: 
FC CS ¼ FC  CS;nb ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 657  
čia: 
FC CS yra degal ų sąnaudos įkrovos palaikymo režimu atliekant 
įkrovos palaikymo 1 tipo bandym ą pagal A8/7 lentel ės 2 
etapą, kg/100 km;  
FC CS,nb yra nesubalansuotos degal ų sąnaudos įkrovos palaikymo 
režimu atliekant įkrovos palaikymo 1 tipo bandym ą, neko­
reguotos pagal energijos balans ą, nustatytos pagal A8/7 
lentelės 1 etapą, kg/100 km;  
4.2.1.2.3. Jeigu pagal šio papildomo priedo 2 pried ėlio 1.1.3 punkt ą reikalau­
jama koreguoti degal ų sąnaudas arba jei koregavimas buvo atliktas 
pagal šio papildomo priedo 2 pried ėlio 1.1.4 punkt ą, degalų 
sąnaudų koregavimo koeficientas nustatomas pagal šio papildomo 
priedo 2 pried ėlio 2 dal į. Pakoreguota degal ų sąnaudų įkrovos 
palaikymo režimu vert ė nustatoma pagal ši ą lygtį: 
FC CS ¼ FC  CS;nb Ä K fuel;FCHV Ü EC  DC;CS 
čia: 
FC CS yra degal ų sąnaudos įkrovos palaikymo režimu atliekant 
įkrovos palaikymo 1 tipo bandym ą pagal A8/7 lentel ės 
2 etapą, kg/100 km;  
FC CS,nb yra nesubalansuotos degal ų sąnaudos atliekant įkrovos 
palaikymo 1 tipo bandym ą, nekoreguotos pagal ener ­
gijos balans ą, nustatytos pagal A8/7 lentel ės 1 etapą, 
kg/100 km;  
EC DC,CS  yra elektros energijos s ąnaudos atliekant įkrovos palai ­
kymo 1 tipo bandym ą pagal šio papildomo priedo 4.3 
punktą, Wh/km;  
K fuel,FCHV  yra degal ų sąnaudų koregavimo koeficientas pagal šio 
papildomo priedo 2 pried ėlio 2.3.1 punkt ą, (kg/100 
km)/(Wh/km).  
4.2.2. Atsižvelgiant į naudingumo koeficient ą pakoreguotos OVC-HEV 
transporto priemoni ų degalų sąnaudos įkrovos naudojimo režimu  
Atsižvelgiant į naudingumo koeficient ą pakoreguotos degal ų 
sąnaudos įkrovos naudojimo režimu FC  CD skaičiuojamos pagal 
šią lygtį: 
FC CD ¼ P k 
j¼1 ðUF j Ü FC  CD;j Þ 
P k 
j¼1 UF j 
čia: 
FC CD yra atsižvelgiant į naudingumo koeficient ą pakoreguotos 
degalų sąnaudos įkrovos naudojimo režimu, l/100 km;  
FC CD,j yra degal ų sąnaudos įkrovos naudojimo 1 tipo bandymo 
fazėje j, nustatytos pagal 7 papildomo priedo 6 dal į, 
l/100 km;  ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 658  
UF j yra fazės j naudingumo koeficientas pagal šio papil ­
domo priedo 5 pried ėlį; 
j yra aptariamos faz ės indekso numeris;  
k yra iki pereinamojo ciklo pabaigos nuvažiuot ų fazių 
skaičius pagal šio papildomo priedo 3.2.4.4 punkt ą. 
Jei taikomas interpoliacijos metodas, k turi b ūti transporto prie ­
monės L iki pereinamojo ciklo pabaigos nuvažiuot ų fazių skaičius 
n veh_L  
Jei transporto priemon ės H n veh  H ir, jei taikoma, interpoliacijos 
šeimos atskiros transporto priemon ės n veh  ind nuvažiuoto pereinamojo 
ciklo numeris yra mažesnis už transporto priemon ės L n  veh_L  nuva­ 
žiuoto pereinamojo ciklo numer į, į skaičiavimą įtraukiamas trans ­
porto priemon ės H ir, jei naudojama, atskiros transporto priemon ės 
patvirtinamasis ciklas. Degal ų sąnaudos per kiekvien ą patvirtina ­
mojo ciklo faz ę koreguojamos pagal nulines elektros energijos 
sąnaudas  EC  DC;CD;j ¼ 0, naudojant degal ų sąnaudų koregavimo 
koeficient ą pagal šio papildomo priedo 2 pried ėlį. 
4.2.3. Atsižvelgiant į naudingumo koeficient ą pakoreguotos OVC-HEV 
transporto priemoni ų degalų sąnaudos  
Atsižvelgiant į naudingumo koeficient ą pakoreguotos degal ų 
sąnaudos įkrovos naudojimo ir įkrovos palaikymo režimu atliekant1 
tipo bandym ą skaičiuojamos pagal ši ą lygtį: 
FC weighted ¼ X  k 
j¼1 ðUF j Ü FC  CD;j Þ þ ð1 Ä X  k 
j¼1 UF j Þ Ü FC  CS 
čia: 
FC weighted  yra atsižvelgiant į naudingumo koeficient ą pakoreguotos 
degalų sąnaudos, l/100 km;  
UF j yra fazės j naudingumo koeficientas pagal šio papil ­
domo priedo 5 pried ėlį; 
FC CD,j yra degal ų sąnaudos įkrovos naudojimo 1 tipo bandymo 
fazėje j, nustatytos pagal 7 papildomo priedo 6 dal į, 
l/100 km;  
FC CS yra pagal A8/6 lentel ės 1 etap ą nustatytos degal ų 
sąnaudos, l/100 km;  
j yra aptariamos faz ės indekso numeris;  
k yra iki pereinamojo ciklo pabaigos nuvažiuot ų fazių 
skaičius pagal šio papildomo priedo 3.2.4.4 punkt ą. 
Jei taikomas interpoliacijos metodas, k turi b ūti transporto prie ­
monės L iki pereinamojo ciklo pabaigos nuvažiuot ų fazių skaičius 
n veh_L ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 659  
Jei transporto priemon ės H n veh  H ir, jei taikoma, interpoliacijos 
šeimos atskiros transporto priemon ės n veh  ind nuvažiuoto pereinamojo 
ciklo numeris yra mažesnis už transporto priemon ės L n  veh_L  nuva­ 
žiuoto pereinamojo ciklo numer į, į skaičiavimą įtraukiamas trans ­
porto priemon ės H ir, jei naudojama, atskiros transporto priemon ės 
patvirtinamasis ciklas. Degal ų sąnaudos per kiekvien ą patvirtina ­
mojo ciklo faz ę koreguojamos pagal nulines elektros energijos 
sąnaudas  EC  DC;CD;j ¼ 0, naudojant degal ų sąnaudų koregavimo 
koeficient ą pagal šio papildomo priedo 2 pried ėlį. 
4.3. Elektros energijos s ąnaudų skaičiavimas  
Nustatant elektros energijos s ąnaudas, remiantis pagal šio papil ­
domo priedo 3 pried ėlį nustatyta elektros srove ir įtampa, naudo ­
jamos šios lygtys: 
EC DC;j ¼ ΔE REESS ;j 
d j 
čia: 
EC DC,j yra elektros energijos s ąnaudos aptariamu laikotarpiu j, 
grindžiamos ĮEKS naudojimu, Wh/km;  
ΔE REESS,j  yra visų ĮEKS elektros energijos pokytis per aptariam ą 
laikotarpį j, Wh;  
d j yra per aptariam ą laikotarp į j nuvažiuotas atstumas, 
km; 
taip pat 
ΔE REESS ;j ¼ X  n 
j¼1 ΔE REESS ;j;i 
čia: 
ΔE REESS,j,i  : yra ĮEKS elektros energijos pokytis i per aptariam ą 
laikotarpį j, Wh;  
taip pat 
ΔE REESS ;j;i ¼ 1 
3600 Ü Z t end 
t 0 UðtÞ REESS ;j;i Ü IðtÞ j;i dt 
čia: 
U(t)  REESS,j,i  yra ĮEKS įtampa i per aptariam ą laikotarp į j, nustatyta 
pagal šio papildomo priedo 3 pried ėlį, V; 
t 0 yra laikas aptariamo laikotarpio j pradžioje, s;  
t end yra laikas aptariamo laikotarpio j pabaigoje, s;  ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 660  
I(t) j,i yra ĮEKS elektros įtampa i per aptariam ą laikotarp į j, 
nustatyta pagal šio papildomo priedo 3 pried ėlį, A; 
i yra aptariamos ĮEKS indekso numeris;  
n yra bendras ĮEKS skai čius; 
j yra aptariamo laikotarpio, kur į gali sudaryti bet koks 
fazių arba cikl ų derinys, indeksas;  
1 
3600 yra Ws perskai čiavimo į Wh koeficientas.  
4.3.1. Atsižvelgiant į naudingumo koeficient ą pakoreguotos OVC-HEV 
transporto priemoni ų įkrovos naudojimo režimo elektros energijos 
sąnaudos, grindžiamos iš maitinimo šaltinio papildomai įkrauta 
energija  
Atsižvelgiant į naudingumo koeficient ą pakoreguotos įkrovos 
naudojimo režimo elektros energijos s ąnaudos, grindžiamos iš 
maitinimo šaltinio pakartotinai įkrauta elektros energija, skai čiuo­
jamos pagal ši ą lygtį: 
EC AC;CD ¼ P k 
j¼1 ðUF j Ü EC  AC;CD;j Þ 
P k 
j¼1 UF j 
čia: 
EC AC,CD  yra atsižvelgiant į naudingumo koeficient ą pakore­
guotos įkrovos naudojimo režimo elektros energijos 
sąnaudos, grindžiamos iš maitinimo šaltinio papildomai 
įkrauta energija, Wh/km;  
UF j yra fazės j naudingumo koeficientas pagal šio papil ­
domo priedo 5 pried ėlį; 
EC AC,CD,j  yra elektros energijos s ąnaudos faz ėje j, grindžiamos iš 
maitinimo šaltinio papildomai įkrauta energija, Wh/km;  
taip pat 
EC AC;CD;j ¼ EC  CD;CD;j Ü E AC P k 
j¼1 ΔE REESS ;j 
čia: 
EC DC,CD,j  yra elektros energijos s ąnaudos, grindžiamos ĮEKS 
naudojimu, įkrovos naudojimo 1 tipo bandymo faz ėje 
j pagal šio papildomo priedo 4.3 punkt ą, Wh/km;  
E AC yra iš maitinimo šaltinio pakartotinai įkrauta elektros 
energija pagal šio papildomo priedo 3.2.4.6 punkt ą, 
Wh; 
ΔE REESS,j  yra visų ĮEKS elektros energijos pokytis laikotarpiu j 
pagal šio papildomo priedo 4.3 punkt ą, Wh;  
j yra aptariamos faz ės indekso numeris;  ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 661  
k yra transporto priemon ės L iki pereinamojo ciklo 
pabaigos nuvažiuot ų fazių skaičius n  veh_L  pagal šio 
papildomo priedo 3.2.4.4 punkt ą. 
4.3.2. Atsižvelgiant į naudingumo koeficient ą pakoreguotos OVC-HEV 
transporto priemoni ų elektros energijos s ąnaudos, grindžiamos iš 
maitinimo šaltinio pakartotinai įkrauta energija  
Atsižvelgiant į naudingumo koeficient ą pakoreguotos elektros ener ­
gijos sąnaudos, grindžiamos iš maitinimo šaltinio pakartotinai 
įkrauta elektros energija, skai čiuojamos pagal ši ą lygtį: 
EC AC;weighted ¼ X  k 
j¼1 ðUF j Ü EC  AC;CD;j Þ 
čia: 
EC AC,weighted  yra atsižvelgiant į naudingumo koeficient ą pakore­
guotos elektros energijos s ąnaudos, grindžiamos iš 
maitinimo šaltinio papildomai įkrauta energija, 
Wh/km;  
UF j yra fazės j naudingumo koeficientas pagal šio papil ­
domo priedo 5 pried ėlį; 
EC AC,CD,j  yra elektros energijos s ąnaudos faz ėje j, grindžiamos 
iš maitinimo šaltinio papildomai įkrauta energija, 
pagal šio papildomo priedo 4.3.1punkt ą, Wh/km;  
j yra aptariamos faz ės indekso numeris;  
k yra transporto priemon ės L iki pereinamojo ciklo 
pabaigos nuvažiuot ų fazių skaičius n  veh_L  pagal šio 
papildomo priedo 3.2.4.4 punkt ą. 
4.3.3. OVC-HEV elektros energijos s ąnaudos  
4.3.3.1. Ciklo savit ųjų elektros energijos s ąnaudų nustatymas  
Elektros energijos s ąnaudos, grindžiamos iš maitinimo šaltinio 
pakartotinai įkrauta elektros energija ir visos elektrin ės ridos ekvi ­
valentu, skai čiuojamos pagal ši ą lygtį: 
EC ¼ E AC 
EAER  
čia: 
EC yra taikomo WLTP bandymo ciklo elektros energijos 
sąnaudos, grindžiamos iš maitinimo šaltinio pakartotinai 
įkrauta elektros energija ir visos elektrin ės ridos ekviva ­
lentu, Wh/km;  
E AC yra iš maitinimo šaltinio pakartotinai įkrauta elektros ener ­
gija pagal šio papildomo priedo 3.2.4.6 punkt ą, Wh;  
EAER yra visos elektrin ės ridos ekvivalentas pagal šio papildomo 
priedo 4.4.4.1 punkt ą, km.  ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 662  
4.3.3.2. Faz ės savitųjų elektros energijos s ąnaudų nustatymas  
Fazės savitosios elektros energijos s ąnaudos, grindžiamos iš maiti ­
nimo šaltinio pakartotinai įkrauta elektros energija ir faz ės savituoju 
visos elektrin ės ridos ekvivalentu, skai čiuojamos pagal ši ą lygtį: 
EC p ¼ E AC 
EAER  p 
čia: 
EC P : yra faz ės savitosios elektros energijos s ąnaudos, grin ­
džiamos iš maitinimo šaltinio papildomai įkrauta elektros 
energija ir visos elektrin ės ridos ekvivalentu, Wh/km;  
E AC : yra iš maitinimo šaltinio pakartotinai įkrauta elektros 
energija pagal šio papildomo priedo 3.2.4.6 punkt ą, Wh;  
EAER  P : yra faz ės savitosios visos elektrin ės ridos ekvivalentas 
pagal šio papildomo priedo 4.4.4.2 punkt ą, km.  
4.3.4. PEV elektros energijos s ąnaudos  
4.3.4.1. Šioje dalyje nustatytos elektros energijos s ąnaudos skai čiuojamos 
tik tuo atveju, jei transporto priemon ė visu aptariamu laikotarpiu 
gebėjo atlikti taikom ą bandymo cikl ą su leidžiamaisiais grei čio 
grafiko nuokrypiais pagal 6 papildomo priedo 1.2.6.6 punkt ą. 
4.3.4.2. Taikomo WLTP bandymo ciklo elektros energijos s ąnaudų nusta­
tymas  
Taikomo WLTP bandymo ciklo elektros energijos s ąnaudos, grin ­
džiamos iš maitinimo šaltinio pakartotinai įkrauta elektros energija 
ir grynąja elektrine rida, skai čiuojamos pagal ši ą lygtį: 
EC WLTC ¼ E AC 
PER  WLTC  
čia: 
EC WLTC  yra taikomo WLTP bandymo ciklo elektros energijos 
sąnaudos, grindžiamos iš maitinimo šaltinio pakarto ­
tinai įkrauta elektros energija ir gryn ąja elektrine rida 
taikomam WLTP bandymo ciklui, Wh/km;  
E AC yra iš maitinimo šaltinio pakartotinai įkrauta elektros 
energija pagal šio papildomo priedo 3.4.4.3 punkt ą, 
Wh; 
PER  WLTC  yra taikomo WLTP bandymo ciklo grynoji elektrin ė 
rida, kaip apskai čiuota pagal šio papildomo priedo 
4.4.2.1.1 arba 4.4.2.2.1 punkt ą, priklausomai nuo priva ­
lomos taikyti PEV bandymo proced ūros, km.  ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 663  
4.3.4.3. Taikomo WLTP miesto bandymo ciklo elektros energijos s ąnaudų 
nustatymas  
Taikomo WLTP miesto bandymo ciklo elektros energijos s ąnaudos, 
grindžiamos iš maitinimo šaltinio pakartotinai įkrauta elektros ener ­
gija ir gryn ąja elektrine rida taikomam WLTP miesto bandymo 
ciklui, skai čiuojamos pagal ši ą lygtį: 
EC city ¼ E AC 
PER  city 
čia: 
EC city yra taikomo WLTP miesto bandymo ciklo elektros ener ­
gijos sąnaudos, grindžiamos iš maitinimo šaltinio pakarto ­
tinai įkrauta elektros energija ir gryn ąja elektrine rida 
taikomam WLTP miesto bandymo ciklui, Wh/km;  
E AC yra iš maitinimo šaltinio pakartotinai įkrauta elektros ener ­
gija pagal šio papildomo priedo 3.4.4.3 punkt ą, Wh;  
PER  city yra taikomo WLTP miesto bandymo ciklo grynoji elek ­
trinė rida, kaip apskai čiuota pagal šio papildomo priedo 
4.4.2.1.2 arba 4.4.2.2.2 punkt ą, priklausomai nuo priva ­
lomos taikyti PEV bandymo proced ūros, km.  
