2008R0687 — LT — 28.07.2009 — 001.001

Šis dokumentas yra skirtas tik informacijai, ir institucijos nėra teisiškai atsakingos už jo turinį

►B KOMISIJOS REGLAMENTAS (EB) Nr. 687/2008 2008 m. liepos 18 d. nustatantis mokėjimo agentūrų ar intervencinių agentūrų vykdomo grūdų perėmimo procedūras ir analizės metodus grūdų kokybei nustatyti (kodifikuota redakcija) (OL L 192, 19.7.2008, p.20)

iš dalies keičiamas:









▼B

KOMISIJOS REGLAMENTAS (EB) Nr. 687/2008

2008 m. liepos 18 d.

nustatantis mokėjimo agentūrų ar intervencinių agentūrų vykdomo grūdų perėmimo procedūras ir analizės metodus grūdų kokybei nustatyti

(kodifikuota redakcija)







EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA, atsižvelgdama į Europos Bendrijos steigimo sutartį, atsižvelgdama į 2007 m. spalio 22 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1234/2007, nustatančio bendrą žemės ūkio rinkų organizavimą ir konkrečias tam tikriems žemės ūkio produktams taikomas nuostatas (Bendras bendro žemės ūkio rinkų organizavimo reglamentas), ( 1 ) ypač į jo 43 straipsnį kartu su jo 4 straipsniu, kadangi: (1) 2000 m. balandžio 19 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 824/2000, nustatantis intervencinių agentūrų vykdomo grūdų perėmimo procedūras ir analizės metodus grūdų kokybei nustatyti ( 2 ), buvo keletą kartų iš esmės keičiamas ( 3 ). Siekiant aiškumo ir racionalumo minėtas reglamentas turėtų būti kodifikuotas. (2) Bendrijoje išauginamų grūdų vidutinę kokybę kuo labiau atitinkančios kokybės paprastųjų kviečių, kietųjų kviečių, miežių, kukurūzų ir sorgų kainos yra fiksuotos. (3) Siekiant supaprastinti intervencijos valdymą ir, svarbiausia, tam, kad visų intervencijai siūlomų grūdų rūšių siuntos būtų vienarūšės, turėtų būti apibrėžtas minimalus kiekis, už kurį mažesnio dydžio siūlomų siuntų mokėjimo agentūra arba intervencinė agentūra neprivalo priimti. Tačiau kai kuriose valstybėse narėse gali tekti nustatyti didesnį minimalų kiekį tonomis, kad agentūros galėtų atsižvelgti į anksčiau tose šalyse susiklosčiusias sąlygas ir nusistovėjusią didmeninės prekybos praktiką. (4) Turi būti apibrėžti paprastųjų kviečių, kietųjų kviečių, miežių, kukurūzų ir sorgų kokybės nustatymo metodai. (5) Reglamento (EB) Nr. 1234/2007 11 straipsnio 1 dalies antros pastraipos kukurūzų kiekis, kurį mokėjimo agentūros arba intervencinės agentūros gali pirkti visoje Bendrijoje, buvo apribotas iki 700 000 tonų 2008–2009 prekybos metais ir 0 tonų 2009–2010 prekybos metais. (6) Kad būtų užtikrintas tinkamas intervencinio kukurūzų pirkimo administravimas, o visų valstybių narių ūkio subjektai intervenciniu režimu galėtų naudotis vienodomis sąlygomis, reikėtų nustatyti specialias ir išsamias intervencinio kukurūzų kiekio paskirstymo taisykles. Todėl prekybos metų, kuriais visi ūkio subjektai turėtų teisę pateikti pasiūlymus, laikotarpiams reikėtų sukurti minėto kiekio paskirstymo mechanizmą, leidžiantį nustatyti vienodą paskirstymo koeficientą visiems pasiūlymų pateikėjams, jei siūlomas kiekis viršija turimą kiekį, ir suteikti ūkio subjektams pakankamai laiko pasiūlymams pateikti. Todėl reikėtų numatyti, kad pasiūlymų nagrinėjimas vyktų dviem etapais ir sudaryti kukurūzų pasiūlymų teikimo, pristatymo bei su tuo susijusių perėmimo operacijų grafiką. (7) Atsižvelgiant į Reglamento (EB) Nr. 1234/2007 11 straipsnio 1 dalies pirmoje pastraipoje nustatytus intervencinio pirkimo laikotarpius ir siekiant sudaryti vienodas sąlygas visiems ūkio subjektams reikėtų numatyti, kad pirmasis kukurūzų pasiūlymų pateikimo etapas Graikijoje, Ispanijoje, Italijoje ir Portugalijoje vyktų nuo rugpjūčio 1 d. iki gruodžio 31 d., Švedijoje – nuo gruodžio 1 d. iki gruodžio 31 d., kitose valstybėse narėse – nuo lapkričio 1 d. iki gruodžio 31 d., t. y. paskutinės pasiūlymų pateikimo dienos visose valstybėse narėse. Pasibaigus šiam pirmajam etapui, prireikus Komisijai gali tekti nustatyti paskirstymo koeficientą, taikomą reikalavimus atitinkantiems pasiūlymams, pateiktiems per šį pirmąjį etapą, ir nebetęsti intervencinių pirkimų likusiu prekybos laikotarpiu, jei pasiūlytas kiekis viršija Reglamento (EB) Nr. 1234/2007 11 straipsnio 1 dalies antroje pastraipoje nurodytą kiekį. Siekiant išvengti administracinės ir finansinės naštos, tenkančios mokėjimo agentūroms arba intervencinėms agentūroms ir ūkio subjektams, ypač susijusios su užstatų pateikimu, kuris gali būti nebetikslingas, jei kiekio nebūtų skirta, pasiūlymų reikėtų nepriimti nuo sausio 1 d. iki antrajam etapui likusio intervencinio kiekio paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje. (8) Atsižvelgiant į laikotarpį, būtiną, esant reikalui, nustatyti pirmame etape taikomą paskirstymo koeficientą, reikėtų antrąjį kukurūzų pasiūlymų priėmimo etapą pradėti kitą dieną po likusio intervencijai skirto kiekio paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje, t. y. pirmąją pasiūlymų pateikimo visose valstybėse narėse dieną. Antruoju etapu pasiūlymai turėtų būti priimami kiekvieną savaitę pradedant nuo pirmojo penktadienio, einančio po minėtų kiekių paskelbimo, atsižvelgiant į ne vėliau kaip iki penktadienio 12 val. (Briuselio laiku) ūkio subjektų pateiktus pasiūlymus. Komisija ne vėliau kaip kiekvienos savaitės trečiadienį privalo per savo informacinį tinklalapį ūkio subjektus informuoti apie likusį intervencijai skirtą kiekį. Jei viršijamas Reglamento (EB) Nr. 1234/2007 11 straipsnio 1 dalies antroje pastraipoje nurodytas kiekis, Komisija turi nustatyti ir paskelbti paskirstymo koeficientą bei nutraukti intervencinį tų prekybos metų supirkimą. Atsižvelgiant į Reglamento (EB) Nr. 1234/2007 11 straipsnio 1 dalies pirmoje pastraipoje nustatytus intervencinio supirkimo laikotarpius, bet kokiu atveju antrasis pasiūlymų pateikimo laikotarpis Graikijoje, Ispanijoje ir Portugalijoje turi baigtis ne vėliau kaip balandžio 30 d., Švedijoje – ne vėliau kaip birželio 30 d, o kitose valstybėse narėse – ne vėliau kaip gegužės 31 d. (9) Kad paskirstymo mechanizmas būtų veiksmingai valdomas, reikėtų numatyti, kad kukurūzų pasiūlymai negalėtų būti keičiami ar atsiimami. Be to, siekiant, kad pateikiami pasiūlymai būtų motyvuoti, reikėtų, kad pateikiant pasiūlymus taip pat būtų pateikiamas užstatas bei būtų nustatytos faktinio užstato egzistavimo kontrolės ir užstato grąžinimo taisyklės. Todėl šią kontrolę reikia atlikti laikantis tokių pačių valstybės sandėliuose saugojamų atsargų kontrolės taisyklių ir sąlygų kaip ir 2006 m. birželio 21 d. Komisijos reglamente (EB) Nr. 884/2006, nustatančiame Tarybos reglamento (EB) Nr. 1290/2005 nuostatų dėl intervencinių priemonių finansavimo iš EŽŪOGF ir valstybių narių mokėjimo agentūrų saugojimo valstybės sandėliuose operacijų apskaitos taikymo taisykles ( 4 ), nustatytų saugojimo valstybės sandėliuose atsargų kontrolės taisyklių ir sąlygų. Be to, nuo pirmojo pasiūlymų pateikimo etapo iki gruodžio 31 d. gali praeiti keli mėnesiai. Kad ūkio subjektai pateikdami šio pirmojo etapo pasiūlymus nepatirtų finansinio spaudimo, tikslinga leisti, kad pasiūlymą teikiant privalomą užstatą, jei jis pateikiamas kaip banko garantija, sumokėti tik kitą dieną po paskutinės pasiūlymų pateikimo dienos. (10) Paprastieji kviečiai ir kietieji kviečiai yra grūdai, kuriems nustatyti būtiniausi žmonių maisto kokybės reikalavimai ir kurie turi atitikti sanitarines normas, nustatytas 1993 m. vasario 8 d. Tarybos reglamentu (EEB) Nr. 315/93, nustatančiu Bendrijos procedūras dėl maisto teršalų ( 5 ). Kiti grūdai paprastai yra skirti gyvūnų pašarui ir turi atitikti 2002 m. gegužės 7 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2002/32/EB dėl nepageidaujamų medžiagų gyvūnų pašaruose ( 6 ) reikalavimus. Reikėtų numatyti, kad šie standartai būtų taikomi perimant atitinkamus produktus pagal šią intervencinę schemą. (11) Intervencijai neturėtų būti priimami naudoti arba sandėliuoti netinkamos kokybės grūdai. Tuo tikslu reikėtų atsižvelgti į padėtį intervencijos srityje, susijusią visų pirma su tam tikrų grūdų ilgalaikiu sandėliavimu ir jo poveikio produktų kokybei problemas. (12) Todėl, siekiant sumažinti intervencinių produktų kokybės ir tolesnio panaudojimo galimybių pablogėjimą, reikia sugriežtinti kukurūzų kokybės kriterijus. Todėl reikia sumažinti didžiausio drėgmės kiekio rodiklį bei procentinį skaldytų grūdų ir džiovinant perkaitintų grūdų kiekį. Atsižvelgiant į agronominį sorgo ir kukurūzų panašumą, siekiant nuoseklumo, reikia tokias pat priemones nustatyti sorgui. (13) Siekiant pagerinti sandėliavimo sąlygų kokybę ir tas sąlygas užtikrinti nuo pasiūlymų pateikimo momento, reikėtų, kad sandėliuose, kuriuose grūdai laikomi pasiūlymo pateikimo momentu, būtų užtikrinamos optimalios jų saugojimo sąlygos, ypač ilgalaikio kukurūzų sandėliavimo atveju. Todėl reikėtų riboti grūdų perėmimą pasiūlymą teikiančio ūkio subjekto sandėlyje ir leisti tokiu būdu grūdus perimti tik, jei jie sandėliuojami saugotojų pagal Reglamento (EB) Nr. 884/2006 2 straipsnio 2 dalies a punktą. Tokiu atveju pasiūlymą pateikiantis ūkio subjektas turi įsipareigoti nuo pasiūlymo pateikimo datos santykiams su saugotoju mutatis mutandis taikyti tokias pat sandėliavimo ir kontrolės taisykles bei sąlygas, kurių reikalaujama pagal Reglamentą (EB) Nr. 884/2006. (14) Mikotoksinų dauginimosi galimybės yra susijusios su tam tikromis sąlygomis, paprastai priklausančiomis nuo klimato sąlygų javų brandos ir ypač jų žydėjimo metu. (15) Leistinų teršalų maksimalių ribų viršijimo riziką nustato mokėjimo agentūros arba intervencinės agentūros remdamosi iš tiekėjų gauta informacija ir jų analizės kriterijais. Siekiant sumažinti išlaidas, tyrimų leidžiama reikalauti remiantis tik prieš perimant produktus atlikta rizikos analize, leidžiančia užtikrinti produktų kokybę juos priimant intervenciniam saugojimui, agentūroms prisiimant atsakomybę. (16) Sąlygos, kuriomis grūdai yra siūlomi mokėjimo agentūroms arba intervencinėms agentūroms ir kuriomis agentūros juos perima, turi būti kiek galima vienodesnės visoje Bendrijoje, kad būtų išvengta gamintojų diskriminacijos. (17) Įvairių kokybės kategorijų intervencinės kainos turi būti padidinamos arba sumažinamos atsižvelgiant į pastebėtus rinkos kainos pokyčius. (18) Valstybės narės privalo tikrinti, kaip intervencinės atsargos išsilaikiusios atlikdamos metinę inventorizaciją, numatytą Reglamentu (EB) Nr. 884/2006. (19) Reglamento (EB) Nr. 884/2006 2 straipsnio, 6 straipsnio 2 dalies d punkte, 7 straipsnio 2 dalies b punkte ir XII priedo 1 punkte yra nustatytos atsakomybės taisyklės. Tuose straipsniuose ir tame priede numatoma, kad valstybės narės imasi visų reikiamų priemonių tinkamam Bendrijos intervencinių produktų išsaugojimui užtikrinti ir kad produktų, kurių kokybė pablogėjo dėl fizinių saugojimo sąlygų ar dėl per ilgo saugojimo, kiekiai būtų apskaitomi kaip trūkumo nustatymo ar kokybės pablogėjimo dieną nurašyti iš intervencinių atsargų. Juose taip pat patikslinama, kad produkto kokybė laikoma pablogėjusia, jei produktas nebeatitinka to produkto supirkimo metu galiojusių kokybės standartų. Todėl iš Bendrijos biudžeto gali būti padengiamos išlaidos tik dėl tų kokybės pablogėjimų, kurie numatyti tose nuostatose. Jei vėliau pasirodytų, kad produktas neatitiko būtiniausių standartų, dėl pagal šį reglamentą reikalaujamos rizikos analizės atžvilgiu priimto netinkamo valstybės narės sprendimo perkant produktą, atsakomybę turėtų prisiimti valstybė narė. Dėl tokio sprendimo nebūtų galima užtikrinti produkto kokybės ir tinkamo išsaugojimo. Todėl reikėtų patikslinti sąlygas, kurioms esant atsakinga yra valstybė narė. (20) Siekiant parengti statistines savaitės ataskaitas apie intervencinių grūdų atsargų padėtį, reikėtų nustatyti, kokius pranešimus valstybės narės turi teikti Komisijai. (21) Siekiant veiksmingai administruoti sistemą, reikėtų numatyti, kad Komisijos prašoma informacija būtų perduodama elektroniniu būdu. (22) Taip pat reikia suklasifikuoti ir turėti tam tikrus duomenis, suderintus regiono mastu. Tikslinga veikti regiono mastu, nustatytu 1990 m. kovo 26 d. Tarybos reglamente (EEB) Nr. 837/90 dėl statistinės informacijos, kurią valstybės narės turi teikti apie javų produkciją ( 7 ), ir valstybių narių paprašyti tokią informaciją teikti Komisijai. (23) Reikėtų taip pat numatyti, kad Komisijos reikalaujami duomenys būtų perduodami naudojant valstybių narių turimus pavyzdžius, pateiktus Komisijos, su intervenciniam pirkimui administruoti reikalinga informacija ir kad tie pavyzdžiai būtų naudojami iš anksto apie tai pranešus vadybos komitetui ir prireikus Komisijai juos pritaikius ir atnaujinus pagal tas pačias sąlygas. (24) Šiame reglamente numatytos priemonės atitinka Bendro žemės ūkio rinkų organizavimo vadybos komiteto nuomonę, kadangi: PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:







