2013D0755 — LT — 01.01.2014 — 000.001

Šis dokumentas yra skirtas tik informacijai, ir institucijos nėra teisiškai atsakingos už jo turinį

►B TARYBOS SPRENDIMAS 2013/755/ES 2013 m. lapkričio 25 d. dėl užjūrio šalių bei teritorijų ir Europos Sąjungos asociacijos (Užjūrio asociacijos sprendimas) (OL L 344, 19.12.2013, p.1)





pataisytas:









▼B

TARYBOS SPRENDIMAS 2013/755/ES

2013 m. lapkričio 25 d.

dėl užjūrio šalių bei teritorijų ir Europos Sąjungos asociacijos

(Užjūrio asociacijos sprendimas)







EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA, atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 203 straipsnį, atsižvelgdama į Europos Komisijos pasiūlymą, teisėkūros procedūra priimamo akto projektą perdavus nacionaliniams parlamentams, atsižvelgdama į Europos Parlamento nuomonę, laikydamasi specialios teisėkūros procedūros, kadangi: (1) Šiuo sprendimu pakeičiamas Tarybos sprendimas 2001/822/EB ( 1 ), kuris taikomas iki 2013 m. gruodžio 31 d. Pagal Sprendimo 2001/822/EB 62 straipsnį Taryba privalo nustatyti tolesnio Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 198–202 straipsniuose išdėstytų principų taikymo nuostatas; (2) 2009 m. gruodžio 22 d. Tarybos išvadose dėl ES santykių su užjūrio šalimis ir teritorijomis (UŠT) Taryba paragino Komisiją pateikti pasiūlymą dėl teisėkūros procedūra priimamo akto, kad iki 2012 m. liepos mėn. būtų peržiūrėtas Užjūrio asociacijos sprendimas. Taryba pritarė Komisijos pasiūlymui pagrįsti būsimą Sąjungos ir UŠT partnerystę trimis pagrindiniais ramsčiais: 1) didinti konkurencingumą, 2) stiprinti atsparumą ir mažinti pažeidžiamumą ir 3) skatinti UŠT ir kitų partnerių bei kaimyninių regionų bendradarbiavimą ir integraciją; (3) 2008 m. birželio ir spalio mėn. Komisija surengė viešąsias konsultacijas ir pasiūlė tam tikrų naujam asociacijos sprendimui skirtų gairių. Šių konsultacijų rezultatai apibendrinti 2009 m. lapkričio 6 d. komunikatu „Naujos ES ir užjūrio šalių ir teritorijų (UŠT) partnerystės aspektai“; (4) SESV ir jos antrinės teisės aktai nėra automatiškai taikomi UŠT, išskyrus kai kurias nuostatas, kuriose aiškiai nustatyta kitaip. Nors UŠT nėra trečiosios šalys, jos neįeina į bendrąją rinką ir privalo laikytis trečiosioms šalims skirtų su prekyba susijusių įpareigojimų, visų pirma prekių kilmės taisyklių, sveikatos ir augalų sveikatos standartų bei apsaugos priemonių; (5) Sąjungos ir UŠT ypatingi santykiai turėtų pereiti nuo klasikinio vystomojo bendradarbiavimo požiūrio prie abipusės partnerystės, siekiant remti UŠT tvarų vystymąsi. Be to, Sąjungos ir UŠT solidarumas turėtų būti grindžiamas jų unikaliu santykiu ir tuo, kad jos priklauso tai pačiai Europos šeimai; (6) pilietinės visuomenės indėlį į UŠT vystymąsi galima padidinti stiprinant pilietinės visuomenės organizacijas visose bendradarbiavimo srityse; (7) atsižvelgiant į UŠT geografinę padėtį ir nepaisant visų konkrečios geografinės srities dalyvių skirtingo statuso Sąjungos teisės atžvilgiu, visų šalių naudai turėtų būti siekiama jų tarpusavio bendradarbiavimo ir bendradarbiavimo su kaimynais, visų pirma sutelkiant dėmesį į bendro intereso sritis ir ES vertybių ir standartų propagavimą. Be to, UŠT galėtų atlikti regioninių centrų ar kompetencijos centrų funkciją atitinkamuose regionuose; (8) Sąjunga turėtų remti UŠT politiką ir strategiją abipusio intereso srityje, remdamasi konkrečios UŠT specifiniais poreikiais, potencialu ir pasirinkimu; (9) asociacija turėtų būti siekiama užtikrinti, kad būtų saugoma, atkuriama ir tvariai naudojama biologinė įvairovė ir ekosistemos paslaugos, kurios yra svarbus veiksnys siekiant tvaraus vystymosi; (10) UŠT yra didelė sausumos ir jūrų biologinė įvairovė. Klimato kaita gali būti žalinga UŠT gamtinei aplinkai ir kelia grėsmę jų tvariam vystymuisi. Biologinės įvairovės ir ekosistemų paslaugų išsaugojimo, nelaimių rizikos mažinimo, tvaraus gamtos išteklių valdymo bei tvarios energetikos skatinimo sričių veiksmai padėtų UŠT prisitaikyti prie klimato kaitos ir sumažinti jos poveikį; (11) plėtojant Sąjungos ir UŠT santykius, turėtų būti pripažįstamas svarbus vaidmuo, kurį UŠT galėtų atlikti prisidėdamos prie Sąjungos įsipareigojimų pagal daugiašalius aplinkosaugos susitarimus; (12) svarbu remti UŠT pastangas mažiau priklausyti nuo iškastinio kuro, siekiant mažinti jų pažeidžiamumą, susijusį su galimybėmis gauti kuro ir kainų nepastovumu, nes taip jų ekonomika taps atsparesnė ir bus mažiau pažeidžiama išorės sukrėtimų atveju; (13) Sąjunga galėtų padėti UŠT sumažinti jų pažeidžiamumą nelaimių atveju ir paremti veiksmus ir priemones, kurių jos imasi šiam tikslui pasiekti; (14) atoki UŠT padėtis trukdo jų konkurencingumui ir todėl svarbu pagerinti UŠT pasiekiamumą; (15) Sąjunga ir UŠT pripažįsta, kad švietimas ir profesinis mokymas yra labai svarbūs UŠT darniam vystymuisi; (16) tolesnė UŠT ekonominė ir socialinė raida turėtų būti grindžiama savitarpio parama ir tikslu stiprinti UŠT ekonomikos konkurencingumą ir siekti socialinės gerovės bei įtraukties, ypač pažeidžiamiausioms grupėms ir neįgaliesiems. Šiuo tikslu ES ir UŠT bendradarbiavimas turėtų apimti keitimąsi informacija ir geriausia patirtimi atitinkamose srityse, įskaitant gebėjimų ugdymą ir socialinę apsaugą, taip pat neįgaliųjų teisių propagavimą atsižvelgiant į JT Neįgaliųjų teisių konvencijos principus. Be to, Sąjungos ir UŠT asociacija turėtų padėti skatinti deramą darbą, įskaitant socialinio dialogo srities geriausią patirtį, ir laikytis svarbiausių darbo standartų, lygių galimybių, nediskriminavimo ir prieinamumo principų UŠT ir regionuose, kuriuose jie yra; (17) turizmas galėtų būti Sąjungos ir UŠT bendradarbiavimo sritis. Bendradarbiavimo tikslas turėtų būti remti UŠT valdžios institucijų pastangas gauti kuo didesnę naudą iš vietos, regioninio ir tarptautinio turizmo ir skatinti privačius finansinius srautus iš Sąjungos ir kitų šaltinių turizmo UŠT plėtrai. Ypatingas dėmesys turėtų būti skiriamas turizmo integravimo į socialinį, kultūrinį ir ekonominį žmonių gyvenimą bei aplinkos tausojimo poreikiui; (18) UŠT sergamumas užkrečiamosiomis ligomis, pavyzdžiui, dengės karštlige Karibų jūros ir Ramiojo vandenyno regione ir čikungunija Indijos vandenyno regione, gali turėti didelių neigiamų padarinių sveikatai ir ekonomikai. Dėl epidemijų UŠT ne tik mažėja sergančių gyventojų darbo našumas, bet jos taip pat gali turėti didelio poveikio turizmui; o turizmas yra labai svarbus daugelio UŠT ekonomikai. Kadangi į UŠT vyksta daug turistų ir darbuotojų migrantų, jie infekcines ligas gali pernešti. Ir atvirkščiai, dėl didelių iš UŠT keliaujančių žmonių srautų užkrečiamosios ligos gali pradėti plisti Europoje. Todėl saugaus turizmo užtikrinimas yra lemiamas veiksnys siekiant užtikrinti tų UŠT šalių, kurios labai priklauso nuo turizmo, ekonomikos tvarumą; (19) Sąjungos ir UŠT asociacijoje turėtų būti atsižvelgiama į UŠT kultūrų įvairovės ir tapatybių išsaugojimą ir padedama jo siekti; (20) Sąjunga pripažįsta, kad su UŠT svarbu plėtoti aktyvesnę partnerystę, susijusią su geru valdymu ir kova su organizuotu nusikalstamumu, prekyba žmonėmis, terorizmu ir korupcija; (21) Sąjungos ir UŠT prekyba ir su prekyba susijęs bendradarbiavimas turėtų padėti siekti darnaus ekonominio vystymosi, socialinio vystymosi ir aplinkosaugos tikslo; (22) su pasauliniais pokyčiais susijęs nuolatinis prekybos liberalizavimo procesas plačiai įtraukia Sąjungą, kuri yra pagrindinė UŠT prekybos partnerė, ir jų AKR kaimynus bei kitus ekonominius partnerius; (23) UŠT salų gamtinė aplinka yra trapi, reikalaujanti tinkamos apsaugos, įskaitant tinkamą atliekų tvarkymą. Radioaktyvių atliekų tvarkymas, išskyrus kiek tai susiję su Grenlandija, kuriai Euratomo sutartis netaikoma, yra numatytas Euratomo sutarties 198 straipsnyje ir susijusiuose antrinės teisės aktuose. Dėl kitų atliekų turėtų būti nurodyta, kokios Sąjungos taisyklės turi būti taikomos UŠT; (24) šiuo sprendimu turėtų būti nustatytos lankstesnės prekių kilmės taisyklės, įskaitant naujas prekių kilmės kumuliacijos galimybes. Kumuliacija turėtų būti įmanoma ne tik su UŠT ir ekonominės partnerystės susitarimo (EPS) šalimis, bet, tam tikromis sąlygomis, taip pat ir produktų, kilusių iš šalių, su kuriomis Sąjunga pasirašiusi ir taiko laisvosios prekybos susitarimą, atžvilgiu, taip pat produktų, įvežamų į Sąjungą be muitų ir be kvotų pagal Sąjungos Bendrąją lengvatų sistemą ( 2 ), atžvilgiu (taip pat tam tikromis sąlygomis). Šios sąlygos yra būtinos siekiant prekybos taisyklių apėjimo prevencijos ir užtikrinant tinkamą kumuliacijos tvarkos taikymą; (25) susijusių UŠT veiklos vykdytojų ir administracijų naudai būtina atnaujinti UŠT kilmės sertifikavimo procedūras. Taip pat reikia atitinkamai atnaujinti Sąjungos ir UŠT administracinio bendradarbiavimo nuostatas; (26) turėtų būti nustatyti administracinio bendradarbiavimo metodai ir galimybė laikinai panaikinti lengvatinį režimą visų arba tam tikrų iš UŠT kilusių produktų atžvilgiu, jeigu sukčiaujama, daromi pažeidimai arba sistemiškai nesilaikoma su produktų kilme susijusių taisyklių ar nebendradarbiaujama administraciniu lygiu. Be to, būtina nustatyti pakankamai išsamias apsaugos ir priežiūros nuostatas. Taip būtų sudarytos galimybės UŠT ir Sąjungos kompetentingoms institucijoms ir ūkinės veiklos vykdytojams laikytis aiškių ir skaidrių taisyklių bei procedūrų. Galiausiai, užtikrinti tinkamą procedūrų ir tvarkos taikymą, kad UŠT galėtų eksportuoti prekes į Sąjungą be muitų ir be kvotų, yra bendro intereso klausimas; (27) atsižvelgiant į integracijos tikslus ir į pasaulio prekybos pokyčius paslaugų ir įsisteigimo srityje, būtina remti paslaugų rinkos plėtrą ir investicijų galimybes gerinant sąlygas UŠT paslaugoms ir investicijoms patekti į Sąjungos rinką. Šiuo atžvilgiu Sąjunga turėtų siūlyti UŠT palankiausią režimą, nustatytą kitiems prekybos partneriams, taikydama visapusiškas didžiausiojo palankumo statuso sąlygas, ir kartu užtikrinti UŠT lankstesnes prekybos santykių galimybes apribodama UŠT Sąjungai nustatytą režimą tuo, kas nustatyta kitoms didelio masto prekybos ekonomikos šalims; (28) intelektinės nuosavybės teisės yra esminis inovacijų skatinimo komponentas; jos padeda skatinti ekonominį ir socialinį vystymąsi. Jos yra naudingos šalims, nes leidžia joms apsaugoti intelektinius kūrinius ir turtą. Jų apsauga ir vykdymo užtikrinimas padeda sudaryti palankesnes sąlygas prekybai, augimui ir užsienio investicijoms, taip pat kovoti su padirbtų produktų keliamu pavojumi sveikatai ir saugai. UŠT galėtų būti naudinga intelektinės nuosavybės teisių politika, ypač susijusi su biologinės įvairovės išsaugojimu ir technologijų vystymu; (29) sanitarijos bei fitosanitarijos priemonės ir prekybos techninės kliūtys gali daryti poveikį prekybai, todėl reikia bendradarbiauti. Prekyba ir su prekyba susijęs bendradarbiavimas taip pat turėtų apimti konkurencijos politiką ir intelektinės nuosavybės teises, kurios daro poveikį teisingam prekybos pelno paskirstymui; (30) siekiant užtikrinti, kad UŠT galėtų geriausiomis sąlygomis dalyvauti Sąjungos vidaus rinkoje ir regioninėse, subregioninėse bei tarptautinėse rinkose, svarbu toliau plėtoti UŠT atitinkamų sričių pajėgumus. Tai apima žmogiškųjų išteklių ir gebėjimų vystymą, mažųjų ir vidutinių įmonių vystymą, ekonomikos sektorių įvairinimą ir tinkamos teisinės sistemos diegimą, siekiant sukurti investicijoms palankią verslo aplinką; (31) Sąjungos ir UŠT bendradarbiavimas finansinių paslaugų srityje turėtų padėti kurti saugesnę, patikimesnę ir skaidresnę finansų sistemą, kuri yra svarbi didinant pasaulinį finansinį stabilumą ir remiant tvarų augimą. Šioje srityje reikėtų siekti pereiti prie patvirtintų tarptautinių standartų ir derinti UŠT teisės aktus su Sąjungos finansinių paslaugų acquis. Reikėtų skirti pakankamai daug dėmesio UŠT valdžios institucijų administracinių gebėjimų stiprinimui, įskaitant priežiūros srityje; (32) UŠT teikiama finansinė parama turėtų būti skirstoma remiantis vienodais, skaidriais ir veiksmingais kriterijais, atsižvelgiant į UŠT poreikius ir pasiektus rezultatus. Šiais kriterijais turėtų būti atsižvelgiama į gyventojų skaičių, bendrojo vidaus produkto (BVP) lygį, ankstesnių asignavimų iš Europos plėtros fondo (EPF) lygį ir sunkumus dėl UŠT geografinės izoliacijos; (33) siekiant UŠT valdžios institucijų valdymo gebėjimų veiksmingumo, supaprastinimo ir pripažinimo, UŠT suteikti finansiniai ištekliai turėtų būti valdomi remiantis abipusės partnerystės principu. Be to, UŠT valdžios institucijos turėtų prisiimti atsakomybę už politikos, dėl kurios šalys susitarė kaip dėl bendradarbiavimo strategijų, formavimą ir įgyvendinimą; (34) su finansine parama susijusiose procedūrose turėtų būti numatyta perduoti pagrindinę atsakomybę už 11-ojo EPF bendradarbiavimo programų kūrimą ir įgyvendinimą konkrečiai UŠT. Bendradarbiaujama turėtų būti visų pirma laikantis UŠT teritorinių nuostatų ir siekiant remti suprogramuotos veiklos stebėjimą, vertinimą ir auditą. Programavimo ir įgyvendinimo proceso metu turėtų būti atsižvelgta į ribotus UŠT administracinius ir žmogiškuosius išteklius. Be to, būtina patikslinti, kad UŠT atitinka reikalavimus gauti finansavimą iš įvairių šaltinių; (35) UŠT gali dalyvauti Europos teritorinio bendradarbiavimo grupėse (ETBG) pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1082/2006 ( 3 ). Taigi UŠT regioninis bendradarbiavimas gali apimti jų dalyvavimą ETBG, laikantis tvarkos, taikomos valstybei narei, su kuria UŠT yra susijusi. UŠT, kurios yra ETBG narės, gali gauti regioninį finansavimą; (36) Siekiant atsižvelgti į technologijų vystymąsi ir muitų teisės aktų pokyčius, pagal SESV 290 straipsnį Komisijai turėtų būti deleguoti įgaliojimai priimti aktus, kuriais iš dalies keičiami VI priedo priedėliai. Ypač svarbu, kad atlikdama parengiamąjį darbą Komisija tinkamai konsultuotųsi, taip pat ir su ekspertais. Atlikdama su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą ir rengdama jų tekstus Komisija turėtų užtikrinti, kad atitinkami dokumentai būtų laiku ir tinkamai perduoti Tarybai; (37) pagal šį sprendimą visiems pirmiau minėtiems naujiems veiksniams Taryba turėtų parengti novatorišką sprendimą, kuris būtų nuoseklus ir pritaikytas įvairioms situacijoms, kadangi: PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:







PIRMA DALIS

UŽJŪRIO ŠALIŲ BEI TERITORIJŲ IR SĄJUNGOS ASOCIACIJOS BENDROSIOS NUOSTATOS







1

Skirsnis

Bendrosios nuostatos

1 straipsnis

Tikslas

1. Šiuo sprendimu įsteigiama Užjūrio šalių bei teritorijų (UŠT) ir Europos Sąjungos asociacija (toliau asociacija) yra SESV 198 straipsniu pagrįsta partnerystė, kurios tikslas – remti tvarų UŠT vystymąsi ir skatinti Sąjungos vertybių ir standartų įtvirtinimą platesniu pasauliniu mastu.

2. Asociacijos partneriai yra Sąjunga, UŠT ir valstybės narės, su kuriomis jos yra susijusios.

2 straipsnis

Teritorinis taikymas

Asociacijos nuostatos taikomos SESV II priede išvardintoms UŠT.

3 straipsnis

Tikslai, principai ir vertybės

1. Sąjungos ir UŠT asociacija pagrįsta bendrais UŠT, valstybių narių, su kuriomis jos yra susijusios, ir Sąjungos tikslais, principais ir vertybėmis.

2. Asociacija siekiama SESV 199 straipsnyje nustatytų bendrųjų tikslų, skatinant UŠT konkurencingumą, didinant UŠT atsparumą, mažinant jų ekonomikos ir aplinkos pažeidžiamumą ir skatinant jų tarpusavio bendradarbiavimą ir bendradarbiavimą su kitais partneriais.

3. Siekdama šių tikslų asociacija laikosi pagrindinių laisvės, demokratijos, žmogaus teisių ir pagrindinių laisvių, teisinės valstybės, gero valdymo ir tvaraus vystymosi principų, kurie yra bendri visoms UŠT ir valstybėms narėms, su kuriomis jos yra susijusios.

4. Šiame sprendime nurodytose bendradarbiavimo srityse negali būti jokios diskriminacijos lyties, rasės ar etninės kilmės, religijos ar tikėjimo, negalios, amžiaus ar seksualinės orientacijos pagrindu.

5. Partneriai pripažįsta vienas kito teisę nustatyti savo tvaraus vystymosi politikos kryptis ir prioritetus, savo nacionalinius aplinkos ir darbo saugos lygius ir atitinkamai priimti arba keisti susijusius teisės aktus ir politiką nuosekliai vykdant įsipareigojimą laikytis tarptautiniu mastu pripažintų standartų ir susitarimų. Tai darydami jie stengiasi užtikrinti aukštą aplinkos apsaugos ir darbo saugos lygį.

6. Įgyvendindami šį sprendimą partneriai vadovaujasi skaidrumo bei subsidiarumo principais ir veiksmingumo poreikiu, taip pat sprendžia trijų UŠT tvaraus vystymosi ramsčių – ekonominio vystymosi, socialinio vystymosi ir aplinkos apsaugos – klausimus.

4 straipsnis

Asociacijos valdymas

Veikdamos atitinkamose institucinės, teisinės ir finansinės kompetencijos srityse asociaciją valdo Komisija bei UŠT valdžios institucijos ir prireikus valstybės narės, su kuriomis UŠT yra susijusios.

5 straipsnis

Abipusiai interesai, papildomumas ir prioritetai

1. Asociacija yra politikos dialogo ir bendradarbiavimo abipusio intereso klausimais sistema.

2. Pirmenybė teikiama bendradarbiavimui abipusio intereso srityse, pvz.:

a) UŠT ekonomikos įvairinimui, įskaitant jų tolesnę integraciją į pasaulio ir regioninę ekonomiką;

b) ekologiškai tvaraus augimo skatinimui;

c) tvariam gamtos išteklių valdymui, įskaitant biologinės įvairovės ir ekosistemų paslaugų išsaugojimą ir tvarų naudojimą;

d) prisitaikymui prie klimato kaitos poveikio ir jo švelninimui;

e) nelaimių rizikos mažinimo skatinimui;

f) mokslinių tyrimų, inovacijų ir mokslinio bendradarbiavimo veiklos skatinimui;

g) UŠT, jų kaimynų ir kitų partnerių socialinių, kultūrinių ir ekonominių mainų skatinimui.

3. Bendradarbiavimu abipusio intereso srityse siekiama skatinti UŠT savarankiškumą ir UŠT gebėjimų rengti, įgyvendinti ir stebėti strategijas bei politiką, nurodytas 2 dalyje, ugdymą.

6 straipsnis

Asociacijos populiarinimas

1. Siekdamos stiprinti tarpusavio ryšius, Sąjunga ir UŠT deda pastangas, kad praneštų savo piliečiams apie asociaciją, ypač skatindamos UŠT institucijų, akademinės bendruomenės, pilietinės visuomenės ir verslininkų ir jų dialogo partnerių Sąjungoje ryšius ir bendradarbiavimą.

2. UŠT deda pastangas stiprinti ir propaguoti savo santykius su visa Sąjunga. Valstybės narės remia šias pastangas.

7 straipsnis

Regioninis bendradarbiavimas, regioninė integracija ir bendradarbiavimas su kitais partneriais

1. Atsižvelgiant į šio sprendimo 3 straipsnį, asociacijos tikslas yra remti UŠT pastangas dalyvauti atitinkamose tarptautinėse, regioninėse ir (arba) subregioninėse bendradarbiavimo iniciatyvose, taip pat regioniniuose arba subregioniniuose integracijos procesuose, laikantis savo siekių ir kompetentingų UŠT institucijų apibrėžtų tikslų ir prioritetų.

2. Siekdamos to tikslo Sąjunga ir UŠT gali keistis informacija ir geriausia patirtimi ar užmegzti kitokį glaudų bendradarbiavimą ir pradėti koordinuoti veiksmus su kitais partneriais atsižvelgdamos į UŠT dalyvavimą regioninių ir tarptautinių organizacijų veikloje ir prireikus sudarant tarptautinius susitarimus.

3. Asociacijos tikslas yra remti UŠT ir kitų partnerių bendradarbiavimą šio sprendimo antroje ir trečioje dalyse nurodytose bendradarbiavimo srityse. Šiuo atžvilgiu asociacijos tikslas yra skatinti UŠT ir SESV 349 straipsnyje nurodytų atokiausių regionų, jų kaimyninių Afrikos, Karibų jūros ir Ramiojo vandenyno (AKR) ir AKR nepriklausančių valstybių bendradarbiavimą. Siekdama šio tikslo Sąjunga pagerina įvairių ES finansinių priemonių remiamą bendradarbiavimo programų koordinavimą ir sinergiją. Sąjunga taip pat siekia, kad jos dialogo institucijose UŠT bendradarbiautų su jų kaimyninėmis šalimis, priklausančiomis arba nepriklausančiomis AKR, ir atitinkamais atvejais su atokiausiais regionais.

4. Parama UŠT dalyvavimui atitinkamų regioninės integracijos organizacijų veikloje visų pirma sutelkiama į:

a) atitinkamų regioninių organizacijų ir institucijų, kurių narės yra UŠT, gebėjimų stiprinimą;

b) regionines arba subregionines iniciatyvas, pavyzdžiui, sektorių reformos politikos, susijusios su šio sprendimo antroje ir trečioje dalyse nurodytomis bendradarbiavimo sritimis, įgyvendinimą;

c) UŠT informuotumą ir žinias apie regioninės integracijos procesų poveikį skirtingose vietovėse;

d) UŠT dalyvavimą regioninės integracijos organizacijų vykdomoje regioninių rinkų plėtroje;

e) UŠT ir jų kaimynų tarpvalstybines investicijas.

8 straipsnis

Dalyvavimas Europos teritorinio bendradarbiavimo grupėse

Taikant šio sprendimo 7 straipsnio 1–3 dalis, bendradarbiavimo iniciatyvos ar kitos bendradarbiavimo formos taip pat reiškia, kad UŠT vyriausybinės institucijos, regioninės ir subregioninės organizacijos, vietos valdžios institucijos ir atitinkamais atvejais kitos viešosios ir privačios įstaigos ar institucijos (įskaitant viešųjų paslaugų teikėjus) gali dalyvauti Europos teritorinio bendradarbiavimo grupėje atsižvelgiant į šiame sprendime ir Reglamente (EB) Nr. 1082/2006 išdėstytas bendradarbiavimo veiklos taisykles ir tikslus, taip pat laikantis tvarkos, taikomos valstybei narei, su kuria UŠT yra susijusi.

9 straipsnis

Specialus režimas

1. Asociacija atsižvelgiama į UŠT ekonominės raidos įvairovę ir skirtingus gebėjimus visapusiškai pasinaudoti 7 straipsnyje nurodytais regioniniu bendradarbiavimu ir regionine integracija.

2. Izoliuotosioms UŠT nustatomas specialus režimas.

3. Tam, kad izoliuotosios UŠT galėtų įveikti struktūrines ir kitokias vystymosi kliūtis, šiuo specialiu režimu atsižvelgiama į jų konkrečius sunkumus, inter alia, nustatant finansinės paramos dydį ir su ja susijusias sąlygas.

4. UŠT, kurios laikomos izoliuotosiomis, išvardytos I priede.







2

Skirsnis

Bendradarbiavimo dalyviai

10 straipsnis

Bendras požiūris

1. Asociacija grindžiama UŠT ir valstybių narių, su kuriomis jos yra susijusios, ir Komisijos, ir, jei reikia, Europos investicijų banko (EIB) plataus masto dialogu ir konsultacijomis abipusio intereso klausimais.

2. Prireikus UŠT surengia dialogą ir konsultacijas su institucijomis ir įstaigomis, tokiomis kaip:

a) kompetentingomis vietos ir kitomis valdžios institucijomis;

b) ekonominiais ir socialiniais partneriais;

c) kitomis atitinkamomis įstaigomis, atstovaujančiomis pilietinei visuomenei, aplinkosaugos partneriams, nevyriausybinėms organizacijoms ir įstaigoms, atsakingoms už vyrų ir moterų lygybės skatinimą.

11 straipsnis

Bendradarbiavimo dalyviai

1. UŠT bendradarbiavimo dalyviai, be kita ko, yra:

a) UŠT vyriausybinės institucijos;

b) UŠT vietos institucijos;

c) viešųjų paslaugų teikėjai ir pilietinės visuomenės organizacijos, kaip antai socialinės, verslo, darbdavių ir profesinių sąjungų asociacijos, vietos, nacionalinės arba tarptautinės nevyriausybinės organizacijos;

d) regioninės ir subregioninės organizacijos.

2. Valstybės narės, su kuriomis UŠT yra susijusios, per tris mėnesius nuo šio sprendimo įsigaliojimo praneša Komisijai apie vyriausybines bei vietos valdžios institucijas, nurodytas 1 dalies a ir b punktuose.

12 straipsnis

Nevyriausybinių dalyvių pareigos

1. Nevyriausybinės organizacijos gali būti svarbios keičiantis informacija ir konsultuojantis dėl bendradarbiavimo, ypač rengiant ir įgyvendinant bendradarbiavimo pagalbą, projektus ar programas. Joms gali būti perduoti finansų valdymo įgaliojimai įgyvendinti tokius projektus ar programas, siekiant remti vietos vystymosi iniciatyvas.

2. Nevyriausybiniai dalyviai, kurie gali decentralizuotai valdyti projektus arba programas, nustatomi UŠT valdžios institucijų, Komisijos ir valstybių narių, su kuriomis yra susijusios UŠT, susitarimu, atsižvelgiant į susijusius klausimus, jų patirtį ir veiklos sritį. Nustatymo procesas vykdomas kiekvienoje UŠT; tai 10 straipsnyje nurodytų plataus masto dialogo ir konsultacijų dalis.

3. Asociacijos tikslas remti UŠT pastangas stiprinti pilietinės visuomenės organizacijas, visų pirma jų kūrimą ir vystymą, ir priemonių, būtinų pradėti jų dalyvavimą formuojant, įgyvendinant ir vertinant vystymosi strategijas ir programas, kūrimą.







3

Skirsnis

Asociacijos institucinė sistema

13 straipsnis

Pagrindiniai dialogo principai

1. Sąjunga, UŠT ir valstybės narės, su kuriomis jos yra susijusios, reguliariai dalyvauja visapusiškame politiniame dialoge.

2. Dialogas palaikomas visiškai laikantis Sąjungos, UŠT ir valstybių narių, su kuriomis jos yra susijusios, atitinkamų institucinių, teisinių ir finansinių įgaliojimų. Dialogas palaikomas lanksčiai: jis gali būti formalus ar neformalus, tinkamo lygio ar formato ir palaikomas naudojant 14 straipsnyje nurodytą struktūrą.

3. Dialogu UŠT sudaromos galimybės visapusiškai dalyvauti asociacijos įgyvendinimo veikloje.

4. Dialogo dėmesys sutelkiamas, inter alia, į konkrečius politinius klausimus, kurie kelia abipusį susirūpinimą arba yra svarbūs partneriams siekiant asociacijos tikslų.