4.3.4.4. Elektros energijos s ąnaudų fazės savitųjų verčių nustatymas  
Kiekvienos atskiros faz ės elektros energijos s ąnaudos, grindžiamos 
iš maitinimo šaltinio pakartotinai įkrauta elektros energija ir faz ės 
savitąja grynąja elektrine rida, skai čiuojamos pagal ši ą lygtį: 
EC p ¼ E AC 
PER  p 
čia: 
EC p yra kiekvienos atskiros faz ės p elektros energijos 
sąnaudos, grindžiamos iš maitinimo šaltinio pakartotinai 
įkrauta elektros energija ir faz ės savitąja grynąja elektrine 
rida, Wh/km;  
E AC yra iš maitinimo šaltinio pakartotinai įkrauta elektros ener ­
gija pagal šio papildomo priedo 3.4.4.3 punkt ą, Wh;  
PER  p yra fazės savitoji grynoji elektrin ė rida, kaip apskai čiuota 
pagal šio papildomo priedo 4.4.2.1.3 arba 4.4.2.2.3 punkt ą, 
priklausomai nuo taikytos PEV bandymo proced ūros, km.  
4.4. Elektrin ės ridos skai čiavimas  
4.4.1. OVC-HEV visa elektrin ė rida AER ir AER  city 
4.4.1.1. Visa elektrin ė rida AER  ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 664  
OVC-HEV visa elektrin ė rida AER nustatoma pagal šio papildomo 
priedo 3.2.4.3 punkte aprašyt ą įkrovos naudojimo 1 tipo bandym ą 
kaip bandym ų sekos 1 varianto dalis ir minima šio papildomo 
priedo 3.2.6.1 punkte kaip bandym ų sekos 3 varianto dalis, važiuo ­
jant taikytin ą WLTP bandymo cikl ą pagal šio papildomo priedo 
1.4.2.1 punkt ą. AER apib ūdinama kaip atstumas, nuvažiuotas nuo 
įkrovos naudojimo 1 tipo bandymo pradžios iki to momento, kai 
vidaus degimo variklis pradeda naudoti degalus.  
4.4.1.2. Visa elektrin ė rida mieste AER  city 
4.4.1.2.1. OVC-HEV visa elektrin ė rida mieste AER  city nustatoma pagal šio 
papildomo priedo 3.2.4.3 punkte aprašyt ą įkrovos naudojimo 1 tipo 
bandymą kaip bandym ų sekos 1 varianto dalis ir minima šio papil ­
domo priedo 3.2.6.1 punkte kaip bandym ų sekos 3 varianto dalis, 
važiuojant taikytin ą WLTP miesto bandymo cikl ą pagal šio papil ­
domo priedo 1.4.2.2 punkt ą. AER  city apibūdinama kaip atstumas, 
nuvažiuotas nuo įkrovos naudojimo 1 tipo bandymo pradžios iki to 
momento, kai vidaus degimo variklis pradeda naudoti degalus.  
4.4.1.2.2. Kitaip nei nurodyta šio papildomo priedo 4.4.1.2.1 punkte, vis ą 
elektrinę ridą mieste AER  city galima nustatyti pagal šio papildomo 
priedo 3.2.4.3 punkte aprašyt ą įkrovos naudojimo 1 tipo bandym ą, 
važiuojant taikytinus WLTP bandymo ciklus pagal šio papildomo 
priedo 1.4.2.1 punkt ą. Tokiu atveju įkrovos naudojimo 1 tipo 
bandymas važiuojant taikytin ą WLTP miesto bandymo cikl ą nėra 
atliekamas ir visa elektrin ė rida mieste AER  city apskaičiuojama 
pagal šią lygtį: 
AER  city ¼ UBE  city 
EC DC;city 
čia: 
UBE  city yra panaudotina ĮEKS energija, nustatyta nuo pagal šio 
papildomo priedo 3.2.4.3 punkte aprašyto įkrovos naudo ­
jimo 1 tipo bandymo pradžios važiuojant taikomus 
WLTP bandymo ciklus iki to momento, kai vidaus 
degimo variklis pradeda naudoti degalus, Wh;  
EC DC,city  yra įkrovos naudojimo 1 tipo bandymo tik elektra nuva ­ 
žiuotų WLTP miesto bandymo cikl ų svertinės elektros 
energijos s ąnaudos pagal šio papildomo priedo 3.2.4.3 
punktą, važiuojant taikomo WLTP bandymo cikl ą (-us), 
Wh/km;  
taip pat  
UBE  city ¼ X  k 
j¼1 ΔΕ REESS ;j 
čia: 
ΔE REESS,j  yra visų ĮEKS elektros energijos pokytis per faz ę j, 
Wh; ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 665  
j yra aptariamos faz ės indekso numeris;  
k yra nuo bandymo pradžios iki faz ės, kurios metu 
vidaus degimo variklis pradeda naudoti degalus, nuva ­ 
žiuotų fazių skaičius, neįtraukiant paskutin ės fazės; 
taip pat  
EC DC;city ¼ X  n city;pe 
j¼1 EC DC;city;j Ü K city;j 
čia: 
EC DC,city,j  yra įkrovos naudojimo 1 tipo bandymo tik elektra 
nuvažiuoto WLTP miesto bandymo ciklo j elektros 
energijos s ąnaudos pagal šio papildomo priedo 3.2.4.3 
punktą, važiuojant taikomo WLTP bandymo ciklus, 
Wh/km;  
K city,j yra įkrovos naudojimo 1 tipo bandymo tik elektra 
važiuojamo taikomo WLTP miesto bandymo ciklo j 
svertinis koeficientas pagal šio papildomo priedo 
3.2.4.3 punkt ą, važiuojant taikomo WLTP bandymo 
ciklus;  
j yra tik elektriniu b ūdu nuvažiuoto aptariamo taikytino 
WLTP miesto bandymo ciklo indekso numeris;  
n city,pe  yra tik elektriniu b ūdu nuvažiuot ų taikytino WLTP 
miesto bandymo cikl ų skaičius; 
taip pat  
K city;1 ¼ ΔE REESS ;city;1 
UBE  city 
čia: 
ΔE REESS,city,1  yra visų ĮEKS elektros energijos pokytis per įkrovos 
naudojimo 1 tipo bandymo pirm ą taikomą WLTP miesto bandymo 
ciklą, Wh;  
taip pat  
K city;j ¼ 1 Ä K city;1 
n city;pe Ä 1 kai j ¼ 2 to n  city;pe · 
4.4.2. PEV grynoji elektrin ė rida  
Šioje dalyje nustatytos ridos vert ės skaičiuojamos tik tuo atveju, jei 
transporto priemon ė visu aptariamu laikotarpiu geb ėjo atlikti 
taikomą WLTP bandymo cikl ą su leidžiamaisiais grei čio grafiko 
nuokrypiais pagal 6 papildomo priedo 1.2.6.6 punkt ą. 
4.4.2.1. Grynosios elektrin ės ridos nustatymas taikant sutrumpint ą 1 tipo 
bandymo proced ūrą ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 666  
4.4.2.1.1. Taikomo WLTP bandymo ciklo grynoji elektrin ė rida PER  WLTC  
transporto priemon ėms PEV skai čiuojama pagal sutrumpint ą 1 
tipo bandym ą, kaip aprašyta šio papildomo priedo 3.4.4.2 punkte, 
naudojant šias lygtis:  
PER  WLTC ¼ UBE  STP 
EC DC;WLTC  
čia: 
UBE  STP yra panaudotina ĮEKS energija, nustatyta nuo sutrum ­
pintos 1 tipo bandymo proced ūros pradžios iki nutrau ­
kimo kriterijaus, kaip apibr ėžta šio papildomo priedo 
3.4.4.2.3 punkte, įvykdymo, Wh;  
EC DC,WLTC  yra per sutrumpint ą 1 tipo bandymo proced ūrą 
taikomo WLTP bandymo ciklo DS  1 ir DS  2 svertinės 
elektros energijos s ąnaudos, Wh/km;  
taip pat  
UBE  STP ¼ ΔE REESS ;DS 1 þ ΔE REESS ;DS 2 þ ΔE REESS ;CSS  M þ ΔE REESS ;CCS  E 
čia: 
ΔE REESS ;DS 1 yra visų ĮEKS elektros energijos pokytis per 
sutrumpintos 1 tipo bandymo proced ūros DS  1 , Wh;  
ΔE REESS ;DS 2 yra visų ĮEKS elektros energijos pokytis per 
sutrumpintos 1 tipo bandymo proced ūros DS  2 , Wh;  
ΔE REESS ;CSS  M yra visų ĮEKS elektros energijos pokytis per 
sutrumpintos 1 tipo bandymo proced ūros CSS  M , 
Wh; 
ΔE REESS ;CSS  E yra visų ĮEKS elektros energijos pokytis per 
sutrumpintos 1 tipo bandymo proced ūros CSS  E , 
Wh; 
taip pat  
EC DC;WLTC ¼ X  2 
j¼1 EC DC;WLTC ;j Ü K WLTC ;j 
taip pat  
EC DC,WLTC,j  yra per sutrumpint ą 1 tipo bandymo proced ūrą 
taikomo WLTP bandymo ciklo DS  j elektros ener ­
gijos sąnaudos pagal šio papildomo priedo 4.3 
punktą, Wh/km;  
k WLTC,j  yra sutrumpintos 1 tipo bandymo ciklo proced ūros 
DS j taikomo WLTP bandymo ciklo svertinis koefi ­
cientas;  ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 667  
taip pat  
K WLTC ;1 ¼ ΔE REESS ;WLTC ;1 
UBE  STP ir K  WLTC ;2 ¼ 1 Ä K WLTC ;1 
taip pat  
K WLTC,j  yra sutrumpintos 1 tipo bandymo ciklo proced ūros 
DS j taikomo WLTP bandymo ciklo svertinis 
koeficientas;  
ΔE REESS,WLTC,1  yra per sutrumpint ą 1 tipo bandymo proced ūrą 
taikomo WLTP bandymo ciklo DS  1 visų ĮEKS 
elektros energijos pokytis, Wh;  
4.4.2.1.2. Taikomo WLTP miesto bandymo ciklo grynoji elektrin ė rida 
PER  city transporto priemon ėms PEV skai čiuojama pagal sutrum ­
pintą 1 tipo bandymo proced ūrą, kaip aprašyta šio papildomo 
priedo 3.4.4.2 punkte, naudojant ši ą lygtį: 
PER  city ¼ UBE  STP 
EC DC;city 
čia: 
UBE  STP yra panaudotina ĮEKS elektros energija pagal šio papil ­
domo priedo 4.4.2.1.1 punkt ą, Wh;  
EC DC,city  yra per sutrumpint ą 1 tipo bandymo proced ūrą taikomo 
WLTP miesto bandymo ciklo DS  1 ir DS  2 svertinės elek­
tros energijos s ąnaudos, Wh/km;  
taip pat  
EC DC;city ¼ X  4 
j¼1 EC DC;city;j Ü K city;j 
taip pat  
EC DC,city,j  yra taikomo WLTP miesto bandymo ciklo elektros ener ­
gijos sąnaudos, kai pirmo taikomo WLTP miesto 
bandymo ciklo DS  1 nurodomas kaip j = 1, antro 
taikomo WLTP miesto bandymo ciklo DS  1 nurodomas 
kaip j = 2, pirmo taikomo WLTP miesto bandymo ciklo 
DS 2 nurodomas kaip j = 3 ir antro taikomo WLTP 
miesto bandymo ciklo DS  2 nurodomas kaip j = 4, 
taikant sutrumpint ą 1 tipo bandymo proced ūrą pagal 
šio papildomo priedo 4.3 punkt ą, Wh/km;  
K city,j yra taikomo WLTP miesto bandymo ciklo svertinis 
koeficientas, kai pirmo taikomo WLTP miesto bandymo 
ciklo DS  1 nurodomas kaip j = 1, antro taikomo WLTP 
miesto bandymo ciklo DS  1 nurodomas kaip j = 2, pirmo 
taikomo WLTP miesto bandymo ciklo DS  2 nurodomas 
kaip j = 3 ir antro taikomo WLTP miesto bandymo 
ciklo DS  2 nurodomas kaip j = 4;  ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 668  
taip pat  
K city;1 ¼ ΔE REESS ;city;1 
UBE  STP ir K  city;j ¼ 1 Ä K city;1 
3 kai j ¼ 2 … 4  
taip pat  
ΔE REESS,city,1  yra per sutrumpint ą 1 tipo bandymo proced ūrą pirmo 
taikomo WLTP miesto bandymo ciklo DS  1 visų 
ĮEKS energijos pokytis, Wh;  
4.4.2.1.3. Faz ės savitoji grynoji elektrin ė rida PER  p transporto priemon ėms 
PEV skai čiuojama pagal 1 tipo bandym ą, kaip aprašyta šio papil ­
domo priedo 3.4.4.2 punkte, naudojant šias lygtis:  
PER  p ¼ UBE  STP 
EC DC;p 
čia: 
UBE  UBE yra panaudotina ĮEKS elektros energija pagal šio 
papildomo priedo 4.4.2.1.1 punkt ą, Wh;  
EC DC,p yra sutrumpintos 1 tipo bandymo proced ūros kiek­
vienos atskiros faz ės DS  1 ir DS  2 svertinės elektros 
energijos s ąnaudos, Wh/km;  
Tuo atveju, kai faz ė p = mažas greitis ir faz ė p = vidutinis greitis, 
naudojamos šios lygtys:  
EC DC;p ¼ X  4 
j¼1 EC DC;p;j Ü K p;j 
taip pat  
EC DC,p,j  yra elektros energijos s ąnaudos sutrumpintos 1 tipo 
bandymo proced ūros fazėje p, kai pirmos faz ės p 
DS 1 nurodomas kaip j = 1, antros faz ės p DS  1 nuro­
domas kaip j = 2, pirmos faz ės p DS  2 nurodomas 
kaip j = 3 ir antros faz ės p DS  2 nurodomas kaip j = 
4 pagal šio papildomo priedo 4.3 punkt ą, Wh/km;  
K p,j yra svertinis koeficientas sutrumpintos 1 tipo 
bandymo proced ūros fazėje p, kai pirmos faz ės p 
DS 1 nurodomas kaip j = 1, antros faz ės p DS  1 nuro­
domas kaip j = 2, pirmos faz ės p DS  2 nurodomas 
kaip j = 3 ir antros faz ės p DS  2 nurodomas kaip 
j = 4;  
taip pat  
K p;1 ¼ ΔE REESS ;p;1 
UBE  STP and K  p;j ¼ 1 Ä K p;1 
3 for j ¼ 2 … 4  
taip pat  
ΔE REESS,p,1  : yra vis ų ĮEKS energijos pokytis per sutrumpintos 1 
tipo bandymo proced ūros DS  1 pirmą fazę p, Wh;  ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 669  
Tuo atveju, kai faz ė p = didelis greitis ir faz ė p = labai didelis 
greitis, naudojamos šios lygtys:  
EC DC;p ¼ X  2 
j¼1 EC DC;p;j Ü K p;j 
taip pat  
EC DC,p,j  yra sutrumpintos 1 tipo bandymo proced ūros fazės p DS  j 
elektros energijos s ąnaudos pagal šio papildomo priedo 
4.3 punkt ą, Wh/km;  
k p,j yra sutrumpintos 1 tipo bandymo proced ūros fazės p DS  j 
svertinis koeficientas  
taip pat  
K p;1 ¼ ΔE REESS ;p;1 
UBE  STP ir K  p;2 ¼ 1 Ä K p;1 
taip pat  
ΔE REESS,p,1  yra visų ĮEKS elektros energijos pokytis per sutrum ­
pintos 1 tipo bandymo proced ūros DS  1 pirmą fazę p, 
Wh; 
4.4.2.2. Grynosios elektrin ės ridos nustatymas taikant nuoseklaus ciklo 1 