I

SKYRIUS

PASIŪLYMAI IR INTERVENCINIŲ GRŪDŲ PERĖMIMAS

1 straipsnis

▼M1

Reglamento (EB) Nr. 1234/2007 11 straipsnio 1 dalies pirmoje pastraipoje nurodytais laikotarpiais visi ne mažiau kaip 80 tonų paprastųjų kviečių, miežių, kukurūzų arba sorgų, kurių derlius nuimtas Bendrijoje, vienarūšes siuntas turintys savininkai turi teisę pasiūlyti tas siuntas mokėjimo agentūrai arba intervencinei agentūrai (toliau kartu – „intervencinė agentūra“).

▼B

Tačiau intervencinės agentūros gali nustatyti didesnį minimalų kiekį tonomis.

2 straipsnis

1. Pasiūlymai intervencijai laikomi galiojančiais, jei yra surašyti intervencinės agentūros išleistoje formoje, kurioje visų pirma turi būti nurodyta:

a) pareiškėjo pavardė ar pavadinimas;

b) siūlomų grūdų pavadinimas;

c) siūlomų grūdų sandėliavimo vieta;

d) siūlomų grūdų kiekis, pagrindinės charakteristikos ir derliaus nuėmimo metai;

e) intervencinis centras, kuriam teikiamas pasiūlymas ir, jei taikomas šio reglamento 6 straipsnio 1 dalies antra pastraipa, siūlytojo įsipareigojimas užtikrinti, kad santykiams su saugotoju dėl šios pastraipos c punkte nurodytos sandėliavimo vietos bus mutatis mutandis taikomos pagal Reglamento (EB) Nr. 884/2006 2 straipsnio 2 dalies a punktą reikalaujamos sandėliavimo ir kontrolės taisyklės bei sąlygos.

Formoje taip pat turi būti deklaracija, patvirtinanti, kad produktų kilmės vieta yra Bendrija, arba, jei grūdai dėl jų auginimo vietos priimami intervencijai pagal ypatingas sąlygas – informacija apie jų auginimo regioną.

Tačiau intervencinės agentūros gali laikyti galiojančiais ir kitomis rašytinėmis formomis, ypač nuotolinio ryšio priemonėmis, pateiktus pasiūlymus, jeigu jose pateikta visa formoje nurodyta informacija.

Nepažeisdamos pagal trečios pastraipos nuostatas pateiktų pasiūlymų galiojimo nuo jų pateikimo dienos valstybės narės gali reikalauti, kad kompetentingai agentūrai vėliau būtų persiųsta ar tiesiogiai pateikta pirmoje pastraipoje nurodyta forma.

2. Jei pasiūlymas nepriimtinas, intervencinė agentūra apie tai informuoja atitinkamą ūkio subjektą per penkias darbo dienas nuo pasiūlymo gavimo.

3. Jei pasiūlymas priimtinas, ūkio subjektui kuo greičiau turi būti nurodytas sandėlis, kuriame grūdai turi būti perimti, ir pranešamas pristatymų tvarkaraštis.

Siūlytojo arba sandėlininko prašymu intervencinė agentūra gali koreguoti minėtą tvarkaraštį.

4. Visa grūdų, išskyrus kukurūzus, siunta turi būti pristatyta ne vėliau kaip iki ketvirtojo mėnesio po mėnesio, kurį pasiūlymas buvo gautas, pabaigos, tačiau Ispanijoje, Graikijoje, Italijoje ir Portugalijoje ne vėliau kaip liepos 1 d., o kitose valstybėse narėse – liepos 31 d.

Kukurūzų siunta turi būti pristatyta nuo vasario 1 d. iki balandžio 30 d., kai pasiūlymai pateikiami 3 straipsnyje numatytu pirmuoju etapu ir ne vėliau kaip iki trečiojo mėnesio po mėnesio, kurį pasiūlymas buvo gautas, pabaigos, kai pasiūlymai pateikiami 3 straipsnyje numatytu antruoju etapu, tačiau Ispanijoje, Graikijoje, Italijoje ir Portugalijoje ne vėliau kaip liepos 1 d., o kitose valstybėse narėse – liepos 31 d.

3 straipsnis

1. Nepažeidžiant šio reglamento 2 straipsnio nuostatų, 2008–2009 prekybos metais intervencinio kukurūzų pirkimo kiekis, pagal Reglamento (EB) Nr. 1234/2007 11 straipsnio 1 dalies antrą pastraipą, padalijamas į du etapus, vadinamus „pirmuoju etapu“ ir „antruoju etapu“; jo paskirstymo sąlygos ir tvarka nustatomos šio straipsnio 2–5 dalyse.

Pirmasis etapas Graikijoje, Ispanijoje, Italijoje ir Portugalijoje prasideda rugpjūčio 1 d., Švedijoje – gruodžio 1 d., kitose valstybėse narėse – lapkričio 1 d. ir baigiasi gruodžio 31 d., paskutiniąją šio etapo pasiūlymų pateikimo valstybėse narėse dieną.

Antrasis etapas prasideda kitą dieną po 2 dalies antroje pastraipoje numatyto šiam etapui likusio kiekio paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje. Ta diena yra pirmoji pasiūlymų pateikimo diena visose valstybėse narėse, o šis etapas baigiasi ne vėliau kaip balandžio 30 d. Graikijoje, Ispanijoje, Italijoje ir Portugalijoje, birželio 30 d. – Švedijoje, o gegužės 31 d. – kitose valstybėse narėse.

2. Pasibaigus pirmajam etapui, Komisija, remdamasi valstybių narių pagal 13 straipsnio 1 dalies a punkto i papunkčiu kas savaitę perduotais pranešimais, suskaičiuoja reikalavimus atitinkančius ūkio subjektų valstybių narių intervencinėms agentūroms iki gruodžio 31 d. 12 valandos (Briuselio laiku) pateiktus kukurūzų supirkimo pasiūlymus.