14 straipsnis

Asociacijos institucijos

1. Asociacija įsteigiamos šios dialogo institucijos:

a) UŠT ir ES dialogo forumas (UŠT ir ES forumas) renkasi kasmet; į jį sukviečiami UŠT valdžios institucijos, valstybių narių ir Komisijos atstovai. Europos Parlamento nariai, EIB ir atokiausių regionų atstovai prireikus yra įtraukiami į UŠT ir ES forumo darbą;

b) Komisija, UŠT ir valstybės narės, su kuriomis jos yra susijusios, reguliariai surengia trišales konsultacijas. Šios konsultacijos rengiamos bent keturis kartus per metus Komisijos iniciatyva arba UŠT ir valstybių narių, su kuriomis jos yra susijusios, prašymu;

c) UŠT ir valstybių narių, su kuriomis jos yra susijusios, ir Komisijos susitarimu spręstiniems klausimams tinkama forma steigiamos patariamosios darbo grupės, kurios stebės asociacijos nuostatų įgyvendinimą. Šios darbo grupės gali būti sušaukiamos Komisijos, valstybės narės arba UŠT prašymu. Jos teikia informaciją techninėms diskusijoms dėl klausimų, kurie konkrečiai susiję su UŠT ir valstybėmis narėmis, su kuriomis jos yra susijusios, ir papildys UŠT ir ES forumo ir (arba) trišalių konsultacijų darbą.

2. Komisija pirmininkauja UŠT ir ES forumui, trišalėms konsultacijoms ir darbo grupėms ir teikia sekretoriato paslaugas.







ANTRA DALIS

DARNAUS VYSTYMOSI BENDRADARBIAVIMO SRITYS ĮGYVENDINANT ASOCIACIJOS NUOSTATAS







1

Skirsnis

Aplinkosaugos klausimai, klimato kaita ir nelaimių pavojaus mažinimas

15 straipsnis

Bendrieji tikslai ir principai

Siekiant asociacijos tikslų bendradarbiavimas aplinkos, klimato kaitos ir nelaimių rizikos mažinimo srityje gali būti susijęs su:

a) UŠT pastangų apibrėžti ir įgyvendinti politiką, strategijas, veiksmų planus ir priemones rėmimu;

b) UŠT pastangų integruotis į regioninius tinklus ir iniciatyvas rėmimu;

c) tvaraus išteklių naudojimo ir efektyvaus išteklių naudojimo skatinimu ir ekonomikos augimo atsiejimo nuo aplinkos būklės blogėjimo skatinimu, ir

d) UŠT pastangų atlikti regioninių centrų ir kompetencijos centrų funkciją rėmimu.

16 straipsnis

Biologinės įvairovės ir ekosistemų paslaugų tvarus valdymas ir apsauga

Siekiant asociacijos tikslų biologinės įvairovės tvaraus valdymo bei apsaugos ir ekosistemų paslaugų srities bendradarbiavimas gali būti susijęs su:

a) jūrų ir sausumos saugomų teritorijų nustatymu ir veiksmingu valdymu ir geresniu esamų saugomų teritorijų valdymu;

b) jūrų ir sausumos išteklių tvaraus valdymo skatinimu; šis valdymas padėtų apsaugoti rūšis, buveines ir ekosistemų funkcijas už saugomų teritorijų ribų, visų pirma nykstančias, pažeidžiamas ir retas rūšis;

c) jūros ir sausumos biologinės įvairovės ir ekosistemų apsaugos ir tvaraus naudojimo stiprinimu: i) sprendžiant platesnės ekosistemos masto klimato kaitos problemą išsaugant sveikas, atsparias ekosistemas ir skatinant ekologišką infrastruktūrą ir ekosistemoms palankų požiūrį į prisitaikymą prie klimato kaitos ir jos poveikio mažinimą, kurie dažnai užtikrina visokeriopą naudą; ii) stiprinant gebėjimus vietos, regionų ir (arba) tarptautiniu lygmenimis, kai visi suinteresuotieji subjektai, įskaitant valdžios institucijas, žemės savininkus, privatųjį sektorių, mokslo darbuotojus ir pilietinę visuomenę, skatinami keistis informacija, žiniomis ir geriausios praktikos pavyzdžiais; iii) stiprinant galiojančias gamtos apsaugos programas ir susijusias pastangas saugomose teritorijose ir už jų ribų; iv) plečiant žinių pagrindą ir užpildant žinių spragas, įskaitant ekosistemų funkcijų ir paslaugų verčių kiekybinį nustatymą;

d) regioninio bendradarbiavimo skatinimu ir palankesnių sąlygų jam sudarymu, kad būtų sprendžiamos tokios problemos, kaip antai invazinės rūšys arba klimato kaitos poveikis;

e) mechanizmų sukūrimu, kad būtų racionaliai naudojami ištekliai, įskaitant mokėjimą už ekosistemų paslaugas.

17 straipsnis

Tvari miškotvarka

Siekiant asociacijos tikslų tvarios miškotvarkos srities bendradarbiavimas gali būti susijęs su miškų išsaugojimo ir tvarios miškotvarkos propagavimu, įskaitant miškų vaidmenį apsaugant aplinką nuo erozijos ir kontroliuojant dykumėjimą, miškų įveisimu ir medienos eksporto valdymu.

18 straipsnis

Integruotas pakrančių zonos tvarkymas

Siekiant asociacijos tikslų bendradarbiavimas integruoto pakrančių zonos tvarkymo srityje gali būti susijęs su:

a) parama UŠT veiksmams, kad jūrų ir pakrančių zonos būtų tvarkomos veiksmingai ir tvariai nustatant strateginius, integruotus jūrų ir pakrančių zonos planavimo ir tvarkymo metodus;

b) ekonominės ir socialinės veiklos, pvz., žuvininkystės ir akvakultūros, turizmo, jūrų transporto ir žemės ūkio, derinimu su jūrų ir pakrančių zonų potencialu, susijusiu su atsinaujinančiąja energija, žaliavomis, kartu atsižvelgiant į klimato kaitos ir žmogaus veiklos poveikį.

19 straipsnis

Jūrų reikalai

Siekiant asociacijos tikslų bendradarbiavimas jūrų reikalų srityje gali būti susijęs su:

a) dialogo dėl šios srities bendro intereso klausimų stiprinimu;

b) žinių apie jūras ir biotechnologijų, vandenynų energijos, jūrų stebėjimo, pakrančių zonos tvarkymo ir ekosistema pagrįsto valdymo skatinimu;

c) integruotų metodų skatinimu tarptautiniu lygiu.

20 straipsnis

Tausus žuvų išteklių valdymas

1. Siekiant asociacijos tikslų tausaus žuvų išteklių valdymo srities bendradarbiavimas grindžiamas šiais principais:

a) įsipareigojimu atsakingai valdyti žuvininkystę ir vadovautis atsakinga žvejybos praktika;

b) priemonių ar veiklos, kurie yra nesuderinami su tausaus žuvų išteklių naudojimo principais, atsisakymu;

c) nedarant poveikio esamiems ar būsimiems Sąjungos ir UŠT dvišaliams žuvininkystės partnerystės susitarimams Sąjunga ir UŠT siekia reguliariai tarpusavyje konsultuotis gyvųjų jūrų išteklių apsaugos ir valdymo klausimais ir keistis informacija apie esamą išteklių būklę per atitinkamas 14 straipsnyje numatytas asociacijos institucijas.

2. Bendradarbiavimas 1 dalyje nurodytoje srityje gali būti susijęs su:

a) aktyviu gero valdymo, geriausios praktikos pavyzdžių ir atsakingo žuvininkystės valdymo skatinimu saugant ir tausiai valdant žuvų išteklius, įskaitant bendro intereso žuvų išteklius ir regioninių žuvininkystės valdymo organizacijų valdomus žuvų išteklius;

b) žuvų išteklių apsaugos dialogu ir bendradarbiavimu, įskaitant kovos su neteisėta, nedeklaruojama ir nereglamentuojama žvejyba priemones, ir veiksmingu bendradarbiavimu su regioninėmis žuvininkystės valdymo organizacijomis ir jų viduje. Dialogas ir bendradarbiavimas apima kontrolės ir tikrinimo schemas, paskatas ir įpareigojimus, kad ilgainiui žuvininkystė ir pakrančių aplinka būtų valdomi veiksmingiau.

21 straipsnis

Tvari vandentvarka

1. Siekdamos asociacijos tikslų Sąjunga ir UŠT gali bendradarbiauti tvarios vandentvarkos srityje vykdydamos vandens ūkio politiką ir steigdamos institucijas, saugodamos vandens išteklius, užtikrindamos vandens tiekimą kaimo ir miesto vietovėse buitinėms, pramonės ir žemės ūkio reikmėms, vandens išteklių kaupimą ir paskirstymą, nuotekų tvarkymą.

2. Vandens tiekimo ir sanitarijos sektoriaus srityje ypatingas dėmesys skiriamas galimybei naudotis geriamojo vandens tiekimu ir sanitarijos paslaugomis menkai išvystytos infrastruktūros vietovėse ir vietovėse, kurios patiria ypač didelę gaivalinių nelaimių riziką; tai tiesiogiai padeda vystyti žmogiškuosius išteklius, nes gerinama sveikata ir didinamas darbo našumas.

3. Šių sričių bendradarbiavimas grindžiamas principu, kad poreikio plėsti pagrindinių vandens ir sanitarijos paslaugų teikimo miesto ir kaimo gyventojams klausimą privalu spręsti ekologiškai tvariais būdais.

22 straipsnis

Atliekų tvarkymas

Siekiant asociacijos tikslų bendradarbiavimas atliekų tvarkymo srityje gali būti susijęs su skatinimu naudoti geriausią aplinkos apsaugos praktiką visose operacijose, susijusiose su atliekų tvarkymu, įskaitant atliekų mažinimą, perdirbimą arba kitus atliekų naudojimo procesus, pavyzdžiui, energijos atgavimą ir atliekų šalinimą.

23 straipsnis

Energetika

Siekiant asociacijos tikslų bendradarbiavimas tvarios energetikos srityje gali būti susijęs su:

a) energijos gamyba, paskirstymu ir prieiga prie energijos, visų pirma tvarios atsinaujinančiųjų išteklių energijos vystymu, skatinimu, naudojimu ir kaupimu;

b) energetikos politika ir teisės aktais, visų pirma politikos formavimu ir teisės aktų priėmimu, užtikrinant ne per didelius ir tvarius energijos tarifus;

c) energijos vartojimo efektyvumu, visų pirma su energijos vartojimo efektyvumo standartų kūrimu ir nustatymu ir energijos vartojimo efektyvumo priemonių įgyvendinimu įvairiuose sektoriuose (pramonės, prekybos, viešajame sektoriuose, namų ūkiuose) bei susijusia švietimo ir informavimo veikla;

d) transportu, visų pirma, labiau aplinką tausojančio viešojo ir privataus transporto priemonių, pavyzdžiui, hibridinių, elektrinių ar vandenilinių transporto priemonių, arba bendro automobilių naudojimo ir dviračių transporto sistemų vystymu, propagavimu ir naudojimu;

e) miestų planavimu ir statybomis, ypač aukštų aplinkos kokybės standartų ir didelio energijos vartojimo efektyvumo propagavimu ir nustatymu miestų planavimo ir statybos srityse; ir

f) turizmu, ypač skatinant energijos požiūriu nepriklausomą (pagrįstą atsinaujinančiųjų išteklių energija) ir (arba) ekologiško turizmo infrastruktūrą.

24 straipsnis

Klimato kaita

Siekiant asociacijos tikslų klimato kaitos srities bendradarbiavimu siekiama remti UŠT iniciatyvas, susijusias su klimato kaitos švelninimu ir prisitaikymu prie klimato kaitos neigiamo poveikio; toks bendradarbiavimas gali apimti:

a) įrodymų rinkimą; svarbiausios rizikos ir siekiant prisitaikyti prie klimato kaitos arba sušvelninti jos neigiamą poveikį teritorinių, regioninių ir (arba) tarptautinių veiksmų, planų arba priemonių nustatymą;

b) prisitaikymo prie klimato kaitos ir jos švelninimo tikslų įtraukimą į viešąją politiką ir strategiją;

c) statistinių duomenų ir rodiklių, būtinų politikos formavimo ir įgyvendinimo priemonių, rengimą ir nustatymą; ir

d) UŠT dalyvavimo regioninio ir tarptautinio dialogo veikloje skatinimą, siekiant puoselėti bendradarbiavimą, įskaitant žinių ir patirties mainus.

25 straipsnis

Nelaimių rizikos mažinimas

Siekiant asociacijos tikslų bendradarbiavimas nelaimių rizikos mažinimo srityje gali būti susijęs su:

a) sistemų, įskaitant infrastruktūrą, skirtų nelaimių prevencijai ir pasirengimui joms, įskaitant numatymo ir greito įspėjimo sistemas, kūrimu ar tobulinimu, siekiant mažinti nelaimių padarinius;

b) išsamių žinių apie UŠT ir jų vietos regionų nelaimių rizikos faktorių ir dabartinius reagavimo pajėgumus plėtojimu;

c) galiojančių nelaimių prevencijos ir pasirengimo priemonių stiprinimu vietos, nacionaliniu ir regionų lygiais;

d) atitinkamų dalyvių reagavimo pajėgumų gerinimu, kad jie būtų labiau koordinuoti, efektyvesni ir veiksmingesni;

e) visuomenės informavimo ir informacijos gyventojams apie rizikos tikimybę, nelaimės prevenciją, pasirengimą ir reagavimą į ją gerinimu, skiriant tinkamą dėmesį specialiesiems neįgaliųjų poreikiams;

f) pagrindinių civilinės saugos dalyvių bendradarbiavimo stiprinimu; ir

g) UŠT dalyvavimo regioninių, Europos ir (arba) tarptautinių institucijų veikloje skatinimu, siekiant sudaryti sąlygas įvairiems partneriams reguliariau keistis informacija ir glaudžiau bendradarbiauti nelaimės atveju.







2

Skirsnis

Pasiekiamumas

26 straipsnis

Bendrieji tikslai

1. Siekiant asociacijos tikslų bendradarbiavimu pasiekiamumo srityje siekiama:

a) užtikrinti geresnes galimybes UŠT pasinaudoti pasauliniais transporto tinklais; ir

b) užtikrinti geresnes galimybes UŠT pasinaudoti informacijos ir ryšių technologijomis ir paslaugomis.

2. 1 dalyje nurodytas bendradarbiavimas gali apimti:

a) politikos formavimą ir institucijų steigimą;

b) vežimą keliais, geležinkeliais, oro, jūrų arba vidaus vandenų keliais; ir

c) saugyklas jūrų ir oro uostuose.

27 straipsnis

Jūrų transportas

1. Siekiant asociacijos tikslų bendradarbiavimu jūrų transporto srityje siekiama plėtoti ir skatinti ekonomiškas ir veiksmingas jūrų transporto paslaugas UŠT ir jis gali būti susijęs su:

a) veiksmingo krovinių gabenimo skatinimu ekonominiu ir komerciniu atžvilgiu gyvybingais įkainiais;

b) aktyvesnio UŠT dalyvavimo teikiant tarptautines laivybos paslaugas skatinimu;

c) regioninių programų skatinimu;

d) parama vietos privačiojo sektoriaus dalyvavimui laivybos veikloje; ir

e) infrastruktūros plėtojimu.

2. Sąjunga ir UŠT skatina laivybos saugą, įgulų saugumą ir taršos prevenciją.

28 straipsnis

Oro transportas

Siekiant asociacijos tikslų bendradarbiavimas oro transporto srityje gali būti susijęs su:

a) UŠT oro transporto pramonės reforma ir modernizavimu;

b) UŠT oro transporto pramonės komercinio gyvybingumo ir konkurencingumo skatinimu;

c) privačiojo sektoriaus investicijų ir dalyvavimo skatinimu; ir

d) keitimosi žiniomis ir gerąja verslo praktika skatinimu.

