02019R0159 — LT — 01.07.2022 — 007.005

Šis tekstas yra skirtas tik informacijai ir teisinės galios neturi. Europos Sąjungos institucijos nėra teisiškai atsakingos už jo turinį. Autentiškos atitinkamų teisės aktų, įskaitant jų preambules, versijos skelbiamos Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje ir pateikiamos svetainėje „EUR-Lex“. Oficialūs tekstai tiesiogiai prieinami naudojantis šiame dokumente pateikiamomis nuorodomis

Iš dalies keičiamas:





Pataisytas:









▼B

KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) 2019/159

2019 m. sausio 31 d.

kuriuo tam tikriems importuojamiems plieno produktams nustatomos galutinės apsaugos priemonės







1 straipsnis

1. Atsižvelgiant į 6 ir 7 straipsnius leidžiama pradėti naudoti tarifinę kvotą kiekvienos iš 26 nagrinėjamųjų kategorijų produktų (apibrėžtų remiantis I priede jiems priskirtais KN kodais) importui į Sąjungą ir kiekvienam iš IV.1 ir IV.2 prieduose nurodytų laikotarpių.

▼M3

2. Kalbant apie kiekvieną nagrinėjamąją produktų kategoriją, išskyrus 8 ir 25a produktų kategorijas, kiekvienos tarifinės kvotos dalis paskirstoma IV priede nurodytoms šalims.

3. Likusi kiekvienos tarifinės kvotos dalis, taip pat 8 ir 25 produktų kategorijų tarifinė kvota, remiantis tarifine kvota, nustatyta lygiomis dalimis kiekvienam kvotos taikymo laikotarpio ketvirčiui, skiriama eiliškumo principu.

▼B

4. Kiekvienos ketvirtinės kvotos naudojimas sustabdomas dvidešimtąją Komisijos darbo dieną, einančią po ketvirčio laikotarpio pabaigos. Kiekvieno ketvirčio pabaigoje nepanaudoti tarifinės kvotos likučiai automatiškai perkeliami į kitą ketvirtį. Kiekvienų galutinės tarifinės kvotos taikymo metų paskutinio ketvirčio pabaigoje nepanaudotas likutis neperkeliamas.

▼M9

5. Kai pagal 2 dalį atitinkama tarifinė kvota išnaudojama paskyrus ją vienai konkrečiai šaliai, kai kurių kategorijų produktų importas iš tos šalies gali būti vykdomas pagal likutinę tai pačiai produktų kategorijai skirtos tarifinės kvotos dalį. Ši nuostata taikoma tik kiekvienų galutinės tarifinės kvotos taikymo metų paskutinį ketvirtį. 5, 9 ir 21 produktų kategorijų atveju nebebus leidžiama panaudoti likutinės tarifinės kvotos dalies. 12, 13, 14, 16, 20 ir 27 produktų kategorijų atveju bus leidžiama panaudoti tik konkretų tarifinės kvotos kiekio, kuris iš pradžių buvo skirtas paskutiniam ketvirčiui, kiekį. 1 ir 4B produktų kategorijų atveju nė viena eksportuojanti šalis pati negali panaudoti daugiau nei 30 proc. likutinės tarifinės kvotos kiekio, kuris iš pradžių buvo skirtas kiekvienų priemonių taikymo metų paskutiniam ketvirčiui. 2, 3A, 3B, 4A, 6, 10, 15, 18, 19, 22, 24, 25B, 26 ir 28 produktų kategorijų atveju bus leidžiama panaudoti visą tarifinės kvotos kiekį, kuris atitinkamų produktų kategorijų atveju iš pradžių buvo skirtas paskutiniam ketvirčiui.

▼B

6. Kai atitinkama tarifinė kvota išnaudojama arba kai atitinkama tarifinė kvota netaikoma tam tikrų kategorijų produktų importui, IV.1 priede nurodytų kategorijų produktams nustatomas papildomas 25 % muitas, išreikštas neto kaina Sąjungos pasienyje prieš sumokant muitą.

2 straipsnis

1. Bet kurio produkto, kuriam taikomas šis reglamentas, kilmė nustatoma pagal Sąjungoje galiojančias nuostatas, susijusias su nelengvatine kilme.

2. Jeigu nenurodyta kitaip, taikomos galiojančios muitus reglamentuojančios nuostatos. Delspinigių, mokėtinų tuo atveju, kai turi būti grąžinami muitai ir dėl to atsiranda teisė į delspinigių mokėjimą, norma yra Europos Centrinio Banko savo pagrindinėms refinansavimo operacijoms taikoma norma, paskelbta Europos Sąjungos oficialiojo leidinio C serijoje ir galiojusi mėnesio, kurį sueina mokėjimo terminas, pirmą kalendorinę dieną, padidinus ją vienu procentiniu punktu.

3 straipsnis

Komisija ir valstybės narės 1 straipsnyje nurodytas tarifines kvotas valdo pagal Komisijos įgyvendinimo reglamento (ES) 2015/2447 49–54 straipsniuose numatytą tarifinių kvotų valdymo sistemą.

4 straipsnis

Valstybės narės ir Komisija glaudžiai bendradarbiauja siekdamos užtikrinti, kad šio reglamento būtų laikomasi.

5 straipsnis

1. Atsižvelgiant į 2 dalį, IV priede nurodytų 26 kategorijų produktų, kurių kilmės šalis yra viena iš III priede nurodytų šalių, importui netaikomos 1 straipsnyje nustatytos priemonės.

2. III.2 priede nurodomos kilmės šalys, kurioms dėl visų IV priede nurodytų 26 produktų kategorijų taikomos 1 straipsnyje nustatytos priemonės.

6 straipsnis

1. 1 straipsnyje nustatytos priemonės netaikomos Norvegijos, Islandijos ir Lichtenšteino kilmės produktams.

2. ►M8 ◄ 1 straipsnyje nustatytos priemonės taip pat netaikomos Mozambikui.

7 straipsnis

Komisijos įgyvendinimo reglamentu (ES) 2016/670 ( 1 ) nustatytos galiojančios išankstinės IV priede išvardytiems produktams taikomos priežiūros priemonės laikinai sustabdomos 1 straipsnyje nustatytų apsaugos priemonių taikymo laikotarpiu.

8 straipsnis

Komisija gali peržiūrėti priemones per IV.1 ir IV.2 prieduose nustatytą laikotarpį tais atvejais, kai pasikeičia aplinkybės.

9 straipsnis

Visos sumokėtos sumos, susijusios su papildomais muitais, nustatytais pagal Įgyvendinimo reglamentą (ES) 2018/1013 šio reglamento IV priede nurodytiems produktams, galutinai surenkamos taikant Įgyvendinimo reglamento (ES) 2018/1013 1 straipsnio 3 dalyje nustatytą dydį.

10 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

▼M5

Jis taikomas iki 2024 m. birželio 30 d.

▼B

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.