Jei bendras siūlomas kiekis viršija Reglamento (EB) Nr. 1784/2003 11 straipsnio 1 dalies antroje pastraipoje nustatytą didžiausią kiekį, Komisija ne vėliau kaip sausio 25 d. nustato ir paskelbia kiekio paskirstymo koeficientą šešių skaitmenų po kablelio tikslumu. Jei kiekis neviršijamas, paskirstymo koeficientas lygus 1; be to, Komisija paskelbia likusį kiekį, kuris perkeliamas į antrąjį etapą.

Ne vėliau kaip sausio 31 d. valstybės narės intervencinė agentūra praneša siūlytojui, kad priimtas pasiūlymas dėl kiekio, padauginto iš paskirstymo koeficiento.

3. Nuo pirmojo vasario trečiadienio Komisija, remdamasi valstybių narių pagal 13 straipsnio 1 dalies a punkto i papunktį perduotais pranešimais, kiekvieną savaitę suskaičiuoja ūkio subjektų valstybių narių intervencinėms agentūroms iki praėjusios savaitės penktadienio 12 valandos (Briuselio laiku) pateiktus reikalavimus atitinkančius kukurūzų supirkimo pasiūlymus.

Jei likęs intervencinio pirkimo kiekis viršijamas, Komisija ne vėliau kaip ketvirtą darbo dieną pasibaigus pasiūlymų pateikimo terminui nustato ir paskelbia paskirstymo koeficientą šešių skaitmenų po kablelio tikslumu. Jei kiekis neviršijamas, šis koeficientas yra 1, ir pasiūlytas kiekis laikomas priimtu, o Komisija ne vėliau kaip kiekvienos savaitės trečiadienį per savo informacinį tinklalapį http://ec.europa.eu/agriculture/markets/crops/index_fr.htm ūkio subjektus informuoja apie tą savaitę liekantį intervencinį kiekį.

Ne vėliau kaip devintą darbo dieną po pasiūlymų pateikimo termino valstybės narės intervencinė agentūra praneša siūlytojui, kad priimtas pasiūlymas dėl kiekio, padauginto iš paskirstymo koeficiento.

4. 2 ir 3 dalyse nurodyti pasiūlymai įtraukiami į apskaitą tą dieną, kai juos gauna kompetentinga intervencinė agentūra.

Pateiktieji pasiūlymai negali būti nei keičiami, nei atsiimami.

5. Kad būtų priimti, pasiūlymai pateikiami kartu su įrodymu, kad siūlytojas pateikė 15 EUR už toną užstatą. Užstatas pateikiamas kartu su pasiūlymu, bet jei jis per pirmąjį etapą pateikiamas kaip banko garantija, jis sumokamas tik kitą dieną po paskutinės pasiūlymų, nurodytų 2 dalyje, pateikimo dienos.

6. Užstatas taikomas pagal 2 ar 3 dalis siūlytojo pasiūlytam kiekiui.

Išskyrus force majeure atvejus ir nepaprastąsias aplinkybes, užstatas tampa Bendrijų biudžeto įplaukomis:

a) jei nuo pasiūlymo pateikimo iki kukurūzų perėmimo momento sandėliavimo vietoje esantis kiekis yra mažesnis už siūlytojo remiantis 2 straipsnio 1 dalimi deklaruotąjį kiekį, nepažeidžiant 5 % paklaidos;

b) jei siūlytojas paskirtų kiekių faktiškai nepateikia intervencinei agentūrai perimti remiantis 4 ir 6 straipsniais.

Intervencinės agentūros, šios dalies 2 pastraipos a punkto nuostatų taikymo tikslu atlieka sandėliavimo vietose esančio kiekio kontrolę mutatis mutandis, taikydamos Reglamente (EB) Nr. 884/2006 nustatytas saugojimo valstybės sandėliuose atsargų kontrolės taisykles ir sąlygas, ypač nurodytas to reglamento I priedo B skyriaus III poskyryje. Turi būti patikrinama ne mažiau nei 5 % visų pasiūlymų ir ne mažiau kaip 5 % viso pasiūlyto kiekio, remiantis rizikos analize. Tokie minimalūs kontrolės procentiniai dydžiai taikomi tik per pirmąjį etapą.

Visas užstatas grąžinamas:

a) už visą pasiūlytą, bet nepaskirtą kiekį;

b) už pasiūlytą ir paskirtą kiekį, jei intervencinė agentūra faktiškai perima 95 % paskirtojo kiekio.

4 straipsnis

1. Intervencijai tinka tik geros, patikimos ir parduoti tinkamos kokybės grūdai.

2. Grūdai laikomi geros, patikimos ir parduoti tinkamos kokybės, jei visų brendimo stadijų metu yra tam tikrai rūšiai būdingos spalvos, neturi neįprasto kvapo, yra be gyvų kenkėjų (taip pat ir erkių) ir atitinka I priede išdėstytus būtiniausius kokybės reikalavimus, o juose esančių teršalų lygis, įskaitant radioaktyvumą, neviršija Bendrijos reglamentais nustatytų ribų. Leistinas teršalų kiekis yra toks:

▼M1

a) paprastiesiems kviečiams – kaip numatyta Reglamente (EEB) Nr. 315/93, įskaitant reikalavimus, nurodytus Komisijos reglamento (EB) Nr. 1881/2006 ( 8 ) priedo 2.4–2.7 punktuose dėl Fusarium toksinų paprastiesiems kviečiams;

▼B

b) miežiams, kukurūzams ir sorgams – kaip numatyta Direktyvoje 2002/32/EB.

Valstybės narės tikrina teršalų, taip pat ir radioaktyvumo, lygį remdamosi rizikos analize ir atsižvelgdamos į siūlytojo pateiktą informaciją bei į jo įsipareigojimus laikytis reikalaujamų normų, ypač į analizės rezultatus. Jei kontroliniai patikrinimai yra būtini, jų trukmė ir aprėptis nustatomi Reglamento (EB) Nr. 1234/2007 195 straipsnio 2 dalyje nurodyta tvarka, ypač tuo atveju, jei dėl teršalų gali būti rimtai sutrikdyta padėtis rinkoje.

Be to, tais atvejais, jei pagal analizės duomenis paprastųjų kviečių siuntos Zeleny koeficientas yra nuo 22 iki 30, jie laikomi geros, patikimos ir parduoti tinkamos kokybės, kaip apibrėžta šio straipsnio 1 dalyje, jei iš jų gauta tešla yra nelipni ir tinkama apdoroti mašinomis.

3. Šiame reglamente visa kita, išskyrus nepažeistus pagrindinių javų, laikoma II priede aprašytomis medžiagomis.

Pagrindinių javų ir kitokių javų pažeisti, skalsių paveikti arba sugedę grūdai priskiriami „įvairių priemaišų“ grupei, net jeigu turi kitoms grupėms priskiriamų defektų.

5 straipsnis

Intervencijai pagal Reglamento (EB) Nr. 1234/2007 nuostatas siūlomų grūdų kokybei nustatyti taikomi tokie metodai:

a) medžiagoms, išskyrus nepažeistus pagrindinių javų grūdus, taikomas III priede aprašytas standartinis metodas;

b) drėgmės kiekiui nustatyti taikomas IV priede aprašytas standartinis metodas. Tačiau valstybės narės gali taikyti ir kitus IV priede išdėstytu principu paremtus metodus, ISO 712:1998 metodą arba infraraudonųjų spindulių technologijos metodą. Kilus ginčui, priimtini tik taikant IV priede aprašytą metodą gauti rezultatai;

c) tanino kiekiui sorguose nustatyti taikomas ISO 9648:1988 metodas;

d) paprastųjų kviečių tešlos nelipnumui ir apdorojamumui mašinomis nustatyti taikomas V priede aprašytas standartinis metodas;

e) baltymų kiekiui sumaltuose paprastuosiuose kviečiuose nustatyti taikomas Tarptautinės grūdų chemijos asociacijos (ICC) patvirtintas metodas, kurio standartai išdėstyti pozicijoje Nr. 105/2: „baltymų kiekio grūduose ir jų produktuose nustatymo metodas“. Tačiau valstybėms narėms leidžiama taikyti bet kokį kitą metodą. Tokiu atveju jos turi pateikti Komisijai ICC patvirtinimą, kad taikant tokį metodą gaunami tapatūs rezultatai;

f) maltų paprastųjų kviečių Zeleny koeficientui nustatyti taikomas metodas atitinka ISO 5529:1992 reikalavimus;

g) Hagberg kritimo skaičiui (amilazės aktyvumo bandymas) nustatyti taikomas metodas atitinka ISO 3093:2004 reikalavimus;

▼M1 —————

▼B

i) natūriniam svoriui nustatyti taikomas metodas atitinka ISO 7971/2:1995 reikalavimus;

j) mėginių ėmimo metodai ir etaloniniai analizės metodai mikotoksinų kiekiui nustatyti yra pateikti Reglamento (EB) Nr. 1881/2006 priede ir nustatyti Komisijos reglamento (EB) Nr. 401/2006 ( 9 ) I ir II prieduose.

6 straipsnis

1. Intervencinė agentūra perima siūlomus grūdus, jeigu ji arba jos atstovas nustato visos į intervencinį sandėlį pristatytos siuntos prekių kiekį, ir kad jos atitinka būtiniausius reikalaujamus standartus, nurodytus I priede.

Perimti grūdus galima sandėlyje, kuriame jie laikomi pasiūlymo pateikimo metu, su sąlyga, kad jie sandėliuojami saugotojo, kaip apibrėžta Reglamento (EB) Nr. 884/2006 2 straipsnio 2 dalies a punkte, patalpose ir kad patalpoms nuo pasiūlymo pateikimo taikomos tokios pat taisyklės ir sąlygos kaip po intervencinių grūdų perėmimo.

Kukurūzų supirkimo atveju perimamas kiekis negali viršyti laikantis šio straipsnio 3 straipsnio 2 ir 3 dalių paskirto kiekio.

2. Kokybės charakteristikos nustatomos iš siūlomos siuntos tipinio mėginio, kurį sudaro kiekvieno pristatymo metu paimti mėginiai, imant po vieną mėginį iš ne mažesnio kaip 60 tonų grūdų kiekio.

3. Pristatytas kiekis pasveriamas dalyvaujant siūlytojui ir intervencinės agentūros atstovui, kuris turi būti nepriklausomas nuo siūlytojo.

Intervencinės agentūros atstovas gali kartu būti ir sandėlininkas. Jei taip yra:

a) per 45 dienas po perėmimo intervencinė agentūra pati atlieka bent jau tūrio patikrinimą; skirtumas tarp svėrimo būdu nustatyto kiekio ir kiekio, įvertinto taikant tūrio matavimo metodą, negali būti didesnis kaip 5 %;

b) jei leistina paklaida neviršijama ir vėliau pasvėrus paaiškėja, jog esamas grūdų kiekis skiriasi nuo grūdų kiekio, įrašyto į sąskaitas perimant grūdus, sandėlininkas padengia visas su tuo skirtumu susijusias išlaidas;

c) jei leistina paklaida viršijama, grūdai turi būti pasverti nedelsiant. Jei nustatytas svoris yra mažesnis už užregistruotąjį, svėrimo išlaidas padengia sandėlininkas, jei didesnis, – valstybė narė.