tipo bandymo proced ūrą 
4.4.2.2.1. Taikomo WLTP bandymo ciklo grynoji elektrin ė rida PER  WLTC  
transporto priemon ėms PEV skai čiuojama pagal 1 tipo bandym ą, 
kaip aprašyta šio papildomo priedo 3.4.4.1 punkte, naudojant šias 
lygtis:  
PER  WLTC ¼ UBE  CCP 
EC DC;WLTC  
čia: 
UBE  CCP yra panaudotina ĮEKS energija, nustatyta nuo nuose ­
klaus ciklo 1 tipo bandymo proced ūros pradžios iki 
nutraukimo kriterijaus pagal šio papildomo priedo 
3.4.4.1.3 punkt ą įvykdymo, Wh;  
EC DC,WLTC  yra taikomo WLTP bandymo ciklo elektros energijos 
sąnaudos, nustatytos pagal per nuoseklaus ciklo 1 tipo 
bandymo proced ūrą iki galo nuvažiuotus taikomo 
WLTP bandymo ciklus, Wh/km;  
taip pat  
UBE  CCP ¼ X  k 
j¼1 ΔE REESS ;j ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 670  
čia: 
ΔE REESS,j  yra visų ĮEKS elektros energijos pokytis per nuose ­
klaus ciklo 1 tipo bandymo proced ūros fazę j, Wh;  
j yra aptariamos faz ės indekso numeris;  
k yra nuo pradžios iki faz ės, kurios metu įvykdytas 
nutraukimo kriterijus, fazi ų skaičius, įskaičiuojant 
paskutinę fazę; 
taip pat  
EC DC;WLTC ¼ X  n WLTC  
j¼1 EC DC;WLTC ;j Ü K WLTC ;j 
taip pat  
EC DC,WLTC,j  yra pagal nuoseklaus ciklo 1 tipo bandymo proced ūrą 
taikomo WLTP bandymo ciklo j elektros energijos 
sąnaudos pagal šio papildomo priedo 4.3 punkt ą, 
Wh/km;  
K WLTC,j  yra pagal nuoseklaus ciklo 1 tipo bandymo proced ūrą 
taikomo WLTP bandymo ciklo j svertinis koefi ­
cientas;  
j yra aptariamo taikomo WLTP bandymo ciklo indekso 
numeris;  
n WLTC  yra taikomo užbaigto WLTP bandymo vis ų nuva­ 
žiuotų ciklų indekso numeris;  
taip pat  
K WLTC ;1 ¼ ΔE REESS ;WLTC ;1 
UBE  CCP ir K  WLTC ;j ¼ 1 Ä K WLTC ;1 
n WLTC Ä 1 kai j ¼ 2 … n  WLTC  
taip pat  
ΔE REESS,WLTC,1  yra visų ĮEKS elektros energijos pokytis per 
nuoseklaus ciklo 1 tipo bandymo proced ūros 
pirmą taikomą WLTP bandymo cikl ą, Wh;  
4.4.2.2.2. Per WLTP miesto bandymo cikl ą grynoji elektrin ė rida PER  WLTC  
transporto priemon ėms PEV skai čiuojama pagal 1 tipo bandym ą, 
kaip aprašyta šio papildomo priedo 3.4.4.1 punkte, naudojant šias 
lygtis:  
PER  city ¼ UBE  CCP 
EC DC;city 
čia: 
UBE  CCP yra panaudotina ĮEKS elektros energija pagal šio papil ­
domo priedo 4.4.2.2.1 punkt ą, Wh;  ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 671  
EC DC,city  yra taikomo WLTP miesto bandymo ciklo elektros ener ­
gijos sąnaudos, nustatytos pagal per nuoseklaus ciklo 1 
tipo bandymo proced ūrą iki galo nuvažiuotus taikomo 
WLTP miesto bandymo ciklus, Wh/km;  
taip pat  
EC DC;city ¼ X  n city 
j¼1 EC DC;city;jÜ K city;j 
taip pat  
EC DC,city,j  yra pagal nuoseklaus ciklo 1 tipo bandymo proced ūrą 
taikomo WLTP miesto bandymo ciklo j elektros ener ­
gijos sąnaudos pagal šio papildomo priedo 4.3 punkt ą, 
Wh/km;  
K city,j yra pagal nuoseklaus ciklo 1 tipo bandymo proced ūrą 
taikomo WLTP miesto bandymo ciklo j svertinis 
koeficientas;  
j yra aptariamo taikomo WLTP miesto bandymo ciklo 
indekso numeris;  
n city yra taikomo užbaigto WLTP miesto bandymo vis ų 
nuvažiuot ų ciklų indekso numeris;  
taip pat  
K city;1 ¼ ΔE REESS ;city;1 
UBE  CCP ir K  city;j ¼ 1 Ä K city;1 
n city Ä 1 kai j ¼ 2 … n  city 
taip pat  
ΔE REESS,city,1  yra visų ĮEKS elektros energijos pokytis per pagal 
nuoseklaus ciklo 1 tipo bandymo proced ūrą pirmą 
taikomą WLTP miesto bandymo cikl ą, Wh.  
4.4.2.2.3. Faz ės savitoji grynoji elektrin ė rida PER  p transporto priemon ėms 
PEV skai čiuojama pagal 1 tipo bandym ą, kaip aprašyta šio papil ­
domo priedo 3.4.4.1 punkte, naudojant šias lygtis:  
PER  p ¼ UBE  CCP 
EC DC;p 
čia: 
UBE  CCP yra panaudotina ĮEKS elektros energija pagal šio papil ­
domo priedo 4.4.2.2.1 punkt ą, Wh;  
EC DC,p yra aptariamos faz ės p elektros energijos s ąnaudos, 
nustatytos pagal per nuoseklaus ciklo 1 tipo bandymo 
procedūrą iki galo nuvažiuotas fazes, Wh/km;  ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 672  
taip pat  
EC DC;p ¼ X  n p 
j¼1 EC DC;p;j Ü K p;j 
taip pat  
EC DC,p,j  yra nuoseklaus ciklo 1 tipo bandymo proced ūros apta­
riamos faz ės p j elektros energijos s ąnaudos pagal šio 
papildomo priedo 4.3 punkt ą, Wh/km;  
k p,j yra nuoseklaus ciklo 1 tipo bandymo proced ūros apta­
riamos faz ės p j svertinis koeficientas;  
j yra aptariamos faz ės p indekso numeris;  
n p yra bendras užbaigto WLTC nuvažiuot ų fazių p skaičius; 
taip pat  
K p;1 ¼ ΔE REESS ;p;1 
UBE  CCP ir K  p;j ¼ 1 Ä K p;1 
n p Ä 1 kai j ¼ 2 … n  p 
čia: 
ΔE REESS,p,1  yra visų ĮEKS elektros energijos pokytis per pagal 
nuoseklaus ciklo 1 tipo bandymo proced ūrą pirmą 
nuvažiuot ą fazę p, Wh.  
4.4.3. OVC-HEV transporto priemoni ų rida įkrovos naudojimo režimu  
Rida įkrovos naudojimo režimu R  CDC nustatoma per šio papildomo 
priedo 3.2.4.3 punkte aprašyt ą įkrovos naudojimo 1 tipo bandym ą 
kaip bandym ų sekos 1 varianto dalis ir nurodoma šio papildomo 
priedo 3.2.6.1 punkte kaip bandym ų sekos 3 varianto dalis. R  CDC 
yra atstumas, nuvažiuotas nuo įkrovos naudojimo 1 tipo bandymo 
pradžios iki pereinamojo ciklo pabaigos pagal šio papildomo priedo 
3.2.4.4 punkt ą. 
4.4.4. OVC-HEV transporto priemoni ų visos elektrin ės ridos ekvivalentas  
4.4.4.1. Ciklo savitojo visos elektrin ės ridos ekvivalento nustatymas  
Ciklo savitasis visos elektrin ės ridos ekvivalentas skai čiuojamas 
pagal šią lygtį: 
EAER ¼ Í M CO2;CS Ä M CO2;CD;avg 
M CO2;CS Î 
Ü R CDC 
čia: 
EAER yra ciklo savitasis visos elektrin ės ridos ekvivalentas, 
km; ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 673  
M CO2,CS  yra įkrovos palaikymo režimu išmetamo CO  2 masė 
pagal A8/5 lentel ės 7 etapą, g/km;  
M CO2,CD,avg  yra įkrovos naudojimo režimu išmetamo CO  2 vidu­
tinė aritmetin ė masė pagal toliau pateikt ą lygtį, g/km;  
R CDC yra įkrovos naudojimo ciklo rida pagal šio papildomo 
priedo 4.4.2 punkt ą, km;  
taip pat  
M CO2;CD;avg ¼ P k 
j¼1 ðM CO2;CD;j Ü d j Þ 
P k 
j¼1 d j 
čia: 
M CO2,CD,avg  yra įkrovos naudojimo režimu išmetamo CO  2 vidu­
tinė aritmetin ė masė, g/km;  
M CO2,CD,j  yra išmetamo CO  2 masė, nustatyta pagal 7 papildomo 
priedo 3.2.1 punkt ą, įkrovos naudojimo 1 tipo 
bandymo faz ėje j, g/km;  
dj yra įkrovos naudojimo 1 tipo bandymo faz ėje j nuva­ 
žiuotas atstumas, km;  
j yra aptariamos faz ės indekso numeris;  
k yra iki pereinamojo ciklo n pabaigos nuvažiuot ų fazių 
skaičius pagal šio papildomo priedo 3.2.4.4 punkt ą. 
4.4.4.2. Faz ės savitojo visos elektrin ės ridos ekvivalento nustatymas  
Fazės savitasis visos elektrin ės ridos ekvivalentas skai čiuojamas 
pagal šią lygtį: 
EAER  p ¼ Í M CO2;CSp Ä M CO2;CD;avg;p 
M CO2;CS;p Î 
Ü P k 
j¼1 ΔE REESS ;j 
EC DC;CD;p 
taip pat  
EAER  p yra fazės savitasis visos elektrin ės ridos ekvivalentas 
per aptariam ą fazę p, km;  
M CO2,CS,p  yra fazės savitoji išmetamo CO  2 masė per įkrovos 
palaikymo 1 tipo bandymo aptariam ą fazę p pagal 
A8/5 lentel ės 7 etapą, g/km;  
ΔE REESS,j  yra visų ĮEKS elektros energijos pokytis per aptariam ą 
fazę j, Wh;  
EC DC,CD,p  yra elektros energijos s ąnaudos per aptariam ą fazę p, 
grindžiamos ĮEKS naudojimu, Wh/km;  
j yra aptariamos faz ės indekso numeris;  ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 674  
k yra iki pereinamojo ciklo n pabaigos nuvažiuot ų fazių 
skaičius pagal šio papildomo priedo 3.2.4.4 punkt ą; 
taip pat  
M CO2;CD;avg;p ¼ P n c 
c¼1 ðM CO2;CD;p;c Ü d p;c Þ P n c 
c¼1 d p;c 
čia: 
M CO2,CD,avg,p  yra įkrovos naudojimo režimu išmetamo CO  2 vidu­
tinė aritmetin ė masė per aptariam ą fazę p, g/km;  
M CO2,CD,p,c  yra išmetamo CO  2 masė, nustatyta pagal 7 papil ­
domo priedo 3.2.1 punkt ą, per įkrovos naudojimo 
1 tipo bandymo ciklo c faz ę p, g/km;  
d p,c yra per įkrovos naudojimo 1 tipo bandymo ciklo c 
aptariamą fazę p nuvažiuotas atstumas, km;  
c yra aptariamo taikomo WLTP bandymo ciklo 
indekso numeris;  
p yra taikomo WLTP bandymo ciklo atskiros faz ės 
indeksas;  
n c yra iki pereinamojo ciklo n pabaigos nuvažiuot ų 
taikomo WLTP bandymo cikl ų skaičius pagal šio 
papildomo priedo 3.2.4.4 punkt ą; 
taip pat  
E C  DC;CD;P ¼ P nc 
c¼1 EC DC;CD;P;C Ü d p;c P nc 
c¼1 d p;c 
čia: 
EC DC,CD,P  yra elektros energijos s ąnaudos per aptariam ą fazę p, 
grindžiamos ĮEKS naudojimu atliekant įkrovos 
naudojimo 1 tipo bandym ą, Wh/km;  
EC DC,CD,P,C  yra elektros energijos s ąnaudos per aptariam ą ciklo c 
fazę p, grindžiamos ĮEKS naudojimu per įkrovos 
naudojimo 1 tipo bandym ą pagal šio papildomo 
priedo 4.3 punkt ą, Wh/km;  
d p,c yra per įkrovos naudojimo 1 tipo bandymo ciklo c 
aptariamą fazę p nuvažiuotas atstumas, km;  
c yra aptariamo taikomo WLTP bandymo ciklo indekso 
numeris;  
p yra taikomo WLTP bandymo ciklo atskiros faz ės 
indeksas;  ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 675  
n c yra iki pereinamojo ciklo n pabaigos nuvažiuot ų 
taikomo WLTP bandymo cikl ų skaičius pagal šio 
papildomo priedo 3.2.4.4 punkt ą. 
Aptariamos faz ės yra mažo, vidutinio, didelio ir labai didelio 
greičio fazės bei važiavimo mieste ciklas.  
4.4.5. Faktin ė OVC-HEV transporto priemoni ų rida įkrovos naudojimo 
režimu  
Faktinė rida įkrovos naudojimo režimu skai čiuojama pagal ši ą lygtį: 
R CDA ¼ X  nÄ1 
c¼1 d c þ Í M CO2;CS Ä M CO2;n;cycle 
M CO2;CS Ä M CO2;CD;avg;nÄ1 Î 
Ü d n 
čia: 
R CDA yra faktin ė rida įkrovos naudojimo režimu, km;  
M CO2,CS  yra įkrovos palaikymo režimu išmetamo CO  2 
masė pagal A8/5 lentel ės 7 etapą, g/km;  
M CO2,n,cycle  yra per įkrovos naudojimo 1 tipo bandymo 
taikomo WLTP bandymo cikl ą n išmetamo CO  2 
masė, g/km;  
M CO2,CD,avg,n–1  yra atliekant įkrovos naudojimo 1 tipo bandymo 
vidutinė aritmetin ė išmetamo CO  2 masė nuo 
pradžios iki taikomo WLTP bandymo ciklo ir j į 
įskaičiuojant (n-1), g/km;  
d c yra per įkrovos naudojimo 1 tipo bandymo 
taikomo WLTP bandymo cikl ą c nuvažiuotas 
atstumas, km;  
d n yra per įkrovos naudojimo 1 tipo bandymo 
taikomo WLTP bandymo cikl ą n nuvažiuotas 
atstumas, km;  
c yra aptariamo taikomo WLTP bandymo ciklo 
indekso numeris;  
n yra nuvažiuot ų taikomo WLTP bandymo cikl ų, 
įskaitant pereinam ąjį ciklą, skaičius pagal šio 
papildomo priedo 3.2.4.4 punkt ą; 
taip pat  
M CO2;CD;avg;nÄ1 ¼ P nÄ1 
c¼1 ðM CO2;CD;c Ü d c Þ P nÄ1 
c¼1 d c 
čia: 
M CO2,CD,avg,n–1  yra įkrovos naudojimo 1 tipo bandymo vidutin ė 
aritmetinė išmetamo CO  2 masė nuo pradžios iki 
taikomo WLTP bandymo ciklo ir j į įskaičiuojant 
(n-1), g/km;  ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 676  
M CO2,CD,c  yra išmetamo CO  2 masė, nustatyta pagal 7 papil ­
domo priedo 3.2.1 dal į, įkrovos naudojimo 1 tipo 
bandymo taikomo WLTP bandymo cikle c, g/km;  
d c yra įkrovos naudojimo 1 tipo bandymo taikomo 
WLTP bandymo cikle c nuvažiuotas atstumas, 
km; 
c yra aptariamo taikomo WLTP bandymo ciklo 
indekso numeris;  
n yra nuvažiuot ų taikomo WLTP bandymo cikl ų, 
įskaitant pereinam ąjį ciklą, skaičius pagal šio 
papildomo priedo 3.2.4.4 punkt ą. 