29 straipsnis

Oro transporto sauga

Siekiant asociacijos tikslų bendradarbiavimu oro transporto saugos srityje siekiama remti UŠT pastangas laikytis atitinkamų tarptautinių standartų ir jis gali, inter alia, apimti:

a) oro navigacijos saugos sistemų diegimą;

b) oro uostų saugumo įgyvendinimą ir civilinės aviacijos institucijų gebėjimų valdyti jų kontrolei pavestus visus veiklos saugumo aspektus stiprinimą; ir

c) infrastruktūros ir žmogiškųjų išteklių vystymą.

30 straipsnis

Informacinių ir ryšių technologijų paslaugos

Siekiant asociacijos tikslų bendradarbiavimu informacijos ir ryšių technologijų (IRT) paslaugų srityje siekiama skatinti UŠT inovacijas ir ekonominį augimą, taip pat gerinti piliečių ir įmonių kasdienę veiklą, taip pat skatinti prieinamumą neįgaliesiems. Bendradarbiavimu visų pirma siekiama padidinti UŠT reguliavimo gebėjimus ir gali būti remiama IRT tinklų ir paslaugų plėtra naudojant šias priemones:

a) nuspėjamos reguliavimo aplinkos, kuri neatsiliktų nuo technologijų vystymosi, skatintų ekonomikos augimą ir inovacijas, konkurenciją ir vartotojų apsaugą, sukūrimas;

b) dialogas įvairiais politiniais klausimais, susijusiais su informacinės visuomenės skatinimu ir stebėjimu;

c) keitimasis informacija apie standartus ir sąveikos klausimus;

d) bendradarbiavimo IRT mokslinių tyrimų srityje ir IRT pagrįstų mokslinių tyrimų infrastruktūrų rėmimas;

e) paslaugų ir taikomųjų programų kūrimas didelį poveikį visuomenei turinčiose srityse.







3

Skirsnis

Moksliniai tyrimai ir inovacijos

31 straipsnis

Bendradarbiavimas mokslinių tyrimų ir inovacijų srityje

Siekiant asociacijos tikslų bendradarbiavimas mokslinių tyrimų ir naujovių srityje gali apimti mokslą ir technologijas, įskaitant informacines ir ryšių technologijas, siekiant prisidėti prie UŠT darnaus vystymosi ir UŠT vaidmens, kaip regioninių centrų ir kompetencijos centrų, skatinimo, taip jų pramonės konkurencingumo. Pirmiausia bendradarbiavimas gali būti susijęs su:

a) dialogu, koordinavimu ir UŠT bei ES politikos ir iniciatyvų, susijusių su mokslu, technologijomis ir inovacijomis, sinergijų kūrimu;

b) UŠT politikos ir institucijų stiprinimu ir suderintais veiksmais vietos, nacionaliniu ar regionų lygiais, siekiant plėtoti mokslo, technologijų ir inovacijų diegimo veiksmus ir jų taikymą;

c) UŠT, Sąjungos, valstybių narių ir trečiųjų šalių juridinių asmenų bendradarbiavimu;

d) atskirų UŠT tyrėjų, mokslinių tyrimų organizacijų ir juridinių asmenų dalyvavimu bendradarbiavimo sistemoje, susijusioje su Sąjungos mokslinių tyrimų ir inovacijų programomis ir Įmonių konkurencingumo ir mažųjų bei vidutinių įmonių programa (COSME); ir

e) UŠT tyrėjų mokymu bei tarptautiniu judumu ir mainais.







4

Skirsnis

Jaunimas, švietimas, mokymas, sveikata, užimtumas ir socialinė politika

32 straipsnis

Jaunimas

1. Sąjunga užtikrina, kad UŠT fiziniai asmenys, kaip apibrėžta 50 straipsnyje, gali dalyvauti Sąjungos iniciatyvose, susijusiose su jaunimu, tuo pačiu pagrindu kaip ir valstybių narių piliečiai.

2. Asociacijos tikslas yra stiprinti UŠT ir Sąjungoje gyvenančio jaunimo ryšius, be kita ko, skatinant UŠT jaunimo judumą mokymosi tikslais ir puoselėjant jaunimo tarpusavio supratimą.

33 straipsnis

Švietimas ir mokymas

1. Siekiant asociacijos tikslų bendradarbiavimas švietimo ir mokymo srityje gali apimti:

a) aukštos kokybės įtraukaus pradinio, vidurinio ir aukštojo išsilavinimo ir profesinio švietimo ir mokymo teikimą; ir

b) paramą UŠT, skirtą švietimo ir profesinio mokymo politikai apibrėžti ir įgyvendinti.

2. Sąjunga užtikrina, kad UŠT fiziniai asmenys, kaip apibrėžta 50 straipsnyje, galėtų dalyvauti Sąjungos švietimo ir profesinio mokymo iniciatyvose tuo pačiu pagrindu kaip ir valstybių narių piliečiai.

3. Sąjunga užtikrina, kad UŠT švietimo įstaigos ir institutai galėtų dalyvauti Sąjungos su švietimu susijusiose bendradarbiavimo iniciatyvose tuo pačiu pagrindu kaip ir valstybių narių švietimo ir profesinio mokymo įstaigos ir institutai.

34 straipsnis

Užimtumas ir socialinė politika

1. Sąjunga ir UŠT palaiko užimtumo ir socialinės politikos srities dialogą siekdamos prisidėti prie UŠT ekonominio ir socialinio vystymosi ir deramo darbo skatinimo UŠT ir jų vietos regionuose. Tokiu dialogu taip pat siekiama remti UŠT valdžios institucijų pastangas plėtoti šios srities politiką ir teisės aktus.

2. Dialogas daugiausia palaikomas keičiantis informacija ir geriausios praktikos pavyzdžiais, susijusiais su užimtumo ir Sąjungos ir UŠT abipusio intereso socialine politika ir teisės aktais. Šiuo klausimu taip pat atsižvelgiama į tokias sritis kaip kvalifikacijos kėlimas, socialinė apsauga, socialinis dialogas, lygios galimybės, nediskriminavimas ir prieinamumas neįgaliesiems, sveikata ir sauga darbe ir kiti darbo standartai.

35 straipsnis

Visuomenės sveikata

Siekiant asociacijos tikslų bendradarbiavimu visuomenės sveikatos srityje siekiama padidinti UŠT gebėjimus stebėti, anksti nustatyti ir reaguoti į užkrečiamųjų ligų protrūkius imantis priemonių, kurios apima:

a) kovos su tarpvalstybiniais pavojais sveikatai, pvz., užkrečiamosiomis ligomis, pasirengimo ir reagavimo pajėgumų stiprinimo veiksmus, kurie turėtų būti pagrįsti esamomis struktūromis ir skirti reaguoti į neįprastus įvykius;

b) pajėgumų stiprinimą regionų lygiu tobulinant visuomenės sveikatos tinklus, sudarant palankesnes sąlygas ekspertams keistis informacija ir skatinant tinkamą mokymą;

c) priemonių ir ryšių platformų kūrimą, UŠT poreikiams pritaikytų elektroninio mokymo programų rengimą.







5

Skirsnis

Kultūra

36 straipsnis

Kultūros srities mainai ir dialogas

1. Siekiant asociacijos tikslų bendradarbiavimas kultūros srities mainų ir dialogo srityje gali būti susijęs su:

a) UŠT savarankišku vystymusi, t. y. procesu, kurio dėmesys – žmonės ir kurio šaknys – kiekvienos tautos kultūroje;

b) parama kompetentingų UŠT institucijų priimtai politikai ir priemonėms, skirtoms jų žmogiškiesiems ištekliams didinti, jų pačių kūrybiniams pajėgumams didinti ir jų kultūriniam identitetui skatinti;

c) gyventojų dalyvavimu vystymosi procese;

d) bendro sutarimo kūrimu ir aktyvesniu keitimusi informacija apie kultūros ir audiovizualinius klausimus per dialogą.

2. Bendradarbiaudamos Sąjunga ir UŠT siekia skatinti tarpusavio kultūrinius mainus:

a) bendradarbiaujant visų partnerių kultūros ir kūrybos sektoriams;

b) skatinant kultūros bei kūrybos darbų ir veiklos vykdytojų judėjimą tarp UŠT ir Sąjungos;

c) bendradarbiaujant politikos srityje, kad būtų skatinamas politikos plėtojimas, inovacijos, didinama auditorija ir kuriami nauji verslo modeliai.

37 straipsnis

Bendradarbiavimas audiovizualinėje srityje

1. Siekiant asociacijos tikslų bendradarbiavimu audiovizualinėje srityje siekiama skatinti vieni kitų audiovizualinių kūrinių gamybą ir jis gali apimti šiuos veiksmus:

a) atitinkamų transliavimo pramonės atstovų bendradarbiavimą ir mainus;

b) skatinimą keistis audiovizualiniais kūriniais;

c) kompetentingų institucijų keitimąsi informacija ir nuomonėmis dėl audiovizualinės bei transliavimo politikos ir reguliavimo sistemos;

d) skatinimą lankytis ir dalyvauti tarptautiniuose renginiuose, organizuojamuose Sąjungos ir UŠT teritorijose ir trečiosiose šalyse.

2. Kartu sukurtiems audiovizualiniams kūriniams taikomos visos Sąjungos, UŠT ir valstybių narių, su kuriomis jos yra susijusios, schemos, skirtos vietos ir regionų kultūrinei raiškai skatinti.

38 straipsnis

Scenos menas

Siekiant asociacijos tikslų bendradarbiavimas scenos meno srityje gali būti susijęs su:

a) palankesnių sąlygų sudarymu aktyvesniems scenos meno specialistų ryšiams tokiose srityse kaip profesiniai mainai ir mokymas, įskaitant dalyvavimą atrankose, tinklų kūrimą ir dalyvavimo tinklų veikloje skatinimą;

b) vienos ar kelių Sąjungos valstybių narių ir vienos ar kelių UŠT prodiuserių skatinimu kurti bendrus kūrinius; ir

c) skatinimu rengti tarptautinius teatro technologijų standartus ir naudoti teatro scenos ženklus, be kita ko, bendradarbiaujant su tinkamomis standartizavimo įstaigomis.

39 straipsnis

Kultūros paveldo ir istorinių paminklų apsauga

Siekiant asociacijos tikslų bendradarbiavimu materialiojo ir nematerialiojo kultūros paveldo ir istorinių paminklų srityje siekiama sudaryti sąlygas skatinti keitimąsi patirtimi ir geriausios praktikos pavyzdžiais:

a) sudarant geresnes galimybes vykdyti ekspertų mainus;

b) bendradarbiaujant profesinio mokymo srityje;

c) didinant vietos visuomenės informuotumą; ir

d) teikiant konsultacijas dėl istorinių paminklų apsaugos ir saugomų vietovių, dėl teisės aktų ir priemonių, susijusių su paveldu (ypač jo integracija į vietos gyvenimą), įgyvendinimo.







6

Skirsnis

Kova su organizuotu nusikalstamumu

40 straipsnis

Kova su organizuotu nusikalstamumu, prekyba žmonėmis, seksualine prievarta prieš vaikus ir jų seksualiniu išnaudojimu, terorizmu ir korupcija

1. Siekiant asociacijos tikslų bendradarbiavimas organizuoto nusikalstamumo srityje gali apimti:

a) naujoviškų ir veiksmingų policijos ir teisminio bendradarbiavimo priemonių kūrimą, įskaitant bendradarbiavimą su kitomis suinteresuotosiomis šalimis, pavyzdžiui, pilietine visuomene, siekiant užkirsti kelią organizuotam nusikalstamumui, prekybai žmonėmis, seksualinei prievartai prieš vaikus ir jų seksualiniam išnaudojimui, terorizmui ir korupcijai ir kovoti su jais; ir

b) paramą siekiant padidinti UŠT politikos veiksmingumą, kad būtų užkirstas kelias ir kovojama su organizuotu nusikalstamumu, prekyba žmonėmis, seksualine prievarta prieš vaikus ir jų seksualiniu išnaudojimu, terorizmu ir korupcija, taip pat visų rūšių narkotinių ir psichotropinių medžiagų gamyba, pardavimu ir neteisėta prekyba, siekiama narkotikų vartojimo ir jų daromos žalos prevencijos ir mažinimo, atsižvelgiant į tarptautinių institucijų šiose srityse atliekamą darbą, inter alia: i) kovos su organizuotu nusikalstamumu, įskaitant prekybą žmonėmis, seksualinę prievartą prieš vaikus ir seksualinį jų išnaudojimą, terorizmą ir korupciją, ir jo prevencijos srities mokymus ir gebėjimų ugdymą; ii) prevencinę veiklą, įskaitant mokymą, švietimą ir sveikatos ugdymą, nuo narkotikų priklausomų asmenų gydymą ir reabilitaciją, įskaitant projektus, skirtus nuo narkotikų priklausomų asmenų reintegracijai į darbo ir socialinę aplinką; iii) veiksmingų vykdymo užtikrinimo priemonių rengimą; iv) techninę, finansinę ir administracinę pagalbą rengiant veiksmingą politiką ir teisės aktus, susijusius su prekyba žmonėmis, pirmiausia visuomenės informavimo kampanijas, nukreipimo mechanizmus ir nukentėjusiųjų apsaugos sistemas, kuriose dalyvauja visi susiję suinteresuotieji subjektai ir pilietinė visuomenė; v) techninę, finansinę ir administracinę pagalbą, susijusią su narkotikų vartojimo žalos prevencija, gydymu ir mažinimu; vi) techninę pagalbą rengiant kovos su seksualine prievarta prieš vaikus ir jų seksualiniu išnaudojimu teisės aktus ir politiką; ir vii) techninę pagalbą ir mokymą remiant gebėjimų ugdymą ir skatinant tarptautinių kovos su korupcija standartų, ypač nustatytų JT konvencijoje prieš korupciją, laikymąsi.

2. Siekdamos asociacijos tikslų UŠT bendradarbiauja su Sąjunga kovos su pinigų plovimu ir teroristų finansavimu srityje pagal 70 ir 71 straipsnius.







7

Skirsnis

Turizmas

41 straipsnis

Turizmas

Siekiant asociacijos tikslų bendradarbiavimas turizmo srityje gali apimti:

a) tvarios turizmo politikos nustatymo, pritaikymo ir plėtojimo priemones;

b) priemones ir operacijas, skirtas vystyti ir remti tvarų turizmą;

c) priemones, kuriomis siekiama integruoti tvarų turizmą į UŠT piliečių socialinį, kultūrinį ir ekonominį gyvenimą.







TREČIA DALIS

PREKYBA IR SU PREKYBA SUSIJĘS BENDRADARBIAVIMAS







I

ANTRAŠTINĖ DALIS

BENDROSIOS NUOSTATOS

42 straipsnis

Bendrieji tikslai

Sąjungos ir UŠT prekybos ir su prekyba susijusio bendradarbiavimo bendrieji tikslai yra:

a) skatinti UŠT ekonominį ir socialinį vystymąsi, nustatant glaudžius jų tarpusavio ekonominius santykius ir ekonominius santykius su visa Sąjunga;

b) skatinti veiksmingą UŠT integraciją į regioninę ir pasaulio ekonomiką, plėtoti prekybą prekėmis ir paslaugomis;

c) padėti UŠT sukurti investicijoms palankią aplinką, siekiant remti UŠT ekonominį ir socialinį vystymąsi;

d) skatinti pasaulinės finansų sistemos stabilumą, vientisumą bei skaidrumą ir gerą mokesčių srities valdymą;

e) remti UŠT ekonomikos įvairinimo procesą;

f) remti UŠT gebėjimus formuluoti ir įgyvendinti prekybos prekėmis ir paslaugomis vystymuisi būtiną politiką;

g) remti UŠT eksporto ir prekybos pajėgumus;

h) remti UŠT pastangas prireikus savo vietos teisės aktus priartinti prie Sąjungos teisės aktų ar su jais suderinti;

i) sudaryti galimybes tikslingai bendradarbiauti ir palaikyti dialogą su Sąjunga dėl prekybos ir su prekyba susijusių sričių.