4. Jei grūdai perimami sandėlyje, kuriame jie laikomi pasiūlymo pateikimo metu, jų kiekis gali būti nustatytas remiantis atsargų apskaitos dokumentais, kurie turi atitikti profesinius ir intervencinės agentūros reikalavimus, taip pat turi būti patenkintos tokios sąlygos:

a) atsargų apskaitos dokumentuose yra įrašytas svoris, svėrimo metu nustatytos fizinės kokybės charakteristikos ir, svarbiausia, drėgmės kiekis, informacija apie silosavimą (jei jo būta) ir apdorojimą; grūdai turi būti buvę pasverti ne anksčiau kaip prieš 10 mėnesių;

b) sandėlininkas patvirtina, kad siūloma siunta visiškai atitinka atsargų apskaitos dokumentuose įrašytus duomenis;

c) svėrimo metu nustatytos kokybės charakteristikos yra tokios pačios, kaip ir tipinio mėginio, sudaryto iš intervencinės agentūros arba jos atstovo paimtų mėginių, imant po vieną iš 60 tonų grūdų kiekio.

5. Jei taikoma 4 dalis:

a) užregistruotinas kiekis yra atsargų apskaitos dokumentuose nurodytas kiekis, jei reikia, – pakoreguotas atsižvelgiant į skirtumus tarp svėrimo metu užregistruoto ir pagal tipinį mėginį nustatyto drėgnumo ir (arba) įvairių priemaišų (Schwarzbesatz) kiekio procentais. Skirtumas tarp įvairių priemaišų kiekio procentais gali būti svarbus tik siekiant sumažinti apskaitos dokumentuose įrašytą svorį;

b) per 45 dienas po perėmimo intervencinė agentūra atlieka papildomą tūrio patikrinimą; skirtumas tarp svėrimo būdu nustatyto kiekio ir kiekio, įvertinto taikant tūrio matavimo metodą, negali būti didesnis kaip 5 %;

c) jei leistina paklaida neviršijama ir vėliau pasvėrus paaiškėja, jog esamas grūdų kiekis skiriasi nuo grūdų kiekio, įrašyto į sąskaitas perimant grūdus, sandėlininkas padengia visas su tuo skirtumu susijusias išlaidas;

d) jei leistina paklaida viršijama, grūdai turi būti pasverti nedelsiant. Jei nustatytas svoris yra mažesnis už užregistruotąjį, svėrimo išlaidas padengia sandėlininkas, jei didesnis – Europos žemės ūkio garantijų fondas, ir atsižvelgiama į Reglamento (EB) Nr. 884/2006 XI priedo 1 dalies pirmoje įtraukoje nustatytą leistiną ribą.

6. Paskutinis grūdų, išskyrus kukurūzus, perėmimas turi įvykti ne vėliau kaip iki antrojo mėnesio pabaigos po paskutiniosios 2 straipsnio 4 dalies pirmoje pastraipoje nurodytos siuntos pristatymo, o kukurūzų perėmimas – ne vėliau kaip iki antrojo mėnesio, einančio po kiekvieno paskutinio pristatymo, numatyto 2 straipsnio 4 dalies antroje pastraipoje, pabaigos, bet ne vėliau kaip liepos 31 d. Ispanijoje, Graikijoje, Italijoje bei Portugalijoje ir ne vėliau kaip rugpjūčio 31 d. kitose valstybėse narėse.

7 straipsnis

1. Intervencinė agentūra pasirūpina, kad jos atsakomybe paimtų mėginių fizinės ir techninės charakteristikos būtų išanalizuotos per 20 darbo dienų nuo tipinio mėginio sudarymo.

2. Siūlytojas padengia tokias išlaidas:

a) tanino kiekio sorguose nustatymo;

b) amilazės aktyvumo (Hagberg) bandymo;

▼M1

c) baltymų kiekio paprastuosiuose kviečiuose nustatymo;

▼B

d) Zeleny bandymo;

e) apdorojamumo mašinomis bandymo;

f) teršalų tyrimo.

3. Jei atlikus 1 dalyje nustatytus tyrimus paaiškėja, kad pasiūlyti grūdai neatitinka intervencijos būtiniausių kokybės reikalavimų, jie grąžinami siūlytojo sąskaita. Siūlytojas taip pat padengia visas patirtas išlaidas.

4. Kilus ginčui, intervencinė agentūra atlieka būtinus pakartotinus grūdų tyrimus, kurių išlaidas padengia pralaimėjusioji šalis.

8 straipsnis

Intervencinė agentūra surašo kiekvienos siuntos perėmimo aktą. Jame nurodoma:

a) kiekio ir būtiniausių charakteristikų patikrinimo data;

b) pristatytos siuntos svoris;

c) mėginių skaičius, paimtas tipiniam mėginiui sudaryti;

d) nustatytos fizinės charakteristikos;

e) už technologinių kriterijų analizavimą atsakingos tarnybos pavadinimas ir analizės rezultatai.

Įrašius datą aktas išsiunčiamas pasirašyti sandėlininkui.







II

SKYRIUS

MOKĖJIMO SĄLYGOS IR TIKRINIMO PRIEMONĖS

9 straipsnis

1. Nepažeidžiant 2 dalies, už pristatytą į sandėlį krovinį, prieš jį iškraunant siūlytojui mokama Reglamento (EB) Nr. 1234/2007 8 straipsnio 1 dalies a punkte nurodyta referencinė kaina, galiojanti pirmą pristatymo dieną, nurodytą pranešime apie pasiūlymo priėmimą. Ši kaina koreguojama pagal šio reglamento 10 straipsnyje nurodytus kainų didinimo ir mažinimo atvejus.

Tačiau jei grūdai pristatomi mėnesį, kurį referencinė kaina yra mažesnė nei buvusi pasiūlymo pateikimo mėnesį, mokama didesnioji suma. Ši nuostata netaikoma rugpjūčio ir rugsėjo mėnesiais pasiūlytiems sorgams.

2. Pagal Reglamento (EB) Nr. 1234/2007 10 straipsnio 1 dalies a punktą priimdama pasiūlymą intervencinė agentūra nustato grūdų perėmimo vietą ir pradinę datą.

Grūdų pervežimo iš vietos, kur jie sandėliuojami pateikiant pasiūlymą, į intervencinį centrą, į kurį vežti pigiausia, išlaidas padengia siūlytojas.

Jei intervencinė agentūra perima grūdus ne intervenciniame centre, į kurį vežti pigiausia, ji nustato ir padengia visas papildomas vežimo išlaidas. Tokiu atveju antroje pastraipoje minėtas išlaidas nustato intervencinė agentūra.

Jei intervencinė agentūra, susitarusi su siūlytoju, laiko prekes toje pačioje vietoje, kurioje jos buvo pateikiant pasiūlymą, trečios pastraipos antrajame sakinyje nurodytos išlaidos ir išvežimo iš sandėlio išlaidos (įvertintos pagal tuo metu valstybėje narėje faktiškai įregistruotus tarifus) yra išskaitomos iš intervencinės kainos.

3. Sumokama praėjus 30–35 dienoms po perėmimo pagal 6 straipsnio nuostatas datos.

10 straipsnis

Intervencinė kaina didinama arba mažinama eurais už toną ir taikoma bendrai, kaip numatyta toliau:

a) jei intervencijai teikiamų kukurūzų ir sorgo drėgnumas yra mažesnis nei 13 %, o kitų grūdinių kultūrų atveju 14 %, taikomi VII priedo I lentelėje nurodyti kainos padidinimo dydžiai. Jei minėtų intervencijai siūlomų grūdų drėgnumas yra didesnis kaip atitinkamai 13 % ir 14 %, kaina mažinama VII priedo II lentelėje nurodytais dydžiais;

b) jei intervencijai siūlomų grūdų natūrinis svoris skiriasi nuo atitinkamai 76 kg/hl svorio/tūrio santykio paprastųjų kviečių ir 64 kg/hl miežių atveju, kaina mažinama VII priedo III lentelėje nurodytais dydžiais;

▼M1

c) jei skaldytų grūdų kiekis paprastuose kviečiuose ir miežiuose yra didesnis kaip 3 %, o kukurūzuose ir sorguose – didesnis kaip 4 %, už kiekvieną papildomą 0,1 % dalį kaina mažinama po 0,05 EUR;

d) jei grūdų priemaišų kiekis kukurūzuose ir sorguose yra didesnis kaip 4 %, o paprastuosiuose kviečiuose ir miežiuose – didesnis kaip 5 %, už kiekvieną papildomą 0,1 % dalį kaina mažinama po 0,05 EUR;

▼B

e) jei sudygusių grūdų kiekis yra didesnis kaip 2,5 %, už kiekvieną papildomą 0,1 % dalį kaina mažinama po 0,05 EUR;

▼M1

f) jei įvairių priemaišų (Schwarzbesatz) kiekis paprastuosiuose kviečiuose, miežiuose, kukurūzuose ir sorguose yra didesnis kaip 1 %, už kiekvieną papildomą 0,1 % dalį kaina mažinama po 0,1 EUR;

▼M1 —————

▼B

h) jei baltymų kiekis paprastuosiuose kviečiuose yra mažesnis kaip 11,5 %, kaina mažinama VII priedo IV lentelėje nurodytais dydžiais;

i) jei tanino kiekis intervencijai siūlomuose sorguose yra didesnis kaip 0,4 % sausosios medžiagos, kainos sumažinimas apskaičiuojamas taikant VIII priede aprašytą metodą.

11 straipsnis

1. Intervencinės agentūros supirktus produktus sandėliuojantis ūkio subjektas privalo juos saugoti bei reguliariai tikrinti, kaip išsilaikę, ir nedelsdamas pranešti agentūrai apie bet kokius tokio pobūdžio nesklandumus.

2. Intervencinė agentūra privalo tikrinti laikomų produktų kokybę ne mažiau kaip kartą per metus. Mėginiai gali būti imami atliekant inventorizaciją, kaip numatyta Reglamento (EB) Nr. 884/2006 I priedo A skyriaus I poskyryje.

3. Jei šiame reglamente numatyti tikrinimai turi būti vykdomi remiantis 4 straipsnio 2 dalies antroje pastraipoje numatyta rizikos analize, valstybė narė yra finansiškai atsakinga už didžiausio leistino teršalų lygio normų nesilaikymą. Būdama atsakinga už tokį normų nesilaikymą, valstybė narė savo ruožtu gali pateikti ieškinį siūlytojui arba sandėlininkui, jei jie nesilaikė savo įsipareigojimų ar prievolių.