I PRIEDAS

Nagrinėjamasis produktas







Produkto numeris Produkto kategorija KN kodai 1 Lakštai ir juostelės iš nelegiruotojo ir kito legiruotojo plieno, karštai valcuoti 7208 10 00 , 7208 25 00 , 7208 26 00 , 7208 27 00 , 7208 36 00 , 7208 37 00 , 7208 38 00 , 7208 39 00 , 7208 40 00 , 7208 52 10 , 7208 52 99 , 7208 53 10 , 7208 53 90 , 7208 54 00 , 7211 13 00 , 7211 14 00 , 7211 19 00 , 7212 60 00 , 7225 19 10 , 7225 30 10 , 7225 30 30 , 7225 30 90 , 7225 40 15 , 7225 40 90 , 7226 19 10 , 7226 91 20 , 7226 91 91 , 7226 91 99 2 Lakštai iš nelegiruotojo ir kito legiruotojo plieno, šaltai valcuoti 7209 15 00 , 7209 16 90 , 7209 17 90 , 7209 18 91 , 7209 25 00 , 7209 26 90 , 7209 27 90 , 7209 28 90 , 7209 90 20 , 7209 90 80 , 7211 23 20 , 7211 23 30 , 7211 23 80 , 7211 29 00 , 7211 90 20 , 7211 90 80 , 7225 50 20 , 7225 50 80 , 7226 20 00 , 7226 92 00 3 Lakštai iš elektrotechninio plieno (išskyrus orientuoto grūdėtumo lakštus iš elektrotechninio plieno) 7209 16 10 , 7209 17 10 , 7209 18 10 , 7209 26 10 , 7209 27 10 , 7209 28 10 , 7225 19 90 , 7226 19 80 4 Lakštai, padengti arba apvilkti metalu 7210 20 00 , 7210 30 00 , 7210 41 00 , 7210 49 00 , 7210 61 00 , 7210 69 00 , 7210 90 80 , 7212 20 00 , 7212 30 00 , 7212 50 20 , 7212 50 30 , 7212 50 40 , 7212 50 61 , 7212 50 69 , 7212 50 90 , 7225 91 00 , 7225 92 00 , 7225 99 00 , 7226 99 10 , 7226 99 30 , 7226 99 70 5 Lakštai, padengti organinėmis medžiagomis 7210 70 80 , 7212 40 80 6 Plokšti valcavimo produktai 7209 18 99 , 7210 11 00 , 7210 12 20 , 7210 12 80 , 7210 50 00 , 7210 70 10 , 7210 90 40 , 7212 10 10 , 7212 10 90 , 7212 40 20 7 Kvadrato formos lakštai iš nelegiruotojo ir kito legiruotojo plieno 7208 51 20 , 7208 51 91 , 7208 51 98 , 7208 52 91 , 7208 90 20 , 7208 90 80 , 7210 90 30 , 7225 40 12 , 7225 40 40 , 7225 40 60 8 Lakštai ir juostelės iš nerūdijančiojo plieno, karštai valcuoti 7219 11 00 , 7219 12 10 , 7219 12 90 , 7219 13 10 , 7219 13 90 , 7219 14 10 , 7219 14 90 , 7219 22 10 , 7219 22 90 , 7219 23 00 , 7219 24 00 , 7220 11 00 , 7220 12 00 9 Lakštai ir juostelės iš nerūdijančiojo plieno, šaltai valcuoti 7219 31 00 , 7219 32 10 , 7219 32 90 , 7219 33 10 , 7219 33 90 , 7219 34 10 , 7219 34 90 , 7219 35 10 , 7219 35 90 , 7219 90 20 , 7219 90 80 , 7220 20 21 , 7220 20 29 , 7220 20 41 , 7220 20 49 , 7220 20 81 , 7220 20 89 , 7220 90 20 , 7220 90 80 10 Kvadrato formos lakštai iš nerūdijančiojo plieno, karštai valcuoti 7219 21 10 , 7219 21 90 11 Orientuoto grūdėtumo lakštai iš elektrotechninio plieno 7225 11 00 , 7226 11 00 12 Juostos ir lengvi profiliuočiai iš nelegiruotojo ir kito legiruotojo plieno 7214 30 00 , 7214 91 10 , 7214 91 90 , 7214 99 31 , 7214 99 39 , 7214 99 50 , 7214 99 71 , 7214 99 79 , 7214 99 95 , 7215 90 00 , 7216 10 00 , 7216 21 00 , 7216 22 00 , 7216 40 10 , 7216 40 90 , 7216 50 10 , 7216 50 91 , 7216 50 99 , 7216 99 00 , 7228 10 20 , 7228 20 10 , 7228 20 91 , 7228 30 20 , 7228 30 41 , 7228 30 49 , 7228 30 61 , 7228 30 69 , 7228 30 70 , 7228 30 89 , 7228 60 20 , 7228 60 80 , 7228 70 10 , 7228 70 90 , 7228 80 00 13 Strypai 7214 20 00 , 7214 99 10 14 Virbai ir lengvi profiliuočiai iš nerūdijančiojo plieno 7222 11 11 , 7222 11 19 , 7222 11 81 , 7222 11 89 , 7222 19 10 , 7222 19 90 , 7222 20 11 , 7222 20 19 , 7222 20 21 , 7222 20 29 , 7222 20 31 , 7222 20 39 , 7222 20 81 , 7222 20 89 , 7222 30 51 , 7222 30 91 , 7222 30 97 , 7222 40 10 , 7222 40 50 , 7222 40 90 15 Vielos gamybai skirti strypai iš nerūdijančiojo plieno 7221 00 10 , 7221 00 90 16 Vielos gamybai skirti strypai iš nelegiruotojo ir kito legiruotojo plieno 7213 10 00 , 7213 20 00 , 7213 91 10 , 7213 91 20 , 7213 91 41 , 7213 91 49 , 7213 91 70 , 7213 91 90 , 7213 99 10 , 7213 99 90 , 7227 10 00 , 7227 20 00 , 7227 90 10 , 7227 90 50 , 7227 90 95 17 Kampuočiai, fasoniniai profiliai ir specialieji profiliai iš geležies arba iš nelegiruotojo plieno 7216 31 10 , 7216 31 90 , 7216 32 11 , 7216 32 19 , 7216 32 91 , 7216 32 99 , 7216 33 10 , 7216 33 90 18 Lakštinės atraminės konstrukcijos 7301 10 00 19 Geležinkelių sudedamosios dalys 7302 10 22 , 7302 10 28 , 7302 10 40 , 7302 10 50 , 7302 40 00 20 Dujų vamzdžiai 7306 30 41 , 7306 30 49 , 7306 30 72 , 7306 30 77 21 Tuščiaviduriai profiliai 7306 61 10 , 7306 61 92 , 7306 61 99 22 Besiūliai vamzdžiai ir vamzdeliai iš nerūdijančiojo plieno 7304 11 00 , 7304 22 00 , 7304 24 00 , 7304 41 00 , 7304 49 10 , 7304 49 93 , 7304 49 95 , 7304 49 99 23 Vamzdžiai ir vamzdeliai su guoliais 7304 51 12 , 7304 51 18 , 7304 59 32 , 7304 59 38 24 Kiti besiūliai vamzdžiai 7304 19 10 , 7304 19 30 , 7304 19 90 , 7304 23 00 , 7304 29 10 , 7304 29 30 , 7304 29 90 , 7304 31 20 , 7304 31 80 , 7304 39 10 , 7304 39 52 , 7304 39 58 , 7304 39 92 , 7304 39 93 , 7304 39 98 , 7304 51 81 , 7304 51 89 , 7304 59 10 , 7304 59 92 , 7304 59 93 , 7304 59 99 , 7304 90 00 25 Dideli suvirinti vamzdžiai 7305 11 00 , 7305 12 00 , 7305 19 00 , 7305 20 00 , 7305 31 00 , 7305 39 00 , 7305 90 00 26 Kiti suvirinti vamzdeliai 7306 11 10 , 7306 11 90 , 7306 19 10 , 7306 19 90 , 7306 21 00 , 7306 29 00 , 7306 30 11 , 7306 30 19 , 7306 30 80 , 7306 40 20 , 7306 40 80 , 7306 50 20 , 7306 50 80 , 7306 69 10 , 7306 69 90 , 7306 90 00 27 Nelegiruotojo plieno ir kito legiruotojo plieno šaltojo formavimo strypai 7215 10 00 , 7215 50 11 , 7215 50 19 , 7215 50 80 , 7228 10 90 , 7228 20 99 , 7228 50 20 , 7228 50 40 , 7228 50 61 , 7228 50 69 , 7228 50 80 28 Nelegiruotojo plieno viela 7217 10 10 , 7217 10 31 , 7217 10 39 , 7217 10 50 , 7217 10 90 , 7217 20 10 , 7217 20 30 , 7217 20 50 , 7217 20 90 , 7217 30 41 , 7217 30 49 , 7217 30 50 , 7217 30 90 , 7217 90 20 , 7217 90 50 , 7217 90 90









II PRIEDAS

II.1. 26 kategorijų produktų importo augimas (tonomis)







Produkto numeris Produkto kategorija 2013 m. 2014 m. 2015 m. 2016 m. 2017 m. NL Augimas NL, palyginti su 2013 m. 1 Lakštai ir juostelės iš nelegiruotojo ir kito legiruotojo plieno, karštai valcuoti 4 867 242 5 263 815 7 854 395 8 610 847 7 048 217 7 209 718 48 % 2 Lakštai iš nelegiruotojo ir kito legiruotojo plieno, šaltai valcuoti 1 837 875 1 906 067 2 761 337 2 007 299 2 463 937 2 463 941 34 % 3 Lakštai iš elektrotechninio plieno (išskyrus orientuoto grūdėtumo lakštus iš elektrotechninio plieno) 266 355 284 376 279 777 312 647 377 744 433 526 63 % 4 Lakštai, padengti arba apvilkti metalu 1 855 325 2 203 135 2 688 830 3 924 906 5 019 132 4 637 052 150 % 5 Lakštai, padengti organinėmis medžiagomis 681 646 725 004 622 482 730 619 919 000 937 693 38 % 6 Plokšti valcavimo produktai 549 941 660 743 634 722 754 638 616 810 735 928 34 % 7 Kvadrato formos lakštai iš nelegiruotojo ir kito legiruotojo plieno 1 439 430 1 968 634 2 573 220 2 834 744 2 549 694 2 374 170 65 % 8 Lakštai ir juostelės iš nerūdijančiojo plieno, karštai valcuoti 157 197 213 885 247 090 326 631 407 886 408 468 160 % 9 Lakštai ir juostelės iš nerūdijančiojo plieno, šaltai valcuoti 645 004 954 179 697 199 753 058 869 091 972 415 51 % 10 Kvadrato formos lakštai iš nerūdijančiojo plieno, karštai valcuoti 26 799 34 700 31 586 25 995 27 704 28 677 7 % 12 Juostos ir lengvi profiliuočiai iš nelegiruotojo ir kito legiruotojo plieno 942 999 1 265 397 1 233 328 1 429 511 1 419 973 1 792 392 90 % 13 Strypai 528 702 972 572 1 430 000 1 292 936 1 191 379 1 755 338 232 % 14 Virbai ir lengvi profiliuočiai iš nerūdijančiojo plieno 114 638 149 670 144 875 149 499 161 973 184 811 61 % 15 Vielos gamybai skirti strypai iš nerūdijančiojo plieno 52 068 71 209 57 542 58 659 63 022 69 786 34 % 16 Vielos gamybai skirti strypai iš nelegiruotojo ir kito legiruotojo plieno 1 107 169 1 267 308 1 694 707 2 001 322 2 093 877 2 354 164 113 % 17 Kampuočiai, fasoniniai profiliai ir specialieji profiliai iš geležies arba iš nelegiruotojo plieno 222 797 274 863 267 851 387 353 262 759 373 732 68 % 18 Lakštinės atraminės konstrukcijos 15 871 16 497 14 051 36 683 84 549 83 502 426 % 19 Geležinkelių sudedamosios dalys 14 587 25 532 23 202 12 494 18 232 23 013 58 % 20 Dujų vamzdžiai 275 378 349 078 314 471 354 261 401 410 445 569 62 % 21 Tuščiaviduriai profiliai 485 038 578 426 602 190 757 274 862 889 956 360 97 % 22 Besiūliai vamzdžiai ir vamzdeliai iš nerūdijančiojo plieno 42 417 55 590 54 948 51 614 49 593 49 781 17 % 24 Kiti besiūliai vamzdžiai 440 696 509 052 448 761 448 333 410 822 480 600 9 % 25 Dideli suvirinti vamzdžiai 295 502 418 808 218 549 171 512 1 053 049 720 886 144 % 26 Kiti suvirinti vamzdeliai 462 137 484 915 494 914 526 634 551 764 558 457 21 % 27 Nelegiruotojo plieno ir kito legiruotojo plieno šaltojo formavimo strypai 446 086 514 066 479 271 454 924 454 921 501 232 12 % 28 Nelegiruotojo plieno viela 555 798 700 560 683 041 726 158 714 480 762 600 37 %

II.2. 2 kategorijų produktų importo augimas (tonomis)







Produkto numeris Produkto kategorija 2013 m. 2014 m. 2015 m. 2016 m. 2017 m. NL Augimas NL, palyginti su 2013 m. 11 Orientuoto grūdėtumo lakštai iš elektrotechninio plieno 114 388 112 258 101 737 109 518 99 917 106 570 – 7 % 23 Vamzdžiai ir vamzdeliai su guoliais 7 475 8 998 8 337 7 035 6 137 6 265 – 16 %