II

ANTRAŠTINĖ DALIS

PREKYBOS PREKĖMIS IR PASLAUGOMIS IR ĮSISTEIGIMO TVARKA







1

Skirsnis

Prekybos prekėmis tvarka

43 straipsnis

UŠT kilmės prekių laisvas įvežimas

1. UŠT kilmės prekės į Sąjungą įvežamos be importo muito.

2. Produktų kilmės apibrėžtis ir su ja susiję administracinio bendradarbiavimo būdai yra nustatyti VI priede.

44 straipsnis

Kiekybiniai apribojimai ir lygiavertį poveikį turinčios priemonės

1. Sąjunga UŠT kilmės produktų importui netaiko jokių kiekybinių apribojimų ar lygiaverčio poveikio priemonių.

2. 1 dalimi netrukdoma taikyti prekių importo, eksporto ar tranzito draudimų arba apribojimų, jei jie yra pateisinami visuomenės dorovės arba viešosios tvarkos, žmonių, gyvūnų ir augalų sveikatos bei gyvybės apsaugos, nacionalinių meno, istorijos ar archeologijos vertybių apsaugos, senkančių gamtos išteklių išsaugojimo ir pramoninės bei komercinės nuosavybės apsaugos sumetimais.

Pirmoje pastraipoje nurodyti draudimai ar apribojimai jokiu atveju neturi tapti savavališka ar nepateisinama diskriminacijos priemone ar užslėptu prekybos apribojimu.

45 straipsnis

UŠT patvirtintos priemonės

1. UŠT valdžios institucijos gali toliau taikyti arba pradėti taikyti importuojamiems Sąjungos kilmės produktams tokius muitus ar kiekybinius apribojimus, kokie, jų manymu, yra būtini atsižvelgiant į jų atitinkamus vystymosi poreikius.

2. Srityse, kurioms taikomos šio skirsnio nuostatos, UŠT taiko Sąjungai režimą, kuris yra ne mažiau palankus nei didžiausio palankumo režimas, taikomas bet kuriai didelio masto prekybos ekonomikos šaliai, kaip apibrėžta 4 dalyje.

3. 2 dalimi UŠT netrukdoma taikyti tam tikroms kitoms UŠT ar kitoms besivystančioms šalims palankesnį režimą nei Sąjungai taikomas režimas.

4. Šioje antraštinėje dalyje didelio masto prekybos ekonomikos šalis – tai bet kuri išsivysčiusi šalis arba bet kuri šalis, kurios pasaulinio prekių eksporto dalis viršija vieną procentą, arba, nedarant poveikio šios straipsnio 3 daliai, bet kokia individualiai, kartu ar pagal ekonominės integracijos susitarimą veikianti šalių grupė, kurios bendra pasaulinio prekių eksporto dalis viršija 1,5 %. Skaičiuojant naudojami naujausi turimi oficialūs PPO duomenys apie pagrindinius pasaulio prekių eksportuotojus (išskyrus Sąjungos vidaus prekybą).

5. Ne vėliau kaip 2014 m. balandžio 2 d. UŠT valdžios institucijos Komisijai praneša muitų tarifus ir kiekybinių apribojimų, kuriuos jos taiko pagal šį sprendimą, sąrašus.

UŠT valdžios institucijos taip pat siunčia Komisijai visus vėlesnius tokių priemonių pakeitimus, jei ir kai jie priimami.

46 straipsnis

Nediskriminavimas

1. Sąjunga vienodai vertina UŠT, o UŠT vienodai vertina valstybes nares.

2. Laikantis 65 straipsnio, konkrečių šio sprendimo nuostatų, ypač jo 44 straipsnio 2 dalies ir 45, 48, 49, 51 straipsnių ir 59 straipsnio 3 dalies, įgyvendinimas nelaikomas diskriminacija.

47 straipsnis

Atliekų judėjimo sąlygos

1. Atliekų judėjimas tarp valstybių narių ir UŠT kontroliuojamas pagal tarptautinę ir Sąjungos teisę. Sąjunga remia šios srities veiksmingo tarptautinio bendradarbiavimo užmezgimą ir įgyvendinimą, siekdama apsaugoti aplinką ir visuomenės sveikatą.

2. Sąjunga draudžia visą tiesioginį ar netiesioginį atliekų eksportą į UŠT, išskyrus nepavojingų atliekų, skirtų naudojimo operacijoms, eksportą, o UŠT valdžios institucijos draudžia tiesioginį ar netiesioginį tokių atliekų importą į savo teritoriją iš Sąjungos ar bet kurios trečiosios šalies, nedarydamos poveikio šios srities konkretiems tarptautiniams įsipareigojimams, kurie yra prisiimti ar gali būti prisiimti ateityje kompetentinguose tarptautiniuose forumuose.

3. UŠT, kurios dėl savo konstitucinio statuso nėra Bazelio konvencijos šalys, atitinkamos valdžios institucijos pagreitina vidaus įstatymų ir kitų teisės aktų, būtinų tam, kad tose UŠT būtų įgyvendintos Bazelio konvencijos nuostatos, priėmimą.

4. Be to, valstybės narės, su kuriomis UŠT yra susijusios, skatina, kad UŠT priimtų būtinus vidaus įstatymus ir kitus teisės aktus, kad būtų įgyvendinti šie teisės aktai:

a) Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1013/2006 ( 4 ) kaip nurodyta toliau: — 40 straipsnis dėl atliekų eksporto į užjūrio šalis ar teritorijas; — 46 straipsnis dėl atliekų importo iš užjūrio šalių ar teritorijų;

b) Komisijos reglamentas (EB) Nr. 1418/2007 ( 5 ); ir

c) Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2000/59/EB ( 6 ), laikantis jos 16 straipsnyje nustatytų perkėlimo į nacionalinę teisę terminų.

5. Viena ar kelios UŠT ir valstybės narės, su kuriomis jos yra susijusios, atliekų eksportui iš UŠT į tą valstybę narę gali taikyti savo procedūras.

6. Tokiu atveju valstybė narė, su kuria yra susijusi UŠT, Komisijai praneša taikytinus teisės aktus ne vėliau kaip 2014 m. liepos 2 d., taip pat bet kuriuos būsimus nacionalinės teisės aktus ir visus tolesnius tokių teisės aktų pakeitimus.

48 straipsnis

Laikinas lengvatų panaikinimas

Jeigu Komisija mano, kad yra pakankamai pagrindo abejoti, ar šis sprendimas yra teisingai įgyvendinamas, ji pradeda konsultacijas su UŠT ir valstybe nare, su kuria UŠT palaiko specialius santykius, kad būtų užtikrintas tinkamas šio sprendimo įgyvendinimas. Jei konsultacijų metu nepavyksta nustatyti abipusiai priimtino būdo, kaip įgyvendinti šį sprendimą, Sąjunga gali laikinai panaikinti lengvatas atitinkamai UŠT laikydamasi VII priedo.

49 straipsnis

Apsaugos ir stebėjimo priemonės

Siekiant užtikrinti tinkamą šios sprendimo įgyvendinimą, Sąjunga gali imtis apsaugos ir stebėjimo priemonių, nustatytų VIII priede.







2

Skirsnis

Prekybos paslaugomis ir įsisteigimo tvarka

50 straipsnis

Apibrėžtys

Šiame skirsnyje:

a) UŠT fiziniai asmenys – tai paprastai UŠT gyvenantys asmenys, kurie yra kurios nors valstybės narės piliečiai ar kurių teisinis statusas yra specifinis UŠT. Ši apibrėžtis nedaro poveikio teisėms, įgyjamoms gavus Sąjungos pilietybę, kaip nustatyta SESV;

b) UŠT juridinis asmuo – tai UŠT esantis juridinis asmuo, įsisteigęs vadovaujantis teisės aktais, galiojančiais konkrečioje UŠT, ir kurio registruota buveinė, centrinė administracija arba pagrindinė verslo vieta yra šios UŠT teritorijoje; jeigu juridinis asmuo UŠT turi tik registruotą buveinę ar centrinę administraciją, jis nelaikomas UŠT juridiniu asmeniu, nebent jis verčiasi veikla, kuri turi realų nuolatinį ryšį su tos šalies arba teritorijos ekonomika;

c) Sąjungos ir UŠT sutartam režimui taikomos atitinkamos apibrėžtys, nustatytos ekonominės integracijos susitarimuose, nurodytuose 51 straipsnio 1 dalyje.

51 straipsnis

Palankiausias režimas

1. Visoms priemonėms, kurios turi poveikį prekybai paslaugomis ir įsisteigimui ekonominės veiklos tikslu:

a) UŠT fiziniams ir juridiniams asmenims Sąjunga taiko režimą, kuris yra ne mažiau palankus nei didžiausio palankumo režimas, taikomas bet kurios trečiosios šalies, su kuria Sąjunga sudaro arba yra sudariusi ekonominės integracijos susitarimą, panašiems fiziniams ir juridiniams asmenims;

b) Sąjungos fiziniams ir juridiniams asmenims UŠT taiko režimą, kuris yra ne mažiau palankus nei didžiausio palankumo režimas, taikomas bet kurios didelio masto prekybos ekonomikos šalies, su kuria po 2014 m. sausio 1 d. jos sudaro ekonominės integracijos susitarimą, panašiems fiziniams ir juridiniams asmenims.

2. Šio straipsnio 1 dalyje nustatyti įsipareigojimai netaikomi režimui, taikomam:

a) vidaus rinkoje, kurioje reikalaujama, kad šalys labai suderintų savo teisės aktus siekdamos pašalinti įsisteigimo ir prekybos paslaugomis nediskriminacines kliūtis;

b) pagal priemones, kuriomis pripažįstamos kvalifikacijos, licencijos arba rizikos ribojimo priemonės pagal Bendrojo susitarimo dėl prekybos paslaugomis (GATS) VII straipsnį arba GATS priedą dėl finansinių paslaugų. Tai nedaro poveikio UŠT specialiosioms priemonėms pagal šį straipsnį;

c) pagal tarptautines sutartis arba susitarimus, kurie išimtinai arba daugiausiai yra susiję su apmokestinimu;

d) pagal priemones, kurioms taikoma didžiausio palankumo išimtis, nustatyta pagal GATS II straipsnio 2 dalį.

3. UŠT valdžios institucijos, siekdamos skatinti ir remti vietos užimtumą, gali priimti teisės aktus savo fiziniams asmenims ir vietos veiklai paremti. Tokiu atveju UŠT valdžios institucijos Komisijai praneša apie savo priimtus teisės aktus, kad ji galėtų apie juos pranešti valstybėms narėms.

52 straipsnis

Profesinės kvalifikacijos

Gydytojo, stomatologo, akušerio, bendrosios praktikos slaugytojo, vaistininko ir veterinaro profesijų atžvilgiu Taryba pagal SESV 203 straipsnį priima UŠT profesinių kvalifikacijų, kurios turi būti pripažintos valstybėse narėse, sąrašą.







III

ANTRAŠTINĖ DALIS

SU PREKYBA SUSIJUSIOS SRITYS







1

Skirsnis

Prekyba ir darnus vystymasis

53 straipsnis

Bendras požiūris

Prekybos ir su prekyba susijusio asociacijos bendradarbiavimo tikslas yra padėti užtikrinti darnų ekonominį, socialinį ir aplinkos vystymąsi. Šiomis aplinkybėmis UŠT vidaus aplinkos arba darbo įstatymų ir kitų teisės aktų standartai nemažinami siekiant paskatinti prekybą ir investicijas.

54 straipsnis

Aplinkos ir klimato kaitos standartai prekybos srityje

1. Prekybos ir su prekyba susijusio asociacijos bendradarbiavimo tikslas yra sustiprinti prekybos ir aplinkos politikos ir įsipareigojimų abipusę paramą. Prekybos ir su prekyba susijusiu asociacijos bendradarbiavimu atsižvelgiama į tarptautinio aplinkos valdymo ir daugiašalių aplinkos susitarimų principus.

2. Siekiama pagrindinio Jungtinių Tautų bendrosios klimato kaitos konvencijos (JTBKKK) ir jos Kioto protokolo tikslo. Bendradarbiaujant kuriamas būsimas tarptautinis teisiškai privalomas susitarimas dėl klimato kaitos, kuris apima visų šalių klimato kaitos švelninimo įsipareigojimus įgyvendinant sprendimus, priimtus atsižvelgiant į JTBKKK šalių konferencijų rezultatus.

3. Daugiašalių aplinkos susitarimų įgyvendinimo priemonės netaikomos taip, kad būtų savavališkai arba nepateisinamai diskriminuojami partneriai arba kiltų užslėptų prekybos apribojimų.

55 straipsnis

Darbo standartai prekyboje

1. Asociacijos tikslas yra skatinti prekybą, kad būtų sudarytos sąlygos siekti visiško našaus užimtumo ir deramo darbo visiems.

2. Laikomasi tarptautiniu mastu pripažintų pagrindinių darbo standartų, apibrėžtų atitinkamose Tarptautinės darbo organizacijos konvencijose, ir jie įgyvendinami teisėje ir praktikoje. Šie darbo standartai visų pirma apima laisvę burtis į asociacijas, kolektyvinių derybų teisę, visų formų priverstinio arba privalomojo darbo panaikinimą, nepriimtino vaikų darbo uždraudimą, minimalų įdarbinimo amžių ir nediskriminavimo principą užimtumo atžvilgiu.

3. Pagrindinių darbo standartų pažeidimais negali būti remiamasi ir jie negali būti naudojami kaip teisėtas santykinis pranašumas. Tie standartai nenaudojami protekcionistiniais tikslais.

56 straipsnis

Tvari prekyba žuvininkystės produktais

Siekiant skatinti tvarų žuvų išteklių valdymą, asociacija gali apimti bendradarbiavimą kovojant su neteisėta, nedeklaruojama ir nereglamentuojama žvejyba ir su ja susijusia prekyba. Bendradarbiavimu šioje srityje siekiama:

a) skatinti įgyvendinti priemones, skirtas kovoti su neteisėta, nedeklaruojama ir nereglamentuojama žvejyba ir su ja susijusia prekyba UŠT;

b) sudaryti palankesnes sąlygas UŠT ir regioninių žuvininkystės valdymo organizacijų bendradarbiavimui, ypač rengti ir veiksmingai įgyvendinti kontrolės ir inspektavimo programas, iniciatyvas ir priemones, kad ilgalaikis žuvininkystės ir jūrų ekosistemų valdymas būtų veiksmingas.

57 straipsnis

Tvari prekyba mediena

Siekiant asociacijos tikslų bendradarbiavimu prekybos mediena srityje siekiama skatinti prekybą teisėtai paruošta mediena. Toks bendradarbiavimas apima dialogą dėl reguliavimo priemonių ir keitimąsi informacija dėl rinkos arba savanoriškų priemonių, pavyzdžiui, miškų sertifikavimo arba žaliosios viešojo pirkimo politikos.

58 straipsnis

Darnus prekybos vystymasis

1. Siekiant asociacijos tikslų bendradarbiavimas darnaus vystymosi srityje gali vykti:

a) sudarant palankesnes sąlygas prekybai aplinkosaugos prekėmis ir paslaugomis, taip pat prekėmis, kurios padeda gerinti socialines sąlygas UŠT, ir investicijoms į šias prekes ir paslaugas ir skatinant tokią prekybą ir investicija, be kita ko, rengiant ir įgyvendinant vietos teisės aktus;

b) sudarant palankesnes sąlygas prekybos ar investicijų kliūčių šalinimui, kiek tai susiję su klimato kaitos poveikiui mažinti ypač svarbiomis prekėmis ir paslaugomis, pavyzdžiui, tvaria atsinaujinančiąja energiją, energiją tausojančiais produktais ir paslaugomis, be kita ko, sukuriant politikos sistemas, padedančias diegti geriausias turimas technologijas, ir skatinant standartus, kuriais reaguojama į aplinkos ir ekonominius poreikius ir mažinamos prekybos techninės kliūtys;

c) skatinant prekybą prekėmis, kuriomis tobulinamos socialinės sąlygos ir aplinkai palanki praktika, įskaitant prekes, kurioms taikomos savanoriškos tvarumo užtikrinimo programos, pavyzdžiui, sąžiningos ir etiškos prekybos schemos, ekologiniai ženklai ir iš gamtos išteklių pagamintų produktų sertifikavimo sistemos;

d) propaguojant įmonių socialinės atsakomybės srities tarptautiniu mastu pripažįstamus principus bei gairės ir skatinant UŠT teritorijoje veikiančias įmones jas įgyvendinti;

e) keičiantis įmonių socialinės atsakomybės srities informacija ir geriausia praktika.

2. Rengdamos ir įgyvendindamos priemones, kuriomis siekiama apsaugoti aplinką ar darbo sąlygas, kurios gali turėti įtakos prekybai ar investicijoms, Sąjunga ir UŠT atsižvelgia į turimą mokslinę ir techninę informaciją bei atitinkamus tarptautinius standartus, gaires ar rekomendacijas, įskaitant atsargumo principą.

3. Sąjunga ir UŠT visiškai skaidriai rengia, diegia ir įgyvendina visas priemones, kuriomis siekiama apsaugoti aplinką ir darbo sąlygas, darančias įtaką prekybai ar investicijoms.







2

Skirsnis

Kitos su prekyba susijusios sritys

59 straipsnis

Einamieji mokėjimai ir kapitalo judėjimas

1. Sąjungos ir UŠT gyventojų tarpusavio mokėjimams laisvai konvertuojama valiuta mokėjimų balanso einamosios sąskaitose netaikomi jokie apribojimai.

2. Sandorių, įtraukiamų į mokėjimų balanso kapitalo sąskaitą, srityje valstybės narės ir UŠT institucijos netaiko jokių apribojimų laisvam kapitalo judėjimui, skirtam tiesioginėms investicijoms į bendroves, įsteigtas pagal priimančiosios valstybės narės, šalies ar teritorijos įstatymus, ir užtikrina, kad tokių investicijų sukurtas turtas ir iš jų gautas pelnas galėtų būti realizuojamas ir repatrijuojamas.

3. Sąjunga ir UŠT turi teisę imtis SESV 64, 65, 66, 75 ir 215 straipsniuose paminėtų priemonių laikydamosi joje nustatytų sąlygų mutatis mutandis.

4. UŠT valdžios institucijos, susijusi valstybė narė arba Sąjunga nedelsdamos praneša viena kitai apie tokias priemones ir kuo greičiau pateikia jų panaikinimo grafiką.

60 straipsnis

Konkurencijos politika

Siekiant panaikinti konkurencijos iškraipymus ir deramai atsižvelgiant į UŠT skirtingą išsivystymo lygį bei ekonominius poreikius, įgyvendinamos vietos, nacionalinės arba regioninės taisyklės ir politika, įskaitant įmonių susitarimų, įmonių asociacijų sprendimų ir įmonių suderintų veiksmų, kuriais siekiama arba kuriais užkertamas kelias konkurencijai, ji apribojama arba iškraipoma, kontrolę, ir, tam tikromis sąlygomis, draudimą. Toks draudimas taip pat susijęs su vienos ar kelių įmonių piktnaudžiavimu dominuojančia padėtimi Sąjungos ar UŠT teritorijoje.

61 straipsnis

Intelektinės nuosavybės teisių apsauga

1. Pakankamas ir veiksmingas intelektinės nuosavybės teisių apsaugos, įskaitant tokių teisių įgyvendinimo priemones, lygis užtikrinamas vadovaujantis aukščiausiais tarptautiniais standartais prireikus siekiant sumažinti dvišalės prekybos iškraipymus ir kliūtis.

2. Siekiant asociacijos tikslų bendradarbiavimu šioje srityje gali būti siekiama rengti įstatymus ir kitus teisės aktus, kuriais saugomos intelektinės nuosavybės teisės ir užtikrinamas jų laikymasis, užkertamas kelias teisių turėtojų piktnaudžiavimui minėtomis teisėmis ir konkurentų daromam tokių teisių pažeidimui, teikiama parama regioninės intelektinės nuosavybės organizacijoms, dalyvaujančioms vykdymo užtikrinimo ir apsaugos veikloje, įskaitant personalo mokymą.

62 straipsnis

Prekybos techninės kliūtys

Į asociaciją gali būti įtrauktas bendradarbiavimas prekių, standartizacijos, atitikties vertinimo, akreditavimo, rinkos priežiūros ir kokybės užtikrinimo techninio reglamentavimo srityse, siekiant pašalinti nereikalingas ES ir UŠT prekybos technines kliūtis ir sumažinti tų sričių skirtumus.

63 straipsnis

Vartotojų politika, vartotojų sveikatos apsauga ir prekyba

Siekiant asociacijos tikslų bendradarbiavimas vartotojų politikos, vartotojų sveikatos apsaugos ir prekybos srityje gali apimti vartotojų politikos ir vartotojų sveikatos apsaugos įstatymų ir kitų teisės aktų rengimą, siekiant išvengti nereikalingų kliūčių prekybai.

64 straipsnis

Sanitarijos ir fitosanitarijos priemonės

Siekiant asociacijos tikslų bendradarbiavimu sanitarijos ir fitosanitarijos priemonių srityje siekiama:

a) sudaryti palankesnes sąlygas Sąjungos ir UŠT tarpusavio prekybai ir UŠT bei trečiųjų šalių prekybai ir kartu apsaugoti žmonių, gyvūnų ir augalų sveikatą arba gyvybę pagal PPO susitarimo dėl sanitarinių ir fitosanitarinių priemonių taikymo (toliau – PPO Sanitarijos ir fitosanitarijos susitarimas);

b) spręsti problemas, kylančias dėl sanitarijos ir fitosanitarijos priemonių;

c) užtikrinti skaidrumą, susijusį su sanitarijos ir fitosanitarijos priemonėmis, taikomomis Sąjungos ir UŠT prekybai;

d) skatinti priemonių, atitinkančių tarptautinius standartus, derinimą pagal PPO Sanitarijos ir fitosanitarijos susitarimą;

e) remti veiksmingą UŠT dalyvavimą organizacijų, nustatančių tarptautinius sanitarijos ir fitosanitarijos standartus, veikloje;

f) skatinti UŠT ir Europos institutų ir laboratorijų konsultacijas ir mainus;

g) nustatyti ir stiprinti UŠT techninius pajėgumus įgyvendinti ir stebėti sanitarijos ir fitosanitarijos priemones;

h) skatinti technologijų perdavimą sanitarijos ir fitosanitarijos priemonių srityje.

65 straipsnis

Protekcionistinių priemonių draudimas

1 ir 2 skirsnių nuostatos nenaudojamos kaip savavališkos diskriminacijos priemonė ar užslėptas prekybos suvaržymas.







3

Skirsnis

Pinigų ir mokesčių klausimai

66 straipsnis

Mokesčių išimtis

1. Nedarant poveikio 67 straipsnio nuostatoms didžiausio palankumo režimas, suteiktas pagal šį sprendimą, netaikomas mokesčių lengvatoms, kurias valstybių narių arba UŠT institucijos suteikia arba ateityje gali suteikti, remdamosi susitarimais dėl dvigubo apmokestinimo išvengimo ar kitų mokestinių priemonių, arba galiojančiais šalies mokesčių įstatymais.

2. Nė viena šio sprendimo nuostata negali būti aiškinama taip, kad neleistų priimti arba taikyti kokios nors priemonės, kuria siekiama užkirsti kelią mokestiniam sukčiavimui, mokesčių vengimui ar jų nemokėjimui pagal susitarimų dėl dvigubo apmokestinimo išvengimo ar kitų mokestinių priemonių, arba galiojančių šalies mokesčių įstatymų nuostatas.

3. Nė viena šio sprendimo nuostata negali būti aiškinama taip, kad neleistų atitinkamoms kompetentingoms institucijoms, taikant savo mokesčių įstatymų atitinkamas nuostatas, skirtingai traktuoti mokesčių mokėtojus, kurių padėtis yra skirtinga, visų pirma jų gyvenamosios vietos atžvilgiu arba jų investuoto kapitalo vietos atžvilgiu.

67 straipsnis

Mokesčių ir muitų režimas, taikomas Sąjungos finansuojamoms sutartims

1. Sąjungos finansuojamoms sutartims UŠT taiko mokesčių ir muitų sąlygas, kurios yra ne mažiau palankios nei sąlygos, kurias jos taiko valstybei narei, su kuria yra susijusios, arba valstybėms, kurioms yra suteiktas didžiausio palankumo režimas, arba tarptautinėms plėtros organizacijoms, su kuriomis jos palaiko santykius, atsižvelgiant į tai, kuris režimas yra palankiausias.

2. Nedarant poveikio 1 daliai, Sąjungos finansuojamoms sutartims taikomos šios sąlygos:

a) finansavimą gaunančioje UŠT sutartims netaikomi žyminiai ar registracijos mokesčiai, nei jokie kiti galiojantys ar ateityje atsirasiantys lygiaverčio poveikio mokesčiai; tačiau tokios sutartys registruojamos vadovaujantis UŠT galiojančiais įstatymais ir už atitinkamą paslaugą gali būti reikalaujama sumokėti;

b) pelnas ir (arba) pajamos, gaunamos vykdant sutartis, apmokestinamos pagal finansavimą gaunančios UŠT vidaus mokesčių įstatymus, jei fiziniai ar juridiniai asmenys, gaunantys tokį pelną ir (arba) pajamas toje UŠT turi nuolatinę verslo vietą arba jei sutartį atlikti trunka ilgiau kaip šešis mėnesius;

c) įrangai, kurią įmonėms tenka įsivežti, siekiant atlikti rangos sutartis, gali būti pritaikyta, jei įmonės to prašo, laikino įvežimo sistema, nustatyta finansavimą gaunančios UŠT teisės aktais;

d) paslaugų sutartyje nustatytoms užduotims atlikti būtina profesionali įranga įvežama į finansavimą gaunančią UŠT be jokių mokesčių, importo ir kitų muitų ir kitokių rinkliavų, turinčių lygiavertį poveikį, kai tokie muitai ir mokesčiai nėra atlyginimas už suteiktas paslaugas;

e) importuojamos prekės pagal tiekimo sutartis įvežamos į finansavimą gaunančią UŠT be importo ir kitų muitų, mokesčių ar lygiavertį poveikį turinčių rinkliavų. Tiekimo sutartys atitinkamos UŠT kilmės prekėms tiekti sudaromos tiekiamoms prekėms taikant kainą EXW sąlygomis, prie kurios galima pridėti tokius vidaus mokesčius, kurie toje UŠT yra taikomi tokioms prekėms;

f) kuras, tepalai ir angliavandeniliniai rišikliai bei visos medžiagos, naudojamos vykdant darbų sutartis, laikomos nupirktomis vietos rinkoje, ir joms taikomos fiskalinės taisyklės pagal finansavimą gaunančios UŠT teisės aktus;

g) asmeniniams ir buitiniams daiktams, kuriuos savo reikmėms įveža fiziniai asmenys, išskyrus vietoje samdomus asmenis, atliekantys paslaugų sutartyje nustatytas užduotis, ir jų šeimos nariai, netaikomi jokie muitai, importo muitai, mokesčiai ar lygiavertį poveikį turinčios rinkliavos, neperžengiant finansavimą gaunančios UŠT galiojančiuose teisės aktuose nustatytų ribų.

3. Bet kokiam sutartiniam klausimui, kuriam netaikomos 1 ir 2 dalys, taikomi atitinkamos UŠT įstatymai.







4

Skirsnis

Prekybos pajėgumų didinimas

68 straipsnis

Bendras požiūris

Siekiant užtikrinti, kad UŠT gautų didžiausią naudą iš šio sprendimo nuostatų ir kad jos geriausiomis sąlygomis galėtų dalyvauti Sąjungos vidaus rinkoje, regioninėse, subregioninėse ir tarptautinėse rinkose, asociacija siekiama padėti padidinti UŠT prekybos pajėgumus:

a) didinant UŠT konkurencingumą, savarankiškumą ir ekonominį atsparumą, šiam tikslui įvairinant UŠT prekybos prekėmis ir paslaugomis asortimentą ir didinant jos vertę bei apimtį, stiprinant UŠT gebėjimą pritraukti privačių investicijų į įvairius ekonominės veiklos sektorius;

b) gerinant UŠT ir kaimyninių šalių prekybos prekėmis ir paslaugomis bei įsisteigimo sričių bendradarbiavimą.

69 straipsnis

Prekybos dialogas, bendradarbiavimas ir pajėgumų didinimas

Siekiant asociacijos tikslų prekybos srities dialogo, bendradarbiavimo ir pajėgumų didinimo iniciatyvos gali apimti:

a) UŠT gebėjimų nustatyti ir įgyvendinti politiką, būtiną prekybai prekėmis ir paslaugomis vystyti, stiprinimą;

b) UŠT pastangų sukurti tinkamas teisinę, reguliavimo ir institucinę sistemas ir nustatyti būtinas administracines procedūras skatinimą;

c) privačiojo sektoriaus, visų pirma MVĮ, vystymosi skatinimą;

d) palankesnių sąlygų sudarymą rinkos ir produktų vystymui, įskaitant produkto kokybės gerinimą;

e) žmogiškųjų išteklių ir profesinių įgūdžių, susijusių su prekyba prekėmis ir paslaugomis, vystymo pagalbą;

f) verslo tarpininkų gebėjimų teikti UŠT įmonėms paslaugas, susijusias su jų eksporto veikla, pavyzdžiui, rinkos tyrimus, stiprinimą;

g) pagalbą kuriant investicijoms palankią verslo aplinką.







5

Skirsnis

Bendradarbiavimas finansinių paslaugų ir mokesčių reikalų srityje

70 straipsnis

Bendradarbiavimas tarptautinių finansinių paslaugų srityje

Siekiant remti pasaulio finansų sistemos stabilumą, sąžiningumą ir skaidrumą, asociacija gali apimti su tarptautinėmis finansinėmis paslaugomis susijusį bendradarbiavimą. Toks bendradarbiavimas gali būti susijęs su:

a) veiksminga ir tinkama investuotojų bei kitų finansinių paslaugų vartotojų apsauga;

b) pinigų plovimo ir terorizmo finansavimo prevencija ir kova su jais;

c) įvairių finansų sistemos subjektų, įskaitant reguliavimo ir priežiūros institucijas, bendradarbiavimo skatinimu;

d) nepriklausomų ir veiksmingų finansinių paslaugų priežiūros mechanizmų sukūrimu.