Tačiau ochratoksino A ir aflatoksino atveju, finansinė atsakomybė priskiriama Bendrijos biudžetui, jei atitinkama valstybė narė gali Komisijai pateikti įrodymus, kad priimant grūdus saugoti buvo laikomasi normų, kad buvo laikomasi grūdų sandėliavimo sąlygų ir kitų sandėlininko prievolių.

12 straipsnis

Jei būtina, intervencinės agentūros nustato šio reglamento nuostatas atitinkančias papildomas perėmimo procedūras ir sąlygas, įvertindamos ypatingas tos valstybės narės sąlygas. Pavyzdžiui, jos gali reikalauti periodinių atsargų ataskaitų.







III

SKYRIUS

PRANEŠIMAI KOMISIJAI

13 straipsnis

1. Apie visus Reglamento (EB) Nr. 1234/2007 10 straipsnio 1 dalies a punkte nurodytus grūdus valstybės narės elektroniniu būdu pateikia duomenis, reikalingus intervenciniam pirkimui administruoti, visų pirma:

a) ne vėliau kaip iki kiekvieno trečiadienio 12 val. (Briuselio laiku): i) praėjusią savaitę ne vėliau kaip iki penktadienio 12 val. (Briuselio laiku) ūkio subjektų intervencijai pateiktą grūdų kiekį pagal šio reglamento 2 ir 3 straipsnį; ii) intervencijai pateiktus ir iki intervencinio laikotarpio pradžios pateikėjo atsiimtus grūdų, išskyrus kukurūzus, kiekius; iii) bendrą nuo intervencinio laikotarpio pradžios pateiktą grūdų kiekį, iš kurio atimtas ii papunktyje nurodytas kiekis; iv) bendrą nuo intervencinio laikotarpio pradžios perimtą grūdų kiekį pagal šio reglamento 6 straipsnį;

b) ne vėliau nei kitos po konkurso paskelbimo einančios savaitės trečiadienį konkursui pagal Komisijos reglamento (EEB) Nr. 2131/93 ( 10 ) 2 straipsnio 2 dalį pateiktą grūdų kiekį;

c) ne vėliau nei trečiadienį, einantį po dienos, kurią valstybė narė nustato atitinkamas siuntas, labiausiai nepasiturintiems asmenims Bendrijoje pagal Reglamento (EB) Nr. 1234/2007 27 straipsnį nemokamai išdalinti skirtą grūdų kiekį;

d) ne vėliau kaip kito mėnesio po šio reglamento 5 straipsnio 6 dalyje nurodyto produktų perėmimo termino pabaigoje pagal Reglamento (EEB) Nr. 837/90 III priede apibrėžtus regionus apie visų perimtų siuntų natūrinio svorio, drėgnumo, skaldytų grūdų ir baltymų kiekio vidurkį.

2. 1 dalyje nurodyti pranešimai siunčiami, net jei grūdų nebuvo pasiūlyta. Jei 1 dalies a punkto i papunktyje numatyti duomenys nepranešami, Komisija laiko, kad toje valstybėje narėje pasiūlymų pateikta nebuvo.

3. 1 dalyje nurodytų pranešimų formą ir turinį nustato Komisija pavyzdžiuose, kuriuos ji perduoda valstybėms narėms. Tuos pavyzdžius galima taikyti tik prieš tai iš anksto pranešus Reglamento (EB) Nr. 1234/2007 195 straipsnio 1 dalyje nurodytam komitetui. Juos Komisija patikslina ir atnaujina vadovaudamasi tokiomis pačiomis sąlygomis.







IV

SKYRIUS

BAIGIAMOSIOS NUOSTATOS

14 straipsnis

Reglamentas (EB) Nr. 824/2000 yra panaikinamas.

Nuorodos į panaikintą reglamentą laikomos nuorodomis į šį reglamentą, ir skaitomos pagal X priede pateiktą atitikmenų lentelę.

15 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja septintą dieną nuo jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Jis taikomas nuo 2008 m. liepos 1 d.

Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.









I PRIEDAS







BŪTINIAUSI KOKYBĖS REIKALAVIMAI, NURODYTI 4 STRAIPSNIO 2 DALYJE ►M1 Kietieji kviečiai ◄ Paprastieji kviečiai Miežiai Kukurūzai Sorgas A. Didžiausias drėgmės kiekis ►M1 % ◄ 14,5 % 14,5 % 13,5 % 13,5 % B. Didžiausias priemaišų (išskyrus pagrindinius nepriekaištingos kokybės grūdus) procentinis dydis, kuriose ne daugiau nei: ►M1 % ◄ 12 % 12 % 12 % 12 % 1. Skaldytų grūdų ►M1 % ◄ 5 % 5 % 5 % 5 % 2. Grūdų priemaišų (nenurodytos 3 punkte) ►M1 % ◄ 7 % 12 % 5 % 5 % iš kurių: ►M1 ◄ a) sudžiūvę grūdai ►M1 ◄ — — b) kitų grūdų ►M1 % ◄ 5 % — — c) kenkėjų apgadintų grūdų ►M1 ◄ d) grūdų su pakitusios spalvos gemalais ►M1 ◄ — — — e) džiovinant perkaitintų grūdų ►M1 % ◄ 0,50 % 3 % 0,50 % 0,50 % 3. Margi grūdai ir (arba) fuzariozės pažeisti grūdai ►M1 % ◄ — — — — iš kurių: ►M1 ◄ — fuzariozės pažeisti grūdai ►M1 % ◄ — — — — 4. Sudygę grūdai ►M1 % ◄ 4 % 6 % 6 % 6 % 5. Įvairios priemaišos (Schwarzbesatz) ►M1 % ◄ 3 % 3 % 3 % 3 % iš kurių: ►M1 ◄ a) pašalinės sėklos: ►M1 ◄ — kenksmingųjų augalų sėklos ►M1 % ◄ 0,10 % 0,10 % 0,10 % 0,10 % — kita ►M1 ◄ b) kitų javų grūdai: ►M1 ◄ — savaime kaistant arba per didelio karščio džiovinant sugedę grūdai ►M1 % ◄ 0,05 % — kita ►M1 ◄ c) pašalinės medžiagos ►M1 ◄ d) lukštai ►M1 ◄ e) skalsės ►M1 % ◄ 0,05 % — — — f) sugedę grūdai ►M1 ◄ — — — g) negyvi vabzdžiai ir jų dalys ►M1 ◄ C. Didžiausia grūdų, kurie visiškai arba iš dalies prarado stikliškumą (mitadiné), procentinė dalis ►M1 % ◄ — — — — D. Didžiausias tanino kiekis (1) ►M1 — ◄ — — — 1 % E. Mažiausia specifinė masė (kg/hl) ►M1 ◄ 73 62 — F. Mažiausias baltymų kiekis (1): ►M1 ◄ — 2002–2003 ir tolesni prekybos metai ►M1 % ◄ 10,5 % G. Mažiausias Hagberg kritimo skaičius (sekundėmis) ►M1 ◄ 220 H. Mažiausias Zeleny koeficientas (ml) ►M1 — ◄ 22 — — — (1) Sausosios medžiagos %.









II PRIEDAS

1. MEDŽIAGŲ, IŠSKYRUS NEPAŽEISTUS PAGRINDINIŲ JAVŲ GRŪDUS, APIBRĖŽIMAI

1.1. Skaldyti grūdai

Skaldytais grūdais laikomi grūdai, kurių endospermo dalis yra atidengta. Šiai grupei taip pat priskiriami kulių pažeisti grūdai ir grūdai be gemalo.

Kukurūzų „skaldytais grūdais“ laikomi grūdai ar jų dalys, kurie išbyra per 4,5 mm skersmens apvalių akučių sietą.

Sorgų „skaldytais grūdais“ laikomi grūdai ar jų dalys, kurie išbyra per 1,8 mm skersmens apvalių akučių sietą.

1.2. Grūdų priemaišos

a) sudžiūvę grūdai: tai grūdai, kurie, pašalinus visas kitas šiame priede aprašytas medžiagas, išbyra per tokių dydžių akučių sietą: paprastieji kviečiai – 2,0 mm, miežiai – 2,2 mm. Nepaisant šio apibrėžimo: — vertinant ne mažesnio kaip 64 kg/hl natūrinio svorio miežius iš Estijos, Latvijos, Suomijos ir Švedijos, siūlomus intervencijai tose valstybėse narėse, arba — jei miežių drėgnumas sudaro ne daugiau kaip 12,5 %, „sudžiūvę grūdai“ yra grūdai, kurie, pašalinus visas kitas šiame priede aprašytas medžiagas, išbyra per 2,0 mm pločio pailgų akučių sietą. Be to, šiai grupei priklauso šalčio pažeisti arba nesubrendę (žali) grūdai.

b) kitų javų grūdai: visi grūdai, kurie yra ne mėginiui paimtos grūdų rūšies;

c) kenkėjų pažeisti grūdai: apgraužti grūdai; šiai grupei priklauso ir vabalų pažeisti grūdai;

d) grūdai su pakitusios spalvos gemalais, margi grūdai, fuzariozės pažeisti grūdai: grūdai su pakitusios spalvos gemalais – tai grūdai, kurių apvalkalas yra nuo rudos iki rusvai juodos spalvos, o gemalas yra normalus ir nesudygęs. Jei paprastuosiuose kviečiuose grūdų su pakitusios spalvos gemalais yra ne daugiau kaip 8 %, į tai nekreipiama dėmesio.

e) džiovinant perkaitinti grūdai – tai tokie grūdai, kurie turi išorinių nudeginimo požymių, tačiau nėra pažeisti.

▼M1

1.3. Sudygę grūdai

Sudygę grūdai – tai grūdai, kurių šaknelė arba daigelis yra aiškiai matomi plika akimi. Tačiau vertinant sudygusių grūdų kiekį, būtina atsižvelgti į bendrą mėginio grūdų išvaizdą. Kai kurių javų rūšių grūdų gemalai yra išsikišę ir gemalo apvalkalai suskyla purtant grūdus. Tokie grūdai primena sudygusius grūdus, tačiau šiai grupei neturi būti priskirti. Sudygusiais laikomi tik tie grūdai, kurių gemalas turi aiškiai matomų pokyčių, dėl kurių juos lengva atskirti nuo įprastinių grūdų.