III PRIEDAS

III.1. Besivystančių šalių, PPO narių, sąrašas

Afganistanas, Albanija, Angola, Antigva ir Barbuda, Argentina, Armėnija, Bahreinas, Bangladešas, Barbadosas, Belizas, Beninas, Bisau Gvinėja, Bolivija, Botsvana, Brazilija, Brunėjaus Darusalamas, Burkina Fasas, Burundis, buvusioji Jugoslavijos Respublika Makedonija, Centrinės Afrikos Respublika, Čadas, Čilė, Dominika, Dominikos Respublika, Dramblio Kaulo Krantas, Džibutis, Egiptas, Ekvadoras, Esvatinis, Fidžis, Filipinai, Gabonas, Gajana, Gambija, Gana, Grenada, Gruzija, Gvatemala, Gvinėja, Haitis, Hondūras, Honkongas, Indija, Indonezija, Jamaika, Jemenas, Jordanija, Jungtiniai Arabų Emyratai, Juodkalnija, Kambodža, Kamerūnas, Kataras, Kazachstanas, Kenija, Kinija, Kirgizijos Respublika, Kolumbija, Kongas, Kongo Demokratinė Respublika, Kosta Rika, Kuba, Kuveitas, Laoso Liaudies Demokratinė Respublika, Lesotas, Liberija, Madagaskaras, Makao, Malaizija, Malavis, Maldyvai, Malis, Marokas, Mauricijus, Mauritanija, Meksika, Mianmaras, Moldova, Mongolija, Mozambikas, Namibija, Nepalas, Nigerija, Nigeris, Nikaragva, Omanas, Pakistanas, Panama, Papua Naujoji Gvinėja, Paragvajus, Peru, Pietų Afrika, Ruanda, Saliamono Salos, Salvadoras, Samoa, Saudo Arabija, Senegalas, Seišeliai, Sent Kitsas ir Nevis, Sent Lusija, Sent Vinsentas ir Grenadinai, Siera Leonė, Surinamas, Šri Lanka, Tadžikistanas, Tailandas, Tanzanija, Togas, Tonga, Trinidadas ir Tobagas, Tunisas, Turkija, Uganda, Ukraina, Urugvajus, Vanuatu, Venesuela, Vietnamas, Zambija, Zimbabvė, Žaliasis Kyšulys

▼M9

III.2. Besivystančių šalių, kurioms taikomos galutinės priemonės, kilmės produktų kategorijų sąrašas







Besivystančių šalių, kurioms taikomos galutinės priemonės, kilmės produktų kategorijų sąrašas Šalis / produktų grupė 1 2 3A 3B 4A 4B 5 6 7 8 9 10 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 24 25A 25B 26 27 28 Brazilija X X X Kinija X X X X X X X X X X X X X X X X X X X X X Egiptas X X X Indija X X X X X X X X X X X X X X X X Indonezija X X X X X Kazachstanas X X X Moldova X X X X X Šiaurės Makedonija X X X X X X Pietų Afrika X X X X X Tunisas X X Turkija X X X X X X X X X X X X X X X X X X X X Ukraina X X X X X X X X X X X X X X X X Jungtiniai Arabų Emyratai X X X X X X Vietnamas X X X X X X X X Visos kitos besivystančios šalys X X









IV PRIEDAS

IV.1 Tarifinių kvotų dydžiai





IV.2 Bendrųjų ir likutinių tarifinių kvotų dydžiai per trimestrą







Produkto numeris Paskirstymas pagal šalis (jei taikoma) 2 metai 3 metai Nuo 2022 07 01 iki 2022 09 30 Nuo 2022 10 01 iki 2022 12 31 Nuo 2023 01 01 iki 2023 03 31 Nuo 2023 04 01 iki 2023 06 30 Nuo 2023 07 01 iki 2023 09 30 Nuo 2023 10 01 iki 2023 12 31 Nuo 2024 01 01 iki 2024 03 31 Nuo 2024 04 01 iki 2024 06 30 Tarifinės kvotos dydis (grynasis svoris tonomis) Tarifinės kvotos dydis (grynasis svoris tonomis) Tarifinės kvotos dydis (grynasis svoris tonomis) Tarifinės kvotos dydis (grynasis svoris tonomis) Tarifinės kvotos dydis (grynasis svoris tonomis) Tarifinės kvotos dydis (grynasis svoris tonomis) Tarifinės kvotos dydis (grynasis svoris tonomis) Tarifinės kvotos dydis (grynasis svoris tonomis) 1 Kitos šalys 900 290,25 900 290,25 880 718,72 890 504,48 933 743,65 933 743,65 923 594,27 923 594,27 2 Kitos šalys 321 824,43 321 824,43 314 828,25 318 326,34 333 782,94 333 782,94 330 154,85 330 154,85 3A Kitos šalys 817,65 817,65 799,87 808,76 848,03 848,03 838,81 838,81 3B Kitos šalys 8 303,99 8 303,99 8 123,47 8 213,73 8 612,56 8 612,56 8 518,94 8 518,94 4A Kitos šalys 454 338,51 454 338,51 444 461,58 449 400,05 471 221,03 471 221,03 466 099,06 466 099,06 4B Kitos šalys 100 848,08 100 848,08 98 655,73 99 751,91 104 595,44 104 595,44 103 458,53 103 458,53 5 Kitos šalys 41 252,54 41 252,54 40 355,75 40 804,14 42 785,42 42 785,42 42 320,36 42 320,36 6 Kitos šalys 35 715,05 35 715,05 34 938,63 35 326,84 37 042,16 37 042,16 36 639,53 36 639,53 7 Kitos šalys 554 571,27 554 571,27 542 515,37 548 543,32 575 178,29 575 178,29 568 926,35 568 926,35 8 Kitos šalys 105 581,29 105 581,29 103 286,04 104 433,67 109 504,53 109 504,53 108 314,26 108 314,26 ▼C2 9 Kitos šalys 63 645,29 63 645,29 62 261,69 62 953,49 66 010,25 66 010,25 65 292,75 65 292,75 ▼M9 10 Kitos šalys 1 002,95 1 002,95 981,14 992,04 1 040,21 1 040,21 1 028,91 1 028,91 12 Kitos šalys 58 414,15 58 414,15 57 144,27 57 779,21 60 584,73 60 584,73 59 926,20 59 926,20 13 Kitos šalys 132 668,90 132 668,90 129 784,79 131 226,85 137 598,67 137 598,67 136 103,03 136 103,03 14 Kitos šalys 4 956,51 4 956,51 4 848,76 4 902,63 5 140,68 5 140,68 5 084,81 5 084,81 15 Kitos šalys 773,87 773,87 757,04 765,46 802,62 802,62 793,90 793,90 16 Kitos šalys 116 864,97 116 864,97 114 324,43 115 594,70 121 207,50 121 207,50 119 890,02 119 890,02 17 Kitos šalys 64 947,85 64 947,85 63 535,94 64 241,90 67 361,21 67 361,21 66 629,03 66 629,03 18 Kitos šalys 274,44 274,44 268,47 271,45 284,63 284,63 281,54 281,54 19 Kitos šalys 759,42 759,42 742,91 751,17 787,64 787,64 779,08 779,08 20 Kitos šalys 10 690,62 10 690,62 10 458,21 10 574,41 11 087,86 11 087,86 10 967,34 10 967,34 21 Kitos šalys 19 871,64 19 871,64 19 439,65 19 655,65 20 610,04 20 610,04 20 386,02 20 386,02 22 Kitos šalys 2 586,28 2 586,28 2 530,05 2 558,16 2 682,38 2 682,38 2 653,22 2 653,22 24 Kitos šalys 43 742,37 43 742,37 42 791,45 43 266,91 45 367,77 45 367,77 44 874,64 44 874,64 25A Kitos šalys 115 747,59 115 747,59 113 231,34 114 489,47 120 048,60 120 048,60 118 743,72 118 743,72 25B Kitos šalys 6 251,05 6 251,05 6 115,16 6 183,11 6 483,33 6 483,33 6 412,86 6 412,86 26 Kitos šalys 19 298,91 19 298,91 18 879,37 19 089,14 20 016,03 20 016,03 19 798,47 19 798,47 27 Kitos šalys 30 366,43 30 366,43 29 706,29 30 036,36 31 494,80 31 494,80 31 152,46 31 152,46 28 Kitos šalys 47 545,89 47 545,89 46 512,29 47 029,09 49 312,63 49 312,63 48 776,62 48 776,62

IV.3 Didžiausias likutinės kvotos kiekis, kuriuo paskutiniaisiais ketvirčiais gali naudotis šalys, kurioms nustatytos konkrečioms šalims skirtos kvotos







Produkto kategorija Naujai skirta kvota (tonomis) Nuo 2023 04 01 iki 2023 06 30 Nuo 2024 04 01 iki 2024 06 30 1 Speciali tvarka Speciali tvarka 2 318 326,34 330 154,85 3.A 808,76 838,81 3.B 8 213,73 8 518,94 4.A 449 400,05 466 099,06 4.B Speciali tvarka Speciali tvarka 5 Ketvirtąjį ketvirtį neleidžiama naudotis likutine kvota Ketvirtąjį ketvirtį neleidžiama naudotis likutine kvota 6 35 326,84 36 639,53 7 Netaikoma Netaikoma 8 Netaikoma Netaikoma 9 Ketvirtąjį ketvirtį neleidžiama naudotis likutine kvota Ketvirtąjį ketvirtį neleidžiama naudotis likutine kvota 10 992,04 1 028,91 12 22 671,97 23 514,42 13 53 215,94 55 193,36 14 3 652,73 3 788,46 15 765,46 793,90 16 18 138,68 18 812,69 17 Netaikoma Netaikoma 18 271,45 281,54 19 751,17 779,08 20 960,89 996,60 21 Ketvirtąjį ketvirtį neleidžiama naudotis likutine kvota Ketvirtąjį ketvirtį neleidžiama naudotis likutine kvota 22 2 558,16 2 653,22 24 43 266,91 44 874,64 25.A Netaikoma Netaikoma 25.B 6 183,11 6 412,86 26 19 089,14 19 798,47 27 4 699,24 4 873,85 28 47 029,09 48 776,62

▼M10









V PRIEDAS

Sąjungos rinkos patrauklumas

(1) Pradiniame sprendime Komisija paaiškino, kad Sąjungos plieno rinka buvo patraukli importui savo dydžiu ir kainomis ( 2 ). Šiuo atžvilgiu, remiantis EBPO duomenimis ( 3 ), kelerius metus iki tyrimo, po kurio buvo nustatyta apsaugos priemonė, inicijavimo Sąjungos rinka buvo didžiausia importuojanti teritorija pagal importo apimtis ir šiuo laikotarpiu sudarė nuo 13,8 % iki 18,4 % pasaulinio importo dalies.

(2) Sąjungos rinka buvo labai patraukli ne tik apimčių, bet ir kainų požiūriu. Atitinkamų duomenų analizė ( 4 ) parodė, kad pagrindinės plieną į Sąjungą eksportuojančios šalys už didelę dalį savo eksporto (nuo 46 % iki 78 % pagal atitinkamus KN kodus) Sąjungos rinkoje pasiekė didesnę kainą, palyginti su eksporto kainomis, pasiektomis kitose trečiosiose rinkose pagal tuos pačius KN kodus. Sąjungos rinka taip pat sudarė didelę šių šalių eksporto dalį, nes buvo pagrindinė arba viena iš pagrindinių eksporto krypčių, kai kuriais atvejais ji sudarė didesnę kaip 25 % dalį, o atitinkamais metais pasiekė net 32 % ( 5 ).