4.5. Atskiros transporto priemon ės verčių interpoliacija  
4.5.1. NOVC-HEV ir OVC-HEV interpoliacijos intervalas  
Interpoliacijos metodas naudojamas tik tada, kai bandom ųjų trans­
porto priemoni ų L ir H įkrovos palaikymo režimu išmetamo CO  2 
masės M  CO2,CS  skirtumas pagal A8/5 lentel ės 8 etapą siekia ne 
mažiau nei 5 g/km ir ne daugiau nei 20 g/km arba 20 proc. trans ­
porto priemon ės H įkrovos palaikymo režimu išmetamo CO  2 masės 
M CO2,CS  pagal A8/5 lentel ės 8 etapą, nelygu, kuri vert ė mažesnė. 
Gamintojo prašymu ir gavus patvirtinimo institucijos patvirtinim ą, 
atskiros transporto priemon ės verčių interpoliacija šeimos ribose 
gali būti praplėsta, jei didžiausia ekstrapoliacija daugiau nei 3 
g/km neviršija transporto priemon ės H įkrovos palaikymo režimu 
išmetamo CO  2 masės ir (arba) nenukrenta daugiau nei 3 g/km 
žemiau transporto priemon ės L įkrovos palaikymo režimu išmetamo 
CO  2 masės. Šis plėtinys galioja tik absoliu čiose šioje dalyje nusta ­
tyto interpoliacijos intervalo ribose.  
Didžiausia absoliuti transporto priemoni ų L ir H įkrovos palaikymo 
režimu išmetamo CO  2 masės skirtumo ribin ė vertė, siekianti 20 
g/km arba 20 proc. transporto priemon ės H įkrovos palaikymo 
režimu išmetamo CO  2 masės, nelygu, kuri vert ė mažesnė, gali 
būti padidinta 10 g/km, jei bandoma transporto priemon ė M. Trans ­
porto priemon ė M yra interpoliacijos šeimos transporto priemon ė, 
kurios ciklo energijos poreikis sudaro ± 10 proc. transporto prie ­
monių L ir H aritmetinio vidurkio.  
Transporto priemon ės M įkrovos palaikymo režimu išmetamo CO  2 
masės tiesiškumas patikrinamas pagal tiesin ę tarp transporto prie ­
monių L ir H interpoliuot ą įkrovos palaikymo režimu išmetamo 
CO  2 masę. 
Laikoma, kad tiesiškumo kriterijus transporto priemon ės M atveju 
buvo įvykdytas, jei išmatuotosios transporto priemon ės M įkrovos 
palaikymo režimu išmetamo CO  2 masės ir tarp transporto prie ­
monių L ir H interpoliuotos įkrovos palaikymo režimu išmetamo 
CO  2 masės skirtumas yra mažesnis nei 1 g/km. Jei skirtumas 
didesnis, laikoma, kad tiesiškumo kriterijus įvykdytas, jei šis skir ­
tumas transporto priemon ės M atveju yra 3 g/km arba 3 proc. 
interpoliuotos įkrovos palaikymo režimu išmetamo CO  2 masės, 
nelygu, kuri vert ė mažesnė. 
Jei tiesiškumo kriterijus įvykdytas, interpoliacija tarp transporto 
priemonių L ir H taikoma visoms atskiroms interpoliacijos šeimos 
transporto priemon ėms. 
Jei tiesiškumo kriterijus ne įvykdytas, interpoliacijos šeima dalijama 
į du pošeimius: transporto priemoni ų, kurių ciklo energijos poreikis 
patenka tarp transporto priemoni ų L ir M, ir transporto priemoni ų, 
kurių ciklo energijos poreikis patenka tarp transporto priemoni ų 
M ir H.  ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 677  
Transporto priemon ėms, kurių ciklo energijos poreikis patenka tarp 
transporto priemoni ų L ir M, kiekvienas transporto priemon ės H 
parametras, kuris reikalingas atskir ų OVC-HEV ir NOVC-HEV 
verčių interpoliacijai, pakei čiamas atitinkamu transporto priemon ės 
M parametru.  
Transporto priemon ėms, kurių ciklo energijos poreikis patenka tarp 
transporto priemoni ų M ir H, kiekvienas transporto priemon ės L 
parametras, kuris reikalingas atskir ų ciklo ver čių interpoliacijai, 
pakeičiamas atitinkamu transporto priemon ės M parametru.  
4.5.2. Energijos poreikio kiekvienam laikotarpiui skai čiavimas  
Atskiroms interpoliacijos šeimos transporto priemon ėms taikomas 
energijos poreikis E  k,p ir laikotarpiu p nuvažiuotas atstumas d  c,p 
skaičiuojamas pagal 7 papildomo priedo 5 dalies proced ūrą, naudo­
jant apkrovos kelyje koeficient ų ir masės verčių rinkinius k pagal 7 
papildomo priedo 3.2.3.2.3 punkt ą. 
4.5.3. Interpoliacijos koeficiento skai čiavimas atskiroms transporto prie ­
monėms K  ind,p 
Periodo interpoliacijos koeficientas K  ind,p kiekvienam aptariamam 
laikotarpiui p skai čiuojamas pagal ši ą lygtį: 
K ind;p ¼ E 3;p Ä E 1;p 
E 2;p Ä E 1;p 
čia: 
K ind,p yra interpoliacijos koeficientas aptariamai atskirai transporto 
priemonei laikotarpiu p;  
E 1,p yra transporto priemon ės L energijos poreikis aptariamu 
laikotarpiu pagal 7 papildomo priedo 5 dal į, Ws;  
E 2,p yra transporto priemon ės H energijos poreikis aptariamu 
laikotarpiu pagal 7 papildomo priedo 5 dal į, Ws;  
3,p yra atskiros transporto priemon ės energijos poreikis apta ­
riamu laikotarpiu pagal 7 papildomo priedo 5 dal į, Ws;  
p yra taikomo bandymo ciklo atskiro laikotarpio indeksas.  
Jei aptariamas laikotarpis p yra taikomas WLTP bandymo ciklas, 
K ind,p vadinamas K  ind . 
4.5.4. Išmetamo CO  2 masės interpoliacija atskiroms transporto priemo ­
nėms 
4.5.4.1. Atskir ų OVC-HEV ir NOVC-HEV transporto priemoni ų įkrovos 
palaikymo režimu išmetamo CO  2 masė 
Atskiros transporto priemon ės įkrovos palaikymo režimu išmetamo 
CO  2 masė skaičiuojama pagal ši ą lygtį: 
M CO2–ind ;CS;p ¼ M CO2–L ;CS;p þ K ind;d Ü ðM CO2–H ;CS;p Ä M CO2–L ;CS;p Þ ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 678  
čia: 
M CO2–ind,CS,p  yra atskiros transporto priemon ės įkrovos palaikymo 
režimu išmetamo CO  2 masė aptariamu laikotarpiu p 
pagal A8/5 lentel ės 9 etapą, g/km;  
M CO2–L,CS,p  yra transporto priemon ės L įkrovos palaikymo 
režimu išmetamo CO  2 masė aptariamu laikotarpiu 
p pagal A8/5 lentel ės 8 etapą, g/km;  
M CO2–H,CS,p  yra transporto priemon ės H įkrovos palaikymo 
režimu išmetamo CO  2 masė aptariamu laikotarpiu 
p pagal A8/5 lentel ės 8 etapą, g/km;  
K ind,d yra interpoliacijos koeficientas aptariamai atskirai 
transporto priemonei laikotarpiu p;  
p yra taikomo WLTP bandymo ciklo atskiro laiko ­
tarpio indeksas.  
Aptariami laikotarpiai yra mažo, vidutinio, didelio ir labai didelio 
greičio fazės ir taikomas WLTP bandymo ciklas.  
4.5.4.2. Atskira pagal naudingumo koeficient ą pakoreguota OVC-HEV 
transporto priemoni ų įkrovos naudojimo režimu išmetamo CO  2 
masė 
Pagal naudingumo koeficient ą pakoreguota atskiros transporto prie ­
monės įkrovos naudojimo režimu išmetamo CO  2 masė skaičiuo­
jama pagal ši ą lygtį: 
M CO2–ind ;CD ¼ M CO2–L ;CD þ K ind Ü ðM CO2–H ;CD Ä M CO2–L ;CD Þ 
čia: 
M CO2–ind,CD  yra pagal naudingumo koeficient ą pakoreguota 
atskiros transporto priemon ės įkrovos naudojimo 
režimu išmetamo CO  2 masė, g/km;  
M CO2–L,CD  yra pagal naudingumo koeficient ą pakoreguota trans ­
porto priemon ės L įkrovos naudojimo režimu išme ­
tamo CO  2 masė, g/km;  
M CO2–H,CD  yra pagal naudingumo koeficient ą pakoreguota trans ­
porto priemon ės H įkrovos naudojimo režimu išme ­
tamo CO  2 masė, g/km;  
K ind yra aptariamos atskiros transporto priemon ės interpo­
liacijos koeficientas taikomo WLTP bandymo ciklui.  
4.5.4.3. Atskir ų OVC-HEV transporto priemoni ų pagal naudingumo koefi ­
cientą pakoreguota išmetamo CO  2 masė 
Pagal naudingumo koeficient ą pakoreguota atskiros transporto prie ­
monės išmetamo CO  2 masė skaičiuojama pagal ši ą lygtį: 
M CO2–ind ;weighted ¼ M CO2–L ;weighted þ K ind Ü ðM CO2–H ;weighted Ä M CO2–L ;weighted Þ ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 679  
čia: 
M CO2–ind,weighted  yra pagal naudingumo koeficient ą pakoreguota 
atskiros transporto priemon ės išmetamo CO  2 
masė, g/km;  
M CO2–L,weighted  yra pagal naudingumo koeficient ą pakoreguota 
transporto priemon ės L išmetamo CO  2 masė, 
g/km;  
M CO2–H,weighted  yra pagal naudingumo koeficient ą pakoreguota 
transporto priemon ės H išmetamo CO  2 masė, 
g/km;  
K ind yra aptariamos atskiros transporto priemon ės 
interpoliacijos koeficientas taikomo WLTP 
bandymo ciklui.  
4.5.5. Degal ų sąnaudų interpoliacija atskiroms transporto priemon ėms 
4.5.5.1. Atskiros OVC-HEV ir NOVC-HEV degal ų sąnaudos įkrovos palai ­
kymo režimu  
Atskiros transporto priemon ės degalų sąnaudos įkrovos palaikymo 
režimu skai čiuojamos pagal ši ą lygtį: 
FC ind;CS;p ¼ FC  L;CS;p þ K ind;p Ü ðFC H;CS;p Ä FC  L;CS;p Þ 
čia: 
FC ind,CS,p  yra atskiros transporto priemon ės degalų sąnaudos 
įkrovos palaikymo režimu per aptariam ą laikotarp į p 
pagal A8/6 lentel ės 3 etapą, l/100 km;  
FC L,CS,p  yra transporto priemon ės L degal ų sąnaudos įkrovos 
palaikymo režimu per aptariam ą laikotarp į p pagal 
A8/6 lentel ės 2 etapą, l/100 km;  
FC H,CS,p  yra transporto priemon ės H degal ų sąnaudos įkrovos 
palaikymo režimu per aptariam ą laikotarp į p pagal 
A8/6 lentel ės 2 etapą, l/100 km;  
K ind,p yra interpoliacijos koeficientas aptariamai atskirai trans ­
porto priemonei laikotarpiu p;  
p yra taikomo WLTP bandymo ciklo atskiro laikotarpio 
indeksas.  
Aptariami laikotarpiai yra mažo, vidutinio, didelio ir labai didelio 
greičio fazės ir taikomas WLTP bandymo ciklas.  
4.5.5.2. Pagal naudingumo koeficient ą pakoreguotos atskir ų OVC-HEV 
transporto priemoni ų degalų sąnaudos įkrovos naudojimo režimu  
Pagal naudingumo koeficient ą pakoreguotos atskiros transporto 
priemonės degalų sąnaudos įkrovos naudojimo režimu skai čiuo­
jamos pagal ši ą lygtį: 
FC ind;CD ¼ FC  L;CD þ K ind Ü ðFC H;CD Ä FC  L;CD Þ ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 680  
čia: 
FC ind,CD  yra pagal naudingumo koeficient ą pakoreguotos atskiros 
transporto priemon ės degalų sąnaudos įkrovos naudo ­
jimo režimu, l/100 km;  
FC L,CD yra pagal naudingumo koeficient ą pakoreguotos trans ­
porto priemon ės L degal ų sąnaudos įkrovos naudojimo 
režimu, l/100 km;  
FC H,CD yra pagal naudingumo koeficient ą pakoreguotos trans ­
porto priemon ės H degal ų sąnaudos įkrovos naudojimo 
režimu, l/100 km;  
K ind yra aptariamos atskiros transporto priemon ės interpolia ­
cijos koeficientas per taikom ą WLTP bandymo cikl ą. 
4.5.5.3. Pagal naudingumo koeficient ą pakoreguotos atskir ų OVC-HEV 
transporto priemoni ų degalų sąnaudos  
Pagal naudingumo koeficient ą pakoreguotos atskiros transporto 
priemonės degalų sąnaudos skai čiuojamos pagal ši ą lygtį: 
FC ind;weighted ¼ FC  L;weighted þ K ind Ü ðFC H;weighted Ä FC  L;weighted Þ 
čia: 
FC ind,weighted  yra pagal naudingumo koeficient ą pakoreguotos 
atskiros transporto priemon ės degalų sąnaudos, 
l/100 km;  
FC L,weighted  yra pagal naudingumo koeficient ą pakoreguotos 
transporto priemon ės L degal ų sąnaudos, l/100 km;  
FC H,weighted  yra pagal naudingumo koeficient ą pakoreguotos 
transporto priemon ės H degal ų sąnaudos, l/100 km;  
K ind yra aptariamos atskiros transporto priemon ės interpo­
liacijos koeficientas per taikom ą WLTP bandymo 
ciklą. 
4.5.6 Elektros energijos s ąnaudų interpoliacija atskiroms transporto prie ­
monėms 
4.5.6.1. Pagal naudingumo koeficient ą pakoreguotos atskir ų OVC-HEV 
transporto priemoni ų įkrovos naudojimo režimo elektros energijos 
sąnaudos, grindžiamos iš maitinimo šaltinio pakartotinai įkrauta 
energija  
Pagal naudingumo koeficient ą pakoreguotos atskiros transporto 
priemonės įkrovos naudojimo režimo elektros energijos s ąnaudos, 
grindžiamos iš maitinimo šaltinio pakartotinai įkrauta elektros ener ­
gija, skai čiuojamos pagal ši ą lygtį: 
EC AC–ind ;CD ¼ EC  AC–L ;CD þ K ind Ü ðEC AC–H ;CD Ä EC  AC–L ;CD Þ 
čia: 
EC AC–ind,CD  yra pagal naudingumo koeficient ą pakoreguotos 
atskirai transporto priemon ės įkrovos naudojimo 
režimo elektros energijos s ąnaudos, grindžiamos iš 
maitinimo šaltinio pakartotinai įkrauta energija, 
Wh/km;  ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 681  
EC AC–L,CD  yra pagal naudingumo koeficient ą pakoreguotos 
transporto priemon ės L įkrovos naudojimo režimo 
elektros energijos s ąnaudos, grindžiamos iš maiti ­
nimo šaltinio pakartotinai įkrauta energija, Wh/km;  
EC AC–H,CD  yra pagal naudingumo koeficient ą pakoreguotos 
transporto priemon ės H įkrovos naudojimo režimo 
elektros energijos s ąnaudos, grindžiamos iš maiti ­
nimo šaltinio pakartotinai įkrauta energija, Wh/km;  
K ind yra aptariamos atskiros transporto priemon ės inter­
poliacijos koeficientas per taikom ą WLTP bandymo 
ciklą. 