▼B

1.4. Įvairios priemaišos (Schwarzbesatz)

a) pašalinės sėklos Pašalinės sėklos – tai kitų augalų rūšių (išskyrus javų) sėklos. Šiai grupei priklauso netinkamos perdirbti sėklos, pašarams tinkamos sėklos ir kenksmingųjų augalų sėklos. Nuodingosios sėklos – tai tokios sėklos, kurios yra nuodingos žmonėms ir gyvuliams, kliudančios arba sunkinančios grūdų valymo bei malimo darbus ir bloginančios iš grūdų gaminamų produktų kokybę;

b) pažeisti grūdai Pažeisti grūdai – tai tokie grūdai, kurie yra laikomi netinkamais vartoti žmonėms, gyvulių pašarams, nes yra supuvę, apkrėsti miltlige, bakterijomis ar netinkami dėl kitų priežasčių. Šiai grupei priklauso ir savaime kaistant arba per didelio karščio džiovinant sugedę grūdai. Sugedę džiovinant arba kūlėti grūdai yra tokie visiškai subrendę grūdai, kurių lukštai yra nuo pilkšvai rudos iki juodos spalvos, o grūdo skerspjūvis – nuo gelsvai pilkos iki rusvai juodo atspalvio. Kviečių mašalų užpulti grūdai laikomi pažeistais tik tuomet, kai daugiau kaip pusė grūdo paviršiaus yra nuo pilkos iki juodos spalvos dėl antrinio kriptogamų užkrato. Jei spalva pakitusi mažiau kaip pusėje grūdo ploto, jie turi būti priskirti kenkėjų pažeistiems grūdams;

c) pašalinės medžiagos Visos medžiagos grūdų mėginyje, kurios neišbyra per 3,5 mm pločio pailgų akučių sietą (išskyrus kitų javų grūdus ir ypač stambius pagrindinių javų grūdus) ir kurios išbyra per 1,0 mm pločio pailgų akučių sietą, laikomos pašalinėmis medžiagomis. Šiai grupei priskiriami ir akmenėliai, smėlis, šiaudų dalelės ir kitos mėginiuose esančios priemaišos, kurie išbyra per 3,5 mm pločio pailgų akučių sietą ir neišbyra per 1,0 mm pločio pailgų akučių sietą. Šis apibrėžimas netaikomas kukurūzams. Vertinant kukurūzus, be pirmoje pastraipoje paminėtųjų, pašalinėmis medžiagomis laikomos visos mėginyje esančios medžiagos, kurios išbyra per 1,0 mm pločio pailgų akučių sietą;

d) lukštai (kukurūzuose – kukurūzų burbuolės dalys);

e) skalsės;

f) sugedę grūdai;

g) negyvi vabzdžiai ir jų dalys.

1.5. Gyvi kenkėjai

1.6. Stikliškumą praradę margi grūdai (mitadiné arba margi)

Kietųjų kviečių mitadiné grūdai – tai tokie grūdai, kurių grūdas nėra visiškai stikliškas.

2. KIEKVIENAI JAVŲ RŪŠIAI BŪDINGOS PRIEMAIŠOS, KURIAS REIKIA ĮVERTINTI

▼M1 —————

▼B

2.2. Paprastieji kviečiai

Grūdų priemaišos: sudžiūvę grūdai, kitų javų grūdai, kenkėjų pažeisti grūdai, grūdai su pakitusios spalvos gemalu ir džiovinant perkaitinti grūdai.

Įvairios priemaišos: pašalinės sėklos, pažeisti grūdai, pašalinės medžiagos, lukštai, skalsės, sugedę grūdai, negyvi vabzdžiai ir jų dalys.

2.3. Miežiai

Grūdų priemaišos: sudžiūvę grūdai, kitų javų grūdai, kenkėjų pažeisti grūdai ir džiovinant perkaitinti grūdai.

Įvairios priemaišos: pašalinės sėklos, pažeisti grūdai, pašalinės medžiagos, lukštai, negyvi vabzdžiai ir jų dalys.

2.4. Kukurūzai

Grūdų priemaišos: kitų javų grūdai, kenkėjų pažeisti grūdai ir džiovinant perkaitinti grūdai.

Pašalinėmis medžiagomis laikomos visos mėginyje esančios medžiagos, kurios išbyra per 1,0 mm pločio pailgų akučių sietą.

Įvairiomis priemaišomis laikomos visos pašalinės sėklos, pašalinės medžiagos, lukštai, negyvi vabzdžiai ir jų dalys.

2.5. Sorgai

Grūdų priemaišos: kitų javų grūdai, kenkėjų pažeisti grūdai ir džiovinant perkaitinti grūdai.

Įvairios priemaišos: pašalinės sėklos, pažeisti grūdai, pašalinės medžiagos, lukštai, negyvi vabzdžiai ir jų dalys.









III PRIEDAS

STANDARTINIS MEDŽIAGŲ, IŠSKYRUS NEPAŽEISTUS PAGRINDINIŲ JAVŲ GRŪDŲ, NUSTATYMO METODAS

1. ►M1 Vidutiniškai 250 g dydžio paprastųjų kviečių ir miežių mėginiai po pusę minutės sijojami per du sietus: vieną su 3,5 mm pločio pailgomis akutėmis, o kitą – su 1,0 mm pločio pailgomis akutėmis. ◄ Norint užtikrinti sijojimo tolygumą, rekomenduojama naudoti mechaninius sijotuvus, pvz., vibracinį stalą su įmontuotais sietais. Per 3,5 mm pločio pailgų akučių sietą neišbyrėjusios ir per 1,0 mm pločio pailgų akučių sietą išbyrėjusios medžiagos pasveriamos kartu ir yra laikomos pašalinėmis medžiagomis. Jei tarp medžiagų, išbyrėjusių per 3,5 mm pločio pailgų akučių sietą yra „kitų javų grūdų“ grupei priklausančių grūdų arba ypač stambių pagrindinių javų grūdų, jie sudedami į išsijotą mėginį. Sijojant per 1,0 mm pločio pailgų akučių sietą reikia atidžiai tikrinti, ar nėra gyvų kenkėjų. Iš išsijoto mėginio dalytuvu paimamas nuo 50 g iki 100 g dydžio mėginys. Šis mėginys pasveriamas. Po to šis mėginys paskleidžiamas ant stalo, iš jo pincetu arba kauline mentele išrenkami skaldyti grūdai, kitų javų grūdai, sudygę grūdai, kenkėjų pažeisti grūdai, šalčio pažeisti grūdai, grūdai su pakitusios spalvos gemalu, margi grūdai, pašalinės sėklos, skalsės, pažeisti grūdai, sugedę grūdai, lukštai, gyvi kenkėjai ir negyvi vabzdžiai. Jei mėginyje randama neišlukštentų grūdų, jie išlukštenami rankomis, o lukštai priskiriami pašalinėms medžiagoms. Akmenėliai, smėlis ir šiaudų dalelės laikomos pašalinėmis medžiagomis. Po to tas pats mėginys pusę minutės sijojamas sietu, kurio pailgų akučių plotis: paprastiesiems kviečiams – 2,0 mm, miežiams – 2,2 mm. Per sietą išbyrėję grūdai laikomi sudžiūvusiais grūdais. Šiai grupei priskiriami šalčio pažeisti ir nepribrendę grūdai.

2. 500 g dydžio kukurūzų ir 250 g dydžio sorgų mėginiai pusę minutės sijojami 1,0 mm pločio pailgų akučių sietu. Tikrinama, ar nėra gyvų kenkėjų ir negyvų vabzdžių. Pincetu arba kauline mentele iš 1,0 mm pločio pailgų akučių sieto išrinkami akmenėliai, smėlis, šiaudų dalelės ir kitos pašalinės medžiagos. Šios išrinktos medžiagos sudedamos kartu su per 1,0 mm pločio pailgų akučių sietą išbyrėjusiomis medžiagomis ir pasveriamos. Iš išsijoto mėginio dalytuvu paimami tokio dydžio mėginiai: kukurūzų nuo 100 g iki 200 g, sorgų – nuo 25 g iki 50 g. Šis mėginys pasveriamas. Plonu sluoksniu mėginys paskleidžiamas ant stalo. Pincetu arba kauline mentele ištrinami kitų javų grūdai, kenkėjų pažeisti grūdai, šalčio pažeisti grūdai, sudygę grūdai, pašalinės sėklos, pažeisti grūdai, lukštai, gyvi kenkėjai ir negyvi vabzdžiai. Paskui mėginys sijojamas sietu, kurio pailgų akučių plotis: miežiams – 4,5 mm, sorgams – 1,8 mm. Per šį sietą išbyrėjusios medžiagos laikomos skaldytais grūdais.

3. 1 ir 2 dalyse aprašytais metodais nustatytos medžiagų, išskyrus nepažeistus pagrindinių javų grūdus, grupės labai stropiai pasveriamos 0,01 g tikslumu ir paskirstomos pagal procentines vidutinio dydžio mėginio dalis. Duomenys 0,1 % tikslumu pateikiami analizės protokole. Tikrinama, ar nėra gyvų kenkėjų. Paprastai atliekamos dvi kiekvieno mėginio analizės. Jų rezultatai, nustatant minėtąsias medžiagas, neturi skirtis daugiau kaip 10 %.

4. 1, 2 ir 3 dalyse aprašytose operacijose naudojama įranga: a) mėginių dalytuvas, pvz., kūginis arba gofruotas prietaisas; b) tiksliosios arba analizinės svarstyklės; c) 1,0 mm, 1,8 mm, 1,9 mm, 2,0 mm, 2,2 mm ir 3,5 mm pločio pailgų akučių sietai ir sietai su 1,8 mm ir 4,5 mm skersmens apvaliomis akutėmis. Sietai gali būti įtvirtinti vibraciniame stale.









IV PRIEDAS

STANDARTINIS DRĖGMĖS KIEKIO NUSTATYMO METODAS

1. Principas

Produktas džiovinamas nuo 130o C iki 133o C temperatūros patalpoje, esant įprastam atmosferos slėgiui; džiovinimo trukmė priklauso nuo dalelių dydžio.

2. Taikymo sritis

Šis džiovinimo metodas taikomas susmulkintiems grūdams, kurių ne mažiau kaip 50 % išbyra per 0,5 mm skersmens apvalių akučių sietą, o ant sieto, kurio apvalių akučių skersmuo 1,0 mm, lieka ne daugiau kaip 10 % medžiagos. Šis metodas taikomas ir miltams.

3. Įranga

Tiksliosios svarstyklės.

Smulkintuvas, pagamintas iš drėgmės nesugeriančios medžiagos, lengvai valomas, juo galima smulkinti greitai ir tolygiai, neperkaitinant, į jį patenka minimalus kiekis išorės oro ir jis atitinka 2 punkte paminėtus reikalavimus (pvz., atskiriamasis veleninis smulkintuvas).

Iš nerūdijančio metalo arba stiklo pagamintas indas su pakankamai sandariu dangčiu; darbo paviršius, ant kurio mėginį galima būtų paskleisti 0,3 g/cm2 tankiu.

Elektrinė izoterminė kaitinimo kamera, nustatyta palaikyti nuo 130o C iki 133o C ( 11 ) temperatūrą ir turinti pakankamą ventiliaciją ( 12 ).

Desikatorius su metaline arba porcelianine plokšte (stora, perforuota), pripildytas bet kokio tinkamo desikanto.