71 straipsnis

Finansinių paslaugų reguliavimo suderinimas

Sąjunga ir UŠT reguliavimo srityje skatina perėjimą prie finansinių paslaugų srities reguliavimo ir priežiūros pripažintų tarptautinių standartų, įskaitant: Bazelio komiteto Pagrindinį veiksmingos bankų priežiūros principą, Tarptautinės draudimo priežiūros institucijų asociacijos Pagrindinius draudimo principus, Tarptautinės vertybinių popierių komisijų organizacijos Vertybinių popierių reglamentavimo tikslus ir principus, EBPO susitarimą dėl keitimosi mokesčių srities informacija, Didžiojo dvidešimtuko (G20) Pranešimą dėl skaidrumo ir dalijimosi informacija mokesčių tikslais, Finansinio stabilumo tarybos Pagrindinius veiksmingų finansų įstaigų pertvarkymo režimų elementus ir Finansinių veiksmų darbo grupės (FATF) rekomendacijas dėl kovos su pinigų plovimu ir terorizmo finansavimu ir skatinimu tarptautinių standartų.

Prireikus arba atitinkamos UŠT prašymu Sąjunga ir UŠT gali siekti skatinti labiau suderinti UŠT teisės aktus su Sąjungos teisės aktais finansinių paslaugų srityje.

72 straipsnis

Reguliavimo ir priežiūros institucijų bendradarbiavimas

Sąjunga ir UŠT skatina atitinkamų reguliavimo ir priežiūros institucijų bendradarbiavimą, įskaitant keitimąsi informacija, dalijimąsi su finansų rinkomis ir kitomis panašiomis priemonėmis susijusia patirtimi. Ypatingas dėmesys skiriamas tokių institucijų administraciniams gebėjimams, inter alia, darbuotojų mainams ir bendram mokymui.

73 straipsnis

Bendradarbiavimas mokesčių reikalų srityje

Sąjunga ir UŠT skatina bendradarbiavimą mokesčių srityje siekdamos palengvinti teisėtų mokestinių pajamų surinkimą ir parengti mokesčių srities gero valdymo principų, įskaitant skaidrumą, keitimąsi informacija ir sąžiningą mokesčių srities konkurenciją, veiksmingo įgyvendinimo priemones.







KETVIRTA DALIS

DARNAUS VYSTYMOSI PRIEMONĖS







1

Skirsnis

Bendrosios nuostatos

74 straipsnis

Bendrieji tikslai

Sąjunga padeda siekti bendrųjų asociacijos tikslų teikdama:

a) pakankamai finansinių išteklių ir tinkamą techninę pagalbą, kuria siekiama stiprinti UŠT gebėjimus kurti ir įgyvendinti strategines ir reguliavimo sistemas;

b) ilgalaikį finansavimą, kuriuo skatinamas privačiojo sektoriaus augimas.

75 straipsnis

Apibrėžtys

Šioje dalyje vartojamų terminų apibrėžtys:

a) programuojama pagalba – negrąžintina parama iš Europos plėtros fondo, skiriama UŠT finansuoti programavimo dokumentuose nustatytas teritorines ar regionines strategijas ir prioritetus;

b) programavimas – organizavimo, sprendimų priėmimo ir preliminariai numatytų finansinių išteklių, skirtų daugiamečiu pagrindu įgyvendinti UŠT darnaus vystymosi asociacijos tikslų siekimo veiksmus šio sprendimo antroje dalyje nurodytoje srityje, paskirstymo procesas;

c) programavimo dokumentas – tai dokumentas, kuriame nustatoma UŠT strategija, prioritetai ir priemonės, taip pat išdėstomi efektyvaus ir veiksmingo UŠT darnaus vystymosi uždaviniai ir tikslai, kuriais siekiama asociacijos tikslų;

d) vystymosi planai, nurodyti 83 straipsnyje, – tai nuosekli operacijų, apibrėžtų ir finansuojamų tik UŠT pagal jų vystymosi politiką ir strategijas, sistema ir operacijos, dėl kurių susitarė UŠT ir valstybė narė, su kuria jos yra susijusios;

e) teritoriniai asignavimai – atskiroms UŠT skiriama suma programuojamai pagalbai iš Europos plėtros fondo, skirta programavimo dokumentuose nustatytoms teritorinėms strategijoms ir prioritetams finansuoti;

f) regioniniai asignavimai – suma, skiriama programuojamai pagalbai iš Europos plėtros fondo, skirta regioninėms bendradarbiavimo strategijoms arba teminiams prioritetams, kurie yra bendri kelioms UŠT ir išdėstyti programavimo dokumentuose, finansuoti;

g) finansavimo sprendimas – tai Komisijos priimtas aktas, kuriame išsamiai apibūdinama Sąjungos finansinė parama ir suteikiamas leidimas teikti finansinę paramą iš Europos plėtros fondo.

76 straipsnis

Finansinio bendradarbiavimo principai

1. Sąjungos finansinė parama grindžiama partnerystės, atsakomybės, teritorinių sistemų derinimo, papildomumo ir subsidiarumo principais.

2. Pagal šį sprendimą finansuojami veiksmai gali būti programuojama arba neprogramuojama pagalba.

3. Sąjungos finansinė parama:

a) teikiama deramai atsižvelgiant į atitinkamas UŠT geografines, socialines ir kultūrines ypatybes ir į jų specifinį potencialą;

b) užtikrina, kad ištekliai būtų skiriami nuspėjama tvarka ir reguliariai;

c) teikiama lanksčiai ir pritaikant prie kiekvienos UŠT padėties; ir

d) teikiama griežtai laikantis kiekvienos partnerės atitinkamų institucinių, teisinių ir finansinių įgaliojimų.

4. Atitinkamų UŠT valdžios institucijos atsako už veiklos įgyvendinimą, nedarydamos poveikio Komisijos įgaliojimams užtikrinti gerą finansų valdymą, susijusį su Sąjungos lėšų naudojimu.







2

Skirsnis

Finansiniai ištekliai

77 straipsnis

Finansavimo šaltiniai

UŠT turi teisę naudotis šiais finansavimo šaltiniais:

a) UŠT skirtais išteklias pagal Sąjungos valstybių narių vidaus susitarimą, kuriuo įsteigiamas 11-asis Europos plėtros fondas (EPF);

b) Sąjungos programomis ir priemonėmis, numatytomis Sąjungos bendrajame biudžete; ir

c) EIB valdomomis lėšomis iš EIB nuosavų išteklių ir ištekliais, skirtais EPF investicijų priemonei laikantis Sąjungos valstybių narių vidaus susitarimo, kuriuo įsteigiamas 11-asis EPF ( 7 ) (11-ojo EPF vidaus susitarimas), sąlygų.







3

Skirsnis

Specialios nuostatos dėl finansinės paramos iš 11-ojo EPF

78 straipsnis

Dalykas ir taikymo sritis

Pagal atitinkamos UŠT vietos ar regioniniu lygiu nustatytą strategiją ir prioritetus ir nedarant poveikio humanitarinei ir neatidėliotinai pagalbai, finansinė parama gali būti teikiama toliau išvardytoms veiklos sritims, kad būtų padedama pasiekti šiame sprendime nustatytų tikslų:

a) sektorinei politikai ir reformoms, taip pat jas atitinkantiems projektams;

b) institucijų plėtrai, gebėjimų ugdymui ir aplinkosaugos aspektų integravimui;

c) techniniam bendradarbiavimui ir

d) papildomai paramai tais atvejais, kai svyruoja pajamos iš 82 straipsnyje nurodytų prekių ir paslaugų eksporto.

79 straipsnis

Humanitarinė pagalba ir pagalba ekstremaliosios situacijos atveju

1. Humanitarinė pagalba ir pagalba ekstremaliosios situacijos atveju teikiama UŠT, kurios patiria didelius išskirtinio pobūdžio ekonominius ir socialinius sunkumus dėl gaivalinių arba žmogaus sukeltų nelaimių ar panašų poveikį turinčių ypatingų aplinkybių. Humanitarinė pagalba ir pagalba ekstremaliosios situacijos atveju teikiama tol, kol jos reikia neatidėliotinoms dėl tokios padėties kylančioms problemoms spręsti.

Humanitarinė pagalba ir pagalba ekstremaliosios situacijos atveju teikiama tik nukentėjusiųjų nuo nelaimės poreikiams ir jų interesais.

2. Humanitarinės pagalbos ir ekstremaliosios situacijos atveju tikslai yra šie:

a) gelbėti žmonių gyvybę, užkirsti kelią kančioms ir jas palengvinti ir palaikyti žmogaus orumą krizių metu ir po jų;

b) padėti finansuoti ir teikti humanitarinę pagalbą ir visomis turimomis logistikos priemonėmis sudaryti sąlygas numatytiems pagalbos gavėjams tiesiogiai ja naudotis;

c) vykdyti trumpalaikę reabilitaciją ir rekonstrukciją, kad nukentėjusieji galėtų pasinaudoti būtiniausia socialine ir ekonomine integracija, ir nedelsiant sukurti sąlygas vystymosi atnaujinimui remiantis ilgalaikiais tikslais;

d) atkreipti dėmesį į poreikius, atsirandančius dėl žmonių, tokių kaip pabėgėliai, perkeltieji asmenys ir grįžtantys asmenys, perkėlimo kilus gaivalinėms ar žmogaus sukeltoms nelaimėms, kad tol, kol būtina, būtų tenkinami visi pabėgėlių ir perkeltųjų asmenų poreikiai nepriklausomai nuo jų buvimo vietos ir palengvinta jų savanoriška repatriacija į kilmės šalį ir reintegracija; ir

e) padėti UŠT kurti nelaimių prevencijos ir pasirengimo joms mechanizmus, įskaitant prognozavimui ir išankstiniam perspėjimui skirtus mechanizmus, siekiant sumažinti nelaimių padarinius.

3. Šiame straipsnyje numatyta pagalba taip pat gali būti teikiama UŠT, kurios priima pabėgėlius arba grįžtančius asmenis, kad būtų galima patenkinti būtinus poreikius, kurių neapima pagalba ekstremaliosios situacijos atveju.

4. Šiame straipsnyje numatyta pagalba finansuojama iš bendrojo Sąjungos biudžeto. Tačiau išimtiniais atvejais ji gali būti finansuojama iš II priede nustatytų asignavimų, papildant finansavimą iš atitinkamos biudžeto išlaidų kategorijos.

5. Humanitarinės pagalbos arba pagalbos ekstremaliosios situacijos atveju veiksmų imamasi nelaimės ištiktos UŠT, Komisijos, valstybės narės, su kuria UŠT yra susijusi, tarptautinių organizacijų arba vietos ar tarptautinių nevyriausybinių organizacijų prašymu. Tokia pagalba administruojama ir teikiama taikant procedūras, kuriomis sudaromos sąlygos imtis greitų, lanksčių ir efektyvių veiksmų.

80 straipsnis

Gebėjimų stiprinimas

1. Finansinė parama gali padėti, be kita ko, remti UŠT veiksmus siekiant stiprinti būtinus gebėjimus apibrėžti, įgyvendinti ir stebėti teritorines ir (arba) regionines strategijas ir veiksmus siekiant bendrųjų tikslų antroje ir trečioje dalyse nurodytose bendradarbiavimo srityse.

2. Sąjunga remia UŠT pastangas rengti patikimus su tomis sritimis susijusius statistikos duomenis.

3. Sąjunga gali remti UŠT pastangas gerinti jų makroekonominių rodiklių palyginamumą.

81 straipsnis

Techninė pagalba

1. Komisijos iniciatyva gali būti finansuojamos studijos arba techninės pagalbos priemonės, siekiant užtikrinti šio sprendimo įgyvendinimui ir jo bendram įvertinimui būtiną parengimą, stebėjimą, vertinimą ir priežiūrą. Vietos lygiu teikiama techninė pagalba visais atvejais turi būti įgyvendinama laikantis decentralizuotam finansų valdymui taikomų taisyklių.

2. UŠT iniciatyva gali būti finansuojamos studijos arba techninės pagalbos priemonės, susijusios su programavimo dokumentuose numatytos veiklos įgyvendinimu. Komisija gali nuspręsti finansuoti tokius veiksmus iš programuojamos pagalbos lėšų arba iš techninio bendradarbiavimo priemonėms numatyto paketo.

82 straipsnis

Papildoma parama eksporto pajamų svyravimo atveju

1. Siekiant sušvelninti neigiamus eksporto pajamų trumpalaikio svyravimo padarinius (visų pirma žemės ūkio, žuvininkystės ir kasybos sektoriuose), kurie gali sukliudyti atitinkamai UŠT siekti vystymosi tikslų, sukuriama papildomos paramos sistema atsižvelgiant į II priede nustatytą finansinių asignavimų ribą.

2. Eksporto pajamų trumpalaikio svyravimo atveju parama siekiama apsaugoti makroekonomikos bei sektorių reformas ir politiką, kurioms kyla pavojus dėl sumažėjusių įplaukų, ir ištaisyti neigiamus padarinius, atsiradusius dėl nestabilių pajamų iš eksporto, ypač žemės ūkio ir kasybos produktų eksporto.

Skirstant V priede nurodytus išteklius atsižvelgiama į UŠT ekonomikos, visų pirma žemės ūkio ir kasybos sektorių, priklausomybę nuo eksporto. Šiomis aplinkybėmis I priede nurodytoms izoliuotosioms UŠT taikomas palankesnis režimas atsižvelgiant į V priede nustatytus kriterijus.

3. Papildomi ištekliai teikiami laikantis konkrečių V priede nustatytų paramos mechanizmo sąlygų.

4. Sąjunga taip pat teikia paramą rinkos principais grindžiamoms draudimo sistemoms, skirtoms UŠT, kad jos galėtų apsisaugoti nuo eksporto pajamų svyravimo rizikos.

83 straipsnis

Programavimas

1. Šiame sprendime programuojama pagalba grindžiama programavimo dokumentu.

2. Programavimo dokumente gali būti atsižvelgta į teritorinio vystymosi planus arba kitus planus, dėl kurių susitarė UŠT ir valstybės narės, su kuriomis jos yra susijusios.

3. Pagal 10 straipsnį UŠT institucijos prisiima pagrindinę atsakomybę už strategijų, prioritetų ir susitarimų formulavimą rengdamos programavimo dokumentus, kuriuos derina su Komisija ir valstybe nare, su kuria UŠT yra susijusi.

4. UŠT institucijos atsako už:

a) savo prioritetų, kuriais grindžiama strategija, nustatymą ir

b) projekto ir programos pasiūlymų, kurie pateikiami Komisijai ir kartu su ja nagrinėjami, rengimą.

84 straipsnis

Programavimo dokumento rengimas, įvertinimas ir patvirtinimas

1. Kompetentingų institucijų leidimus suteikiantis teritorijos ar, regioninių programų atveju, regiono pareigūnas po konsultacijų su kuo įvairesne suinteresuotųjų subjektų grupe ir remdamasis įgyta patirtimi ir geriausios praktikos pavyzdžiais, parengia pasiūlymą dėl programavimo dokumento.

2. Kiekvienas pasiūlymas dėl programavimo dokumento pritaikomas pagal kiekvienos UŠT poreikius ir konkrečias aplinkybes. Jame nurodomas (-i) pagrindinis (-iai) sektorius (-iai), atrinktas (-i) Sąjungos finansavimui, konkretūs tikslai, numatomi rezultatai, veiklos rodikliai, pagal kuriuos jis įvertinamas ir nustatoma jo vertė, ir orientacinė finansavimo suma. Juo skatinama atsakomybė už bendradarbiavimo programas vietos lygiu.