4.5.6.2. Atskiros pagal naudingumo koeficient ą pakoreguotos OVC-HEV 
transporto priemoni ų elektros energijos s ąnaudos, grindžiamos iš 
maitinimo šaltinio pakartotinai įkrauta energija  
Pagal naudingumo koeficient ą pakoreguotos atskiros transporto 
priemonės elektros energijos s ąnaudos, grindžiamos iš maitinimo 
šaltinio pakartotinai įkrauta elektros energija, skai čiuojamos pagal 
šią lygtį: 
EC AC–ind ;weighted ¼ EC  AC–L ;weighted þ K ind Ü ðEC AC–H ;weighted Ä EC  AC–L ;weighted Þ 
čia: 
EC AC–ind,weighted  yra pagal naudingumo koeficient ą pakoreguotos 
atskiros transporto priemon ės elektros energijos 
sąnaudos, grindžiamos iš maitinimo šaltinio 
pakartotinai įkrauta energija, Wh/km;  
EC AC–L,weighted  yra pagal naudingumo koeficient ą pakoreguotos 
transporto priemon ės L elektros energijos 
sąnaudos, grindžiamos iš maitinimo šaltinio 
pakartotinai įkrauta energija, Wh/km;  
EC AC–H,weighted  yra pagal naudingumo koeficient ą pakoreguotos 
transporto priemon ės H elektros energijos 
sąnaudos, grindžiamos iš maitinimo šaltinio 
pakartotinai įkrauta energija, Wh/km;  
K ind yra aptariamos atskiros transporto priemon ės 
interpoliacijos koeficientas per taikom ą WLTP 
bandymo cikl ą. 
4.5.6.3. Atskir ų OVC-HEV ir PEV transporto priemoni ų elektros energijos 
sąnaudos  
Atskiros transporto priemon ės elektros energijos s ąnaudos pagal šio 
papildomo priedo 4.3.3 dal į OVC-HEV atveju ir pagal šio papil ­
domo priedo 4.3.4 punkt ą PEV atveju skai čiuojamos pagal ši ą lygtį: 
EC ind;p ¼ EC  L;p þ K ind;p Ü ðEC H;p Ä EC  L;p Þ ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 682  
čia: 
EC ind,p yra atskiros transporto priemon ės elektros energijos 
sąnaudos aptariamu laikotarpiu p, Wh/km;  
EC L,p yra transporto priemon ės L elektros energijos s ąnaudos 
aptariamu laikotarpiu p, Wh/km;  
EC H,p yra transporto priemon ės H elektros energijos s ąnaudos 
aptariamu laikotarpiu p, Wh/km;  
K ind,p yra interpoliacijos koeficientas aptariamai atskirai trans ­
porto priemonei laikotarpiu p;  
p yra taikomo bandymo ciklo atskiro laikotarpio indeksas.  
Aptariami laikotarpiai yra mažo, vidutinio, didelio ir labai didelio 
greičio fazės, taikomas WLTP miesto bandymo ciklas ir taikomas 
WLTP bandymo ciklas.  
4.5.7 Elektrin ės ridos ver čių interpoliacija atskiroms transporto priemo ­
nėms 
4.5.7.1. Atskir ų OVC-HEV transporto priemoni ų visa elektrin ė rida  
Jei šis kriterijus 
j AER  L 
R CDA ;L Ä AER  H 
R CDA ;H j Ï 0; 1 
čia: 
AER  L : yra transporto priemon ės L visa elektrin ė rida per taikom ą 
WLTP bandymo cikl ą, km;  
AER  H : yra transporto priemon ės H visa elektrin ė rida per 
taikomą WLTP bandymo cikl ą, km;  
R CDA,L  : yra transporto priemon ės L faktin ė įkrovos naudojimo 
režimo rida, km;  
R CDA,H  : yra transporto priemon ės H faktin ė įkrovos naudojimo 
režimo rida, km;  
įvykdytas, atskiros transporto priemon ės visa elektrin ė rida skai ­ 
čiuojama pagal ši ą lygtį: 
AER  ind;p ¼ AER  L;p þ K ind;p Ü ðAER  H;p Ä AER  L;p Þ 
čia: 
AER  ind,p yra atskiros transporto priemon ės visa elektrin ė rida 
aptariamu laikotarpiu p, km;  
AER  L,p yra transporto priemon ės L visa elektrin ė rida aptariamu 
laikotarpiu p, km;  
AER  H,p yra transporto priemon ės H visa elektrin ė rida aptariamu 
laikotarpiu p, km  
K ind,p yra interpoliacijos koeficientas aptariamai atskirai trans ­
porto priemonei laikotarpiu p;  
p yra taikomo bandymo ciklo atskiro laikotarpio indeksas.  ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 683  
Aptariami laikotarpiai yra taikomas WLTP miesto bandymo ciklas 
ir taikomas WLTP bandymo ciklas.  
Jei šioje dalyje nustatytas kriterijus ne įvykdomas, transporto prie ­
monės H nustatyta AER taikoma visoms interpoliacijos šeimos 
transporto priemon ėms. 
4.5.7.2. Atskir ų PEV transporto priemoni ų grynoji elektrin ė rida  
Atskiros transporto priemon ės grynoji elektrin ė rida skai čiuojama 
pagal šią lygtį: 
PER  ind;p ¼ PER  L;p þ K ind;p Ü ðPER  H;p Ä PER  L;p Þ 
čia: 
PER  ind,p yra atskiros transporto priemon ės grynoji elektrin ė rida 
aptariamu laikotarpiu p, km;  
PER  L,p yra transporto priemon ės L grynoji elektrin ė rida apta ­
riamu laikotarpiu p, km;  
PER  H,p yra transporto priemon ės H grynoji elektrin ė rida apta ­
riamu laikotarpiu p, km;  
K ind,p yra interpoliacijos koeficientas aptariamai atskirai trans ­
porto priemonei laikotarpiu p;  
p yra taikomo bandymo ciklo atskiro laikotarpio indeksas.  
Aptariami laikotarpiai yra mažo, vidutinio, didelio ir labai didelio 
greičio fazės, taikomas WLTP miesto bandymo ciklas ir taikomas 
WLTP bandymo ciklas.  
4.5.7.3. Atskir ų OVC-HEV transporto priemoni ų visos elektrin ės ridos ekvi ­
valentas  
Atskiros transporto priemon ės visos elektrin ės ridos ekvivalentas 
skaičiuojamas pagal ši ą lygtį: 
EAER  ind;p ¼ EAER  L;p þ K ind;p Ü ðEAER  H;p Ä EAER  L;p Þ 
čia: 
EAER  ind,p yra atskiros transporto priemon ės visos elektrin ės ridos 
ekvivalentas aptariamu laikotarpiu p, km;  
EAER  L,p yra transporto priemon ės L visos elektrin ės ridos ekvi ­
valentas aptariamu laikotarpiu p, km;  
EAER  H,p yra transporto priemon ės H visos elektrin ės ridos ekvi ­
valentas aptariamu laikotarpiu p, km;  
K ind,p yra interpoliacijos koeficientas aptariamai atskirai 
transporto priemonei laikotarpiu p;  
p yra taikomo bandymo ciklo atskiro laikotarpio 
indeksas.  
Aptariami laikotarpiai yra mažo, vidutinio, didelio ir labai didelio 
greičio fazės, taikomas WLTP miesto bandymo ciklas ir taikomas 
WLTP bandymo ciklas.  ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 684  
8 priedo  
1 priedėlis 
ĮEKS įkrovos b ūsena  
1. Bandym ų sekos ir ĮEKS profiliai: OVC-HEV, įkrovos naudojimo ir įkrovos 
palaikymo bandymas  
1.1. OVC-HEV bandym ų seka pagal 1 variant ą: 
Įkrovos naudojimo 1 tipo bandymas be v ėliau atliekamo įkrovos palaikymo 
1 tipo bandymo (A8.App1/1)  
A8.App1/1 pav.  
OVC-HEV įkrovos naudojimo 1 tipo bandymas
  
1.2. OVC-HEV bandym ų seka pagal 2 variant ą: 
Įkrovos palaikymo 1 tipo bandymas be v ėliau atliekamo įkrovos naudojimo 
1 tipo bandymo (A8.App1/2)  
A8.App1/2 pav.  
OVC-HEV įkrovos palaikymo 1 tipo bandymas
  ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 685  
1.3. OVC-HEV bandym ų seka pagal 3 variant ą: 
Įkrovos naudojimo 1 tipo bandymas su v ėliau atliekamu įkrovos palaikymo 
1 tipo bandymu (A8.App1/3)  
A8.App1/3 pav.  
OVC-HEV įkrovos naudojimo 1 tipo bandymas su v ėliau atliekamu įkrovos palaikymo 1 tipo 
bandymu
  ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 686  
1.4. OVC-HEV bandym ų seka pagal 4 variant ą: 
Įkrovos palaikymo 1 tipo bandymas su v ėliau atliekamu įkrovos naudojimo 
1 tipo bandymu  
A8.App1/4 pav.  
OVC-HEV įkrovos naudojimo 1 tipo bandymas su v ėliau atliekamu įkrovos palaikymo 1 tipo 
bandymu
  ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 687  
2. NOVC-HEV ir NOVC-FCHV bandym ų seka  
Įkrovos palaikymo 1 tipo bandymas  
A8.App1/5 pav.  
NOVC-HEV ir NOVC-FCHV įkrovos palaikymo 1 tipo bandymas
  
3. PEV bandym ų seka  
3.1. Nuosekli ų ciklų procedūra 
A8.App1/6 pav.  
Nuoseklių ciklų bandymo seka PEV
  ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 688  
3.2. Sutrumpinta bandym ų procedūra 
A8.App1/7 pav.  
Sutrumpinto bandymo proced ūros seka PEV transporto priemon ėms
 ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 689  
8 priedo  
2 priedėlis 
IEKS energijos poky čiu grindžiama koregavimo proced ūra 
Šiame pried ėlyje aprašoma proced ūra, skirtą koreguoti per įkrovos palaikymo 1 
tipo bandymo NOVC-HEV ir OVC-HEV transporto priemoni ų išmetamo CO  2 
masę ir degal ų sąnaudas NOVC-FCHV transporto priemoni ų degalų sąnaudas 
kaip visų ĮEKS elektros energijos poky čio funkcij ą. 
1. Bendrieji reikalavimai  
1.1. Šio pried ėlio taikymas  
1.1.1. Turi b ūti koreguojamos faz ės savitosios NOVC-FCHV transporto 
priemonių degalų sąnaudos ir NOVC-HEV ir OVC-HEV transporto 
priemonių išmetamo CO  2 masė. 
1.1.2. Jei atliekamas per vis ą ciklą išmatuot ų degalų sąnaudų NOVC-FCHV 
transporto priemoni ų degalų sąnaudų ir NOVC-HEV ir OVC-HEV 
transporto priemoni ų išmetamo CO2 mas ės koregavimas pagal šio 
priedėlio 1.1.3 arba 1.1.4 punkt ą, panaudojama šio papildomo priedo 
4.3 punktas skai čiuojant įkrovos palaikymo režimo ĮEKS energijos 
pokytį ΔE REESS,CS  per visą įkrovos palaikymo 1 tipo bandym ą. Šio 
papildomo priedo 4.3 punkte naudojamas aptariamas laikotarpis j 
nustatomas pagal įkrovos palaikymo 1 tipo bandym ą. 
1.1.3. Koregavimas atliekamas, jei ΔE REESS,CS  yra neigiamas, kas atitinka 
ĮEKS iškrovim ą, o 1.2 punkte apskai čiuotas koregavimo koeficientas 
c yra didesnis nei taikomas leidžiamasis nuokrypis pagal A8.App2/1 
lentelę. 
1.1.4. Koregavimo galima netaikyti ir naudoti nekoreguotas vertes, jei:  
(a) ΔE REESS,CS  yra teigiamas, kas atitinka ĮEKS įkrovimą, o 1.2 
punkte apskai čiuotas koregavimo koeficientas c yra didesnis nei 
taikomas leidžiamasis nuokrypis pagal A8.App2/1 lentel ę; 
(b) 1.2 punkte apskai čiuotas koregavimo koeficientas c yra mažesnis 
nei taikomas leidžiamasis nuokrypis pagal A8.App2/1 lentel ę; 
(c) gamintojas gali matavimais tvirtinan čiajai institucijai įrodyti, kad 
nėra ryšio atitinkamai tarp ΔE REESS,CS  ir įkrovos palaikymo 
režimu išmetamo CO  2 masės bei tarp ΔE REESS,CS  ir degalų 
sąnaudų. 
1.2. Koregavimo kriterijus c yra ĮEKS elektros energijos poky čio abso­
liučios vertės ΔE REESS,CS  ir degalų energijos santykis, kuris apskai ­ 
čiuojamas taip: 
c ¼ jΔE REESS ;CS j 
E fuel;CS 
čia: 
ΔE REESS,CS  yra įkrovos palaikymo režimo ĮEKS energijos pokytis 
pagal šio pried ėlio 1.1.2 punkt ą, Wh;  ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 690  
E fuel,CS  yra įkrovos palaikymo režimu sunaudot ų degalų ener­
gijos kiekis pagal 1.2.1 punkt ą NOVC-HEV ir OVC- 
HEV atveju, pagal 1.2.2 punkt ą NOVC-FCHV atveju, 
Wh. 
1.2.1. Įkrovos palaikymo režimo degal ų energija NOVC-HEV ir OVC-HEV 
transporto priemon ėms 
Įkrovos palaikymo režimu sunaudot ų degalų energijos kiekis NOVC- 
HEV ir OVC-HEV transporto priemon ėms skaičiuojamas pagal ši ą 
lygtį: 
E fuel;CS ¼ 10 Ü HV Ü FC  CS;nb Ü d CS 
čia: 
E fuel,CS  yra įkrovos palaikymo režimu sunaudot ų degalų energijos 
kiekis per įkrovos palaikymo 1 tipo bandymo taikom ą 
WLTP bandymo cikl ą, Wh;  
HV yra šildymo vert ė pagal A6.App2/1 lentel ę, kWh/l;  
FC CS,nb yra nesubalansuotos įkrovos palaikymo režimo degal ų 
sąnaudos įkrovos palaikymo 1 tipo bandyme, nekoreguotos 
pagal energijos balans ą, nustatytos pagal 7 papildomo priedo 
6 dalį naudojant išmetam ų dujinių junginių vertes pagal 
A8/5 lentel ės 2 etapą, l/100 km;  
d CS yra atstumas, nuvažiuotas per atitinkam ą taikomą WLTP 
bandymo cikl ą, km;  
10 perskai čiavimo į Wh koeficientas.  
1.2.2. Įkrovos palaikymo režimo degal ų energija NOVC-FCHV transporto 
priemonėms 
Įkrovos palaikymo režimu sunaudot ų degalų energijos kiekis NOVC- 
FCHV transporto priemon ėms skaičiuojamas pagal ši ą lygtį: 
E fuel;CS ¼ 1 
0,36 Ü 121 Ü FC  CS;nb Ü d CS 
E fuel,CS  yra įkrovos palaikymo režimu sunaudot ų degalų energijos 
kiekis per įkrovos palaikymo 1 tipo bandymo taikom ą 
WLTP bandymo cikl ą, Wh;  
121 yra mažesn ė vandenilio šilumos vert ė, MJ/kg;  
FC CS,nb yra nesubalansuotos degal ų sąnaudos įkrovos palaikymo 
režimu per įkrovos palaikymo 1 tipo bandym ą, nekore­
guotos pagal energijos balans ą, nustatytos pagal A8/7 
lentelės 1 etapą, kg/100 km;  
d CS yra atstumas, nuvažiuotas per atitinkam ą taikomą WLTP 
bandymo cikl ą, km;  
1 
0,36 perskaičiavimo į Wh koeficientas.  ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 691  
A8.App2/1 lentel ė 
Koregavimo kriterijai  
Taikomas 1 tipo bandymo ciklas  mažas + vidutinis  mažas + vidutinis + didelis  mažas + vidutinis + 
didelis + labai didelis  
Koregavimo kriterijaus 
santykis c  0,015  0,01  0,005  
2. Koregavimo koeficient ų skaičiavimas  
2.1. Išmetamo CO  2 masės koregavimo koeficientas K  CO2 , degalų sąnaudų 
koregavimo koeficientai K  fuel,FCHV  ir, jei pageidauja gamintojas, 
fazės savitieji koregavimo koeficientai K  CO2,p  ir K  fuel,FCHV,p  nusta­
tomi remiantis taikomais įkrovos palaikymo 1 tipo bandymo ciklais.  