4. Tyrimas

Džiovinimas

Šiek tiek daugiau kaip 5 g susmulkintų mažagrūdžių javų grūdų arba 8 g susmulkintų kukurūzų sudedama į iš anksto pasvertą indą ir užregistruojama jų masė 1 mg tikslumu. Indas dedamas į kaitinimo kamerą, įkaitintą iki 130–133o C temperatūros. Tai reikia padaryti kaip įmanoma greičiau, kad temperatūra nesumažėtų per daug. Kai temperatūra kaitinimo kameroje vėl pasieks 130–133o C, mažagrūdžių javų grūdai džiovinami dvi valandas, o kukurūzai – keturias valandas. Indas ištraukiamas iš kaitinimo kameros, greitai uždengiamas dangčiu ir leidžiama 30–45 minučių atvėsti desikatoriuje, paskui pasveriama (1 mg tikslumu).

5. Skaičiavimo metodas ir formulė

E = mėginio pradinė masė;

M = mėginio masė po paruošimo;

M′ = mėginio masė po susmulkinimo;

m = išdžiovinto mėginio masė.

Produkto drėgnumas procentais yra toks:

— be išankstinio paruošimo: (E – m) × 100/E,

— su išankstiniu paruošimu: ((M′ – m)M/M′ + E – M) × 100/E = 100 (1 – Mm/EM′)

Turi būti atlikti ne mažiau kaip du bandymai.

6. Kartojimas

Vieno laboranto vienu metu arba vienas tuoj pat po kito atliktų dviejų bandymų rezultatai neturi skirtis daugiau kaip 0,15 g drėgmės verte 100 g mėginyje. Jei taip nėra, bandymus reikia pakartoti.









V PRIEDAS

TEŠLOS IŠ PAPRASTŲJŲ KVIEČIŲ LIPNUMO IR TINKAMUMO MECHANINIAM APDOROJIMUI NUSTATYMO METODIKA

1. Pavadinimas

Kvietinių miltų tiriamojo kepimo metodas.

2. Taikymo sritis

Metodas taikomas eksperimentiniu būdu sumaltiems kvietiniams miltams, skirtiems mielinei duonai kepti.

3. Principas

Tešla specialiu maišytuvu gaminama iš miltų, vandens, mielių, druskos ir sacharozės. Padalijus tešlą, tešlos ruošiniai apvalinami, laikomi 30 minučių; paskui formuojami, dedami ant lakštų ir kepami nustatytą laiką. Surašomos tešlos apdorojamumo charakteristikos. Įvertinamas kepalų tūris ir aukštis.

4. Ingredientai

4.1. Mielės

Saccharomyces cerevisiae aktyvios sausosios mielės iš DHW-Hamburg-Wansbeck arba tokių pačių charakteristikų produktas.

4.2. Vandentiekio vanduo

4.3. Cukraus, druskos bei askorbo rūgšties tirpalas

30 ± 0,5 g natrio chlorido (naudojamo prekyboje), 30 ± 0,5 g sacharozės (naudojamos prekyboje) ir 0,040 ± 0,001 g askorbo rūgšties ištirpinama 800 ± 5 g vandens. Kiekvieną dieną ruošiamas naujas tirpalas.

4.4. Cukraus tirpalas

5 ± 0,1 g sacharozės (naudojamos prekyboje) ištirpinama 95 ± 1 g vandens. Kiekvieną dieną ruošiamas naujas tirpalas.

4.5. Fermentiškai aktyvus maltas salyklas

Naudojamas prekyboje.

5. Įranga

5.1. Kepimo patalpa

Joje palaikoma nuo 22 °C iki 25 °C temperatūra.

5.2. Šaldytuvas

Palaikantis 4 ± 2 °C temperatūrą.

5.3. Svarstyklės

Svėrimo galia 2 kg, svėrimo paklaida 2 g.

5.4. Svarstyklės

Svėrimo galia 0,5 kg, svėrimo paklaida 0,1 g.

5.5. Analizinės svarstyklės

Svėrimo paklaida 0,1 × 10-3 g.

5.6. Maišyklė

Stephan Soehne GmbH gamybos Stephan UMTA 10 su Detmold modelio maišikliu arba kitas analogiškų charakteristikų įrenginys.

5.7. Kildinimo kamera

Naudojant reguliavimo sistemą palaikoma 30 ± 1 °C temperatūra.

5.8. Atviros plastikinės dėžutės

Pagamintos iš polimetilmetakrilato (Plexiglas, Perspex). Vidiniai matmenys 25 cm × 25 cm × 15 cm aukščio, sienelių storis 0,5 ± 0,05 cm.

5.9. Kvadratiniai plastikiniai lakštai

Pagaminti iš polimetilmetakrilato (Plexiglas, Perspex). Dydis ne mažiau kaip 30 cm × 30 cm, storis 0,5 ± 0,05 cm.

5.10. Formavimo įrenginys

Brabender rutulinis apvalintuvas (Brabender OHG) ar kitas analogiškų charakteristikų įrenginys.

6. Mėginių ėmimas

Pagal ICC standartą 101.

7. Tyrimas

7.1. Vandens kiekio nustatymas

Vandens absorbcija nustatoma pagal ICC standartą 115/1.

7.2. Malto salyklo priedo nustatymas

Miltų kritimo skaičius nustatomas pagal ISO 3093:1982. Jei kritimo skaičius yra didesnis kaip 250, naudojamas malto salyklo priedas. Salyklo kiekis, kurio reikia pasiekti kritimo skaičių nuo 200 iki 250, nustatomas ruošiant miltų mišinių seriją su didėjančiu malto salyklo (4.5) kiekiu. Jei kritimo skaičius yra 250 arba mažesnis, malto salyklo priedo nededama.

7.3. Aktyvių sausųjų mielių reaktyvavimas

Cukraus tirpalo (4.4) temperatūrą nustatoma 35 ± 1 °C. Viena aktyvių sausųjų mielių masės dalis supilama į keturias cukraus tirpalo atitinkamos temperatūros masės dalis. Nemaišoma. Jei reikia, lėtai pasukiojama.

Paliekama 10 ± 1 minučių, paskui maišoma, kol susidaro vienalytė suspensija. Ji panaudojama per 10 minučių.

7.4. Miltų ir vandens temperatūra tešlos maišymui

Miltų ir vandens temperatūra turi būti tokia, kad įmaišytos tešlos temperatūra būtų 27 ± 1 °C.

7.5. Tešlos sudėtis

2 g tikslumu pasveriama 10 y/3 g miltų pagal esamą drėgnumą (tai atitinka 1 kg miltų, kurių drėgnumas 14 %); čia „y“ yra naudotas miltų kiekis bandyme farinografu (žr. ICC standartą 115/1). 0,2 g tikslumu pasveriamas salyklo miltelių kiekis, reikalingas sumažinti kritimo rodiklį iki ribų nuo 200 iki 250 sekundžių (7.2).

Pasveriama 430 ± 5 g cukraus, druskos bei askorbo rūgšties tirpalo (4.3) ir įpilama tiek vandens, kad bendra masė sudarytų (x – 9) 10 y/3 g (žr. 10.2); čia „x“ yra bandyme farinografu (žr. ICC standartą 115/1) naudoto vandens kiekis. Bendra masė (paprastai nuo 450 g iki 650 g) turi būti sudaryta 1,5 g tikslumu.

Pasveriama 90 ± 1 g mielių suspensijos (7.3).

Bendra tešlos masė pažymima P ir apskaičiuojama kaip miltų, cukraus, druskos bei askorbo rūgšties tirpalo, vandens, mielių suspensijos ir salyklo kiekio suma.

7.6. Maišymas

Prieš maišant maišyklės temperatūra šiltu vandeniu pakeliama iki 27 ± 1 °C.

Į maišyklę supilami skysti tešlos ingredientai, ant jų suberiami miltai, sumaišyti su maltu salyklu.

Maišyklė įjungiama (pirmu greičiu, 1 400 aps./min.) ir tešla maišoma 60 sekundžių. Po 20 sekundžių nuo maišymo pradžios pritvirtinta prie maišyklės dangčio grandyklė du kartus apsukama.

Išmatuojama tešlos temperatūra. Ji turi būti ne mažesnė kaip 26 °C ir ne didesnė kaip 28 °C; jei ji neatitinka šio intervalo, tešla išmetama ir, parinkus reikiamą komponentų temperatūrą, užmaišoma nauja jos porcija.

Tešlos savybės įvertinamos vienu iš toliau nurodytų terminų:

— nelipni ir tinkama mechaniniam apdorojimui,

— lipni ir netinkama mechaniniam apdorojimui.

Nelipnia ir tinkama mechaniniam apdorojimui laikoma tešla, kurios masė rišli, beveik nelimpa prie maišyklės sienelių ir maišiklio. Tešla turi būti lengvai paimama rankomis ir vienu judesiu be žymių nuostolių išimama iš maišyklės.

7.7. Dalijimas ir apvalinimas

2 g tikslumu pasveriami trys tešlos ruošiniai, kurių masė apskaičiuojama pagal formulę:

p = 0,25 P, čia:

p = pasverto tešlos ruošinio masė;

P = visos tešlos masė.

Tuoj pat tešlos ruošiniai 15 sekundžių apvalinami formavimo įrenginiu (5.10), paskui sudedami ant kvadratinių plastikinių lakštų (5.9), uždengiami apverstomis plastikinėmis dėžutėmis (5.8) 30 ± 2 minučių laikomi kildinimo kameroje (5.7).

Miltais nebarstoma.

7.8. Formavimas

Išimti iš kildinimo kameros ruošiniai, uždengti apverstomis dėžutėmis, ant plastikinių lakštų atnešami prie formavimo įrenginio (5.10) ir kiekvienas jų dar kartą apvalinamas 15 sekundžių. Tešlos ruošiniai atidengiami tik prieš apvalinimą. Tešlos savybės pakartotinai įvertinamos tais pačiais terminais:

— nelipni ir tinkama mechaniniam apdorojimui,

— lipni ir netinkama mechaniniam apdorojimui.

Nelipnia ir tinkama mechaniniam apdorojimui laikoma tešla, kurios ruošiniai beveik arba visai nelimpa prie formavimo įrenginio sienelių ir gali laisvai jame judėti, suformuojant taisyklingos formos rutulį. Operacijos pabaigoje, pakėlus formavimo įrenginio dangtelį, turi nesimatyti prie sienelių prilipusios tešlos.

8. Tyrimo ataskaita

Tyrimo ataskaitoje turi būti pateikta:

— tešlos tinkamumo mechaniniam apdorojimui įvertinimas maišymo pabaigoje ir formavimo metu,

— miltų be malto salyklo priedo kritimo skaičius,

— visi pastebėti nukrypimai.

Joje taip pat turi būti nurodyta:

— taikytas tyrimo metodas;

— visa reikiama informacija mėginiui identifikuoti.