(3) Sąjungos rinkos patrauklumą patvirtino ir tai, kad pagrindinės plieną eksportuojančios šalys ( 6 ) mažino eksportą į trečiąsias šalis, tačiau sparčiai didino eksportą į Sąjungą. Visų pirma, 2018 m. ( 7 ), palyginti su 2017 m. ( 8 ), šių šalių eksportas į kitas trečiąsias šalis sumažėjo daugiau kaip 11 mln. tonų (–8 %). Tačiau per tą patį laikotarpį importas į Sąjungą iš šių šalių padidėjo daugiau kaip 3 mln. tonų (+14 %) ( 9 ). Šios priešingos tendencijos parodė, kad nors importas į kitas trečiąsias šalis apskritai sumažėjo, didėjant pertekliniams pajėgumams, stiprėjant apribojimams patekti į rinkas visame pasaulyje (žr. 1.1.1 ir 1.1.2 skirsnius) ir nesant jokių teigiamų vidaus suvartojimo pokyčių, eksportuojantys gamintojai pasinaudojo galimybe į Sąjungos rinką pateikti vis didesnius kiekius.

(4) Todėl iš pirmiau pateiktų duomenų matyti, kad Sąjungos rinka vienareikšmiškai buvo patraukli eksportuojantiems gamintojams tiek apimčių, tiek kainų požiūriu.

1. ANALIZĖ

1.1. Importo padidėjimas dėl nenumatytų pokyčių

(5) Todėl tolesniuose poskirsniuose pateikiama papildoma informacija ir išsamesnis paaiškinimas, susiejantys kiekvieną nustatytą nenumatytą pokytį su importo padidėjimu, taip papildant pirmines išvadas.

1.1.1. Importo į Sąjungą padidėjimas dėl pasaulinių perteklinių pajėgumų plieno sektoriuje

(6) Pradiniame sprendime Komisija nustatė, kad plieno sektoriuje yra perteklinių pajėgumų ir kad, nepaisant pastangų juos sumažinti, tiriamuoju laikotarpiu jie vis tiek padidėjo ( 10 ).

(7) Kai kuriuose šaltiniuose buvo nuolat patvirtinamas tiesioginis ryšys tarp perteklinių pajėgumų plieno sektoriuje ir jų poveikio eksportui. Pavyzdžiui, EBPO pažymėjo, kad „pertekliniai plieno gamybos pajėgumai turi didelį poveikį plieno pramonei, dažnai susijusį su pertekline pasiūla, mažomis kainomis ir mažu pelningumu“ ( 11 ). Ji taip pat pažymėjo, kad „pasauliniu lygmeniu perteklinių pajėgumų poveikis perduodamas per prekybą; dėl perteklinių pajėgumų gali stipriai išaugti eksportas, o dėl to gali sumažėti kainos ir importo srityje konkuruojantys vidaus gamintojai gali prarasti rinkos dalį“ ( 12 ).

(8) Panašūs ir kitų tyrimų rezultatai. 2014 m. Ekonomikos politikos instituto dokumente ( 13 ) pažymėta, kad „pertekliniai pajėgumai reiškia, kad plieno gamybos įmonės turi pajėgumų gaminti daug daugiau plieno, nei reikia rinkai. Didelės pastoviosios išlaidos, imlumas kapitalui ir didelis plieno gamybos mastas skatina eksportuoti perteklių mažesnėmis nei rinkos kainomis.“ <…> „pertekliniai pajėgumai lemia perteklinę gamybą ir didelį eksporto padidėjimą“ ir kad „didelis pramonės imlumas kapitalui skatina gamintojus maksimaliai padidinti gamybą pastoviosioms išlaidoms padengti, o tai savo ruožtu verčia juos parduoti perteklinę produkciją užsienio rinkose, ypač patrauklioje JAV rinkoje, kai vidaus paklausa yra per maža. Dėl to ilgainiui ne kartą išaugo nesąžiningai parduodamo plieno kiekiai.“

(9) Be to, 2016 m. komunikate Europos Komisija taip pat nurodė, kad „[d]ėl perteklinės plieno produkcijos pastaruoju metu smarkiai išaugo eksportas, todėl sutriko plieno rinkų pusiausvyra ir visame pasaulyje plieno kainos sumažėjo“ ( 14 ).

(10) Todėl esama visuotinai pripažinto ekonominio pagrindimo, paaiškinančio eksportuojančių gamintojų perteklinių pajėgumų perkėlimą į trečiųjų šalių rinkas (paprastai mažesnėmis kainomis), kad bent iš dalies padengtų savo išlaidas.

(11) Tuomet Komisija išsamiau įvertino tiesioginį patvirtintų esamų (ir didėjančių) perteklinių pajėgumų plieno sektoriuje ir importo į Sąjungą padidėjimo ryšį.

(12) Esant pertekliniams pajėgumams ir turėdami paskatų perkelti savo perteklinius pajėgumus, eksportuojantys gamintojai orientuotųsi į tas rinkas, kuriose iš esmės galėtų parduoti didesnį kiekį, pageidautina, geresnėmis kainomis (palyginti su kitomis trečiosiomis rinkomis). Šiuo atžvilgiu Komisija 1 ir 4 konstatuojamosiose dalyse paaiškino, kad Sąjunga yra patraukli rinka eksportuojantiems gamintojams tiek dydžio, tiek kainų požiūriu. Iš turimų importo duomenų taip pat matyti, kad importas į Sąjungą sparčiai ir dideliais kiekiais didėjo tuo laikotarpiu, kai didėjo ir pertekliniai pajėgumai ( 15 ), ir kad jis didėjo daug sparčiau nei suvartojimas Sąjungoje ( 16 ), be to, iš duomenų matyti, kad importas į Sąjungą toliau didėjo, o eksporto į kitas trečiąsias šalis tendencija buvo priešinga. Be to, iš laikinojo reglamento duomenų matyti, kad eksportuojantys gamintojai nuolat priverstinai (kai kuriais atvejais gerokai) mažino Sąjungos gamintojų kainas, o tai rodo jų pasiryžimą ir toliau naudotis patraukliomis Sąjungos rinkos sąlygomis ( 17 ). Atsižvelgiant į gerokai lėtesnį suvartojimo augimą, vargu ar būtų buvę galima pagrįstai paaiškinti importo į Sąjungą nuolat mažesnėmis nei Sąjungos pramonės kainomis mastą ir tempą, visų pirma, jei tai nebūtų susiję su didėjančiais pertekliniais pajėgumais, kurie buvo eksportuojančių gamintojų elgsenos pagrindas.

(13) Todėl Komisija padarė išvadą, kad importas į Sąjungą padidėjo dėl plieno sektoriaus perteklinių pajėgumų pradiniu tiriamuoju laikotarpiu.

1.1.2. Taikomų prekybos apsaugos priemonių ir prekybos ribojimo priemonių skaičiaus trečiosiose šalyse didinimas

(14) Laikinojo reglamento 33 ir 34 konstatuojamosiose dalyse Komisija paaiškino, kad prekybos apsaugos priemonių naudojimas plieno sektoriuje labai padidėjo, ypač laikotarpiu iki ES apsaugos priemonių tyrimo inicijavimo. Laikinajame reglamente nurodyta, kad „2011–2013 m. kasmet buvo inicijuojami vidutiniškai 77 su plienu susiję tyrimai, o 2015–2016 m. šis vidurkis padidėjo iki 117“. Be to, 2017 m. trečiosios šalys toliau taikė prekybos ribojimo priemones ( 18 ).

(15) Apskritai Komisija, remdamasi savo analizuotais duomenimis ( 19 ), pastebėjo, kad 2013–2017 m. laikotarpiu plieno produktams ( 20 ) buvo nustatyta daugiau kaip 300 prekybos apsaugos priemonių.

(16) Išnagrinėjus šiuos duomenis paaiškėjo, kad šias priemones taikė daug šalių (mažiausiai 24 jurisdikcijos), tarp jų – visos pagrindinės plieną importuojančios šalys ( 21 ). Šios šalys 2013–2017 m. laikotarpiu nustatė 157 priemones, t. y. daugiau kaip 52 % visų priemonių.

(17) Be to, šiuo laikotarpiu daugiausia į Sąjungą eksportuojančioms šalims daugelyje jurisdikcijų buvo taikoma daugybė priemonių. Pavyzdžiui, septynių didžiausių eksportuotojų į Sąjungą ( 22 ) atveju Komisija pastebėjo, kad jiems taikoma apie 200 priemonių, t. y. apie 66 % visų priemonių, taikomų mažiausiai 24 skirtingose trečiosiose šalyse.

(18) Todėl Komisija patvirtino, kad prekybos apsaugos priemonių mastas, atsižvelgiant į atskirų priemonių skaičių ir susijusias šalis (tiek nustatančias priemones, tiek tas, kurioms jos taikomos), buvo labai didelis. Komisija taip pat pažymėjo, kad iš pradinės bylos duomenų matyti, jog šie skaičiai gali būti net gana konservatyvūs ( 23 ). Be to, pagal šias priemones nustatyti muitai buvo pakankamai dideli, kad paveiktų į tas rinkas patenkančio importo lygį, palyginti su laikotarpiu iki šių priemonių taikymo pradžios. Tai liudija bendras eksporto iš šalių, kurioms taikomos prekybos apsaugos priemonės, į trečiąsias rinkas sumažėjimas (žr. 19 konstatuojamąją dalį), nepaisant to, kad bendros rinkos sąlygos labai nepasikeitė ( 24 ), todėl iš esmės nebūtų galima pateisinti tokio dydžio eksporto apimties sumažėjimo, jei tai nebūtų susiję su priemonių lygio poveikiu.

(19) Šiuo atžvilgiu Komisija, remdamasi išnagrinėtais duomenimis, patvirtino, kad bendras prekybos apsaugos priemonių nustatymo poveikis buvo importo į šalis, kurioms taikomos priemonės, sumažėjimas (daugeliu atvejų didelis) laikotarpiu po jų nustatymo. Atsižvelgiant į tai, Komisija pažymėjo, kad, remiantis jos pačios plieno produktų prekybos apsaugos priemonių tyrimų analize ( 25 ), importas vidutiniškai sumažėjo iki 82 %, palyginti su importo lygiu tiriamuoju laikotarpiu, po kurio buvo nustatytos priemonės. Šiais atvejais importo, kuriam įtakos turėjo prekybos apsaugos priemonės, kiekiai buvo dideli ( 26 ). Komisija taip pat patvirtino, kad plienui taikomos prekybos apsaugos priemonės turėjo panašų poveikį, kai jas nustatė trečiosios šalys. Atrinkus 26 įvertintus atvejus ( 27 ), Komisija patvirtino, kad importas vidutiniškai sumažėjo 73 % ir kad paveiktas kiekis taip pat buvo svarbus ( 28 ). Todėl trečiosioms šalims nustačius prekybos apsaugos priemones, eksporto kiekis į tas šalis sumažėjo, o tas eksportas, bent iš dalies, buvo nukreiptas į ES rinką.

(20) Be to, dar vienas duomenų rinkinys, iš kurio matyti aiškus ryšys tarp didėjančio prekybos apsaugos priemonių skaičiaus trečiosiose šalyse ir padidėjusio importo į Sąjungos rinką, yra priešingos pagrindinių plieną eksportuojančių šalių eksporto į Sąjungą tendencijos, paaiškintos 3 konstatuojamojoje dalyje ( 29 ). Atsižvelgiant į didelį trečiųjų šalių nustatytų prekybos apsaugos priemonių kiekį ir jų poveikį importo į priemonę taikančias šalis apimčiai (kaip išsamiai aprašyta 18 ir 19 konstatuojamosiose dalyse), ši tendencija patvirtina, kad jų galimybės eksportuoti į trečiąsias šalis buvo gerokai apribotos. Todėl jie siekė šiuos papildomus kiekius (kuriems taip pat turėjo įtakos pertekliniai pajėgumai) parduoti patrauklioje Sąjungos rinkoje, todėl per tą patį laikotarpį importas į Sąjungos rinką nuolat didėjo gerokai sparčiau nei suvartojimas.

(21) Šios tendencijos atsispindi toliau pateiktoje diagramoje ( 30 ).

(22) Komisija taip pat pažymėjo, kad bendras plieno suvartojimas per tą laikotarpį smarkiai nesumažėjo, kad būtų galima paaiškinti tokį eksporto į trečiąsias šalis sumažėjimą. Taigi eksporto į kitas trečiąsias šalis sumažėjimą galima pagrįstai paaiškinti tik ribojančiu daugelio jurisdikcijų nustatytų įvairių prekybos apsaugos priemonių arba kitų prekybos ribojimo priemonių poveikiu.

(23) Todėl Komisija padarė išvadą, kad dėl padidėjusio prekybos apsaugos priemonių ir kitų prekybos ribojimo priemonių skaičiaus trečiosiose šalyse nagrinėjamuoju laikotarpiu padidėjo importas į Sąjungą.

1.1.3. JAV 232 skirsnio priemonė

(24) Galutinio reglamento 58 ir 61 konstatuojamosiose dalyse Komisija paaiškino JAV 232 skirsnio priemonių ir importo į Sąjungą padidėjimo ryšį. Be to, galutinio reglamento 101 ir 110 konstatuojamosiose dalyse Komisija taip pat įvertino importo į Sąjungos ir JAV rinkas raidą ( 31 ).

(25) Kadangi duomenų, vertintų siekiant nustatyti importo padidėjimą, rinkimas sustabdytas 2018 m. birželio mėn. pabaigoje (naujausio laikotarpio pabaigoje), jie apėmė importo į Sąjungą ir į JAV tendencijas palyginti trumpą laikotarpį po to, kai įsigaliojo JAV 232 skirsnio priemonė. Vis dėlto, kaip paaiškinta galutinio reglamento 58 konstatuojamojoje dalyje, tyrimas, po kurio buvo nustatyta JAV priemonė, jau buvo inicijuotas 2017 m. balandžio mėn., o ataskaita, kuria grindžiamas vėlesnis priemonės priėmimas, paskelbta 2018 m. sausio mėn., todėl jau buvo nustatyti pirmieji prekybos srautų nukreipimo požymiai.

(26) Iš duomenų matyti, kad, nors per pirmąjį 2018 m. pusmetį importas į JAV sumažėjo beveik vienu milijonu tonų (–7 %), palyginti su tuo pačiu 2017 m. laikotarpiu, importo į Sąjungą pokytis buvo beveik identiškai priešingas – jis padidėjo 1,2 mln. tonų (+7 %).

(27) Ši tendencija paaiškinama, nes pagrindinės plieną į Sąjungą eksportuojančios šalys taip pat eksportavo atitinkamą kiekį į JAV rinką. Nors eksporto į JAV kiekis mažėjo (dėl 25 % muito pagal JAV 232 skirsnį poveikio), kai kurių iš šių šalių eksporto į Sąjungą kiekis tuo pačiu metu didėjo. Be to, kaip paaiškinta 3 konstatuojamojoje dalyje, eksportas iš šių šalių į kitas trečiųjų šalių rinkas apskritai sumažėjo.

(28) Dėl to, kad įsigaliojus JAV 232 skirsnio priemonei eksportuojančios šalys negalėjo eksportuoti į JAV tokių pačių kiekių, jos buvo priverstos ieškoti kitų plieno realizavimo rinkų. Šiuo atveju, kadangi Sąjungos rinka buvo labai patraukli dydžio ir kainų atžvilgiu, palyginti su kitomis trečiosiomis rinkomis, ji savaime buvo eksportuojančių šalių tikslas, todėl padidėjo importas, visų pirma iš šalių, kurios prarado eksporto į JAV apimtis. Šios tendencijos parodytos toliau pateikiamoje diagramoje ( 32 ).

(29) Atsižvelgdama į šiuos faktus, Komisija patvirtino, kad tiriamuoju laikotarpiu importas į Sąjungą padidėjo dėl JAV 232 skirsnio priemonės taikymo (kartu su kitais nustatytais nenumatytais pokyčiais).

Bendras vertinimas

(30) Komisija taip pat padarė išvadą, kad importas padidėjo dėl visų nustatytų nenumatytų pokyčių (perteklinio pajėgumo pasaulyje, didesnio prekybos apsaugos priemonių ir prekybos ribojimo priemonių skaičiaus trečiosiose šalyse ir JAV 232 skirsnio priemonės). Tai, kad tuo pat metu įvyko keletas nenumatytų pokyčių, patvirtina išvadą, kad esama logiško ryšio tarp importo į Sąjungą, kuri buvo patraukli ir pagrindinė plieno eksporto rinka, padidėjimo ir nustatytų nenumatytų pokyčių.

1.2. Didelės žalos grėsmė

(31) Pradiniame sprendime nustatyta, kad jei Sąjunga nenustatytų apsaugos priemonės, kiltų didelės žalos vidaus gamintojams grėsmė, nes buvo manoma, kad importas toliau didės, visų pirma dėl (be kita ko) prekybos srautų nukreipimo į kitas šalis, susijusio su JAV 232 skirsnio priemone, ir todėl dar labiau padidės importo spaudimas kainų ir kiekio požiūriu ( 33 ). Šiame reglamento skirsnyje bus išsamiau paaiškinta, kodėl didelės žalos grėsmė egzistavo ir buvo pagrįsta, atsižvelgiant į galutinės priemonės nustatymo metu turėtus įrodymus. Šiuo tikslu šiame reglamento skirsnyje bus pateikti papildomi paaiškinimai ir patikslinimai dėl šių aspektų, kuriais remiantis nustatyta didelės žalos grėsmė: i) Sąjungos pramonės padėties ir priežasčių, kuriomis paaiškinamas jos dalinis pagerėjimas 2017 m.; ii) ES prekybos apsaugos priemonių vaidmens Sąjungos pramonės padėties atžvilgiu; iii) JAV 232 skirsnio priemonės poveikio, įskaitant naujausią importo į Sąjungą raidą; iv) naujausios plieno ir žaliavų kainų raidos; v) prekybos apsaugos priemonių trečiosiose šalyse padėties ir perteklinių pajėgumų; vi) rinkos perspektyvų ir prognozių.

Nuolatinis Sąjungos rinkos patrauklumas

(32) 1 ir 4 konstatuojamosiose dalyse Komisija paaiškino, kaip Sąjungos rinka buvo patraukli dydžio ir kainų požiūriu ir kaip šios savybės prisidėjo prie to, kad tiriamuoju laikotarpiu padidėjo importo į Sąjungos rinką apimtis.

(33) Komisija laikėsi nuomonės, kad tyrimo, po kurio buvo nustatyta galutinė apsaugos priemonė, pabaigoje šios savybės išliko tokios pačios, ir tai patvirtino, kad 2018 m. Sąjungos rinka ir toliau buvo patraukli rinka dydžio ( 34 ) ir kainų požiūriu. Pagrindinės plieną į Sąjungą eksportuojančios šalys Sąjungos rinkoje pasiekė didesnę kainą, palyginti su eksporto kainomis kitose trečiosiose rinkose, 48–81 % nagrinėjamųjų KN kodų atveju ( 35 ). Taip patvirtinamas nuolatinis patrauklumas kainų požiūriu. Kalbant apie dydį, Sąjunga ir toliau buvo svarbi eksporto rinka – kai kurių eksportuojančių šalių atveju ji sudarė beveik 40 %, o kai kurių – apie 25 % viso jų eksporto, priklausomai nuo eksportuojančios šalies ( 36 ).

(34) Be to, Komisija padarė išvadą, kad tarp vertintų duomenų, įskaitant suinteresuotųjų šalių pateiktą informaciją, nėra elementų, iš kurių būtų matyti, kad Sąjungos rinka artimiausiu metu taptų mažiau patraukli. Iš tiesų, kaip parodyta šiame priede (žr., pavyzdžiui, 1.2.3 ir 1.2.5 poskirsnius), vis labiau trūko alternatyvių realizavimo rinkų, kuriose eksportuojantys gamintojai galėtų pasiekti tokią pačią arba panašią eksporto apimtį kaip ir anksčiau, todėl importo spaudimas patraukliai Sąjungos rinkai dar labiau padidėjo.

1.2.1. Sąjungos pramonės padėtis ir veiksniai, kuriais paaiškinamas jos dalinis pagerėjimas 2017 m.

(35) Laikinojo reglamento VI.1 skirsnyje ir galutinio reglamento 5.1–5.3 skirsniuose paaiškinta Sąjungos pramonės padėtis analizuoto laikotarpio pabaigoje bei žalos rodiklių raida nuo 2013 m. ir padaryta išvada, kad Sąjungos pramonės padėtis buvo nestabili ir pažeidžiama.

(36) Išvadą dėl pažeidžiamumo, nepaisant dalinio pagerėjimo 2017 m., galima paaiškinti keliais veiksniais, dėl kurių Sąjungos pramonė tik 2017 m. galėjo pasiekti bendrą palankesnį pelningumo lygį nei ankstesniais metais, nepaisant nuolat didėjančio importo ( 37 ).

(37) Pirma, Sąjungos pramonės pelningumas per visą analizuotą laikotarpį iš esmės buvo prastas, buvo patirta nuostolių (2013 m.) arba pasiektas labai mažas pelnas (2014–2016 m.). Nors 2017 m. pramonė pirmą kartą per penkerius metus pasiekė palankesnį pelningumo lygį, jis nebuvo toks didelis, kad kompensuotų ankstesnius ketverių metų rezultatus. Net ir tais metais daugelio kategorijų produktų pelningumas išliko mažas. Trijų kategorijų produktai ir toliau buvo nuostolingi, o 13 kategorijų produktų atveju buvo išlaikyta pelno ir nuostolių pusiausvyra. 2017 m. tik septynių kategorijų produktų pelnas galėjo būti didesnis nei 6 % ( 38 ). Šiuo atžvilgiu pagrindinis kitas veiksnys 2017 m. buvo susijęs su vieneto pardavimo kainų raida ir lygiu bei skirtumu nuo gamybos sąnaudų, palyginti su ankstesniais metais. Kalbant apie kainą, 2017 m. ji padidėjo maždaug 18 %, palyginti su ankstesniais metais (padidėjo 106 EUR/t). Tuo pat metu, nors tais metais gamybos sąnaudos taip pat padidėjo (82 EUR/t, palyginti su ankstesniais metais) ( 39 ), Sąjungos pramonė sugebėjo pasiekti didžiausią (teigiamą) skirtumą tarp kainos ir sąnaudų analizuojamu laikotarpiu (36 EUR/t), o tai lėmė didesnį pelningumą ( 40 ). Tačiau, remiantis naujausiais tyrime nagrinėtais pokyčiais, buvo numatoma, kad ši išskirtinė ( 41 ) padėtis nebus ilgalaikė, ir buvo aiškių tendencijų, rodančių, kad ji jau keitėsi (žr. 1.2.4 skirsnį).

(38) Antra, nors Sąjungos pramonė 2017 m. sugebėjo padidinti bendrą pardavimo apimtį 7 %, palyginti su 2013 m. ( 42 ), ir dėl to tais metais iš dalies pagerėjo jos veiklos rezultatai, akivaizdu, kad ji negalėjo visapusiškai pasinaudoti daug didesniu suvartojimo Sąjungos rinkoje padidėjimu tuo pačiu laikotarpiu (+14 %) ( 43 ), nors 2017 m. ji ir toliau turėjo pakankamai pajėgumų (76 % pajėgumų naudojimo 2017 m., palyginti su 75 % 2016 m.) ( 44 ), kad galėtų toliau didinti pardavimą vidaus rinkoje. Pažymėtina, kad, palyginti su ankstesniais metais, 2017 m. Sąjungos pramonė beveik nepagerino pajėgumų naudojimo. Tokius prastesnius veiklos rezultatus galima paaiškinti tuo, kad nagrinėjamu laikotarpiu Sąjungos pramonė patyrė didelį importo spaudimą (apimties ir kainų požiūriu). Iš tiesų, padidėjus suvartojimui importuotojų gauta nauda buvo daug didesnė nei Sąjungos gamintojų. Nors Sąjungos gamintojai kasmet nuolat prarado rinkos dalį (nuo 87,2 % iki 81,9 %) ( 45 ), importas smarkiai padidėjo (+71 %) ( 46 ), o tai reiškia, kad jo rinkos dalis padidėjo nuo 12,7 % 2013 m. iki 18,8 % 2017 m. ( 47 ). Importo rinkos dalis naujausiu laikotarpiu buvo 18,8 %, t. y. net didesnė nei 2017 m. (18,1 %). Šias tendencijas galima paaiškinti nuolatiniu priverstiniu importo kainų mažinimu ( 48 ), dėl kurio Sąjungos pramonė negalėjo išnaudoti viso (arba bent didesnės dalies) rinkos pokyčių potencialo.

(39) Trečia, nors apskritai rinkos sąlygos pagerėjo (didėjo suvartojimas, pardavimas vidaus rinkoje ir kainų lygis), Sąjungos pramonė vis dar negalėjo tuo pasinaudoti užimtumui padidinti – 2013–2017 m. laikotarpiu Sąjunga prarado beveik 10 000 darbuotojų ( 49 ). 2017 m. užimtumo lygis, palyginti su 2016 m., netgi šiek tiek sumažėjo. Galiausiai, tiriamuoju laikotarpiu atsargos padidėjo 19 % ir 2017 m. išliko didelės ( 50 ).

(40) Todėl Sąjungos pramonės veiklos rezultatai 2017 m. iš dalies pagerėjo dėl įvairių veiksnių, visų pirma padidėjusio suvartojimo ir pardavimo vidaus rinkoje ir didesnio plieno ir žaliavų kainų skirtumo ( 51 ), tačiau šį pagerėjimą vis dėlto ribojo tais metais patirtas importo spaudimas, dėl kurio Sąjungos pramonė negalėjo labiau pasinaudoti tokiais esamais veiksniais. Besitęsiantis rinkos dalies praradimas ir nuolatinis priverstinis įvairių kategorijų produktų kainų mažinimas arba nesugebėjimas atkurti darbo vietų, aiškiai rodo, kad pramonės padėtis nėra tokia, kokia buvo ankstesniais metais, kai ji visiškai atsigavo po ankstesnių neigiamų rezultatų, ir kad importo spaudimas buvo labai svarbus trukdant tokiam atsigavimui.

(41) Kadangi kai kurie iš šių 2017 m. teigiamų pokyčių 2018 m. pasikeitė (žr. toliau pateiktus naujausius pokyčius ir numatomus plieno ir žaliavų kainų pokyčius, taip pat numatomas suvartojimo tendencijas) tokiomis aplinkybėmis, kai buvo tikimasi, kad importo spaudimas didės apimties ir kainų požiūriu, poveikis Sąjungos pramonės finansinei padėčiai buvo neigiamas.

(42) Kitaip tariant, nors Sąjungos pramonė sugebėjo iš dalies atsigauti dėl bendrų teigiamų pokyčių, susijusių su keliais pagrindiniais veiksniais rinkoje, ir dėl lėtesnio importo padidėjimo 2017 m., palyginti su ankstesniais metais ( 52 ), dėl neigiamo daugumos šių veiksnių pokyčio 2018 m. pabaigoje Sąjungos pramonės padėtis neišvengiamai blogėjo dėl tebesitęsiančio toliau didėjančio importo spaudimo, kurio šį kartą dėl jo masto ir numatomų vyraujančių rinkos aplinkybių Sąjungos pramonė negalėjo atlaikyti. Todėl Sąjungos pramonės padėtis tiriamojo laikotarpio pabaigoje buvo pažeidžiama tolesnio importo padidėjimo atžvilgiu.

1.2.2. Sąjungos prekybos apsaugos priemonių vaidmuo atsižvelgiant į Sąjungos pramonės padėtį 2017 m.

(43) Šiame skirsnyje Komisija pateikia būtinus papildomus paaiškinimus ir patvirtinamuosius duomenis, susijusius su prekybos apsaugos priemonių poveikiu daliniam Sąjungos pramonės atsigavimui 2017 m.

(44) Pirma, šiai veiklai atlikti Komisija pasirinko 2015 ir 2016 m. nustatytas priemones, nes manė, kad tai yra priemonės, kurių poveikis gali būti iš dalies priskirtas Sąjungos pramonės veiklos rezultatams 2017 m. ( 53 ). Todėl pagal šiuos parametrus iki 2017 m. Komisija nustatė šešias prekybos apsaugos priemones produktų kategorijų, kurioms vėliau buvo taikoma apsaugos priemonė, importui ( 54 ).

(45) Priemonės buvo šios ( 55 ): Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2015/501 ( 56 ), Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2016/181 ( 57 ), Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2016/1778 ( 58 ), Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2016/113 ( 59 ), Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2016/1777 ( 60 ) ir Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2017/969 ( 61 ).

(46) Komisija pastebėjo, kad šių kategorijų produktų Sąjungos gamintojų pelningumas per metus po priemonių nustatymo sistemingai didėjo. Visų pirma Komisija nustatė, kad 2017 m. pelningumas apskritai padidėjo ( 62 ), nors daugelio kategorijų produktų pelningumas išliko mažas, visų pirma tų produktų kategorijų, kurioms taikomos naujausios prekybos apsaugos priemonės, ir kad nustačius prekybos apsaugos priemones importo iš trečiųjų šalių (išskyrus tas, kurioms taikomos aptariamos prekybos apsaugos priemonės) kainos 2017 m. iš esmės laikinai padidėjo ( 63 ).

(47) Be to, apimtys, kurioms įtakos turėjo pastarojo meto prekybos apsaugos priemonės, nagrinėjamuoju laikotarpiu sudarė apie 40 % viso tam tikrų kategorijų, kurioms taikomos naujausios prekybos apsaugos priemonės, produktų importo ( 64 ), o po šių prekybos apsaugos priemonių nustatymo jų apimtis Sąjungos rinkoje sumažėjo daugiau nei 90 % ( 65 ). Todėl iš esmės sumažinus nesąžiningą prekybą importuojamomis prekėmis, dėl kurios buvo nustatytos priemonės, Sąjungos gamintojai ir kitos eksportuojančios šalys 2017 m. iš esmės galėjo padidinti savo pardavimo kainas.

(48) Be to, labai padidėjo visų produktų kategorijų, kurioms taikomos naujausios prekybos apsaugos priemonės, pelningumas ( 66 ) – 2017 m. kai kurių iš jų pelningumas viršijo 6 % ( 67 ). Kitų kategorijų atveju padėtis buvo įvairesnė: vos kelių kategorijų pelningumas viršijo arba beveik pasiekė 6 % ( 68 ), kitų kategorijų pelningumas didėjo, tačiau jo lygis vis dar buvo žemas ( 69 ), o kitos kategorijos buvo nuostolingos arba jų pelningumas siekė maždaug 1 % ( 70 ), neatsižvelgiant į pastarojo meto tendencijas. Taigi matyti, kad pelningumo raida skirtingose kategorijose buvo nevienoda ir kad apskritai 2017 m. dauguma kategorijų ( 71 ) buvo nuostolingos arba jų pelningumo lygis buvo nepalankus, net jei kai kuriais atvejais jų padėtis, palyginti su ankstesniais metais, pagerėjo. Tai patvirtina, kad bendra Sąjungos pramonės padėtis buvo nestabili, nepaisant to, kad ji buvo geresnė nei ankstesniais metais.

(49) Tačiau, kaip paaiškinta toliau, 2017 m. kainų didėjimo tendencija buvo laikina ir pradėjo keistis 2018 m., kai Sąjunga susidūrė su išaugusiu importu daugiausia iš trečiųjų šalių, kurioms netaikomos prekybos apsaugos priemonės, ir prekybos srautų nukreipimu dėl JAV 232 skirsnio priemonės taikymo. Tai rodo importo apimtis naujausiu laikotarpiu, kuri pasiekė rekordines 31 314 tonų, nepaisant to, kad kai kurioms produktų kategorijoms neseniai buvo nustatytos prekybos apsaugos priemonės. Tai parodė, kad nors pastarojo meto prekybos apsaugos priemonės prisidėjo prie dalinio ir laikino Sąjungos pramonės padėties pagerėjimo, jos taip pat buvo naudingos toms eksportuojančioms šalims, kurioms priemonės netaikomos ir kurios taip pat pradėjo gerokai didinti savo dalyvavimą Sąjungos rinkoje ( 72 ).

(50) Todėl Komisija patvirtino, kad prekybos apsaugos priemonių nustatymas turėjo įtakos bendriems Sąjungos gamintojų veiklos rezultatams, kiek tai susiję su šiomis kategorijomis ( 73 ).

(51) Be to, iš 1.2.1 ir 1.2.2 skirsniuose pateiktų argumentų aiškiai matyti, kad kai kurie veiksniai, kuriais paaiškinamas dalinis Sąjungos atsigavimas (pvz., suvartojimas), nedarė tokio paties ar panašaus poveikio Sąjungos gamintojams ir eksportuojančioms šalims arba nebuvo jiems vienodai ar panašiai naudingi, nes pastarosioms pavyko gerokai padidinti (+71 % apimties) jų dalyvavimą Sąjungos rinkoje Sąjungos gamintojų, kurie prarado rinkos dalį ir kurių bendra pardavimo apimtis padidėjo santykinai nedaug (+7 %), palyginti su nuolatiniu importo augimu, sąskaita.

1.2.3. JAV 232 skirsnio priemonės poveikis

(52) Galutiniame reglamente ( 74 ) Komisija padarė išvadą, kad JAV 232 skirsnio priemonė gali būti susijusi su reikšmingu prekybos srautų nukreipimu į Sąjungos rinką.

(53) Šiuo atžvilgiu Komisija atliko išsamesnę importo į Sąjungą ir JAV modelių analizę tiek bendrai, tiek toliau analizuodama tam tikrų eksportuojančių šalių elgseną. Ši analizė parodė, kad, palyginus importą į JAV ir Sąjungą, per pirmąjį 2018 m. pusmetį importas į JAV sumažėjo beveik vienu milijonu tonų (–7 %), palyginti su tuo pačiu 2017 m. laikotarpiu, o importas į Sąjungą buvo beveik identiškai priešingas – padidėjo 1,2 mln. tonų (+7 %) (žr. 26 konstatuojamąją dalį). Vertinant 2018 m. antrojo pusmečio ir to paties 2017 m. laikotarpio pokyčius, šios prieštaringos tendencijos tampa dar akivaizdesnės. Iš tiesų importas į JAV sumažėjo 2,4 mln. tonų (–19 %), o importas į Sąjungą padidėjo daugiau nei 2 mln. tonų (+15 %) ( 75 ).

(54) Dėl to importas į JAV per metus iš viso sumažėjo 3,3 mln. tonų (–13 %), o importas į Sąjungą padidėjo 3,2 mln. tonų (+11 %), iš kurių 72 % viso importo į JAV sumažėjimo ir 63 % importo į Sąjungą padidėjimo įvyko 2018 m. antrąjį pusmetį ( 76 ).

(55) Todėl šių didėjančio importo tendencijų tempas ir mastas antrąjį 2018 m. pusmetį parodė, kad jau kelis mėnesius taikomos JAV 232 skirsnio priemonės poveikis palaipsniui didėjo ir kad eksportuojančios šalys greitai prisitaikė prie naujos padėties rinkoje ( 77 ).

(56) Nagrinėdama tiek į JAV, tiek į ES rinką eksportuojančių šalių elgseną, Komisija patvirtino šią tendenciją. Pavyzdžiui, tokių šalių kaip Turkija, Rusija, Pietų Korėja ir Taivanas ( 78 ), kurių eksportas į JAV ir Sąjungą buvo didelis, 2018 m., palyginti su 2017 m., tendencijos buvo tokios: Turkijos eksportas į JAV sumažėjo maždaug 850 000 tonų (–45 %), o eksportas į Sąjungą padidėjo 2,6 mln. tonų (+56 %). Be to, Rusijos eksportas į JAV sumažėjo daugiau kaip 250 000 tonų (–36 %), o eksportas į Sąjungą padidėjo 870 000 tonų (+23 %), Pietų Korėjos eksportas į JAV sumažėjo daugiau nei 880 000 tonų (–27 %), o eksportas į Sąjungą padidėjo maždaug 250 000 tonų (+8 %), galiausiai Taivano eksportas į JAV sumažėjo maždaug 160 000 tonų (–14 %), o eksportas į Sąjungą padidėjo daugiau kaip 500 000 tonų (+40 %) ( 79 ).

(57) Todėl šie skaičiai parodė, kad eksportuojantys gamintojai iš esmės galėjo bent dalį JAV prarasto kiekio perkelti į Sąjungos rinką ir kai kuriais atvejais padidinti savo dalyvavimą Sąjungos rinkoje gerokai didesniais kiekiais nei tie, kuriuos prarado JAV. Atsižvelgiant į JAV rinkos dydį ( 80 ) ir tai, kad JAV 232 skirsnio priemonė buvo taikoma dar tik pirmaisiais mėnesiais ir todėl dar nebuvo pasiektas visas numatytas jos poveikis ( 81 ), buvo pagrįsta tikėtis, kad eksportas į JAV toliau reikšmingai mažės ir kad eksportuojantys gamintojai galės prisitaikyti prie šių aplinkybių ir dar labiau padidinti savo dalyvavimą Sąjungos rinkoje.

(58) Todėl Komisija patvirtino, kad dėl JAV 232 skirsnio priemonės artimoje ateityje prekybos srautai gali būti dar labiau nukreipti į Sąjungos rinką.

1.2.4. Naujausia plieno ir žaliavų kainų raida

(59) Galutiniame reglamente Komisija pažymėjo, kad „pradedant nuo 2018 m. trečiojo ketvirčio plieno kainos Sąjungoje ėmė mažėti“ ( 82 ).

(60) Šiuo atžvilgiu Komisija 1.2.1 skirsnyje pažymėjo, kad vienas iš veiksnių, kuriais paaiškinamas dalinis Sąjungos pramonės veiklos rezultatų pagerėjimas 2017 m., buvo tai, kad plieno kainos ir žaliavų sąnaudų skirtumas buvo didesnis nei bet kuriais ankstesniais analizuojamo laikotarpio metais. Tačiau išsamesnė naujausių pokyčių iki galutinės priemonės nustatymo analizė parodė, kad tendencija pakrypo kita linkme ir kad teigiamas šių dviejų veiksnių skirtumas palaipsniui mažėjo, todėl tai turės neigiamą poveikį Sąjungos pramonės ekonominės veiklos rezultatams.

(61) Kaip parodyta 4 diagramoje ( 83 ), 2018 m. antrąjį pusmetį plieno kainos Sąjungoje nuolat mažėjo. Buvo galima tikėtis, kad ši tendencija išliks atsižvelgiant į neaiškias rinkos perspektyvas (žr. 1.2.6 skirsnį) ir dėl nuolatinio ir didėjančio importo spaudimo apimties ir kainų atžvilgiu, kuris, esant pablogėjusioms ar neaiškioms rinkos sąlygoms, greičiausiai turėtų mažinantį poveikį kainoms, todėl Sąjungos pramonė negalėtų pritaikyti savo kainų prie padidėjusių sąnaudų. 5 diagramoje ( 84 ) matyti, kaip per tą patį laikotarpį kai kurių pagrindinių plieno gamybos žaliavų kaina nuolat augo.

(62) Todėl dėl tokių bendrų tendencijų, kurių pokyčiai artimiausiu metu nebuvo numatomi, Sąjungos pramonės finansinė padėtis tapo dar labiau įtempta.

(63) Be to, Komisija laikėsi nuomonės, kad susiklosčius tikėtinam tolesnio importo spaudimo scenarijui ir esant rinkai, kurios smarkus augimas nenumatomas, pradiniame tyrime nustatytos priverstinio kainų mažinimo vidaus rinkoje tendencijos dar labiau sustiprėtų. Dėl to Sąjungos gamintojams kiltų papildomų sunkumų, nes jiems tektų spręsti, ar konkuruoti dėl rinkos dalies netenkant tvaresnių kainų, ar išlaikyti aukštesnį kainų lygį ir toliau prarasti rinkos dalį. Pagal abu scenarijus jų finansiniams rezultatams būtų padarytas neigiamas poveikis.

(64) Be to, Komisija pažymėjo, kad šis kainų pokytis sutapo su laikotarpiu, kai jau buvo taikoma laikinoji apsaugos priemonė (nuo 2018 m. liepos mėn. vidurio). Todėl matyti, kad eksportuojančios šalys, taikydamos priemonę, vykdė dar agresyvesnę importo veiklą ir toliau buvo suinteresuotos Sąjungos rinkai pateikti didelius kiekius, nors ir buvo taikoma laikinoji apsaugos priemonė.

1.2.5. Dabartinė padėtis, susijusi su prekybos apsaugos priemonėmis trečiosiose šalyse ir pertekliniais pajėgumais

(65) 1.1.1 ir 1.1.2 skirsniuose Komisija paaiškino perteklinių pajėgumų ir prekybos apsaugos priemonių trečiosiose šalyse raidą ir naujesnę padėtį. Atsižvelgdama į šią informaciją, Komisija manė, kad labai mažai tikėtina, jog artimiausiu metu padėtis pasikeis. Pavyzdžiui, prekybos apsaugos priemonės paprastai nustatomos penkerių metų laikotarpiui ir jų galiojimas gali būti pratęstas. Visų pirma, kadangi daugelis priemonių buvo nustatytos per kelerius metus iki ES plienui taikomos apsaugos priemonės priėmimo ( 85 ), jos turėjo būti toliau taikomos bent jau artimiausioje ateityje. Kalbant apie perteklinius pajėgumus, iš Komisijos nurodytų ataskaitų nebuvo matyti, kad būtų požymių, jog pertekliniai pajėgumai labai mažės, jose netgi buvo teigiama, kad pasaulinė perteklinių pajėgumų padėtis sektoriuje gali dar labiau pablogėti ( 86 ). Iš tiesų Pasaulinis forumas dėl perteklinio pajėgumo plieno sektoriuje taip pat padarė labai aiškią išvadą, kad 2018 m. pabaigoje pertekliniai pajėgumai tebebuvo aktuali problema. Jis pažymėjo, kad „plieno gamybos pertekliniai pajėgumai – pasaulinė problema, kuri ir toliau kenkia šiam sektoriui – kelia didelių sunkumų tiek pažangios, tiek besiformuojančios ar besivystančios ekonomikos šalių plieno gamintojams“ ( 87 ).

(66) Įrodytas šių veiksnių poveikis Sąjungos rinkai, t. y. didelis importo padidėjimas, išsamiai aprašytas 1.1 skirsnyje ir galutiniame reglamente. Kadangi buvo numatyta, kad artimiausioje ateityje šie veiksniai išliks, buvo tikimasi, kad jų poveikis bus tokio paties pobūdžio, todėl, kartu taikant JAV akto 232 skirsnio priemonę, importas į Sąjungą toliau didės, o tai turės neigiamą poveikį Sąjungos pramonei, jei apsaugos priemonės nebus nustatytos.

(67) Todėl Komisija padarė išvadą, kad šie elementai artimiausioje ateityje ir toliau atliks svarbų vaidmenį Sąjungos plieno rinkoje ir todėl buvo svarbūs analizuojant didelės žalos grėsmę.

1.2.6. Rinkos perspektyvos ir prognozės

(68) Analizuojamu laikotarpiu plieno suvartojimas Sąjungos rinkoje kasmet didėjo ( 88 ). Dėl šios tendencijos Sąjungos pramonė taip pat galėjo apskritai padidinti pardavimo apimtį, o tai savo ruožtu leido jai tam tikru mastu sumažinti importo spaudimo, kurį ji patyrė ir kuris pasireiškė nuolatiniu priverstiniu kainų mažinimu ir rinkos dalies praradimu, poveikį. Kaip paaiškinta 1.2.1 skirsnyje, 2017 m. šis pardavimo padidėjimas didėjant kainoms (tiek bendrai, tiek lyginant su sąnaudų raida) leido Sąjungos pramonei iš dalies atsigauti po nuolatinių neigiamų ankstesnių metų finansinių rezultatų. 1.2.4 skirsnyje Komisija pažymėjo plieno kainų mažėjimo tendenciją Sąjungoje, lygiagrečią žaliavų kainų didėjimui.

(69) Tada Komisija, siekdama įvertinti didelės žalos grėsmę ir analizuodama įvairius specializuotus rinkos šaltinius, įvertino laikotarpio po tyrimo pabaigos ekonomines perspektyvas ir prognozes.

(70) Šiuo atžvilgiu šaltiniuose nuolat atkreiptas dėmesys į tai, kad artimiausiu metu pasaulinė plieno paklausa bus neapibrėžta ir sumažės. Pasaulio plieno asociacija pažymėjo, kad „plieno paklausos mažėjimas tęsis ir 2019 m. <...>. „Brexit’as“ be susitarimo ir prekybos karas kelia pavojų“ ( 89 ). Ji taip pat priminė, kad „nors 2017 m. stiprus plieno paklausos atsigavimas buvo matomas ir 2018 m., rizika padidėjo. Didėjanti įtampa prekybos srityje ir nepastovūs valiutos pokyčiai didina netikrumą“ ( 90 ).

(71) EBPO pažymėjo, kad „atsigavimas (plieno rinkos sąlygų) atrodo trapus dėl nuolatinio struktūrinio disbalanso“ ( 91 ). Kiti rinkos šaltiniai, pvz., „S&P Global Platts“, savo 2018 m. gruodžio mėn. pasaulinės rinkos apžvalgoje taip pat paminėjo šį netikrumo pojūtį.

(72) Be to, 2018 m. rugsėjo mėn. Pasaulinis forume dėl perteklinio pajėgumo plieno sektoriuje padaryta išvada, kad „nors 2017 m. plieno rinkos sąlygos šiek tiek cikliškai pagerėjo, pagrindinė pasaulinės plieno paklausos tendencija išlieka silpna, o pertekliniai pajėgumai tebėra dideli“ ( 92 ).

(73) Be to, „Eurofer“ (ES plieno asociacija) pažymėjo, kad „(...) tebesitęsianti prekybos trintis su JAV ir sumažėjusi pasaulinė paklausa rodo, kad išorės rizika galėtų toliau didėti, o tai savo ruožtu padidintų netikrumą ir pablogintų ES plieno naudotojų perspektyvas“ ( 93 ).

(74) Todėl išanalizuoti įvairių šaltinių duomenys nuosekliai rodė, kad buvo tikimasi, jog geriausiu atveju plieno suvartojimas šiek tiek padidės, nors dėl to nebuvo aišku, nes didėjant netikrumui perspektyvos blogėjo. Todėl dėl pasaulinės plieno paklausos sąstingio dar labiau padidėjo tikimybė, kad plieno eksportuotojai parduos produkciją patrauklioje Sąjungos rinkoje.

Išvada dėl didelės žalos grėsmės

(75) Šiame skirsnyje analizuojami duomenys patvirtino, kad buvo labai tikėtina, jog importo apimtys reikšmingai didės, todėl dėl nuolatinių perteklinių pajėgumų ir didėjančio prekybos apsaugos priemonių skaičiaus trečiosiose šalyse, kurių poveikis eksportui išliks, toliau bus juntamas importo spaudimas tiek apimtims, tiek kainoms. Be to, buvo labai tikėtina, kad praėjus keliems mėnesiams JAV 232 skirsnio priemonės poveikis bus jaučiamas vis stipriau, todėl Sąjungos rinkai bus daromas dar didesnis spaudimas dėl padidėjusios prekybos srautų nukreipimo į kitas šalis rizikos, kurios pirmieji požymiai jau buvo matomi.

(76) Tokiomis aplinkybėmis Komisija taip pat patvirtino priešingas plieno ir žaliavų kainų tendencijas 2018 m. antrąjį pusmetį ir neaiškias rinkos perspektyvas artimiausioje ateityje.

(77) Todėl, atsižvelgdama į šiame priede išnagrinėtus elementus ir pirminio sprendimo išvadas, Komisija patvirtino, kad egzistavo didelės žalos grėsmė ir kad tokia didelė žala būtų buvusi padaryta, jei Komisija nebūtų nustačiusi galutinės apsaugos priemonės.

1.3. Įsipareigojimai, dėl kurių padidėjo importas

(78) GATT 1994 XIX straipsnio 1 dalies a punkte nustatyta: „[j]eigu dėl ... pagal šį Susitarimą [narės] prisiimtų įsipareigojimų, įskaitant tarifų nuolaidas, poveikio koks nors produktas į vienos iš jų teritoriją importuojamas tokiais padidėjusiais kiekiais ...“.

(79) Aptariamas produktas apima kelias tarifų eilutes ( 94 ).

(80) Visose šiose tarifų eilutėse Europos Sąjunga dėl ankstesniuose daugiašalių derybų dėl prekybos etapuose padarytų tarifų nuolaidų yra prisiėmusi šiuos su tarifais susijusius įsipareigojimus ( 95 ):

— 0 % ad valorem muitas.

(81) Tuo metu, kai buvo nustatoma apsaugos priemonė, šios nuolaidos buvo įtrauktos į Europos Sąjungos koncesijų ir įsipareigojimų sąrašo, kuris 2016 m. gruodžio 1 d. buvo patvirtintas kaip „Sąrašas EU CLXXIII. Europos Sąjunga“ ( 96 ), su pakeitimais, I dalies II skirsnį. To sąrašo skiltis „Kiti muitai ir mokesčiai“, susijusi su pirmiau minėtomis tarifų eilutėmis, buvo tuščia.

(82) Dėl šių nuolaidų, įtrauktų į Europos Sąjungos nuolaidų ir įsipareigojimų sąrašą, pridėtą prie GATT ir įtrauktą pagal GATT 1994 II straipsnio 7 dalį, Europos Sąjunga, nustatant apsaugos priemones, turėjo tokius įsipareigojimus pagal GATT 1994: XI straipsnio 1 dalis, kuria draudžiami netarifiniai pirmiau išvardytų produktų importo apribojimai, ir ypač GATT 1994 II straipsnio 1 dalies a punktas ir II straipsnio 1 dalies b punkto pirmas ir antras sakiniai. Pagal II straipsnio 1 dalies b punkto pirmą sakinį, nesant taikytinos išimties, ES neturi teisės atitinkamam produktui nustatyti įprastinių muitų mokesčių, viršijančių nustatytuosius ir nurodytuosius atitinkamoje ES nuolaidų ir įsipareigojimų sąrašo dalyje, t. y. pirmiau nurodytą nulinį tarifą kiekvienai iš nurodytų tarifų eilučių. Priimant pradinį sprendimą dėl apsaugos priemonės ir nustatant galutinę apsaugos priemonę, produktams, kuriems taikoma apsaugos priemonė, buvo atitinkamai taikomi 0 % ES importo tarifai. Kitaip tariant, įprastinių muito mokesčių atveju šie taikomi tarifai jau buvo didžiausi leistini tarifai pagal GATT 1994 II straipsnio 1 dalies a punktą ir II straipsnio 1 dalies b punkto pirmą sakinį. Kalbant apie kitus muitus ar rinkliavas, II straipsnio 1 dalies b punkto antrame sakinyje nebuvo numatyta lankstumo įvesti papildomus muitus ar rinkliavas, išskyrus įprastinius muito mokesčius.

(83) Produktas, kuriam taikoma apsaugos priemonė, buvo importuojamas didesniais kiekiais (kaip nustatyta galutinėje apsaugos priemonėje) dėl pirmiau minėtų įsipareigojimų, prisiimtų pagal GATT 1994 (GATT 1994 XI straipsnio 1 dalis, II straipsnio 1 dalies a punktas ir II straipsnio 1 dalies b punkto pirmas ir antras sakiniai), nes šie įsipareigojimai kartu su tarifų nuolaidomis, kurias Sąjunga padarė vėlesniuose daugiašalių derybų dėl prekybos etapuose, pagerino ir užtikrino produkto, kuriam taikoma apsaugos priemonė, patekimo į Europos Sąjungos rinką sąlygas. Todėl dėl pirmiau minėtų Europos Sąjungos su tarifais susijusių įsipareigojimų padidėjo importas ir ES neturėjo galimybės padidinti įprastinių muito mokesčių užuot įvedant apsaugos priemonę. Taip kartu paaiškinama, kaip aptariami įsipareigojimai lėmė importo padidėjimą, dėl kurio kilo didelės žalos grėsmė.

(84) Nurodyti GATT įsipareigojimai kartu trukdė ES padidinti nagrinėjamam produktui taikomus importo muitus. Taigi, tai buvo Europos Sąjungos „įsipareigojimai pagal GATT 1994[, kurie] ribo[jo] jos galimybes užkirsti kelią importo padidėjimo žalai arba ją atitaisyti“. Be to, Europos Sąjunga „sustabd[ė] šių įsipareigojimų vykdymą dėl“ jos apsaugos priemonės.