Jei išmetamo CO  2 masės koregavimo koeficiento NOVC-HEV ir 
OVC-HEV transporto priemon ėms nustatymui buvo bandoma trans ­
porto priemon ė H, koeficient ą galima taikyti interpoliacijos šeimoje.  
2.2. Koregavimo koeficientai pagal šio pried ėlio 3 dal į nustatomi per 
įkrovos palaikymo 1 tipo bandymus. Gamintojas turi atlikti penkis 
arba daugiau bandym ų. 
Gamintojas gali prašyti prieš bandym ą nustatyti ĮEKS įkrovos būseną 
pagal gamintojo rekomendacijas ir kaip aprašyta šio pried ėlio 3 
dalyje. Ši praktika taikoma tik norint gauti įkrovos palaikymo 1 
tipo bandym ą su priešingu ΔE REESS,CS  ženklu ir gavus patvirtinimo 
institucijos pritarim ą. 
Matavimai turi atitikti šiuos kriterijus:  
a) turi b ūti atliktas bent vienas bandymas su ΔE REESS,CS  ir bent 
vienas bandymas su ΔE REESS,CS  . ΔE REESS,CS,n  yra visų ĮEKS elek ­
tros energijos poky čio verčių suma bandyme n, apskai čiuota pagal 
šio papildomo priedo 4.3 punkt ą; 
b) skirtumas M  CO2,CS  tarp bandymo su didžiausiu neigiamu elektros 
energijos poky čiu ir bandymo su didžiausiu teigiamu elektros 
energijos poky čiu turi būti 5 g/km arba daugiau. Šis kriterijus 
netaikomas K  fuel,FCHV  nustatymui.  
Nustatant K  CO2 , reikalaujamas bandym ų skaičius gali b ūti suma­ 
žintas iki trij ų bandymų, jei greta a ir b punkt ų papildomai įvyk­
domi šie kriterijai:  
c) bet kuri ų dviejų gretimų matavim ų, susijusių su elektros energijos 
pokyčiu bandymo metu, rezultat ų skirtumas M  CO2,CS  M CO2,CS  turi 
būti 10 g/km arba mažesnis;  
d) papildant b punkt ą, bandymas su didžiausiu neigiamu elektros 
energijos poky čiu ir bandymas su didžiausiu teigiamu elektros 
energijos poky čiu neturi pakli ūti į intervalą, kuris apib ūdinamas 
kaip: 
Ä0,01 Ï ΔE REESS  
E fuel Ï þ0,01, ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 692  
čia: 
E fuel yra sunaudot ų degalų energijos kiekis, apskai čiuotas pagal 
šio priedėlio1.2 punkt ą, Wh;  
e) bandymo su didžiausiu neigiamos energijos poky čiu ir etapo 
vidurio rezultato skirtumas M  CO2,CS  bei etapo vidurio ir bandymo 
su didžiausiu teigiamos energijos poky čiu rezultato skirtumas 
M CO2,CS  turi būti panašus ir pageidautinai patekti į d punkte 
nustatytą intervalą. 
Gamintojo nustatytus koregavimo koeficientus prieš taikym ą 
peržiūri ir patvirtina patvirtinimo institucija.  
Jei ne mažiau nei penki ų bandymų komplektas ne įvykdo kriteri ­
jaus a, kriterijaus b arba abiej ų kriterijų, gamintojas patvirtinimo 
institucijai turi pateikti įrodymus, kod ėl transporto priemon ė 
negali įvykdyti vieno arba abiej ų kriterijų. Jei įrodymai netenkina 
tvirtinančiosios institucijos, ji gali pareikalauti atlikti papildomus 
bandymus. Jei kriterijai ne įvykdomi ir po papildom ų bandym ų, 
patvirtinimo institucija gali nustatyti matavimais pagr įstą konser­
vatyvų koregavimo koeficient ą. 
2.3. Koregavimo koeficient ų skaičiavimas: K  fuel,FCHV  ir K  CO2 
2.3.1. Degal ų sąnaudų koregavimo koeficiento nustatymas K  fuel,FCHV  
NOVC-FCHV transporto priemon ėms degal ų sąnaudų koregavimo 
koeficientas K  fuel,FCHV  nustatomas važiuojant per įkrovos palaikymo 
1 tipo bandymus, kaip nustatoma pagal ši ą lygtį: 
K fuel;FCHV ¼ P n CS 
n¼1 Ê 
ðEC DC;CS;n Ä EC  DC;CS;avg Þ Ü ðFC CS;nb;n Ä FC  CS;nb;avg Þ Ì 
P n CS 
n¼1 ðEC DC;CS;n Ä EC  DC;CS;avg Þ 2 
čia: 
K fuel,FCHV  yra degal ų sąnaudų koregavimo koeficientas, (kg/ 
100 km)/(Wh/km);  
EC DC,CS,n  yra įkrovos palaikymo režimo elektros energijos 
sąnaudos atliekant bandym ą n, grindžiamos ĮEKS 
iškrovimu pagal toliau pateikt ą lygtį, Wh/km  
EC DC,CS,avg  yra vidutin ės įkrovos palaikymo režimo elektros ener ­
gijos sąnaudos bandymuose n  cs , grindžiamos ĮEKS 
iškrovimu pagal toliau pateikt ą lygtį, Wh/km  
FC CS,nb,n  yra įkrovos palaikymo režimo degal ų sąnaudos 
bandyme n, nekoreguotos pagal energijos balans ą, 
nustatytos pagal A8/7 lentel ės 1 etapą, kg/100 km;  
FC CS,nb,avg  yra įkrovos palaikymo režimo degal ų sąnaudų bandy­
muose n  cs aritmetinis vidurkis, grindžiamas degal ų 
sąnaudomis, nekoreguotas pagal energijos balans ą, 
nustatytas pagal toliau pateikt ą lygtį, kg/100 km;  ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 693  
n yra aptariamo bandymo indekso numeris;  
n cs yra bendras bandym ų skaičius; 
taip pat: 
EC DC;CS;avg ¼ 1 
n CS Ü X  n CS 
n¼1 EC DC;CS;n 
taip pat: 
FC CS;nb;avg ¼ 1 
n CS Ü X  n CS 
n¼1 FC CS;nb;n 
taip pat: 
EC DC;CS;n ¼ ΔE REESS ;CS;n 
d CS;n 
čia: 
ΔE REESS,CS,n  yra įkrovos palaikymo režimo ĮEKS elektros energijos 
pokytis atliekant bandym ą n pagal šio pried ėlio 1.1.2 
punktą, Wh;  
d CS,n yra atstumas, nuvažiuotas per atitinkam ą įkrovos 
palaikymo 1 tipo bandym ą n, km;  
Degalų sąnaudų koregavimo koeficientas apvalinamas iki keturi ų 
reikšmini ų skaičių. Degalų sąnaudų koregavimo koeficiento statistin į 
reikšmingum ą įvertina patvirtinimo institucija.  
2.3.1.1. Degal ų sąnaudų koregavimo koeficient ą, kuris buvo sukurtas pagal 
viso taikomo WLTP bandymo ciklo bandymus, leidžiama taikyti 
kiekvienos atskiros faz ės koregavimui.  
2.3.1.2. Nedarant poveikio šio pried ėlio 2.2 punkto reikalavimams, gamintojo 
prašymu ir gavus patvirtinimo institucijos pritarim ą, galima sukurti 
atskirus degal ų sąnaudų koregavimo koeficientus K  fuel,FCHV,p  kiek­
vienai atskirai fazei. Tokiu atveju tie patys kriterijai, kaip aprašyta 
šio priedėlio 2.2 punkte, turi b ūti įvykdyti kiekvienoje atskiroje faz ėje 
ir šio pried ėlio 2.3.1 punkte aprašyta proced ūra turi b ūti taikoma 
kiekvienai atskirai fazei, siekiant nustatyti kiekvienos faz ės savitąjį 
koregavimo koeficient ą. 
2.3.2. Išmetamo CO  2 masės koregavimo koeficiento K  CO2 nustatymas  
OVC-HEV ir NOVC-HEV transporto priemoni ų išmetamo CO  2 
masės koregavimo koeficientas K  CO2 nustatomas važiuojant per 
įkrovos palaikymo 1 tipo bandymus, kaip nustatoma pagal ši ą lygtį: 
K CO2 ¼ P n CS 
n¼1 Ê 
ðEC DC;CS;n Ä EC  DC;CS;avg Þ Ü ðM CO2;CS;nb;n Ä M CO2;CS;nb;avg Þ Ì 
P n CS 
n¼1 ðEC DC;CS;n Ä EC  DC;CS;avg Þ 2 ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 694  
čia: 
K CO2 yra išmetamo CO  2 masės koregavimo koeficientas, 
(g/km)/(Wh/km);  
EC DC,CS,n  yra įkrovos palaikymo režimo elektros energijos 
sąnaudos atliekant bandym ą n, grindžiamos ĮEKS 
iškrovimu pagal šio pried ėlio 2.3.1 punkt ą, Wh/km;  
EC DC,CS,avg  yra įkrovos palaikymo režimo elektros energijos 
sąnaudų bandymuose n  cs , grindžiam ų ĮEKS iškro ­
vimu pagal šio pried ėlio 2.3.1 punkt ą, aritmetinis 
vidurkis, Wh/km;  
M CO2,CS,nb,n  yra įkrovos palaikymo režimu išmetamo CO  2 masė 
atliekant bandym ą n, nekoreguota pagal energijos 
balansą, apskaičiuota pagal A8/5 lentel ės 2 etapą, 
g/km;  
M CO2,CS,nb,avg  yra įkrovos palaikymo režimu išmetamo CO  2 masės 
atliekant bandymus aritmetinis vidurkis, grindžiamas 
išmetamo CO  2 mase, nekoreguotas pagal energijos 
balansą, nustatytas pagal toliau pateikt ą lygtį, g/km;  
n yra aptariamo bandymo indekso numeris;  
n cs yra bendras bandym ų skaičius; 
taip pat: 
M CO2;CS;nb;avg ¼ 1 
n CS Ü X  n CS 
n¼1 M CO2;CS;nb;n 
Išmetamo CO  2 masės koregavimo koeficientas apvalinamas iki 
keturių reikšmini ų skaičių. Išmetamo CO  2 masės koregavimo koefi ­
ciento statistin į reikšmingum ą įvertina patvirtinimo institucija.  
2.3.2.1. Išmetamo CO  2 masės koregavimo koeficient ą, sukurtą per viso 
taikomo WLTP bandymo ciklo bandymus, leidžiama taikyti kiek ­
vienas atskiros faz ės koregavimui.  
2.3.2.2. Nedarant poveikio šio pried ėlio 2.2 punkto reikalavimams, gamintojo 
prašymu ir gavus patvirtinimo institucijos pritarim ą, galima sukurti 
atskirus išmetamo CO  2 masės koregavimo koeficientus K  CO2,p  kiek­
vienai atskirai fazei. Tokiu atveju tie patys kriterijai, kaip aprašyta šio 
priedėlio 2.2 punkte, turi b ūti įvykdyti kiekvienoje atskiroje faz ėje ir 
šio priedėlio 2.3.2 punkte aprašyta proced ūra turi būti taikoma kiek ­
vienai atskirai fazei, siekiant nustatyti faz ės savituosius koregavimo 
koeficientus.  
3. Bandymo proced ūra koregavimo koeficientams nustatyti  
3.1. OVC-HEV  
OVC-HEV transporto priemon ėms taikoma viena iš ši ų bandymo 
sekų pagal A8.App2/1 lentel ę, išmatuojant visas vertes, kurios reika ­
lingos koregavimo koeficientams nustatyti pagal šio pried ėlio 2 dalį. ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 695  
A8.App2/1 pav.  
OVC-HEV bandym ų seka
  
3.1.1. Bandymo sekos 1 variantas  
3.1.1.1. Kondicionavimas prieš bandym ą (pirminis) ir stabilizavimas  
Kondicionavimas prieš bandym ą ir stabilizavimas atliekamas pagal 
šio papildomo priedo 4 pried ėlio 2.1 punkt ą. 
3.1.1.2. ĮEKS reguliavimas  
Prieš bandymo proced ūrą pagal 3.1.1.3 punkt ą gamintojas gali sure ­
guliuoti ĮEKS. Gamintojas turi pateikti įrodymus, kad buvo įvykdyti 
bandymo pradžios reikalavimai pagal 3.1.1.3 punkt ą. 
3.1.1.3. Bandym ų procedūra 
3.1.1.3.1. Vairuotojo pasirenkamasis režimas taikomo WLTP bandymo ciklui 
parenkamas pagal šio papildomo priedo 6 pried ėlio 3 dalį. 
3.1.1.3.2. Bandymui atlikti važiuojamas taikomo WLTP bandymo ciklas pagal 
šio papildomo priedo 1.4.2 punkt ą. 
3.1.1.3.3. Jei šiame priede nenurodyta kitaip, transporto priemon ė išbandoma 
pagal 6 papildomame priede aprašyt ą 1 tipo bandymo proced ūrą. 
3.1.1.3.4. Norint gauti koregavimo koeficient ų nustatymui reikaling ą taikomų 
WLTP bandymo cikl ų rezultatus, po bandymo gali eiti tam tikras 
skaičius nuosekli ų sekų, kurios reikalingos pagal šio pried ėlio 2.2 
punktą ir sudarytos pagal šio pried ėlio 3.1.1.1–3.1.1.3 punktus.  ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 696  
3.1.2. Bandymo sekos 2 variantas  
3.1.2.1. Kondicionavimas prieš bandym ą (pirminis)  
Bandomajai transporto priemonei atliekamas kondicionavimas prieš 
bandymą pagal šio papildomo priedo 4 pried ėlio 2.1.1 arba 2.1.2 
punktą. 
3.1.2.2. ĮEKS reguliavimas  
Po kondicionavimo prieš bandym ą galima nevykdyti stabilizavimo 
pagal šio papildomo priedo 4 pried ėlio 2.1.3 punkt ą, o nustatyta 
pertraukos, kurios metu leidžiama sureguliuoti ĮEKS, trukm ė turi 
neviršyti 60 minu čių. Tokia pati pertrauka daroma prieš kiekvien ą 
bandymą. Po šios pertraukos pabaigos iš karto taikomi šio pried ėlio 
3.1.2.3 punkto reikalavimai.  
Gamintojo prašymu galima atlikti papildom ą įšildymo proced ūrą 
prieš ĮEKS sureguliavim ą, kad būtų užtikrintos panašios pradin ės 
sąlygos koregavimo koeficiento nustatymui. Jei gamintojas pagei ­
dauja šios papildomos įšildymo proced ūros, identiška įšildymo proce ­
dūra pakartotinai atliekama bandymo sekos metu.  
3.1.2.3. Bandym ų procedūra 
3.1.2.3.1. Vairuotojo pasirenkamasis režimas taikomo WLTP bandymo ciklui 
parenkamas pagal šio papildomo priedo 6 pried ėlio 3 dalį. 
3.1.2.3.2. Bandymui atlikti važiuojamas taikomo WLTP bandymo ciklas pagal 
šio papildomo priedo 1.4.2 punkt ą. 
3.1.2.3.3. Jei šiame priede nenurodyta kitaip, transporto priemon ė išbandoma 
pagal 6 papildomame priede aprašyt ą 1 tipo bandymo proced ūrą. 
3.1.2.3.4. Norint gauti koregavimo koeficient ų nustatymui reikalingus taikom ų 
WLTP bandymo cikl ų rezultatus, po bandymo gali eiti tam tikras 
skaičius nuosekli ų sekų, kurios reikalingos pagal šio pried ėlio 2.2 
dalį ir sudarytos pagal šio pried ėlio 3.1.2.2 ir 3.1.2.3 punktus.  
3.2. NOVC-HEV ir NOVC-FCHV  
NOVC-HEV ir NOVC-FCHV transporto priemon ėms taikoma viena 
iš šių bandymo sek ų pagal A8.App2/2 lentel ę, išmatuojant visas 
vertes, kurios reikalingos koregavimo koeficientams nustatyti pagal 
šio priedėlio 2 dalį. ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 697  
A8.App2/2 pav.  
NOVC-HEV ir NOVC-FCHV bandymo seka
  
3.2.1. Bandymo sekos 1 variantas  
3.2.1.1. Kondicionavimas prieš bandym ą (pirminis) ir stabilizavimas  
Bandomajai transporto priemonei atliekamas kondicionavimas prieš 
bandymą ir stabilizavimas pagal šio papildomo priedo 3.3.1 punkt ą. 
3.2.1.2. ĮEKS reguliavimas  
Prieš bandymo proced ūrą pagal 3.2.1.3 punkt ą gamintojas gali sure ­
guliuoti ĮEKS. Gamintojas turi pateikti įrodymus, kad buvo įvykdyti 
bandymo pradžios reikalavimai pagal 3.2.1.3 punkt ą. 
3.2.1.3. Bandym ų procedūra 
3.2.1.3.1. Vairuotojo pasirenkamasis režimas parenkamas pagal šio papildomo 
priedo 6 pried ėlio 3 dalį. 
3.2.1.3.2. Bandymui atlikti važiuojamas taikomo WLTP bandymo ciklas pagal 
šio papildomo priedo 1.4.2 punkt ą. 
3.2.1.3.3. Jei šiame pried ėlyje nenurodyta kitaip, transporto priemon ė išban­
doma pagal 6 papildomame priede aprašyt ą įkrovos palaikymo 1 
tipo bandymo proced ūrą. 
3.2.1.3.4. Norint gauti koregavimo koeficient ų nustatymui reikalingus taikom ų 
WLTP bandymo cikl ų rezultatus, po bandymo gali eiti tam tikras 
skaičius nuosekli ų sekų, kurios reikalingos pagal šio pried ėlio 2.2 
dalį ir sudarytos pagal šio pried ėlio 3.2.1.1–3.2.1.3 punktus.  
3.2.2. Bandymo sekos 2 variantas  
3.2.2.1. Kondicionavimas prieš bandym ą (pirminis)  
Bandomajai transporto priemonei atliekamas kondicionavimas prieš 
bandymą pagal šio papildomo priedo 3.3.1.1 punkt ą. ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 698  
3.2.2.2. ĮEKS reguliavimas  
Po kondicionavimo prieš bandym ą galima nevykdyti stabilizavimo 
pagal šio papildomo priedo 3.3.1.2 punkt ą, o nustatyta pertraukos, 
kurios metu leidžiama sureguliuoti ĮEKS, trukm ė turi neviršyti 60 
minučių. Tokia pati pertrauka daroma prieš kiekvien ą bandymą. Po 
šios pertraukos pabaigos iš karto taikomi šio pried ėlio 3.2.2.3 punkto 
reikalavimai.  
Gamintojo prašymu galima atlikti papildom ą įšildymo proced ūrą 
prieš ĮEKS sureguliavim ą, kad būtų užtikrintos panašios pradin ės 
sąlygos koregavimo koeficiento nustatymui. Jei gamintojas pagei ­
dauja šios papildomos įšildymo proced ūros, identiška įšildymo proce ­
dūra pakartotinai atliekama bandymo sekos metu.  
3.2.2.3. Bandym ų procedūra 
3.2.2.3.1. Vairuotojo pasirenkamasis režimas taikomo WLTP bandymo ciklui 
parenkamas pagal šio papildomo priedo 6 pried ėlio 3 dalį. 
3.2.2.3.2. Bandymui atlikti važiuojamas taikomo WLTP bandymo ciklas pagal 
šio papildomo priedo 1.4.2 punkt ą. 
3.2.2.3.3. Jei šiame priede nenurodyta kitaip, transporto priemon ė išbandoma 
pagal 6 papildomame priede aprašyt ą 1 tipo bandymo proced ūrą. 
3.2.2.3.4. Norint gauti koregavimo koeficientams nustatyti reikaling ą taikomų 
WLTP bandymo cikl ų komplekt ą, po bandymo gali eiti tam tikras 
skaičius nuosekli ų sekų, kurios reikalingos pagal šio pried ėlio 2.2 
punktą ir sudarytos pagal šio pried ėlio 3.2.2.2 ir 3.2.2.3 punktus.  ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 699  
8 papildomo priedo  
3 priedėlis 
NOVC-HEV, OVC-HEV, PEV ir NOVC-FCHV transporto priemoni ų ĮEKS 
srovės ir įtampos nustatymas  
1. Įvadas  
1.1. Šiame pried ėlyje apibr ėžiami metodas ir prietaisai, reikalingi NOVC- 
HEV, OVC-HEV, PEV ir NOVC-FCHV transporto priemoni ų ĮEKS 
srovei ir įtampai nustatyti.  
1.2. ĮEKS srov ė ir įtampa pradedamos matuoti tuo pa čiu metu, kai prade ­
damas bandymas, o baigiamos iškart po to, kai transporto priemon ė 
užbaigia bandym ą. 
1.3. ĮEKS srov ė ir įtampa nustatomos kiekvienai fazei.  
1.4. S ąrašas prietais ų (įskaitant prietaiso gamintoj ą, serijos numer į, paskutinio 
kalibravimo datas (jei taikoma), kuriuos gamintojas naudoja ĮEKS 
įtampai ir srovei matuoti:  
a) per 1 tipo bandym ą pagal šio papildomo priedo 3 dal į, 
b) per proced ūrą, skirtą koregavimo koeficientams pagal šio papildomo 
priedo 2 pried ėlį nustatyti (jei taikoma),  
c) per ATCT, kaip nustatyta 6a papildomame priede  
pateikiamas patvirtinimo institucijai.  
2. ĮEKS srov ė 
ĮEKS iškrovimas laikomas neigiama srove.  
2.1. Išorinis ĮEKS srov ės matavimas  
2.1.1. ĮEKS srov ė(s) bandym ų metu matuojama naudojant gnybtinio arba užda ­
rojo tipo srov ės keitiklį. Srovės matavimo sistema turi atitikti šio papil ­
domo priedo A8/1 lentel ėje pateiktus reikalavimus. Srov ės keitiklis (-iai) 
turi sugeb ėti valdyti didžiausi ą srovės padidėjimą variklio užvedimo metu 
ir temperat ūros sąlygas matavimo taške.  
2.1.2. Srov ės keitiklis montuojamas bet kurioje ĮEKS, ant vieno iš laid ų, tiesio­
giai sujungt ų su ĮEKS ir turi apimti vis ą ĮEKS srov ę. 
Ekranuotiems laidams tinkami metodai taikomi pagal patvirtinimo insti ­
tucijos nurodymus.  
Kad būtų lengva pamatuoti ĮEKS srov ę naudojant išorin ę matavimo 
įrangą, gamintojas transporto priemon ėje turi įrengti atitinkamus saugius 
ir prieinamus prijungimo taškus. Jei to n ėra, gamintojas privalo pad ėti 
tvirtinančiajai institucijai prijungiant srov ės keitiklį prie vieno iš laid ų, 
tiesiogiai sujungt ų su ĮEKS, anks čiau šioje dalyje aprašytu b ūdu. ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 700  
2.1.3. Srov ės keitiklio išvesties signalas registruojamas ne mažesniu nei 20 Hz 
dažniu. Išmatuota srov ė integruojama pagal laik ą ir gaunama išmatuotoji 
Q vertė, išreikšta ampervaland ėmis (Ah). Integravim ą galima atlikti 
srovės matavimo sistemoje.  
2.2. Transporto priemon ės ĮEKS srov ės duomenys  
Vietoj to, kas nustatyta šio pried ėlio 2.1 punkte, gamintojas gali naudoti 
transporto priemon ės srovės matavimo duomenis. Ši ų duomenų tikslumas 
įrodomas patvirtinimo institucijai.  
3. ĮEKS įtampa  
3.1. Išorinis ĮEKS įtampos matavimas  
Per šio papildomo priedo 3 dalyje aprašytus bandymus ĮEKS įtampa 
matuojama naudojant šio papildomo priedo 1.1 punkte nurodytus prie ­
taisus ir tikslumo reikalavimus. Norint ĮEKS įtampą matuoti išoriniais 
matavimo prietaisais, gamintojai turi pad ėti patvirtinimo institucijai, 
įrengdami ĮEKS įtampos matavimo taškus.  
3.2. Vardin ė ĮEKS įtampa  
NOVC-HEV, NOVC-FCHV ir OVC-HEV transporto priemon ėms galima 
taikyti ne pagal šio pried ėlio 3.1 punkt ą išmatuot ą ĮEKS įtampą, bet 
pagal standart ą DIN EN 60050-482 nustatyt ą vardinę ĮEKS įtampą. 
3.3. Transporto priemon ės ĮEKS įtampos duomenys  
Vietoj to, kas nustatyta šio pried ėlio 3.1 ir 3.2 punktuose, gamintojas gali 
naudoti transporto priemon ės įtampos matavimo duomenis. Ši ų duomenų 
tikslumas įrodomas patvirtinimo institucijai.  ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 701  
8 papildomo priedo  
4 priedėlis 
PEV ir OVC-HEV transporto priemoni ų kondicionavimo prieš bandym ą, 
stabilizavimo ir ĮEKS įkrovimo s ąlygos  
1. Šis pried ėlis apibūdina ĮEKS ir vidaus degimo variklio kondicionavimo 
prieš bandym ą procedūrą, skirtą pasiruošti:  
a) elektrin ės ridos, įkrovos naudojimo ir įkrovos palaikymo matavi ­
mams, atliekant bandymus su OVC-HEV ir  
b) elektrin ės ridos ir elektros energijos s ąnaudų matavimams, atliekant 
bandymus su PEV.  
2. OVC-HEV kondicionavimas prieš bandym ą ir stabilizavimas  
2.1. Kondicionavimas prieš bandym ą ir stabilizavimas, kai bandymo proce ­
dūra pradedama įkrovos palaikymo bandymu  
2.1.1. Atliekant vidaus degimo variklio kondicionavim ą prieš bandym ą, trans­
porto priemon ė turi nuvažiuoti bent vien ą taikomo WLTP bandymo 
ciklą. Per kiekvien ą važiuojam ą tokio kondicionavimo cikl ą nustatomas 
ĮEKS įkrovos balansas. Kondicionavimas nutraukiamas taikomo WLTP 
bandymo ciklo, kurio metu įvykdomas nutraukimo kriterijus pagal šio 
papildomo priedo 3.2.4.5 punkt ą, pabaigoje.  
2.1.2. Vietoj to, kas nurodyta šio pried ėlio 2.1.1punkte, gamintojo prašymu ir 
gavus patvirtinimo institucijos patvirtinim ą, ĮEKS įkrovos b ūseną 
įkrovos palaikymo 1 tipo bandymui galima nustatyti pagal gamintojo 
rekomendacijas, kad b ūtų galima atlikti bandym ą įkrovos palaikymo 
režimu.  
Tokiu atveju naudojama tradicin ėms transporto priemon ėms taikoma 
kondicionavimo prieš bandym ą procedūra, kaip aprašyta 6 papildomo 
priedo 1.2.6 punkte.  
2.1.3. Transporto priemon ės stabilizavimas atliekamas pagal 6 papildomo 
priedo 1.2.7 punkt ą. 
2.2. Kondicionavimas prieš bandym ą ir stabilizavimas, kai bandymo proce ­
dūra pradedama įkrovos naudojimo bandymu  
2.2.1. OVC-HEV turi nuvažiuoti bent vien ą taikomo WLTP bandymo cikl ą. 
Per kiekvien ą važiuojam ą tokio kondicionavimo cikl ą nustatomas ĮEKS 
įkrovos balansas. Kondicionavimas nutraukiamas taikomo WLTP 
bandymo ciklo, kurio metu įvykdomas nutraukimo kriterijus pagal šio 
papildomo priedo 3.2.4.5 punkt ą, pabaigoje.  
2.2.2. Transporto priemon ės stabilizavimas atliekamas pagal 6 papildomo 
priedo 1.2.7 punkt ą. Priverstinis aušinimas netaikomas transporto prie ­
monėms, kurioms buvo atliktas kondicionavimas prieš 1 tipo bandymus. 
Stabilizavimo metu ĮEKS įkraunama pagal įprastą įkrovimo proced ūrą, 
kaip aprašyta šio pried ėlio 2.2.3 punkte.  
2.2.3. Įprasta įkrovimo proced ūra 
2.2.3.1. ĮEKS įkraunama aplinkos temperat ūroje, kaip nustatyta 6 papildomo 
priedo 1.2.2.2.2 punkte,  
a) transporto priemon ėje sumontuotu įkrovikliu, jei yra, arba  
b) išoriniu gamintojo rekomenduojamu įkrovikliu, laikantis įprasto įkro­
vimo būdo. ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 702  
Pagal šios dalies proced ūrą nenaudojami vis ų tipų specialieji įkrovikliai, 
kuriuos galima įjungti automatiškai arba rankiniu b ūdu, pvz., išlygina ­
mieji arba technin ės priežiūros įkrovikliai. Gamintojas patvirtina, kad 
per bandym ą neprasid ės speciali įkrovos proced ūra. 
2.2.3.2. Įkrovimo pabaigos kriterijus  
Įkrovimo pabaigos kriterijus įvykdomas, kai transporto priemon ės arba 
išoriniai prietaisai parodo, kad ĮEKS yra visiškai įkrauta.  
3. PEV kondicionavimas prieš bandym ą 
3.1. Pradin ė ĮEKS įkrova  
Pradinę ĮEKS įkrovą sudaro ĮEKS iškrovimas ir įprastas įkrovimas.  
3.1.1. ĮEKS iškrovimas  
Iškrovimo proced ūra atliekama pagal gamintojo rekomendacijas. 
Gamintojas garantuoja, kad iškrovimo proced ūros metu ĮEKS visiškai 
iškraunama kiek įmanoma geriau.  
3.1.2. Įprasta įkrovimo proced ūra 
ĮEKS įkraunama pagal šio pried ėlio 2.2.3.1 punkt ą. ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 703  
8 papildomo priedo  
5 priedėlis 
OVC-HEV naudingumo koeficientai (UF)  
1. Naudingumo koeficientai (UF) yra santykis, grindžiamas važiavimo statistika 
ir OVC-HEV įkrovos naudojimo bei įkrovos palaikymo režimu gautomis ridos 
vertėmis, ir naudojami išmetal ų, išmetamo CO  2 kiekiui ir degal ų sąnaudoms 
pakoreguoti.  
Naudingumo koeficientams skai čiuoti 2 dalyje naudojama duomen ų bazė 
daugiausia grindžiama tradicini ų transporto priemoni ų naudojimo savyb ėmis 
(pvz., eksploatavimas, kasdien nuvažiuojamas atstumas, skirting ų transporto 
priemonių klasių indėlis). Reik ės iš naujo įvertinti UF ir įkrovimo dažn į, 
atliekant klient ų tyrimą, kai Europos rinkoje bus prad ėtas naudoti reikšmingas 
OVC-HEV transporto priemoni ų skaičius. 
2. Kiekvienai fazei b ūdingo naudingumo koeficiento (UF) skai čiavimui taikoma 
ši lygtis:  
UF  i ðd i Þ ¼ 1 Ä exp 8 
> > :Ä 8 
> > : X  k 
j¼1 C j Ü 8 
: d i 
d n 9 
; j 9 
> > ; 9 
> > ; Ä X  iÄ1 
l¼1 UF l 
čia: 
UF  i naudingumo koeficientas fazei i;  
d i iki fazės i pabaigos nuvažiuotas atstumas kilometrais;  
C j j koeficientas (žr. A8.App5/1 lentel ę); 
d n normalizuotas atstumas (žr. A8.App5/1 lentel ę); 
k nari ų ir koeficient ų kiekis eksponent ėje (žr. A8.App5/1 lentel ę); 
i aptariamos faz ės numeris;  
j aptariamo nario / koeficiento numeris;  
X  iÄ1 
l¼1 UF  l iki fazės (i-1) suskai čiuotų naudingumo koeficient ų suma.  
Šiais A8.App5/1 lentel ės parametrais grindžiama kreiv ė galioja nuo 0 km iki 
normalizuoto atstumo  d n , kur UF prilyginamas 1,0 (kaip galima pamatyti 
A8/App5/1 pav.).  
A8.App5/1 lentel ė 
Lygtyje y naudojamas parametras  
C 1 26,25  
C 2 – 38,94  
C 3 – 631,05  ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 704  
C 4 5 964,83  
C 5 – 25 094,60  
C 6 60 380,21  
C 7 – 87 517,16  
C 8 75 513,77  
C 9 – 35 748,77  
C 10 7 154,94  
d n [km]  800  
k 10  
Kreivė A8/App5/1 pav. pateikta tik iliustravimo tikslais. Ji nepriklauso regla ­
mentavimo tekstui.  
A8.App5/1 pav.  
A8.App5/1 lentel ės lygties parametru grindžiama naudingumo 
koeficiento kreiv ė
 ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 705  
8 papildomo priedo  
6 priedėlis 
Vairuotojo pasirenkam ų režimų parinkimas  
1. Bendrieji reikalavimai  
1.1. Gamintojas parenka vairuotojo pasirenkam ą režimą 1 tipo bandymo proce ­
dūrai pagal šio pried ėlio 2–4 dalis, kuris leist ų transporto priemonei atlikti 
aptariamą bandymo cikl ą greičio grafiko leidžiam ųjų nuokrypi ų ribose 
pagal 6 papildomo priedo 1.2.6.6 punkt ą. 
1.2. Gamintojas patvirtinimo institucijai pateikia įrodymus d ėl: 
a) pagrindinio režimo buvimo aptariamomis s ąlygomis;  
b) aptariamos transporto priemon ės didžiausio grei čio; 
ir jei reikia:  
c) dėl geriausio ir blogiausio atvejo režimo, nustatomo pagal degal ų 
sąnaudų duomenis ir, jei taikoma, pagal išmetamo CO  2 masės visais 
režimais duomenis (žr. 6 papildomo priedo 1.2.6.5.2.4 punkt ą); 
d) dėl daugiausia elektros energijos sunaudojan čio režimo;  
e) dėl ciklo energijos poreikio (pagal 7 papildomo priedo 5 dal į, kai tiks­
linis greitis pakei čiamas tikruoju grei čiu). 
1.3. Tam tikri vairuotojo pasirenkami režimai, tokie kaip kaln ų arba palaiko ­
masis režimas, kurie neskirti įprastam kasdieniam naudojimui, bet tik 
specialiai ribotai paskir čiai, nėra svarstomi.  
2. OVC-HEV su vairuotojo pasirenkamu režimu įkrovos naudojimo veikimo 
režimu  
Transporto priemon ėms su vairuotojo pasirenkamu režimu įkrovos naudo ­
jimo 1 tipo bandymo režimas parenkamas pagal toliau pateiktas s ąlygas.  
A8.App6/1 pav. strukt ūrinė schema iliustruoja režimo pasirinkim ą pagal šio 
priedėlio 2 dalį. 
2.1. Jei yra pagrindinis (vyraujantis) režimas, kuris leidžia transporto priemonei 
atlikti pamatin į bandymo cikl ą įkrovos naudojimo režimu, pasirenkamas šis 
režimas.  
2.2. Jeigu n ėra pagrindinio režimo arba yra pagrindinis režimas, kuris neleidžia 
transporto priemonei atlikti pamatinio bandymo ciklo įkrovos naudojimo 
režimu, režimas bandymui parenkamas pagal šias s ąlygas:  
a) jei yra tik vienas režimas, kuris leidžia transporto priemonei atlikti 
pamatinį bandymo cikl ą įkrovos naudojimo s ąlygomis, pasirenkamas 
šis režimas;  ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 706  
b) jei pamatinis bandymo ciklas įkrovos naudojimo s ąlygomis gali b ūti 
atliktas keliais režimais, pasirenkamas daugiausia elektros energijos 
naudojantis režimas.  
2.3. Jei pagal šio pried ėlio 2.1 ir 2.2 punktus n ėra jokio režimo, leidžian čio 
transporto priemonei atlikti pamatin į bandymo cikl ą, pamatinis bandymo 
ciklas modifikuojamas pagal 1 papildomo priedo 9 dal į: 
a) jei yra pagrindinis režimas, kuris leidžia transporto priemonei atlikti 
modifikuot ą pamatin į bandymo cikl ą įkrovos naudojimo s ąlygomis, 
pasirenkamas šis režimas;  
b) jei nėra pagrindinio režimo, bet yra kit ų režimų, kurie leidžia transporto 
priemonei atlikti modifikuot ą pamatinį bandymo cikl ą įkrovos naudo ­
jimo sąlygomis, pasirenkamas daugiausia elektros energijos naudojantis 
režimas;  
c) jei nėra jokio režimo, leidžian čio transporto priemonei atlikti modifi ­
kuotą pamatinį bandymo cikl ą įkrovos naudojimo s ąlygomis, nustatomi 
režimas arba režimai su didžiausiu ciklo energijos poreikiu ir pasiren ­
kamas daugiausia elektros energijos naudojantis režimas.  
A8.App6/1 pav.  
Vairuotojo pasirenkamo režimo parinkimas OVC-HEV transporto priemon ėms, veikian čioms įkrovos 
naudojimo režimu
  ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 707  
3. Įkrovos palaikymo režimu veikian čios OVC-HEV, NOVC-HEV ir NOVC- 
FCHV su vairuotojo pasirenkamuoju režimu  
Transporto priemon ėms su vairuotojo pasirenkamu režimu įkrovos palai ­
kymo 1 tipo bandymo režimas parenkamas pagal toliau pateiktas s ąlygas.  
A8.App6/2 pav. strukt ūrinė schema iliustruoja režimo pasirinkim ą pagal šio 
priedėlio 3 dalį. 
3.1. Jei yra pagrindinis (vyraujantis) režimas, kuris leidžia transporto priemonei 
atlikti pamatin į bandymo cikl ą įkrovos palaikymo režimu, pasirenkamas šis 
režimas.  
3.2. Jeigu n ėra pagrindinio režimo arba yra pagrindinis režimas, kuris neleidžia 
transporto priemonei atlikti pamatinio bandymo ciklo įkrovos palaikymo 
režimu, režimas bandymui parenkamas pagal šias s ąlygas:  
a) jei yra tik vienas režimas, kuris leidžia transporto priemonei atlikti 
pamatinį bandymo cikl ą įkrovos palaikymo s ąlygomis, pasirenkamas 
šis režimas;  
b) jei pamatinis bandymo ciklas įkrovos palaikymo s ąlygomis gali b ūti 
atliktas keliais režimais, gamintojas turi galimyb ę rinktis arba blogiausio 
atvejo režim ą, arba blogiausio ir geriausio atvejo režimus ir išvesti arit ­
metinį bandymo rezultat ų vidurkį. 
3.3. Jei pagal šio pried ėlio 3.1 ir 3.2 punktus n ėra jokio režimo, leidžian čio 
transporto priemonei atlikti pamatin į bandymo cikl ą, pamatinis bandymo 
ciklas modifikuojamas pagal 1 papildomo priedo 9 dal į: 
a) jei yra pagrindinis režimas, kuris leidžia transporto priemonei atlikti 
modifikuot ą pamatinį bandymo cikl ą įkrovos palaikymo s ąlygomis, pasi ­
renkamas šis režimas.  
b) jei nėra pagrindinio režimo, bet yra kit ų režimų, kurie leidžia transporto 
priemonei atlikti modifikuot ą pamatin į bandymo cikl ą įkrovos palai ­
kymo sąlygomis, iš ši ų režimų pasirenkamas blogiausio atvejo režimas;  
c) jei nėra jokio režimo, leidžian čio transporto priemonei atlikti modifi ­
kuotą pamatinį bandymo cikl ą įkrovos palaikymo s ąlygomis, nustatomi 
režimas arba režimai su didžiausiu ciklo energijos poreikiu ir pasiren ­
kamas blogiausio atvejo režimas.  ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 708  
A8.App6/2 pav.  
Vairuotojo pasirenkamo režimo parinkimas OVC-HEV, NOVC-HEV ir NOVC- FCHV transporto 
priemonėms, veikian čioms įkrovos palaikymo režimu
  
4. PEV su vairuotojo pasirenkamu režimu  
Transporto priemon ėms su vairuotojo pasirenkamu režimu bandymo 
režimas parenkamas pagal toliau pateiktas s ąlygas.  
A8.App 6/3 pav. strukt ūrinė schema iliustruoja režimo pasirinkim ą pagal 
šio priedėlio 3 dalį. 
4.1. Jei yra pagrindinis (vyraujantis) režimas, kuris leidžia transporto priemonei 
atlikti pamatin į bandymo cikl ą, pasirenkamas šis režimas.  
4.2. Jeigu n ėra pagrindinio režimo arba yra pagrindinis režimas, kuris neleidžia 
transporto priemonei atlikti pamatinio bandymo ciklo, režimas bandymui 
parenkamas pagal šias s ąlygas:  
a) jei yra tik vienas režimas, kuris leidžia transporto priemonei atlikti 
pamatinį bandymo cikl ą, pasirenkamas šis režimas;  
b) jei pamatinis bandymo ciklas gali b ūti atliktas keliais režimais, pasiren ­
kamas daugiausia elektros energijos naudojantis režimas.  
4.3. Jei pagal šio pried ėlio 4.1 ir 4.2 punktus n ėra jokio režimo, leidžian čio 
transporto priemonei atlikti pamatin į bandymo cikl ą, pamatinis bandymo 
ciklas modifikuojamas pagal 1 papildomo priedo 9 dal į. Gautas bandymo 
ciklas vadinamas taikomu WLTP bandymo ciklu:  ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 709  
a) jei yra pagrindinis režimas, kuris leidžia transporto priemonei atlikti 
modifikuot ą pamatinį bandymo cikl ą, pasirenkamas šis režimas;  
b) jei nėra pagrindinio režimo, bet yra kit ų režimų, kurie leidžia transporto 
priemonei atlikti modifikuot ą pamatin į bandymo cikl ą, pasirenkamas 
daugiausia elektros energijos naudojantis režimas;  
c) jei nėra jokio režimo, leidžian čio transporto priemonei atlikti modifi ­
kuotą pamatin į bandymo cikl ą, nustatomi režimas arba režimai su 
didžiausiu ciklo energijos poreikiu ir pasirenkamas daugiausia elektros 
energijos naudojantis režimas.  
A8.App6/3 pav.  
Vairuotojo pasirenkamo režimo parinkimas PEV transporto priemon ėms
 ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 710  
8 papildomo priedo  
7 priedėlis 
Suslėgto vandenilio kuro elementu varom ų hibridini ų transporto priemoni ų 
degalų sąnaudų matavimas  
1. Bendrieji reikalavimai  
1.1. Degal ų sąnaudos matuojamos gravimetriniu metodu pagal šio pried ėlio 
2 dalį. 
Gamintojo prašymu ir gavus patvirtinimo institucijos patvirtinim ą, 
degalų sąnaudas galima matuoti sl ėgio arba srauto metodu. Tokiu 
atveju gamintojas turi pateikti techninius įrodymus, kad metodas duos 
lygiaverčius rezultatus. Sl ėgio ir srauto metodai apib ūdinti standarte 
ISO23828.  
2. Gravimetrinis metodas  
Degalų sąnaudos apskai čiuojamos prieš bandym ą ir po bandymo 
matuojant degal ų bako mas ę. 
2.1. Prietaisai ir nustatymai  
2.1.1. Prietais ų pavyzdys pateiktas A8.App7/1 paveiksle. Degal ų sąnaudoms 
matuoti naudojamas vienas arba daugiau išorini ų degalų bakų. Išorinis 
bakas (-ai) prijungiamas prie transporto priemon ės degalų tiekimo 
linijos, esan čios tarp originalaus degal ų bako ir kuro elemento sistemos.  
2.1.2. Kondicionavimui prieš bandym ą naudojamas pirminis sumontuotas 
bakas arba išorinis vandenilio šaltinis.  
2.1.3. Degal ų pakartotinio pylimo sl ėgis pritaikomas prie gamintojo rekomen ­
duojamos vert ės. 
2.1.4. Tiekiam ų dujų slėgis linijose kiek įmanoma sumažinamas, kai linijos 
apkeičiamos.  
Tuo atveju, kai numatomas sl ėgio skirtumo poveikis, gamintojas ir 
patvirtinimo institucija turi sutarti, ar reikia atlikti koregavim ą. 
2.1.5. Tiksliosios svarstykl ės 
2.1.5.1. Degal ų sąnaudų matavimui naudojamos tiksliosios svarstykl ės turi 
atitikti A8.App7/1 lentel ės specifikacijas.  
A8.App7/1 lentel ė 
Analizini ų svarstykli ų patikros kriterijai  
Matavimas  Skyra (skaitomumas)  Skyra (kartojamumas)  
Tiksliosios svarstykl ės daugiausia 0,1 g  daugiausia 0,02 (  1 ) 
( 1 ) Degalų sąnaudos (ĮEKS įkrovos balansas = 0) tyrimo metu, mas ė, standartinis nuokrypis  
2.1.5.2. Tiksliosios svarstykl ės kalibruojamos pagal svarstykli ų gamintojo 
pateiktas specifikacijas arba bent ne re čiau nei nurodyta A8.App7/2 
lentelėje. ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 711  
A8.App7/2 lentel ė 
Prietaiso kalibravimo dažnis  
Priemonės tikrinimas  Intervalas  
Skyra (kartojamumas)  Kasmetiniai ir esminiai technin ės 
priežiūros darbai  
2.1.5.3. Par ūpinamos atitinkamos priemon ės vibracijos ir konvencijos poveikiui 
sumažinti, tokios kaip stalas su slopintuvu arba v ėjo užtvaras.  
A8.App7/1 pav.  
Prietaisų pavyzdys
  
čia: 
1 yra išorinis degal ų tiekimas kondicionavimui prieš bandym ą; 
2 yra slėgio reguliatorius;  
3 yra originalus bakas;  
4 yra kuro elemento sistema;  
5 yra tiksliosios svarstykl ės; 
6 yra išorinis transporto priemon ės bakas (-ai) degal ų sąnaudoms 
matuoti.  
2.2. Bandym ų procedūra 
2.2.1. Išorinio transporto priemon ės bako mas ė matuojamas prieš bandym ą. 
2.2.2. Išorinis transporto priemon ės bakas prijungiamas prie transporto prie ­
monės degalų tiekimo linijos, kaip parodyta A8.App7/1 pav.  
2.2.3. Bandymas atliekamas degalus tiekiant iš išorinio bako.  
2.2.4. Išorinis transporto priemon ės bakas pašalinamas iš linijos.  
2.2.5. Po bandymo išmatuojama bako mas ė. 
2.2.6. Nesubalansuotos įkrovos palaikymo režimo degal ų sąnaudos FC  CS,nb 
pagal prieš bandym ą ir po bandymo išmatuot ą masę skaičiuojamos 
naudojant ši ą lygtį: ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 712  
FC CS;nb ¼ g 1 Ä g 2 
d Ü 100 
čia: 
FC CS,nb yra nesubalansuotos įkrovos palaikymo režimo degal ų 
sąnaudos, išmatuotos bandymo metu, kg/100 km;  
g 1 yra bako mas ė bandymo pradžioje, kg;  
g 2 yra bako mas ė bandymo pabaigoje, kg;  
d yra bandymo metu nuvažiuotas atstumas (km).  
FC CS,nb,p  ▼B
 02017R1151 — LT — 27.07.2017 — 001.003 — 713  
9 papildomas priedas  
Metodo lygiavertiškumo nustatymas  
1. Bendrieji reikalavimai  
Gamintojo prašymu patvirtinimo institucija gali patvirtinti kitus matavim ų 
metodus, jei jie duoda lygiaver čius rezultatus pagal šio papildomo priedo 1.1 
punktą. Siūlomo metodo lygiavertiškumas įrodomas patvirtinimo institucijai.  
1.1. Sprendimas d ėl lygiavertiškumo  
Siūlomas metodas laikomas lygiaver čiu, jei jo tikslumas ir glaudumas yra 
tokie patys arba geresni nei etaloninio metodo.  
1.2. Lygiavertiškumo nustatymas  
Metodo lygiavertiškumo nustatymas grindžiamas si ūlomo ir etaloninio 
metodų koreliacijos tyrimu. Koreliacijos bandymui naudotini metodai turi 
būti patvirtinti patvirtinimo institucijos.  
Pagrindinis si ūlomo ir etaloninio metod ų tikslumo ir glaudumo nustatymo 
principas atitinka gaires, pateiktas standarto ISO 5725 8 priedo 6 dalyje 
„Alternatyvi ų matavimo metod ų palyginimas“.  
1.3. Įgyvendinimo reikalavimai  
Rezervuota  ▼B