3. Dėl pasiūlymo dėl programavimo dokumento UŠT ir atitinkama valstybė narė bei Komisija keičiasi nuomonėmis pradedant pirmaisiais programavimo proceso etapais siekiant skatinti jų atitinkamos bendradarbiavimo veiklos papildomumą ir nuoseklumą.

4. Komisija įvertina pasiūlymą dėl programavimo dokumento siekdama nustatyti, ar jame yra visi būtini elementai ir ar jis atitinka šio sprendimo ir susijusios Sąjungos politikos tikslus. Komisija dėl programavimo dokumento projekto konsultuojasi su Europos investicijų banku.

5. UŠT suteikia visą būtiną informaciją, įskaitant visų galimybių studijų rezultatus, kad Komisija galėtų kuo efektyviau įvertinti programavimo dokumento projektą.

▼C1

6. UŠT valdžios institucijos ir Komisija bendrai atsako už programavimo dokumento patvirtinimą. Komisija patvirtina programavimo dokumentą vadovaudamasi 87 straipsnyje numatyta procedūra.

▼B

85 straipsnis

Įgyvendinimas

1. Komisija priima finansavimo sprendimą, atitinkantį programavimo dokumentą, vadovaudamasi 11-ajam EPF taikytiname Finansiniame reglamente išdėstytais standartais ir laikydamasi 87 straipsnyje numatytos procedūros.

2. Komisija skiria lėšas UŠT iš 11-ojo EPF bet kuriuo iš 11-ajam EPF taikytame Finansiniame reglamente nustatytų būdų, laikydamasi šiame sprendime nustatytų sąlygų ir to sprendimo įgyvendinimo priemonių. Šiuo tikslu ji sudaro finansavimo susitarimus su atitinkamomis UŠT institucijomis.

3. UŠT valdžios institucijos atsako už:

a) sutarčių rengimą, derybas dėl jų ir sutarčių sudarymą;

b) projektų ir programų įgyvendinimą ir valdymą ir

c) projektų ir programų priežiūrą bei jų tvarumo užtikrinimą.

4. Atitinkamos UŠT valdžios institucijos ir Komisija bendrai atsako už:

a) vienodų dalyvavimo konkursuose ir sutarčių sąlygų užtikrinimą;

b) projektų ir programų rezultatų bei poveikio stebėjimą ir vertinimą ir

c) tinkamo, spartaus ir našaus projektų bei programų vykdymo užtikrinimą.

5. Siekiant sudaryti palankesnes sąlygas keistis nuomonėmis, bent kartą per metus rengiami leidimus suteikiančių teritorijos pareigūnų, susijusių valstybių narių ir programavime dalyvaujančių Komisijos atstovų techniniai posėdžiai, visų pirma pasitelkiant modernias technologijas arba, jei įmanoma, papildomai UŠT ir ES forumo dialogo metu.

6. 11-ojo EPF finansuojama veikla gali būti vykdoma taikant lygiagretų arba jungtinį bendrą finansavimą vadovaujantis 11-ajam EPF taikytino Finansinio reglamento nuostatomis.

86 straipsnis

Leidimus suteikiantys teritorijos ir regiono pareigūnai

1. Kiekvienos UŠT vyriausybė paskiria leidimus suteikiantį teritorijos pareigūną, kuris jai atstovautų visose 11-ojo EPF lėšomis, kurias tvarko Komisija ir Europos investicijų bankas, finansuojamose operacijose. Leidimus suteikiantis teritorijos pareigūnas paskiria vieną ar daugiau leidimus suteikiančio teritorijos pareigūno pavaduotojų, kurie jį pakeičia, kai jis negali vykdyti savo pareigų, ir apie šį paskyrimą praneša Komisijai. Visais atvejais, kai įvykdomos su instituciniais gebėjimais ir patikimu finansų valdymu susijusios sąlygos, leidimus suteikiantis teritorijos pareigūnas gali perduoti savo funkcijas, susijusias su atitinkamų programų ir projektų vykdymu, atsakingam kompetentingos UŠT institucijos organui. Leidimus suteikiantis teritorijos pareigūnas ex-ante informuoja Komisija apie visus tokio funkcijų perdavimo atvejus.

Jeigu Komisija sužino apie problemas, susijusias su 11-ojo EPF lėšų valdymo procedūrų vykdymu, ji kartu su leidimus suteikiančiu teritorijos pareigūnu susisiekia su visais reikiamais subjektais siekdama ištaisyti padėtį ir imtis visų atitinkamų veiksmų. Leidimus suteikiantis teritorijos pareigūnas prisiima finansinę atsakomybę tik už jam pavestas vykdomąsias užduotis.

Jei 11-ojo EPF lėšos yra valdomos netiesiogiai ir pagal bet kokius papildomus įgaliojimus, kuriuos gali suteikti Komisija, leidimus suteikiantis teritorijos pareigūnas:

a) yra atsakingas už bendradarbiavimo įgyvendinimo koordinavimą, programavimą, nuolatinę stebėseną ir peržiūras, ir už veiklos derinimą su paramos teikėjais;

b) glaudžiai bendradarbiaudamas su Komisija yra atsakingas už programų ir projektų rengimą, pateikimą ir įvertinimą.

2. Jeigu 11-ojo EPF lėšos valdomos netiesiogiai ir pagal bet kokius papildomus įgaliojimus, kuriuos gali suteikti Komisija, atitinkamas leidimus suteikiantis teritorijos pareigūnas vykdo perkančiosios organizacijos funkciją programų, kurios įgyvendinamos skelbiant konkursus arba kvietimus teikti paraiškas, atveju, Komisijai atliekant ex-ante kontrolę.

3. Leidimus suteikiantis teritorijos pareigūnas operacijų vykdymo metu ir vykdydamas reikalavimą informuoti Komisiją nusprendžia dėl:

a) programų ir projektų detalių techninių patikslinimų ir pakeitimų, jei jie nedaro poveikio priimtam techniniam sprendimui ir neviršija pagal finansinį susitarimą tikslinimams numatytų rezervo ribų;

b) sudėtinių programų ar projektų vietos pakeitimų, jei tai daroma dėl techninių, ekonominių ar socialinių priežasčių;

c) baudų už vėlavimą skyrimo arba atleidimo nuo jų;

d) garantų atleidimo nuo įsipareigojimo veiksmų;

e) subrangos sutarčių sudarymo;

f) galutinio priėmimo, jei Komisija patvirtino preliminarų priėmimą, atitinkamą protokolą ir, prireikus, dalyvauja galutiniame priėmime, visų pirma tais atvejais, kai dėl preliminariame priėmime nustatytų išlygų turi būti atlikta daug papildomo darbo; ir konsultantų bei kitų techninės pagalbos specialistų samdymo.

4. Regioninių programų atveju dalyvaujančios UŠT valdžios institucijos iš 10 straipsnyje nurodytų bendradarbiavimo dalyvių paskiria leidimus suteikiantį regiono pareigūną. Leidimus suteikiančio regiono pareigūno pareigos atitinka mutatis mutandis leidimus suteikiančio teritorijos pareigūno pareigas.

87 straipsnis

EPF ir UŠT komitetas

1. Prireikus Komisijai padeda 11-ojo EPF vidaus susitarimu įsteigtas komitetas.

2. Kai komitetas vykdo šiuo sprendimu jam suteiktus įgaliojimus, jis vadinamas EPF ir UŠT komitetu. EPF ir UŠT komitetui taikoma 11-ojo EPF vidaus susitarime ir Įgyvendinimo reglamente, taikytiname 11-ajam EPF, išdėstyta komiteto procedūra. Iki pastarojo reglamento įsigaliojimo taikoma procedūra, nustatyta Tarybos reglamente (EB) Nr. 617/2007 ( 8 ).

3. Komiteto darbo dėmesys sutelkiamas į esminius bendradarbiavimo UŠT ir regionų lygiu klausimus. Nuoseklumo, koordinavimo ir papildomumo tikslais jis stebi programavimo dokumentų įgyvendinimą.

4. Komitetas pareiškia savo nuomonę dėl:

a) programavimo dokumentų projektų ir jų pakeitimų ir

b) finansavimo sprendimų dėl šios sprendimo dalies įgyvendinimo.

88 straipsnis

Sąjungos delegacijų vaidmuo

1. Kai Sąjungai atstovauja delegacija, kuriai vadovauja delegacijos vadovas, taikomos 11-ajam EPF taikytinos Finansinio reglamento nuostatos dėl perįgaliotųjų leidimus suteikiančių ir apskaitos pareigūnų.

2. Leidimus suteikiantis teritorijos ir (arba) regiono pareigūnas bendradarbiauja ir glaudžiai dirba su delegacijos vadovu, kuris yra svarbiausias įvairių bendradarbiavimo atitinkamose UŠT dalyvių kontaktinis asmuo.

89 straipsnis

UŠT viešųjų pirkimų, dotacijų skyrimo ir kitų konkursų procedūrose taikomos pilietybės ir kilmės taisyklės

1. Bendrosios tinkamumo taisyklės:

a) Konkursuose dėl pirkimo sutarčių sudarymo, dotacijų skyrimo ir kituose konkursuose, kurie organizuojami pagal šį sprendimą finansuojamiems trečiosioms šalims skirtiems veiksmams, gali dalyvauti visi fiziniai asmenys, kurie yra reikalavimus atitinkančios šalies ar teritorijos, kaip apibrėžta 2 dalyje, piliečiai bei tose šalyse ar teritorijose tikrą nuolatinę buveinę turintys juridiniai asmenys ir tarptautinės organizacijos.

b) Jeigu įgyvendinami veiksmai, bendrai finansuojami su partneriu ar kitu paramos teikėju, arba įgyvendinami per valstybę narę pagal pasidalijamojo valdymo principą arba per Komisijos įsteigtą patikos fondą, pagal to partnerio, kito paramos teikėjo arba valstybės narės taisykles arba to patikos fondo steigimo akte nustatytas taisykles taip pat atitinka reikalavimus. Kai veiksmus įgyvendina valstybių narių ar jų agentūrų, Europos investicijų banko arba tarptautinių organizacijų arba jų agentūrų įgaliotosios įstaigos, šių įstaigų reikalavimus atitinkantys fiziniai ir juridiniai asmenys, nustatyti su bendrą finansavimą teikiančia arba įgyvendinimo įstaiga sudarytuose susitarimuose, taip pat atitinka reikalavimus.

c) Jeigu veiksmai finansuojami pagal šį sprendimą ir, be to, jie finansuojami pagal kitą išorės veiksmams skirtą priemonę, įskaitant Partnerystės susitarimą tarp Afrikos, Karibų jūros bei Ramiojo vandenyno grupės valstybių ir Europos bendrijos bei jos valstybių narių, pasirašytą 2000 m. birželio 23 d. Kotonu ( 9 ), paskutinį kartą iš dalies pakeistą 2010 m. birželio 22 d. Vagadugu ( 10 ), pagal bet kurią iš tų priemonių nustatytos šalys laikomos atitinkančiomis reikalavimus to veiksmo tikslu. Jeigu pasaulinio, regioninio arba tarpvalstybinio pobūdžio veiksmai yra finansuojami pagal šį sprendimą, šalių, teritorijų ir regionų, kuriems taikomas šis veiksmas, fiziniai ir juridiniai asmenys gali dalyvauti tokių veiksmų įgyvendinimo procedūrose.

d) Visų prekių, kurios perkamos pagal pirkimo sutartį arba pagal susitarimą dėl dotacijos, kai finansuojama pagal šį sprendimą, kilmės šalis arba teritorija turi būti reikalavimus atitinkanti šalis arba teritorija. Tačiau prekės gali būti bet kurios valstybės ar teritorijos kilmės, kai įsigyjamų prekių vertė neviršija ribos, kurią pasiekus taikoma konkurencinių derybų procedūra. Šiame straipsnyje vartojamas terminas „kilmė“ yra apibrėžtas. Tarybos reglamento (EEB) Nr. 2913/92 ( 11 ) 23 ir 24 straipsniuose ir kituose nelengvatinei kilmei taikomuose Sąjungos teisės aktuose.

e) Šio straipsnio taisyklės netaikomos fiziniams asmenims, kuriuos yra įdarbinęs arba kitaip teisėtai pasamdęs reikalavimus atitinkantis rangovas arba, jei taikytina, subrangovas, ir dėl šių taisyklių tiems asmenims nenustatomi apribojimai dėl pilietybės.

f) Šiame straipsnyje nustatyta atitiktis reikalavimams gali būti apribota pagal pareiškėjų pilietybę, gyvenamąją vietą arba pobūdį, jei to reikia dėl veiksmo pobūdžio bei tikslų ir jei tai būtina veiksmui efektyviai įgyvendinti.

g) Fiziniai ir juridiniai asmenys, kuriems paskirtos sutartys, laikosi taikomų aplinkosaugos srities teisės aktų, įskaitant daugiašalius aplinkosaugos susitarimus, ir tarptautiniu mastu nustatytų pagrindinių darbo standartų.

2. Konkurso dalyviai, pareiškėjai ir kandidatai iš toliau nurodytų šalių ir teritorijų atitinka finansavimo pagal šį sprendimą reikalavimus:

a) Sąjungos pripažintų valstybių narių, šalių kandidačių ir potencialių kandidačių ir Europos ekonominės erdvės narių;

b) UŠT;

c) besivystančių šalių ir teritorijų, įtrauktų į EBPO Paramos vystymuisi komiteto oficialios paramos vystymuisi gavėjų sąrašą, kurios nėra G20 grupės narės;

d) šalių, su kuriomis Komisija yra nustačiusi abipusę galimybę gauti išorės paramą. Abipusė galimybė ją gauti gali būti suteikiama ribotam, ne trumpesniam kaip vienerių metų, laikotarpiui, jeigu šalis Sąjungos ir UŠT subjektams nustato tokias pačias atitikties reikalavimams sąlygas;

e) EBPO valstybių narių, jeigu sutartys įgyvendinamos mažiausiai išsivysčiusiose šalyse;

f) kai procedūros dokumentuose paskelbiama iš anksto: i) šalių, kurios turi tradicinių ekonominių, prekybos arba geografinių ryšių su kaimyninėmis šalimis paramos gavėjomis; ii) visų šalių, jei produktai ir paslaugos skubiai reikalingi arba jų nėra reikalavimus atitinkančių šalių rinkose.

3. Konkurso dalyvius, pareiškėjus ir kandidatus iš reikalavimų neatitinkančių šalių arba reikalavimų neatitinkančios kilmės prekes Komisija gali pripažinti atitinkančiais reikalavimus deramai pagrįstais atvejais, kai dėl atitikties reikalavimams taisyklių būtų neįmanoma įgyvendinti projekto, programos ar veiksmo arba tai padaryti būtų ypač sudėtinga.

4. Kai veiksmai įgyvendinami pagal pasidalijamojo valdymo principą, atitinkama valstybė narė, kuriai Komisija pavedė įgyvendinimo užduotis, Komisijos vardu turi teisę suteikti leidimą dalyvauti konkurso dalyviams, pareiškėjams ir kandidatams iš kitų šalių bei suteikti leidimą prekėms iš kitų šalių, kaip apibrėžta 2 dalies f punkte, ir atitinkančiais reikalavimus pripažinti konkurso dalyvius, pareiškėjus ir kandidatus iš reikalavimų neatitinkančių šalių, kaip apibrėžta 3 dalyje, arba reikalavimų neatitinkančios kilmės prekes, kaip apibrėžta 1 dalies d punkte.

90 straipsnis

Sąjungos finansinių interesų apsauga ir finansų kontrolė

1. Komisija tinkamomis priemonėmis užtikrina, kad