9. Bendrosios pastabos

9.1. Formulė suminiam tešlos skysčių kiekiui apskaičiuoti paremta tokiais principais: reikiamai konsistencijai gauti, į 300 g miltų, kurių drėgnumas 14 %, pilama x ml vandens. Kadangi tiriamasis kepimas atliekamas iš 1 kg miltų, kurių drėgnumas 14 %, o vandens kiekis x nustatytas 300 g miltų, tiriamajam kepimui reikiamas vandens kiekis apskaičiuojamas dalijant x iš trijų ir dauginant iš dešimties, kitaip tariant – 10 x/3 g. 430 g cukraus, druskos bei askorbo rūgšties tirpale yra 15 g druskos ir 15 g cukraus. Šis tirpalo kiekis įskaičiuojamas į suminį skysčio kiekį. Taigi, norint pridėti į tešlą 10 x/3 g vandens, į ją reikia pridėti (10 x/3 + 30) g skysčio; šį kiekį sudaro 430 g cukraus, druskos bei askorbo rūgšties tirpalo ir vanduo. Nors dalį mielių suspensijai gauti sunaudoto vandens sugeria mielės, šioje suspensijoje taip pat yra laisvo vandens. Nustatyta, kad 90 g mielių suspensijos yra 60 g laisvo vandens. Šis kiekis vandens turi būti išskaičiuotas iš tešlos skysčio kiekio, taigi būtina pridėti 10 x/3 plius 30 minus 60 g. Tai gali būti išreikšta taip: (10 x/3 + 30) – 60 = 10 x/30 – 30 = (x/3 – 3) 10 = (x – 9) 10/3, t. y. 7.5. punkte nurodyta formule. Jei, pvz., bandyme farinografu vandens kiekis x buvo 165 ml, šią vertę reikia įrašyti į minėtą formulę; taigi prie 430 g cukraus, druskos bei askorbo rūgšties reikia pridėti tokį kiekį vandens: (165 – 9) 10/3 = 156 × 10/3 = 520 g.

9.2. Šis metodas netaikomas tiesiogiai kviečiams. Norint pritaikyti jį kviečių kepimo savybėms įvertinti naudojama toliau pateikta metodika: Iš kviečių išvalomos priemaišos ir nustatomas valytų kviečių drėgnumas. Jeigu jis yra nuo 15,0 % iki 16,0 %, kviečių drėkinti nereikia. Jei drėgnumas yra kitoks, likus ne mažiau kaip trims valandoms iki malimo jis sureguliuojamas, kad būtų 15,5 ± 0,5 %. Kviečiai malami Buehler laboratoriniu malūnu MLU 202 ar Brabender Quadrantum Senior malūnu arba kitu analogiškų charakteristikų įrenginiu. Malimo procesas sureguliuojamas taip, kad miltų išeiga būtų ne mažesnė kaip 72 %, o pelenų kiekis, išreikštas sausųjų medžiagų masės procentais, sudarytų nuo 0,50 iki 0,60 %. Pelenų kiekis miltuose nustatomas pagal Komisijos reglamento (EB) Nr. 1501/95 (OL L 147, 1995 6 30, p. 7) II priedo nuostatas, o drėgnumas – pagal šio reglamento nuostatas. Išeiga apskaičiuojama pagal tokią lygtį: E = (((100 – f) F) / (100 – w) W) × 100 %, čia: E = išeiga; f = miltų drėgnumas; w = kviečių drėgnumas; F = pagamintų f drėgnumo miltų masė; W = w drėgnumo sumaltų kviečių masė. Pastaba: informacija apie naudotinus komponentus ir įrangą pateikta Instituut von Groan, Meel en Brood, TNO – Postbus 15, Wageningen, Nyderlandai, 1977 m. kovo 31 d. dokumente T/77.300.

▼M1 —————

▼B









VII PRIEDAS







I LENTELĖ Kainos padidinimo dėl drėgmės kiekio tarifai Kukurūzai ir sorgas Grūdai (išskyrus kukurūzus ir sorgą) Drėgmės kiekis (%) Padidinimas (EUR/t) Drėgmės kiekis (%) Padidinimas (EUR/t) — — 13,4 0,1 — — 13,3 0,2 — — 13,2 0,3 — — 13,1 0,4 — — 13,0 0,5 — — 12,9 0,6 — — 12,8 0,7 — — 12,7 0,8 — — 12,6 0,9 — — 12,5 1,0 12,4 0,1 12,4 1,1 12,3 0,2 12,3 1,2 12,2 0,3 12,2 1,3 12,1 0,4 12,1 1,4 12,0 0,5 12,0 1,5 11,9 0,6 11,9 1,6 11,8 0,7 11,8 1,7 11,7 0,8 11,7 1,8 11,6 0,9 11,6 1,9 11,5 1,0 11,5 2,0 11,4 1,1 11,4 2,1 11,3 1,2 11,3 2,2 11,2 1,3 11,2 2,3 11,1 1,4 11,1 2,4 11,0 1,5 11,0 2,5 10,9 1,6 10,9 2,6 10,8 1,7 10,8 2,7 10,7 1,8 10,7 2,8 10,6 1,9 10,6 2,9 10,5 2,0 10,5 3,0 10,4 2,1 10,4 3,1 10,3 2,2 10,3 3,2 10,2 2,3 10,2 3,3 10,1 2,4 10,1 3,4 10,0 2,5 10,0 3,5







II LENTELĖ Kainos sumažinimo dėl drėgmės kiekio tarifai Kukurūzai ir sorgas Grūdai (išskyrus kukurūzus ir sorgą) Drėgmės kiekis (%) Kainos sumažinimas (EUR/t) Drėgmės kiekis (%) Kainos sumažinimas (EUR/t) 13,5 1,0 14,5 1,0 13,4 0,8 14,4 0,8 13,3 0,6 14,3 0,6 13,2 0,4 14,2 0,4 13,1 0,2 14,1 0,2







III LENTELĖ Kainos sumažinimo dėl natūrinio svorio tarifai Grūdai Specifinė masė (kg/hl) Kainos sumažinimas (EUR/t) Paprastieji kviečiai Mažiau nei 76–75 0,5 Mažiau nei 75–74 1,0 Mažiau nei 74–73 1,5 Miežiai Mažiau nei 64–62 1,0







IV LENTELĖ Kainos sumažinimo dėl baltymų kiekio tarifai Baltymų kiekis (1) (N × 5,7) Sumažinimas (EUR/t) nuo 11,5 iki 11,0 2,5 nuo 11,0 iki 10,5 5 (1) Sausosios medžiagos %.









VIII PRIEDAS

Praktinis metodas intervencinių agentūrų taikomam sorgų kainų mažinimui nustatyti

1. Pagrindiniai duomenys

P = tanino kiekis sausojoje medžiagoje,

0,4 % = tanino kiekio procentinės dalies riba, kurią viršijus mažinama kaina,

11 % ( 13 ) = sumažinimo dalis, atitinkanti 1 % tanino sausojoje medžiagoje.

2. Sumažinimo tarifo apskaičiavimas

Referencinė kainos mažinimo tarifas eurais skaičiuojamas pagal tokią formulę:

11 (P – 0,40)









IX PRIEDAS







Panaikinamas reglamentas ir jo vėlesni pakeitimai Komisijos reglamentas (EB) Nr. 824/2000 (OL L 100, 2000 4 20, p. 31) Komisijos reglamentas (EB) Nr. 336/2003 (OL L 49, 2003 2 22, p. 6) Komisijos reglamentas (EB) Nr. 777/2004 (OL L 123, 2004 4 27, p. 50) tik jo 10 straipsnis Komisijos reglamentas (EB) Nr. 1068/2005 (OL L 174, 2005 7 7, p. 65) Komisijos reglamentas (EB) Nr. 1572/2006 (1) (OL L 290, 2006 10 20, p. 29) Komisijos reglamentas (EB) Nr. 883/2007 (OL L 195, 2007 7 27, p. 3) (1) Reglamentas iš dalies panaikintas 2007 m. lapkričio 15 d. byloje T-310/06 paskelbtu Pirmosios instancijos teismo sprendimu.









X PRIEDAS







ATITIKMENŲ LENTELĖ Reglamentas (EB) Nr. 824/2000 Šis reglamentas 1 straipsnis 1 straipsnis 2 straipsnio 1 dalis 4 straipsnio 1 dalis 2 straipsnio 2 dalies pirmos pastraipos įžanginiai sakiniai 4 straipsnio 2 dalies pirmos pastraipos įžanginiai sakiniai 2 straipsnio 2 dalies pirmos pastraipos pirma įtrauka 4 straipsnio 2 dalies pirmos pastraipos a punktas 2 straipsnio 2 dalies pirmos pastraipos antra įtrauka 4 straipsnio 2 dalies pirmos pastraipos b punktas 2 straipsnio 2 dalies antra ir trečia pastraipos 4 straipsnio 2 dalies antra ir trečia pastraipos 2 straipsnio 3 dalis 4 straipsnio 3 dalis 3 straipsnio įžanginiai žodžiai 5 straipsnio įžanginiai žodžiai 3 straipsnio 3.1 punktas 5 straipsnio a punktas 3 straipsnio 3.2 punktas 5 straipsnio b punktas 3 straipsnio 3.3 punktas 5 straipsnio c punktas 3 straipsnio 3.4 punktas 5 straipsnio d punktas 3 straipsnio 3.5 punktas 5 straipsnio e punktas 3 straipsnio 3.6 punktas 5 straipsnio f punktas 3 straipsnio 3.7 punktas 5 straipsnio g punktas 3 straipsnio 3.8 punktas 5 straipsnio h punktas 3 straipsnio 3.9 punktas 5 straipsnio i punktas 3 straipsnio 3.10 punktas 5 straipsnio j punktas 3a straipsnis 3 straipsnis 4 straipsnis 2 straipsnis 5 straipsnis 6 straipsnis 6 straipsnis 7 straipsnis 7 straipsnis 8 straipsnis 8 straipsnis 9 straipsnis 9 straipsnis 10 straipsnis 10 straipsnis 11 straipsnis 11 straipsnis 12 straipsnis 11a straipsnis 13 straipsnis 12 straipsnis — — 14 straipsnis 13 straipsnis 15 straipsnis I priedas I priedas II priedas II priedas III priedas III priedas IV priedas IV priedas V priedas V priedas VI priedas VI priedas VII priedas VII priedas VIII priedas VIII priedas — IX priedas — X priedas





a) naminių paukščių galima pasisavinti energija, esanti 1 000 g sorgų sausosios medžiagos su 0 % teoriniu tanino kiekiu: 3 917 kcal;

b) naminių paukščių galimos pasisavinti energijos, esančios 1 000 g sorgų sausosios medžiagos, sumažėjimas sulig kiekvienu tanino kiekio procentu: 419 kcal;

c) skirtumas procentais tarp maksimalaus intervencijai priimtino tanino kiekio sorguose ir standartinės kokybės reikalavimuose numatyto kiekio: 1,0 – 0,30 = 0,70;

d) skirtumas procentais tarp naminių paukščių galimos pasisavinti energijos sorguose su 1,0 proc. tanino ir naminių paukščių galimos pasisavinti energijos sorguose su standartinės kokybės (0,30 %) tanino kiekiu: