2005R0302 — LT — 01.07.2013 — 001.001

Šis dokumentas yra skirtas tik informacijai, ir institucijos nėra teisiškai atsakingos už jo turinį

►B KOMISIJOS REGLAMENTAS (Euratomas) Nr. 302/2005 2005 m. vasario 8 d. dėl Euratomo saugumo kontrolės taikymo (OL L 054, 28.2.2005, p.1)

iš dalies keičiamas:









▼B

KOMISIJOS REGLAMENTAS (Euratomas) Nr. 302/2005

2005 m. vasario 8 d.

dėl Euratomo saugumo kontrolės taikymo

TURINYS Komisijos reglamentas (Euratomas) Nr. 302/2005 dėl Euratomo saugumo kontrolės taikymo I Skyrius Taikymo sritis ir sąvokų apibrėžimai II Skyrius Pagrindinės techninės charakteristikos ir konkrečios saugumo kontrolės nuostatos III Skyrius Branduolinių medžiagų apskaita IV Skyrius Perdavimai tarp valstybių V Skyrius Konkrečios nuostatos VI Skyrius Konkrečios nuostatos, taikomos branduolinį ginklą turinčių valstybių narių teritorijose VII Skyrius Baigiamosios nuostatos I PRIEDAS ĮRENGINIO PAGRINDINIŲ TECHNINIŲ CHARAKTERISTIKŲ DEKLARACIJOS KLAUSIMYNAS I-A REAKTORIAI I-B KRITINIAI (IR NULINĖS ENERGIJOS) ĮRENGINIAI I-C KONVERSIJOS, GAMYBOS IR PERDIRBIMO GAMYKLOS I-D SAUGOJIMO ĮRENGINIAI I-E IZOTOPŲ ATSKYRIMO ĮRENGINIAI I-F ĮRENGINIAI, KURIUOSE NAUDOJAMOS BRANDUOLINĖS MEDŽIAGOS VIRŠIJA VIENĄ EFEKTYVŲJĮ KILOGRAMĄ I-G ĮRENGINIAI, KURIE GALI BŪTI LAIKOMI LABAI MAŽAIS ĮRENGINIAIS (CAM) I-H ATLIEKŲ TVARKYMAS ARBA ATLIEKŲ LAIKYMO ĮRENGINIAI I-J KITI ĮRENGINIAI II PRIEDAS BENDRAS VIETOVĖS APRAŠYMAS III PRIEDAS INVENTORINIO KIEKIO PAKITIMO ATASKAITA (IKPA) IV PRIEDAS MEDŽIAGŲ BALANSO ATASKAITA (MBA) V PRIEDAS FIZINĖS INVENTORIZACIJOS APRAŠAS (FIA) VI PRIEDAS IŠANKSTINIS PRANEŠIMAS APIE BRANDUOLINIŲ MEDŽIAGŲ EKSPORTĄ (IŠSIUNTIMĄ) VII PRIEDAS IŠANKSTINIS PRANEŠIMAS APIE BRANDUOLINIŲ MEDŽIAGŲ IMPORTĄ (GAVIMĄ) VIII PRIEDAS RŪDOS EKSPORTO (IŠSIUNTIMO) ATASKAITA IX PRIEDAS PRAŠYMAS ĮRENGINIUI LEISTI NUKRYPTI NUO TAISYKLIŲ, REGLAMENTUOJANČIŲ PRANEŠIMŲ FORMĄ IR DAŽNUMĄ X PRIEDAS METINĖ ARBA EKSPORTO ATASKAITA DĖL BRANDUOLINĖS MEDŽIAGOS, KURIAI TAIKOMOS NUKRYPTI LEIDŽIANČIOS NUOSTATOS XI PRIEDAS VEIKLOS PROGRAMOS PLANAS XII PRIEDAS IŠANKSTINIS PRANEŠIMAS APIE TOLESNĘ ATLIEKŲ TVARKYMO VEIKLĄ XIII PRIEDAS METINĖ GALUTINAI APDOROTŲ ATLIEKŲ EKSPORTO (IŠSIUNTIMO) ATASKAITA XIV PRIEDAS METINĖ GALUTINAI APDOROTŲ ATLIEKŲ IMPORTO (GAVIMO) ATASKAITA XV PRIEDAS METINĖ GALUTINAI APDOROTŲ ATLIEKŲ VIETOVĖS PAKEITIMO ATASKAITA







EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA, atsižvelgdama į Europos atominės energijos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 77, 78, 79 ir 81 straipsnius, atsižvelgdama į Tarybos patvirtinimą, kadangi: (1) 1976 m. spalio 19 d. Komisijos Reglamentas (Euratomas) Nr. 3227/76, nustatantis nuostatų dėl Euratomo saugos priemonių taikymą ( 1 ), apibrėžia Sutarties 78 ir 79 straipsniuose pateiktų reikalavimų pobūdį ir apimtį. (2) Atsižvelgus į didėjantį Bendrijoje gaminamų, naudojamų, pervežamų ir perdirbamų branduolinių medžiagų kiekį, šių medžiagų prekybos vystymąsi ir tolesnę Europos Sąjungos plėtrą, labai svarbu užtikrinti saugumo kontrolės veiksmingumą. Todėl atsižvelgiant į pokyčius, ypač branduolinės ir informacijos technologijų srityje, reikia atnaujinti Sutarties 79 straipsnyje ir Reglamente (Euratomas) Nr. 3227/76 pateikiamų reikalavimų pobūdį ir apimtį. (3) Belgija, Danija, Vokietija, Graikija, Ispanija, Airija, Italija, Liuksemburgas, Nyderlandai, Austrija, Portugalija, Suomija, Švedija ir Europos atominės energijos bendrija sudarė su Tarptautine atominės energijos agentūra Susitarimą 78/164/Euratomas ( 2 ), įgyvendinantį Sutarties dėl branduolinio ginklo neplatinimo III straipsnio 1 ir 4 dalis. Susitarimas 78/164/Euratomas įsigaliojo 1977 m. vasario 21 d. ir buvo papildytas Papildomu protokolu 1999/188/Euratomas, įsigaliojusiu 2004 m. balandžio 30 d. ( 3 ). (4) Susitarime 78/164/Euratomas numatytas konkretus Bendrijos įsipareigojimas dėl saugumo kontrolės taikymo žaliavoms ir specialioms skiliosioms medžiagoms Bendrijos valstybių narių, kurios neturi savo branduolinio ginklo ir yra Sutarties dėl branduolinio ginklo neplatinimo šalys, teritorijose. (5) Susitarimu 78/164/Euratomas nustatytos procedūros atitinka tas, dėl kurių buvo susitarta plačios apimties daugiašalėse tarptautinėse derybose su Tarptautine atominės energijos agentūra dėl Sutarties dėl branduolinio ginklo neplatinimo III straipsnio 1 ir 4 dalių taikymo. Šias procedūras patvirtino agentūros valdytojų taryba. (6) Bendrija, Jungtinė Karalystė ir Tarptautinė atominės energijos agentūra yra Susitarimo dėl saugumo kontrolės taikymo Jungtinėje Karalystėje remiantis Branduolinio ginklo neplatinimo sutartimi šalys ( 4 ). Šis susitarimas įsigaliojo 1978 m. rugpjūčio 14 d., jį papildė Papildomas protokolas, įsigaliojęs 2004 m. balandžio 30 d. (7) Bendrija, Prancūzija ir Tarptautinė atominės energijos agentūra yra Susitarimo dėl saugos priemonių taikymo Prancūzijoje šalys ( 5 ). Šis susitarimas įsigaliojo 1981 m. rugsėjo 12 d., jį papildė Papildomas protokolas, įsigaliojęs 2004 m. balandžio 30 d. (8) Prancūzijos ir Jungtinės Karalystės teritorijose įrenginiai ir jų dalys, taip pat tam tikros medžiagos, gali būti panaudotos gamybos ciklo metu gynybos poreikiams. Todėl, atsižvelgiant į šias aplinkybes, reikia taikyti specialias saugumo kontrolės procedūras. (9) Europos Vadovų Tarybos susitikime Lisabonoje 2000 m. kovo 23–24 d. buvo pabrėžta, kad būtina skatinti kurti naujausias informacijos technologijas ir kitus telekomunikacijų priemonių tinklus bei tobulinti šių tinklų turinį. (10) Atsižvelgiant į Papildomą protokolą 1999/188/Euratomas, valstybės narės turi Komisijai pateikti tam tikrą informaciją apimančią bendrą vietovių aprašymą, išankstinį pranešimą apie atliekų perdirbimą ir ataskaitas apie tam tikrų galutinai apdorotų atliekų vietovės pakeitimą. (11) Priimtos šio reglamento taikymo gairės turėtų nuosekliai atspindėti šios srities Bendrijos įsipareigojimus, ypač tuos, kurie prisiimami pagal Papildomą protokolą 1999/188/Euratomas ir susitarimų dėl saugumo kontrolės taikymo Jungtinėje Karalystėje atsižvelgiant į Sutartį dėl branduolinių ginklų neplatinimo bei atitinkamo Prancūzijos susitarimo papildomus protokolus. (12) Saugumo nuostatos, kuriomis Komisijos sprendimu 2001/844/EB, EAPB, Euratomas ( 6 ) buvo papildytos Komisijos darbo tvarkos taisyklės ( 7 ) numato nuostatas, kurios turėtų būti taikomos šalių gaunamai informacijai, žinioms ir dokumentams, nepažeidžiant 1958 m. liepos 31 d. Tarybos reglamento (Euratomas) Nr. 3, įgyvendinačio Europos atominės energijos bendrijos steigimo sutarties 24 straipsnį ( 8 ). (13) Siekiant aiškumo, reikia pakeisti Reglamentą (Euratomas) Nr. 3227/76 šiuo reglamentu, kadangi: PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:







I SKYRIUS

TAIKYMO SRITIS IR SĄVOKŲ APIBRĖŽIMAI

1 straipsnis

Taikymo sritis

Šis reglamentas taikomas visiems asmenims ar įmonėms, kurie steigia arba eksploatuoja įrenginį, skirtą žaliavos ar specialiosios skiliosios medžiagos gamybai, atskyrimui, perdirbimui, saugojimui ar kitam panaudojimui.

Jis netaikomas galutinio produkto, turinčio praktiškai neregeneruojamų branduolinių medžiagų ir naudojamo ne branduoliniams tikslams, turėtojams.

2 straipsnis

Sąvokų apibrėžimai

Šiame reglamente naudojami šie sąvokų apibrėžimai:

1) „branduolinio ginklo neturinti valstybė narė“ – tai Belgija, Čekija, Danija, Vokietija, Estija, Graikija, Ispanija, Airija, ►M1 Kroatija ◄ , Italija, Kipras, Latvija, Lietuva, Liuksemburgas, Vengrija, Malta, Nyderlandai, Austrija, Lenkija, Portugalija, Slovėnija, Slovakija, Suomija ir Švedija;

2) „branduolinį ginklą turinti valstybė narė“ – tai Prancūzija ir Jungtinė Karalystė;

3) „trečioji šalis“ – bet kuri valstybė, kuri nėra Europos atominės energijos bendrijos narė;

4) „branduolinės medžiagos“ – rūdos, žaliavos ar specialiosios skiliosios medžiagos, kaip apibrėžta Sutarties 197 straipsnyje;

5) „atliekos“ – prisodrintos arba cheminės formos branduolinės medžiagos, kurios praktiniu ir ekonominiu požiūriu laikomos neregeneruojamomis ir kurios gali būti laidojamos;

6) „laikinai saugomos atliekos“ – atliekos, kurios susidaro atliekas apdorojant arba įvykus eksploatavimo avarijai, išmatuotos arba apskaičiuotos remiantis matavimais, ir kurios buvo perkeltos į konkrečią medžiagų balanso zonos vietą, iš kurios jas galima paimti;

7) „galutinai apdorotos atliekos“ –išmatuotos arba apskaičiuotos remiantis matavimais atliekos, kurios buvo galutinai apdorotos (pvz., patalpinant į stiklą, cementą, betoną ar bitumą), kurios netinka tolesniam naudojimui branduoliniams tikslams;

8) „išmetimai į aplinką“ –išmatuotos ar apskaičiuotos remiantis matavimais atliekos, kurios buvo negrįžtamai išmestos į aplinką atliekant planuotą išmetimą;

9) (branduolinių medžiagų) „kategorijos“ – tai gamtinis uranas, išsodrintas uranas, uranas, prisodrintas uranu-235 ar uranu-233, toris, plutonis ir bet kuri kita medžiaga, kurią Komisijos pasiūlymu, spręsdama kvalifikuota balsų dauguma, gali nustatyti Taryba;

10) „branduolinio kuro vienetas“ – tai identifikuotas vienetas, pvz., kuro rinklė arba šilumą išskiriantis elementas;

11) „partija“ – tai branduolinės medžiagos dalis, kuri apskaitos tikslams laikoma vienetu pagrindiniame matavimo taške ir kurios sudėtis bei kiekis nurodomas tomis pačiomis specifikacijomis ar matavimais. Branduolinės medžiagos gali būti nesupakuotos arba išreikštos tam tikru branduolinio kuro vienetų skaičiumi;

12) „informacija apie partiją“ – tai branduolinės medžiagos kiekvienos kategorijos bendra masė, o kalbant apie plutonį ir uraną, kur reikia, izotopinė sudėtis. Pateikiant ataskaitą partijos atskirų vienetų masė sudedama, prieš tai suapvalinant ją iki artimiausio sveikojo skaičiaus;

13) „efektyvusis kilogramas“ – tai specialus vienetas, skirtas taikyti saugumo kontrolę branduolinei medžiagai, kurio kiekis apskaičiuojamas: a) plutoniui – masė kilogramais, b) uranui, prisodrintam 0,01 (1 %) ir daugiau – masė kilogramais, padauginta iš jo sodrinimo kvadrato, c) uranui, prisodrintam mažiau negu 0,01 (1 %) ir daugiau kaip 0,005 (0,5 %) – masė kilogramais, padauginta iš 0,0001 ir d) išsodrintam uranui, prisodrintam 0,005 (0,5 %) ar mažiau ir toriui – masė kilogramais, padauginta iš 0,00005;

14) „medžiagų balanso zona“ – tai vieta, kurioje, kad būtų nustatytas medžiagų balansas: a) gali būti nustatytas kiekvieną kartą įvežamas ar išvežamas iš kiekvienos medžiagų balanso zonos branduolinės medžiagos kiekis, ir b) gali būti nustatyta branduolinės medžiagos fizinė inventorizacija kiekvienoje medžiagos balanso zonoje, kai būtina, laikantis nustatytos tvarkos;

15) „pagrindinis matavimo taškas“ – tai vieta, kur branduolinės medžiagos pasirodo tokia forma, kurią galima išmatuoti, siekiant nustatyti medžiagų kiekio kitimą ar branduolinių medžiagų atsargas. Pagrindiniai matavimo taškai apima, tačiau neapsiriboja vietomis, kur branduolinės medžiagos įvežamos, išvežamos arba saugomos medžiagų balanso zonose;

16) medžiagų balanso zonos „branduolinių medžiagų atsargų įrašai“ – tai tos medžiagų balanso zonos vėliausios fizinės inventorizacijos ir visų inventorinio kiekio pakitimų, įvykusių po fizinės inventorizacijos atlikimo, algebrinė suma;

17) „fizinė inventorizacija“ – tai visų išmatuotų partijų kiekių ar apskaičiuotų branduolinių medžiagų partijų, esančių nurodytu laiku medžiagų balanso zonoje, suma, apskaičiuota laikantis nustatytos tvarkos;

18) „neregistruotos medžiagos“ – tai skirtumas tarp fizinės inventorizacijos ir branduolinių medžiagų atsargų įrašų;

19) „siuntėjo (gavėjo) kiekių skirtumas“ – tai partijoje esančios branduolinės medžiagos kiekio, nurodyto išsiuntimo medžiagų balanso zonoje ir išmatuoto priimančioje medžiagų balanso zonoje, skirtumas;

20) „pagrindiniai duomenys“ – tai duomenys, užregistruoti matuojant ar graduojant arba naudojami empiriniams santykiams nustatyti, identifikuojantys branduolinę medžiagą ir pateikiantys duomenis apie partiją, įskaitant elemento masę, savitąjį sunkį, elementų koncentraciją, izotopinius santykius, santykį tarp tūrio ir manometro parodymų bei pagaminto plutonio ir pagamintos energijos santykį;

21) „vietovė“ – Bendrijos ir valstybės narės nustatyta zona, kurioje yra vienas ar daugiau įrenginių, įskaitant uždarytus įrenginius, kaip apibrėžta jų atitinkamose pagrindinėse techninėse charakteristikose, pagal kurias: a) atliekų apdorojimo ar atliekų saugojimo įrenginiai nėra laikomi vietove; b) uždarytuose įrenginiuose, kuriuose paprastai buvo naudojamos žaliavos ar specialiosios skiliosios medžiagos, kurių kiekis mažesnis nei vienas efektyvusis kilogramas, sąvoka apribojama vietomis, kuriose yra aukštosios kameros, arba kur vyksta su konversija, sodrinimu, šilumą išskiriančių elementų ar perdirbimu susijusi veikla; c) sąvoka „vietovė“ taip pat apima visus įrenginius, esančius toje pačioje vietoje kaip ir įrenginys, kuriuose teikiamos pagrindinės paslaugos arba kuriuose jomis naudojamasi, įskaitant aukštąsias kameras, naudojamas panaudotoms nebranduolinėms medžiagoms perdirbti; perdirbimo gamyklas; atliekų saugojimą ir laidojimą bei su Papildomo protokolo 1999/188/Euratomas priede nurodyta veikla susijusius ir atitinkamos valstybės nustatytus pastatus;

22) „vietovės atstovas“ – bet kuris asmuo, įmonė ar subjektas, kurį valstybė narė paskyrė atsakingu už 3 straipsnio 2 dalyje nurodytas deklaracijas.

23) „įrenginys“ – tai reaktorius, kritinis įrenginys, konversijos gamykla, gamybos įmonė, perdirbimo gamykla, izotopų atskyrimo įrenginiai, atskiri saugojimo įrenginiai, atliekų apdorojimo ar atliekų saugojimo įrenginiai arba bet kuri kita vieta, kurioje paprastai naudojamos žaliavos ar specialiosios skiliosios medžiagos.

24) „įrenginys, kurio eksploatacija nutraukta“ – įrenginys, kuris buvo patikrintas siekiant įsitikinti, kad buvo pašalinti arba paversti neveikiančiais likę statiniai ir būtina jo naudojimui įranga, kad jo nebūtų galima toliau naudoti žaliavoms arba specialioms skiliosiomis medžiagoms saugoti, tvarkyti, perdirbti ar panaudoti.

25) „uždarytas įrenginys“ – įrenginys, kuris buvo patikrintas siekiant įsitikinti, kad jo eksploatacija buvo sustabdyta ir branduolinės medžiagos pašalintos, bet jo eksploatacija nenutraukta.







II SKYRIUS

PAGRINDINĖS TECHNINĖS CHARAKTERISTIKOS IR KONKREČIOS SAUGUMO KONTROLĖS NUOSTATOS

3 straipsnis

Informacijos apie pagrindines technines charakteristikas pateikimas

1. Bet kuris asmuo ar įmonė, steigiantys ar eksploatuojantys įrenginį žaliavoms ar specialioms skiliosioms medžiagoms gaminti, atskirti, perdirbti ar kitaip panaudoti, pateikia Komisijai informaciją apie įrenginio pagrindines technines charakteristikas, naudodamiesi atitinkamu I priede pateiktu klausimynu.

Pirmoje pastraipoje branduolinių medžiagų „naudojimas“ apima inter alia: energijos gamybą reaktoriuose, tyrimus kritiniuose arba nuliniuose energijos įrenginiuose, konversiją, gamybą, perdirbimą, saugojimą, izotopo atskyrimą ir rūdos sodrinimą, taip pat atliekų apdorojimą ar laikymą.

Rūdos gamybai taikomos 24 ir 25 straipsnių nuostatos.

2. Kiekviena valstybė narė, kuri yra Papildomo protokolo 1999/188/Euratomas šalis, kiekvienai savo teritorijoje esančiai vietovei paskiria vietovės atstovą, kuris Komisijai pateikia deklaraciją su bendruoju vietovės aprašymu naudodamasis II priede pateiktu klausimynu.

Deklaracija pateikiama per 120 dienų nuo Papildomo protokolo 1999/188/Euratomas įsigaliojimo toje valstybėje narėje dienos, o papildymai ir atnaujinimai – iki kiekvienų metų balandžio 1 d.

Deklaracija turi atitikti Papildomo protokolo 1999/188/Euratomas 2 straipsnio a punkto iii papunkčio reikalavimus ir turi būti parengiama atskirai nuo šio straipsnio 1 dalyje reikalaujamos deklaracijos.

3. Vietovės atstovas atsako už tai, kad laiku būtų surinkta atitinkama informacija ir Komisijai būtų pateiktas bendras vietovės aprašymas; už deklaracijų teisingumą ir išsamumą atsako įrenginį steigiantys ar eksploatuojantys asmenys ar įmonės, o už vietovėje esančius su branduolinėmis medžiagomis nesusijusius pastatus – atitinkama valstybė narė. 1 ir 2 dalyse nurodytos deklaracijos jei įmanoma pateikiamos elektronine forma tuo atveju, kai jas tokia forma saugo asmuo arba įmonė. Jei Komisijai informacija siunčiama elektronine forma ir popieriuje, remiamasi informacija popieriuje.

4 straipsnis

Terminai

Naujų įrenginių pagrindinių techninių charakteristikų deklaracija pagal 3 straipsnio 1 dalį Komisijai pateikiama mažiausiai prieš 200 dienų iki to laiko, kai turi būti gauta pirmoji branduolinių medžiagų siunta.

Dėl naujų įrenginių, turinčių daugiau nei vieną efektyvųjį kilogramą branduolinių medžiagų atsargų, arba kurių metinė branduolinių medžiagų apyvarta yra didesnė kaip vienas efektyvusis kilogramas, visa informacija, susijusi su savininku, operatoriumi, tikslu, vieta, tipu, galingumu ir numatoma eksploatacijos pradžios data, Komisijai turi būti pateikta mažiausiai prieš 200 dienų iki statybų pradžios.

Apie pagrindinių techninių charakteristikų pakeitimus, apie kuriuos išankstinio pranešimo pateikti nereikia, kaip nurodyta 6 straipsnyje pateiktose konkrečiose saugumo kontrolės nuostatose, Komisijai turi būti pranešta per 30 dienų nuo to laiko, kai pakeitimas yra užbaigiamas.

Apie stojančiose į Europos Sąjungą valstybių teritorijose esančių įrenginių pagrindines technines charakteristikas Komisijai pranešama per 30 dienų nuo šio reglamento įsigaliojimo toje valstybėje dienos, išskyrus atliekų apdorojimo ir laikymo įrenginius, apie kurių pagrindines technines charakteristikas Komisijai reikia pranešti per 120 dienų nuo šio reglamento įsigaliojimo toje valstybėje dienos.

Naudojantis I priede pateiktu klausimynu, apie veikiančių atliekų apdorojimo ir laikymo įrenginių pagrindines technines charakteristikas Komisijai pranešama per 120 dienų nuo šio reglamento įsigaliojimo dienos.

Dėl kitų veikiančių įrenginių, bet kokia papildoma informacija, kurios reikalaujama I priedo klausimyne, turi būti pateikta per 120 dienų nuo šio reglamento įsigaliojimo dienos.

5 straipsnis

Veiklos programa

Siekdami sudaryti sąlygas Komisijai planuoti savo saugumo kontrolės veiklą 3 straipsnio 1 dalies pirmoje pastraipoje nurodyti asmenys arba įmonės Komisijai perduoda šią informaciją:

a) kasmet pagal XI priedą parengtą veiklos programos planą, kuriame visų pirma nurodomos negalutinės fizinės inventorizacijos atlikimo datos;

b) mažiausiai prieš 40 dienų iki fizinės inventorizacijos – šio darbo programą.

Veiklos programos plano pakeitimai, ypač susiję su fizinės inventorizacijos atlikimu, Komisijai turi būti pateikiami nedelsiant.

6 straipsnis

Konkrečios saugumo kontrolės nuostatos

1. Pasiremdama pagrindinėmis techninėmis charakteristikomis, pateikiamomis vadovaujantis 3 straipsnio 1 dalimi ir 4 straipsniu, Komisija priima konkrečias saugumo kontrolės nuostatas, susijusias su šio straipsnio 2 dalyje nurodytais klausimais. Konkrečios saugumo kontrolės nuostatos nustatomos Komisijos sprendimu, skirtu atitinkamam asmeniui ar įmonei, atsižvelgiant į veiklos ir techninius apribojimus ir glaudžiai konsultuojantis su konkrečiu asmeniu ar įmone bei atitinkama valstybe nare.

Asmeniui ar įmonei turi būti pranešta apie jiems skirtą Komisijos sprendimą, o atitinkamai valstybei narei turi būti persiųstas tokio pranešimo nuorašas.

Iki to laiko, kol priimamas Komisijos sprendimas dėl konkrečių saugumo kontrolės nuostatų, atitinkamas asmuo arba įmonė taiko bendrąsias šio reglamento nuostatas.

2. Konkrečiose saugumo kontrolės nuostatose nurodoma ši informacija:

a) medžiagų balanso zonos ir pagrindinių matavimo taškų parinkimas siekiant nustatyti branduolinių medžiagų kiekio kitimą ir atsargas;

b) pagrindinių techninių charakteristikų pakeitimai, dėl kurių reikia pateikti išankstinį pranešimą;

c) branduolinių medžiagų apskaitos tvarkymo ir ataskaitų rengimo procedūros kiekvienai medžiagų balanso zonai;

d) fizinės inventorizacijos atlikimo apskaitos tikslams dažnumas ir procedūros, kurios yra saugumo kontrolės dalis;

e) izoliavimo ir stebėsenos priemonės pagal su atitinkamu asmeniu arba įmone sutartą tvarką;

f) atitinkamo asmens arba įmonės taikoma mėginių ėmimo tik saugumo kontrolės tikslams tvarka.

3. Konkrečiose saugumo kontrolės nuostatose taip pat gali būti nustatomas pagal 5 straipsnį reikalaujamų vėlesnių pranešimų turinys, taip pat sąlygos, kuriomis vadovaujantis reikia pateikti išankstinius pranešimus apie branduolinių medžiagų išsiuntimą ir gavimą.

4. Komisija atitinkamam asmeniui arba įmonei pagal suderintą sąmatą atlygina specialiųjų paslaugų, numatytų konkrečiose saugumo kontrolės nuostatose, arba kurias atlikti specialiai paprašo Komisija ar jos inspektoriai, išlaidas. Atlyginimo sumą ir būdą kartu nustato atitinkamos šalys; šie susitarimai periodiškai pakartotinai svarstomi.







III SKYRIUS

BRANDUOLINIŲ MEDŽIAGŲ APSKAITA

7 straipsnis

Apskaitos sistema

3 straipsnio 1 dalies pirmoje pastraipoje nurodyti asmenys arba įmonės tvarko branduolinių medžiagų apskaitos ir kontrolės sistemą. Ši sistema apima apskaitos ir eksploatacijos dokumentus, ypač informaciją apie šių medžiagų kiekį, kategoriją, formą ir sudėtį, kaip nurodyta 18 straipsnyje, jų faktinę vietą ir konkretų saugumo kontrolės įsipareigojimą, kaip nurodyta 17 straipsnyje, o jei branduolinės medžiagos pervežamos – kartu nurodoma informacija apie gavėją arba siuntėją.

Matavimų sistema, kuria grindžiami apskaitos dokumentai, turi atitikti naujausius tarptautinius standartus arba kokybės požiūriu būti tiems standartams lygiavertė. Remiantis tais dokumentais, kurie saugomi bent penkerius metus, turi būti įmanoma parengti ir pagrįsti Komisijai pateiktas deklaracijas. Jei įrenginyje apskaitos ir eksploatacijos dokumentai saugomi elektronine forma, jie turi būti prieinami Komisijos inspektoriams ta forma. Papildoma informacija gali būti tiksliai apibūdinama kiekvieno įrenginio konkrečiose saugumo kontrolės nuostatose, nurodytose 6 straipsnyje.

8 straipsnis

Eksploatacijos dokumentai

Kiekvienai medžiagų balanso zonai eksploatacijos dokumentai atitinkamai apima:

a) eksploatavimo duomenis, naudojamus branduolinių medžiagų kiekio ir sudėties pakitimams nustatyti;

b) kuo naujesnį atsargų vienetų sąrašą ir jų vietą;

c) rezervuarų ir instrumentų gradavimo ir mėginių ėmimo bei analizės duomenis, įskaitant atsitiktinių bei sisteminių paklaidų apskaičiavimus;

d) kokybės kontrolės priemonių, taikomų branduolinių medžiagų apskaitos sistemai duomenis, įskaitant atsitiktinių bei sisteminių paklaidų apskaičiavimus;

e) veiksmų, kurių imtasi rengiant ir atliekant fizinę inventorizaciją, siekiant užtikrinti, kad tai būtų atliekama tiksliai ir nuosekliai, aprašymą;

f) aprašymą veiksmų, kurių imtasi siekiant išsiaiškinti bet kokio atsitiktinio ar neįvertinto, jau patirto nuostolio priežastį ir dydį;

g) plutonio izotopinę sudėtį, įskaitant jo skilimo izotopus ir ataskaitines datas, jei jos registruojamos įrenginio eksploatavimo tikslams.

Turint duomenis, nurodytus g punkte, jie turi būti nusiųsti Komisijai jos prašymu.

9 straipsnis

Apskaitos dokumentai

Apskaitos dokumentuose kiekvienai medžiagų balanso zonai nurodomi:

a) visi inventorinio kiekio pakitimai, kad bet kuriuo metu būtų galima nustatyti branduolinių medžiagų atsargų įrašus;

b) visi matavimų ir skaičiavimų rezultatai, naudoti fizinei inventorizacijai atlikti;

c) visi pataisymai, susiję su inventorinio kiekio pakitimais, branduolinių medžiagų atsargų įrašais ir fizine inventorizacija.

Visų inventorinio kiekio pakitimų ir fizinės inventorizacijos atveju apskaitos dokumentuose kiekvienai branduolinių medžiagų partijai pateikiami medžiagos identifikaciniai duomenys, partijos duomenys ir duomenys apie šaltinį. Šiuose dokumentuose atskirai pateikiami duomenys apie kiekvienos branduolinių medžiagų partijos uraną, torį ir plutonį pagal 18 straipsnio 2 dalies b punkte išvardytas kategorijas. Be to, kiekvieno inventorinio kiekio pakitimo atveju nurodoma inventorinio kiekio pakitimo diena, o, kai reikia, išsiuntimo medžiagų balanso zona arba siuntėjas ir gaunančioji medžiagų balanso zona arba gavėjas.

10 straipsnis

Apskaitos ataskaitos

3 straipsnio 1 dalies pirmoje pastraipoje nurodyti asmenys ir įmonės pateikia Komisijai apskaitos ataskaitas.

Apskaitos ataskaitose pateikiama ataskaitos pateikimo dieną turima informacija, kuri prireikus privalo būti vėliau patikslinta. Apskaitos ataskaitos Komisijai perduodamos elektronine forma, išskyrus atvejus, kai Komisija raštu leido taikyti nukrypimą arba kai taikomos 39 straipsnyje numatytos pereinamojo laikotarpio priemonės.

Kai Komisijai pateikia motyvuotą prašymą, per tris savaites nuo šio prašymo pateikiama su šiomis ataskaitomis susijusi papildoma informacija ar paaiškinimai.

11 straipsnis

Pradiniai branduolinių medžiagų atsargų įrašai

3 straipsnio 1 dalies pirmoje pastraipoje nurodyti asmenys ir įmonės per 30 dienų nuo šio reglamento įsigaliojimo dienos, naudodamiesi V priede pateikta forma, siunčia Komisijai visų turimų branduolinių medžiagų pradinius branduolinių medžiagų atsargų įrašus. Šis straipsnis netaikomas asmenims ar įmonėms, kurie pradinius branduolinių medžiagų atsargų įrašus jau pateikė vadovaujantis Reglamentu (Euratomas) Nr. 3227/76, arba atliekų tvarkymo ar atliekų saugojimo įrenginiams.

12 straipsnis

Inventorinio kiekio pakitimo ataskaita

1. 3 straipsnio 1 dalies pirmoje pastraipoje nurodyti asmenys ir įmonės dėl kiekvienos medžiagų balanso zonos Komisijai siunčia inventorinio kiekio pakitimo ataskaitas apie visas branduolines medžiagas naudodamiesi III priede pateikta forma.

Jei įrenginio konkrečiose saugumo kontrolės nuostatose, nurodytose 6 straipsnyje, nenumatyta kitaip, šios ataskaitos siunčiamos kas mėnesį, vėliausiai per 15 dienų nuo mėnesio pabaigos, ir jose nurodomi visi inventorinio kiekio pakitimai, kurie atsirado per tą mėnesį arba apie kuriuos buvo sužinota per tą mėnesį.

2. Tais mėnesiais, kai atliekama fizinė inventorizacija, ir fizinės inventorizacijos atlikimo data nėra paskutinė mėnesio diena, siunčiamos dvi atskiros inventorinio kiekio pakitimo ataskaitos:

a) pirmoji inventorinio kiekio pakitimo ataskaita, kurioje nurodomi visi inventorinio kiekio pakitimai iki fizinės inventorizacijos atlikimo datos ir apimant šią datą; ši ataskaita siunčiama vėliausiai kartu su antrąja inventorinio kiekio pakitimo ataskaita arba kartu su fizinės inventorizacijos aprašu bei medžiagų balanso ataskaita, jei jos siunčiamos prieš antrąją inventorinio kiekio pakitimo ataskaitą;

b) antroji inventorinio kiekio pakitimo ataskaita, kurioje nurodomi visi inventorinio kiekio pakitimai nuo pirmosios fizinės inventorizacijos atlikimo dienos iki mėnesio pabaigos; ši ataskaita turi būti išsiųsta per 15 dienų nuo mėnesio pabaigos.

3. Tais mėnesiais, kai nėra jokių inventorinio kiekio pakitimų, atitinkami asmenys arba įmonės siunčia inventorinio kiekio pakitimo ataskaitą, kurioje perkeliami ankstesnio mėnesio galutinių branduolinių medžiagų atsargų įrašai.

4. Kad apie nedidelius inventorinio kiekio pakitimus (pavyzdžiui, mėginių perdavimą analizei) būtų galima pranešti kaip apie vieną inventorinio kiekio pakitimą, jie gali būti sujungiami, laikantis 6 straipsnyje nurodytų konkrečių saugumo kontrolės nuostatų, taikomų atitinkamam įrenginiui.

5. Inventorinio kiekio pakitimo ataskaitos gali būti pateikiamos kartu su paaiškinimais apie inventorinio kiekio pakitimus.

13 straipsnis

Medžiagų balanso ataskaita ir fizinės inventorizacijos aprašas

Kiekvienai medžiagų balanso zonai 3 straipsnio 1 dalies pirmoje pastraipoje nurodyti asmenys ar įmonės siunčia Komisijai:

a) medžiagų balanso ataskaitas pagal IV priede pateiktą formą, kuriose nurodoma: i) pradinė fizinė inventorizacija; ii) inventorinio kiekio pakitimai (pirmiausia padidėjimai, toliau – sumažėjimai); iii) galutiniai branduolinių medžiagų atsargų įrašai; iv) galutinė fizinė inventorizacija; v) neregistruotos medžiagos;

b) fizinės inventorizacijos aprašas pagal V priede pateiktą formą, kuriame atskirai nurodomos visos partijos.

Ataskaitos ir aprašas siunčiami kaip galima greičiau ir ne vėliau kaip per 30 dienų nuo fizinės inventorizacijos atlikimo dienos.

Jei kitaip nenurodyta konkrečiose įrenginio saugumo kontrolės nuostatose, nurodytose 6 straipsnyje, fizinė inventorizacija atliekama kiekvienais kalendoriniais metais, o laikotarpis tarp dviejų viena po kitos einančių fizinių inventorizacijų turi būti ne ilgesnis kaip 14 mėnesių.

14 straipsnis

Specialios ataskaitos

3 straipsnio 1 dalies pirmoje pastraipoje nurodyti asmenys ir įmonės susiklosčius 15 ar 22 straipsniuose nurodytoms aplinkybėms siunčia Komisijai specialią ataskaitą.

Šiose ataskaitose pateiktina informacija apibrėžiama konkrečiose saugumo kontrolės nuostatose, nurodytose 6 straipsnyje.

Specialios ataskaitos ir kiti duomenys ar paaiškinimai, kurių Komisija gali paprašyti dėl šių ataskaitų, pateikiami nedelsiant.

15 straipsnis

Nepaprastos aplinkybės

Speciali ataskaita parengiama šiais atvejais:

a) jeigu dėl nepaprasto įvykio ar aplinkybių manoma, kad buvo prarasta ar galėjo būti prarasta branduolinė medžiaga ar branduolinės medžiagos kiekis padidėjo arba galėjo padidėti viršijant ribas, šiuo tikslu nustatytas konkrečiose saugumo kontrolės nuostatose, nurodytose 6 straipsnyje;

b) jeigu netikėtai pasikeitė konkrečiose saugumo kontrolės nuostatose, nurodytose 6 straipsnyje, nustatyta integralioji saugos sistema ir tapo galimas neleistinas branduolinės medžiagos šalinimas.

Atitinkami asmenys ar įmonės šias ataskaitas pateikia kai tik jie sužino apie tokį sumažėjimą ar padidėjimą arba netikėtą integraliosios saugos sistemos sąlygų pasikeitimą arba kitus faktus, dėl kurių jie gali įtarti, kad įvyko toks įvykis. Priežastys taip pat nurodomos tuoj pat jas sužinojus.

16 straipsnis

Pranešimai apie branduolines transformacijas

Kalbant apie reaktorius, apskaičiuoti branduolinių transformacijų duomenys inventorinio kiekio pakitimo ataskaitoje vėliausiai nurodomi tada, kai panaudotas kuras išvežamas iš reaktoriaus medžiagų balanso zonos. Be to, konkrečiose saugumo kontrolės nuostatose, nurodytose 6 straipsnyje, gali būti nustatoma kitokia branduolinių transformacijų registravimo ir pranešimo apie jas tvarka.

17 straipsnis

Konkretūs saugumo kontrolės įsipareigojimai

1. Branduolinės medžiagos, kurioms taikomi konkretūs saugumo kontrolės įsipareigojimai, Bendrijos prisiimti susitarime, sudarytame su trečiąja šalimi ar tarptautine organizacija, jeigu tokiame susitarime nenumatyta kitaip, nurodomos kiekvienam įsipareigojimui atskirai tokiuose pranešimuose:

a) 11 straipsnyje nurodytuose pradiniuose branduolinių medžiagų atsargų įrašuose;

b) inventorinio kiekio pakitimo ataskaitose, įskaitant 12 straipsnyje nurodytus galutinių branduolinių medžiagų atsargų įrašus;

c) 13 straipsnyje nurodytose medžiagų balanso ataskaitose ir fizinės inventorizacijos aprašuose;

d) 20 ir 21 straipsniuose nurodytuose pranešimuose apie numatomą importą ir eksportą.

Jeigu tuose susitarimuose konkrečiai nedraudžiama, toks atskiras nurodymas neužkerta kelio fiziniam medžiagų sumaišymui.

2. Pirma dalis netaikoma Bendrijos ir valstybių narių susitarimams su Tarptautine atominės energijos agentūra.

18 straipsnis

Masės vienetai ir branduolinių medžiagų kategorijos

1. Šiame reglamente nurodytuose pranešimuose medžiagų, kuriems taikomas reglamentas, kiekiai išreiškiami gramais.

Atitinkami medžiagų apskaitos dokumentai pildomi naudojant gramus arba mažesnius vienetus. Jie pildomi taip, kad būtų užtikrintas jų patikimumas, o ypač kad atitiktų valstybių narių dabartinę praktiką.

Pranešimuose kiekiai gali būti suapvalinti iki artimiausio mažiausio sveikojo skaičiaus, jeigu dešimtoji dalis yra 0–4, ir iki didžiausio sveikojo skaičiaus, jeigu dešimtoji dalis yra 5–9.

2. Jeigu konkrečiose saugumo kontrolės nuostatose, nurodytose 6 straipsnyje, nenumatyta kitaip, pranešimuose nurodoma:

a) bendra urano, torio ir plutonio elementų masė, taip pat prisodrintam uranui – bendra skiliųjų izotopų masė;

b) atskiros medžiagų balanso ataskaitos ir atskirų eilučių įrašai inventorinio kiekio pakitimo ataskaitose bei fizinės inventorizacijos aprašuose šioms branduolinių medžiagų kategorijoms: i) išsodrintam uranui; ii) gamtiniam uranui; iii) uranui, prisodrintam mažiau nei 20 %; iv) uranui, prisodrintam 20 % ir daugiau; v) plutoniui; vi) toriui.

19 straipsnis

Nukrypti leidžiančios nuostatos

1. Siekdama atsižvelgti į konkrečias aplinkybes, kuriomis medžiagos, kurioms taikoma saugumo kontrolė, yra naudojamos ar gaminamos, Komisija branduolinių medžiagų gamintojams ir naudotojams gali raštu leisti nukrypti nuo taisyklių, reglamentuojančių 10–18 straipsniuose numatytų pranešimų formą ir pateikimo dažnumą.

Nukrypti nuo taisyklių leidžiama, kai atitinkami asmenys ar įmonės pateikia IX priede nurodytos formos prašymą.

Nukrypti nuo taisyklių leidžiama tik visai medžiagų balanso zonai, kurioje branduolinės medžiagos nėra perdirbamos ar saugomos kartu su branduolinėmis medžiagomis, kurioms negali būti leidžiama nukrypti nuo taisyklių.

2. Komisija gali leisti nukrypti nuo taisyklių medžiagų balanso zonai, kurioje yra:

a) branduolinių medžiagų kiekiai, prilygstantys I-G priede nurodytiems kiekiams, kurie laikomi nepakitę ilgą laiką;

b) išsodrinto urano, gamtinio urano ar torio, naudojamų tik nebranduolinei veiklai;

c) specialių skiliųjų medžiagų, kurių naudojamas vienas gramas ar mažiau ir kurios naudojamos kaip jautrieji komponentai instrumentuose;

d) plutonio, kurio plutonio-238 izotopinė koncentracija didesnė kaip 80 %.

3. Asmenys ar įmonės, kuriems leista nukrypti nuo taisyklių, naudodami X priede nurodytą formą, iki kiekvienų metų sausio 31 d. Komisijai pateikia metinę ataskaitą. Šioje ataskaitoje aprašoma ankstesnių kalendorinių metų pabaigos situacija.

4. Eksportuodami branduolines medžiagas į trečiąją šalį, asmenys ar įmonės, kuriems leidžiama nukrypti nuo taisyklių, naudodami X priede nurodytą formą, kaip galima greičiau, bet vėliausiai per 15 dienų nuo mėnesio, kurį buvo eksportuojama, pabaigos Komisijai pateikia ataskaitą. Šioje ataskaitoje nurodomas eksportuotų branduolinių medžiagų kiekis ir branduolinių medžiagų atsargos, kurioms vis dar taikomos nukrypti leidžiančios nuostatos.

5. Asmenys ar įmonės, kuriems leidžiama nukrypti nuo taisyklių, iš trečiosios šalies importuodami branduolines medžiagas, Komisijai pateikia prašymą papildyti sąrašą medžiagų, kurioms taikomos nukrypti leidžiančios nuostatos, ta nauja medžiaga. Prašymas naudojant IX priedo formą pateikiamas Komisijai kai tik asmenys ar įmonės sužino apie perdavimo datą, vėliausiai per 15 dienų nuo mėnesio, kurį buvo atliktas perdavimas, pabaigos.

6. Konkrečiose saugumo kontrolės nuostatose, nurodytose 6 straipsnyje, Komisija gali nustatyti specialias sąlygas, susijusias su ataskaitų formomis ir periodiškumu.

7. Jeigu nebeatitinkama sąlygų, kurių reikia, kad būtų leidžiama nukrypti nuo taisyklių, gavusi informacijos iš asmenų ar įmonių, kurioms leista nukrypti nuo taisyklių, Komisija nutraukia leidimą nukrypti nuo taisyklių.







IV SKYRIUS

PERDAVIMAI TARP VALSTYBIŲ

20 straipsnis

Eksportas ir išsiuntimas

1. 3 straipsnio 1 dalies pirmoje pastraipoje nurodyti asmenys ar įmonės Komisijai pateikia išankstinį pranešimą, jei žaliavos ar specialios skiliosios medžiagos:

a) eksportuojamos į trečiąją šalį;

b) yra išsiunčiamos iš branduolinio ginklo neturinčios valstybės narės į branduolinį ginklą turinčią valstybę narę;

c) yra išsiunčiamos iš branduolinį ginklą turinčios valstybės narės į branduolinio ginklo neturinčią valstybę narę.

2. Išankstinis pranešimas reikalingas tik:

a) jei siunta yra didesnė už vieną efektyvųjį kilogramą; arba

b) jei iš įrenginio per bet kurį iš eilės einantį dvylikos mėnesių laikotarpį į tą pačią valstybę išsiunčiamas bendras medžiagų kiekis, kuris gali būti didesnis nei vienas efektyvusis kilogramas, net jeigu nė viena siunta neviršija vieno efektyviojo kilogramo.

3. Pranešimas pateikiamas sudarius susitarimą, numatantį pervežimą, naudojant VI priede pateiktą formą, tačiau Komisija jį turi gauti bent prieš aštuonias darbo dienas iki medžiagos paruošimo išsiųsti.

4. Jei būtina dėl fizinės apsaugos priežasčių, su Komisija gali būti specialiai susitarta dėl pranešimo formos ir pateikimo tvarkos.

5. Atliekose ar rūdoje esančių branduolinių medžiagų eksportui ir išsiuntimui netaikomos 1-4 dalys.

21 straipsnis

Importas ir gavimas

1. 3 straipsnio 1 dalies pirmoje pastraipoje nurodyti asmenys ar įmonės Komisijai pateikia išankstinį pranešimą, jei žaliavos ar specialios skiliosios medžiagos:

a) importuojamos iš trečiosios šalies;

b) yra gaunamos branduolinio ginklo neturinčioje valstybėje narėje iš branduolinį ginklą turinčios valstybės narės;

c) yra gaunamos branduolinį ginklą turinčioje valstybėje narėje iš branduolinio ginklo neturinčios valstybės narės.

2. Išankstinis pranešimas reikalingas tik:

a) jei siunta yra didesnė už vieną efektyvųjį kilogramą; arba

b) jei per bet kurį iš eilės einantį dvylikos mėnesių laikotarpį iš tos pačios valstybės į įrenginį importuojamas arba įrenginio gaunamas bendras medžiagų kiekis gali būti didesnis nei vienas efektyvusis kilogramas, net jeigu nė viena siunta neviršija vieno efektyviojo kilogramo.

3. Pranešimas pateikiamas kuo anksčiau prieš numatomą medžiagų gavimą, vėliausiai – jų gavimo dieną, naudojant VII priede pateiktą formą, tačiau Komisija turi jį gauti bent prieš penkias darbo dienas iki medžiagos išpakavimo.

4. Jei būtina dėl fizinės apsaugos priežasčių, su Komisija gali būti specialiai susitarta dėl pranešimo formos ir perdavimo tvarkos.

5. Atliekose ar rūdoje esančių branduolinių medžiagų importui ir gavimui netaikomos 1-4 dalys.

22 straipsnis

Praradimas ar uždelsimas perdavimo metu

14 straipsnyje nurodytą specialią ataskaitą pateikia asmenys ar įmonės, kurie praneša apie perdavimą pagal 20 ir 21 straipsnius, jeigu, susiklosčius ypatingoms aplinkybėms ar įvykus ypatingam įvykiui, jiems buvo pranešta apie branduolinių medžiagų praradimą arba galimą jų praradimą, arba jeigu ilgai uždelsiama jų perdavimo metu.

23 straipsnis

Pranešimas apie datos pasikeitimą

Pasikeitus pasirengimo perduoti, pervežimo ar branduolinių medžiagų išpakavimo dienai, nurodytai 20 ir 21 straipsniuose numatytuose pranešimuose, išskyrus pasikeitimą, kuriam įvykus reikia parengti specialią ataskaitą, pranešama nedelsiant, nurodant pakeistas dienas, jeigu jos žinomos.







V SKYRIUS

KONKREČIOS NUOSTATOS

24 straipsnis

Rūdos išgavėjai

1. Bet kuris asmuo ar įmonė, išgaunantys rūdą valstybės narės teritorijoje, naudodamiesi I–J priede pateiktu klausimynu, per 120 dienų nuo šio reglamento įsigaliojimo dienos Komisijai praneša pagrindines technines rūdos išgavimo operacijų charakteristikas ir perduoda veiklos programą, vadovaudamiesi 5 straipsniu.

2. Nukrypstant nuo 7, 8 ir 9 straipsnių nuostatų, bet kuris išgaunantis rūdą asmuo ar įmonė, pildo apskaitos dokumentus, kuriuose pirmiausia nurodomas išgaunamos rūdos kiekis, urano bei torio vidutinis kiekis joje ir išgautos rūdos atsargos kasykloje. Dokumentuose taip pat turi būti pateikta informacija apie išsiuntimus, nurodant kiekvieno išsiuntimo dieną, gavėją ir kiekį.

Tokie dokumentai turi būti saugomi ne trumpiau kaip penkerius metus.

25 straipsnis

Rūdos išsiuntimo (eksporto) ataskaitos

Nukrypstant nuo 10–18 straipsnių nuostatų, bet kuris rūdą išgaunantis asmuo ar įmonė, naudodami VIII priede pateiktą formą, Komisijai praneša:

a) iki kiekvienų metų sausio 31 d. – koks medžiagos kiekis buvo išvežtas iš kiekvienos kasyklos per ankstesnius kalendorinius metus; ir

b) vėliausiai iki išvežimo datos – apie rūdos eksportą į trečiąsias šalis.

26 straipsnis

Vežėjai ir laikino saugojimo agentai

Asmuo ar įmonė, vežantys valstybių narių teritorijose branduolines medžiagas ar laikinai jas pervežimo metu saugantys, gali branduolines medžiagas priimti ar perduoti tik pagal tinkamai pasirašytą kvitą su nurodyta data. Jame nurodomi perduodančių ir priimančių medžiagas šalių pavadinimai, vežami kiekiai ir duomenys apie medžiagų kategorijas, formą ir sudėtį.

Jei būtina dėl fizinės apsaugos priežasčių, perduodamų medžiagų aprašymas gali būti pakeistas tinkamais identifikuojančiais siuntą duomenimis. Tokie identifikuojantys duomenys turi sietis su 3 straipsnio 1 dalies pirmoje pastraipoje nurodytų asmenų ar įmonių turimais dokumentais.

Susitariančiosios šalys šiuos dokumentus saugo bent penkerius metus.

27 straipsnis

Pakaitiniai dokumentai vežėjams ir laikino saugojimo agentams

Asmenų ar įmonių turimi dokumentai, parengti laikantis galiojančių nuostatų, taikomų jiems valstybės narės, kurioje jie užsiima savo veikla, teritorijoje, gali pakeisti 26 straipsnyje numatytus dokumentus tuo atveju, kai juose pateikiama visa pagal šį straipsnį reikalaujama informacija.

28 straipsnis

Tarpininkai

Visi tarpininkai, ypač įgaliotieji atstovai, brokeriai ar komisionieriai, dalyvaujantys sudarant branduolinių medžiagų tiekimo sutartį, visus su jų pačių ar jų vardu vykdomomis operacijomis susijusius dokumentus saugo bent penkerius metus pasibaigus sutarties galiojimo laikui. Tokiuose dokumentuose nurodomi susitariančiųjų šalių pavadinimai, sutarties diena, medžiagų kiekis, kategorija, forma, sudėtis, kilmė ir paskirties vieta.

29 straipsnis

Informacijos ir duomenų perdavimas

Komisija Tarptautinei atominės energijos agentūrai gali perduoti pagal šį reglamentą gautą informaciją ir duomenis.

30 straipsnis

Pradinis atliekų atsargų sąrašas ir apskaitos dokumentai

1. Nukrypstant nuo 11 straipsnio nuostatų, asmenys ar įmonės, perdirbantys arba saugantys branduolines medžiagas, anksčiau paskelbtas galutinai apdorotomis arba laikinai saugomomis atliekomis, per 120 dienų nuo šio reglamento įsigaliojimo dienos Komisijai perduoda suskirstytų pagal kategorijas visų branduolinių medžiagų pradinį atsargų sąrašą.

2. Bet kuris asmuo ar įmonė, perdirbantys ar saugantys branduolines atliekas, kurios anksčiau buvo paskelbtos galutinai apdorotomis ar laikinai saugomomis, turi pildyti jų apskaitos dokumentus.

Nukrypstant nuo 7–11 straipsnių nuostatų, 13 straipsnio ir 17 straipsnio – dėl medžiagų, anksčiau paskelbtų laikinai saugomomis atliekomis, ir 7–13 straipsnių ir 17 straipsnio – dėl medžiagų, anksčiau paskelbtų galutinai apdorotomis atliekomis, šiuose apskaitos dokumentuose turi būti nurodyta:

a) eksploatavimo duomenys, panaudoti nustatant branduolinių medžiagų kiekio ir sudėties pakitimus;

b) atsargų sąrašas, kuris kasmet atnaujinamas atlikus fizinę inventorizaciją;

c) veiksmų, kurių imamasi rengiant ir vykdant fizinę inventorizaciją bei siekiant užtikrinti, kad inventorizacija būtų teisinga ir išsami, sekos aprašymas;

d) veiksmų, kurių imamasi siekiant nustatyti bet kurio galėjusio įvykti atsitiktinio branduolinių medžiagų praradimo priežastį ir mastą, aprašymas;

e) visi atsargų kiekio pasikeitimai tam, kad būtų galima paprašius nustatyti branduolinių medžiagų atsargų įrašus.

Reikalavimai dėl pranešimų apie laikinai saugomų atliekų apdorojimą nustatomi konkrečiose saugumo kontrolės nuostatose, nurodytose 6 straipsnyje.

31 straipsnis

Atliekų perdirbimas

3 straipsnio 1 dalies pirmoje pastraipoje nurodyti asmenys ar įmonės Komisijai pateikia išankstinį pranešimą apie medžiagų, kurios anksčiau buvo paskelbtos laikinai saugomomis ar galutinai apdorotomis atliekomis, perdirbimo kampaniją, išskyrus perpakavimą arba tolesnį apdorojimą neišskiriant elementų.

Pasinaudojant XII priede nurodyta forma, šiame išankstiniame pranešime pateikiama informacija apie partijoje esančio plutonio, stipriai prisodrinto urano ir urano-233 kiekį, formą (stiklas, didelio aktyvumo skystis ir kt.), numatomą perdirbimo kampanijos trukmę ir medžiagos vietą iki ir po kampanijos. Toks pranešimas turi būti pateikiamas Komisijai bent jau 20 dienų iki kampanijos pradžios.

32 straipsnis

Galutinai apdorotų atliekų perdavimai

3 straipsnio 1 dalies pirmoje pastraipoje nurodyti asmenys ar įmonės vėliausiai iki kiekvienų metų sausio 31 d. pateikia metų ataskaitas apie:

a) galutinai apdorotų atliekų išsiuntimą ar eksportą į valstybių narių teritorijose ar už jų ribų esantį įrenginį, užpildant XIII priede pateiktą formą;

b) galutinai apdorotų atliekų gavimą arba importą iš įrenginio be medžiagų balanso kodo arba iš įrenginio už valstybių narių teritorijų ribų, užpildant XIV priede pateiktą formą;

c) galutinai apdorotų atliekų, turinčių plutonio, stipriai prisodrinto urano arba urano-233, vietos pakeitimus, užpildant XV priede nurodytą formą.

33 straipsnis

Tarptautiniai įsipareigojimai

Šio reglamento nuostatos, ypač 3 straipsnio 2 dalis, 31 straipsnis ir 32 straipsnio c punktas, turi būti taikomos laikantis Bendrijos ir branduolinio ginklo neturinčių valstybių narių įsipareigojimų pagal Papildomą protokolą 1999/188/Euratomas.







VI SKYRIUS

KONKREČIOS NUOSTATOS, TAIKOMOS BRANDUOLINĮ GINKLĄ TURINČIŲ VALSTYBIŲ NARIŲ TERITORIJOSE

34 straipsnis

Konkrečios nuostatos, taikomos branduolinį ginklą turinčioms valstybėms narėms

1. Šio reglamento nuostatos netaikomos:

a) įrenginiams ar jų dalims, skirtiems gynybos tikslams ir esantiems branduolinį ginklą turinčios valstybės narės teritorijoje; arba

b) branduolinėms medžiagoms, kurias ta branduolinį ginklą turinti valstybė narė skyrė gynybos tikslams.

2. Šio reglamento taikymo sritį ir procedūras branduolinėms medžiagoms, įrenginiams ar jų dalims, kurie galėtų būti skirti gynybos tikslams ir yra branduolinį ginklą turinčios valstybės narės teritorijoje, nustato Komisija, pasikonsultavusi ir suderinusi su atitinkama valstybe nare, atsižvelgdama į Sutarties 84 straipsnio antrąją pastraipą.

3. Nepaisant 1 ir 2 dalių nuostatų:

a) 3 straipsnio 1 dalies, 4 ir 6 straipsnių nuostatos taikomos įrenginiams ar jų dalims, kurie tam tikru metu eksploatuojami naudojant tik branduolines medžiagas, kurios gali būti skirtos gynybos tikslams, tačiau kitu metu eksploatuojami naudojant tik civilines branduolines medžiagas;

b) 3 straipsnio 1 dalies, 4 ir 6 straipsnių nuostatos, išskyrus nacionalinio saugumo tikslams, taikomos įrenginiams ar jų dalims, į kuriuos dėl tokių priežasčių galėtų būti apribota teisė patekti, tačiau jie gamina, apdoroja, atskiria, perdirba ar bet kuriuo kitu būdu tuo pačiu metu naudoja civilines branduolines medžiagas ir branduolines medžiagas, skirtas arba kurios gali būti skirtos gynybos tikslams;

c) 2 ir 5, 7–32 straipsnių, šio straipsnio 1 ir 2 dalies bei 35, 36 ir 37 straipsnių nuostatos taikomos šios dalies a ir b punktuose nurodytuose įrenginiuose ar jų dalyse esančioms visoms civilinėms branduolinėms medžiagoms;

d) 3 straipsnio 2 dalies, 31 straipsnio ir 32 straipsnio c punkto nuostatos netaikomos branduolinį ginklą turinčių valstybių narių teritorijose.







VII SKYRIUS

BAIGIAMOSIOS NUOSTATOS

35 straipsnis

Duomenų slaptumas

Sprendime 2001/844/EB/EAPB/Euratomas numatytos Komisijos nuostatos dėl saugumo taikomos Reglamentui Nr. 3, įgyvendinančiam Europos atominės energijos steigimo sutarties 24 straipsnis, neapribojant informacijos, žinių ir dokumentų, kuriuos gauna Komisija pagal šį reglamentą.

Dėl informacijos perdavimo saugumo susitaria Komisija ir atitinkamas asmuo, įmonė ar subjektas, ir toks susitarimas turi atitikti valstybės narės reikalavimus tokios informacijos perdavimui.

36 straipsnis

Įrenginiai, kuriuos kontroliuoja už Bendrijos ribų įsisteigę asmenys ar įmonės

Jeigu įrenginį kontroliuoja asmuo ar įmonė, įsisteigę už Bendrijos ribų, šiuo reglamentu nustatyti įpareigojimai taikomi įrenginio vietos administracijai.

37 straipsnis

Gairės

Komisija rekomendacijos forma priima ir paskelbia šio reglamento taikymo gaires ir, glaudžiai bendradarbiaudama su valstybėmis narėmis, prireikus jas atnaujina, atsižvelgdama į įgytą patirtį ir gavusi suinteresuotų šalių pastabas.

38 straipsnis

Panaikinimas

Reglamentas (Euratomas) Nr. 3227/76 panaikinamas.

Nuorodos į panaikintą reglamentą laikomos nuorodomis į šį reglamentą.

39 straipsnis

Pereinamasis laikotarpis

Komisija gali suteikti išimtį dėl įpareigojimo naudotis III, IV ir V prieduose nustatytomis ataskaitų formomis. Išimtis taikoma asmenims ar įmonėms, kurie šio reglamento įsigaliojimo dieną naudoja Reglamento (Euratomas) Nr. 3227/76 II, III ir IV priedų ataskaitų formas. Ji negali būti taikoma ilgiau kaip penkerius metus nuo šio reglamento įsigaliojimo dienos.

3 straipsnio 1 dalies pirmoje pastraipoje nurodyti asmenys ar įmonės per trejų metų laikotarpį nuo šio reglamento įsigaliojimo dienos Komisijai praneša datą, nuo kurios jie ketina pradėti naudoti III, IV ir V prieduose pateiktas ataskaitų formas. Gavusi tinkamai pagrįstą prašymą ir įgyvendinimo programą, Komisija gali kiekvienu konkrečiu atveju pratęsti laikotarpį iki dvejų metų.

40 straipsnis

Įsigaliojimas

Šis reglamentas įsigalioja dvidešimtą dieną po jo paskelbimo Europos Bendrijų oficialiajame leidinyje.

Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.









I PRIEDAS

ĮRENGINIO PAGRINDINIŲ TECHNINIŲ CHARAKTERISTIKŲ DEKLARACIJOS KLAUSIMYNAS

I-A. REAKTORIAI

Data: …………

NB:

1. Pagal Sutarties 79 straipsnį, turi būti pranešama atitinkamos valstybės narės valdžios institucijoms apie visus pranešimus dėl įrenginių, kuriems taikomi saugumo reikalavimai, siunčiamus Komisijai pagal Sutarties 78 straipsnį ir 79 straipsnio pirmąją pastraipą.

2. Atsakymas „netaikoma“ gali būti pateiktas tik į tuos klausimus, kurie netaikomi. Komisija ir toliau turi teisę prašyti pateikti papildomą su atitinkamu klausimynu susijusią informaciją, kurią ji mano esant reikalinga.

3. Tinkamai užpildyta ir pasirašyta deklaracija siunčiama Europos Komisijai: European Commission, Euratom Safeguards, L-2920 Luxembourg.

ĮRENGINIO IDENTIFIKAVIMAS

1. Pavadinimas.

2. Vieta, tikslus adresas, nurodant telefono ir fakso numerius, el. pašto adresą.

3. Savininkas (teisiškai atsakinga įstaiga arba asmuo).

4. Operatorius (teisiškai atsakinga įstaiga arba asmuo).

5. Dabartinė padėtis (pvz., montuojamas, veikiantis arba uždarytas).

6. Įrenginio paskirtis ir tipas.

7. Įrenginio eksploatavimo būdas, darantis įtaką gamybai (patvirtinta pamainų sistema, apytiksliai eksploatavimo laikotarpiai per metus ir kt.).

8. Įrenginio vietos planas (žemėlapis, kuriame nurodytas įrenginys, ribos, pastatai, keliai, upės, geležinkeliai ir kt.).

9. Įrenginio planas: a) struktūrinė integralioji saugos sistema, tvoros ir privažiavimo keliai; b) atvežamų medžiagų sandėliavimo vieta; c) reaktoriaus zona; d) bandymų ir eksperimentų zona, laboratorijos; e) išvežamų medžiagų sandėliavimo vieta; f) branduolinių atliekų laidojimo vieta.

10. Papildoma informacija apie reaktorių: a) nominali šiluminė išeiga; b) žaliava ir speciali skilioji medžiaga; c) pradinis aktyvios zonos sodrinimas; d) lėtiklis; e) aušalas.

BENDRAS ĮRENGINIO PLANAS, NURODANT SU MEDŽIAGŲ NAUDOJIMU IR APSKAITA, INTEGRALIĄJA SAUGOS SISTEMA IR STEBĖJIMU SUSIJUSIAS YPATYBES

Branduolinės medžiagos apibūdinimas ( 9 )

11. Branduolinės medžiagos naudojimo apibūdinimas (3 straipsnio 1 dalis).

12. Kuro rinklės, šilumą išskiriančio elemento, plokštės ir kt. brėžiniai, pakankamai tiksliai parodantys bendrą konstrukciją su visais dydžiais. (Prireikus reikėtų pateikti elementų pakeitimo nuostatas nurodant, ar tai įprastas eksploatavimas).

13. Kuro medžiaga (tarp jų kontroliuojama medžiaga ar tarpinės rinklės, jei reikia): a) cheminė sudėtis arba pagrindinės lydinių sudedamosios dalys; b) vidutinis vienos rinklės sodrinimas; c) vienos rinklės kuro medžiagos vardinė masė su leistinais nukrypimais.

14. Apvalkalo medžiaga.

15. Prireikus metodas, pagal kurį nustatomos atskiros rinklės, šilumą išskiriantys elementai, plokštės ir kt.

16. Kitos įrenginyje naudojamos branduolinės medžiagos (trumpai apibūdinti medžiagą, paskirtį ir naudojimo būdą, pvz., paleidimo strypai).

Branduolinių medžiagų kiekio kitimas

17. Kiekio kitimo schema, nurodanti taškus, kur branduolinė medžiaga identifikuojama ar matuojama; medžiagų balanso zonos ir branduolinių medžiagų atsargų saugojimo vietos, naudojamos medžiagų apskaitai bei branduolinių medžiagų kiekio inventorizacijai atlikti šiose zonose įprastinėmis eksploatacijos sąlygomis.

18. Numatomi duomenys apie nominalų kuro ciklą, tarp jų: a) reaktoriaus aktyviosios zonos pakrovimas; b) numatomas išdegimas; c) metinis kuro perkrovos kiekis; d) perkrovimo tarpai (kuro perkrova sustabdžius reaktorių arba kuro perkrovimas nestabdant reaktoriaus); e) apytikslė apyvartos ir branduolinių medžiagų atsargų bei gaunamų ir išsiunčiamų kiekių prognozė.

Branduolinių medžiagų tvarkymas

19. Nenaudoto kuro saugyklų išdėstymo tvarka ir bendras planas, pakavimo aprašymas.

20. Nenaudoto kuro paruošimo patalpų išdėstymo tvarka ir bendras planas ir (ar) branduolinių medžiagų analizės patalpos bei reaktoriaus pakrovimo zona.

21. Nenaudoto ir panaudoto kuro pakrovimo įrengimų bendras planas, tarp jų kuro krautuvų ar įrenginių.

22. Reaktoriaus korpuso, aktyviosios zonos ir korpuso angų bendras planas, kuro pakrovimo į korpusą būdas.

23. Aktyviosios zonos planas, kuriame nurodytas aktyviosios zonos bendras išdėstymas, tinklas, forma, žingsnis ir dydžiai; reflektorius; valdymo elementų vieta, forma ir dydžiai; eksperimentinės ir (ar) apšvitinimo pozicijos.

24. Rinklėms bei aktyviosios zonos valdymo elementams skirtų kanalų skaičius ir dydis.

25. Panaudoto kuro saugykla: a) saugyklų bendras išdėstymo planas; b) saugojimo metodas; c) numatyta saugyklų talpa; d) įrenginių, skirtų panaudotam kurui tvarkyti brėžiniai; e) minimalus aušinimo laikas iki panaudoto kuro išsiuntimo; f) panaudoto kuro išsiuntimo talpyklų brėžiniai ir aprašymas (pvz., užsandarinimo galimybei ištirti).

26. Branduolinės medžiagos bandymų teritorija (jei taikoma): a) atliekamų veiksmų trumpas aprašymas; b) pagrindinių įrenginių aprašymas (pvz., aukštosios kameros, rinklės klojinį pašalinantys ir išskaidantys įrenginiai); c) branduolinių medžiagų išsiuntimo talpyklų aprašymas ir atliekų pakavimas (pvz., užsandarinimo galimybei ištirti); d) nepanaudotų ir panaudotų branduolinių medžiagų saugojimo plotų apibūdinimas; e) pirmiau nurodytų įrengimų brėžiniai, jeigu nenumatyti kitur.

Aušalo duomenys

27. Aušalo srauto schemos, pagal kurias apskaičiuojamas šilumos balansas (nurodant spaudimą, temperatūras ir masės srauto greitį pagrindiniuose taškuose).

BRANDUOLINIŲ MEDŽIAGŲ APSKAITA IR KONTROLĖ

Apskaitos sistema

28. Branduolinių medžiagų kontrolės ir apskaitos sistemos aprašymas (apibūdinti atskirų vienetų ir (ar) masės apskaitos sistemą, tarp jų atitinkamus branduolinių medžiagų analizės metodus nustatytu tikslumu, pateikiant blanko formų, naudojamų pagal visas taikomas kontrolės ir apskaitos procedūras, pavyzdžius). Turi būti nurodytas tokių dokumentų saugojimo laikotarpis.

Fizinė inventorizacija

29. Apibūdinti operatoriaus atliekamos fizinės inventorizacijos tvarką, nustatytą dažnumą ir metodus (atskirų vienetų ir (ar) masės apskaitai, taip pat pagrindinius analizės metodus ir numatytą tikslumą); galimybę prieiti prie branduolinės medžiagos aktyvioje zonoje ir prie panaudotos branduolinės medžiagos, esančios ne aktyvioje zonoje, numatomus radiacijos lygius.

KITA INFORMACIJA, SUSIJUSI SU SAUGUMO KONTROLĖS TAIKYMU

30. Medžiagų apskaitos ir kontrolės organizavimas.

31. Informacija apie įrenginyje taikomas sveikatos ir saugumo taisykles, kurių privalo laikytis inspektoriai darbo įrenginyje metu.

I-B. KRITINIAI (IR NULINĖS ENERGIJOS) ĮRENGINIAI

Data: …………

ĮRENGINIO IDENTIFIKAVIMAS

1. Pavadinimas.

2. Vieta, tikslus adresas, nurodant telefono ir fakso numerius, el. pašto adresus.

3. Savininkas (teisiškai atsakinga įstaiga ar asmuo).

4. Operatorius (teisiškai atsakinga įstaiga ar asmuo).

5. Dabartinė padėtis (pvz., montuojamas, veikiantis arba uždarytas).

6. Įrenginio paskirtis ir tipas.

7. Įrenginio eksploatacijos būdas (patvirtinta pamainų sistema, apytiksliai eksploatacijos laikotarpiai per metus ir kt.).

8. Įrenginio vietovės planas (žemėlapis nurodant įrenginį, jo ribas, pastatus, kelius, upes, geležinkelius ir kt.)

9. Įrenginio planas: a) struktūrinė integralioji saugos sistema, tvoros ir privažiavimo keliai; b) branduolinių medžiagų saugojimo plotas (-ai); c) kuro elementų surinkimo vietos, laboratorijos ir kt.; d) kritinės rinklės tinkamumas ( 10 ).

10. Papildomi duomenys (10) : a) didžiausias numatytas eksploatacinis galingumas ir (ar) neutronų srautas; b) branduolinės medžiagos pagrindinis tipas (-ai) ir sodrinimas; c) lėtiklis; d) reflektorius, atgaminimo zona; e) aušalas.

BENDRAS ĮRENGINIO PLANAS, NURODANT SU MEDŽIAGŲ NAUDOJIMU IR APSKAITA, INTEGRALIĄJA SAUGOS SISTEMA IR STEBĖJIMU SUSIJUSIAS YPATYBES

Branduolinės medžiagos aprašymas

11. Branduolinės medžiagos naudojimo aprašymas (3 straipsnio 1 dalis).

12. Kuro rinklės, šilumą išskiriančio elemento, plokštės ir kt. brėžiniai, pakankamai tiksliai parodantys bendrą konstrukciją su visais dydžiais.

13. Kuro medžiaga (tarp jų kontroliuojama medžiaga ar tarpinės rinklės, jei reikia): a) cheminė sudėtis ar pagrindinės lydinių sudedamosios dalys; b) forma ir dydžiai; c) šilumą išskiriančių elementų, plokščių ir kt. sodrinimas; d) branduolinės medžiagos vardinė masė su leistinais nukrypimais.

14. Apvalkalo medžiaga.

15. Prireikus metodas, pagal kurį nustatomos atskiros rinklės, šilumą išskiriantys elementai, plokštės ir kt.

16. Kitos įrenginyje naudojamos branduolinės medžiagos (trumpai apibūdinti medžiagą, paskirtį ir naudojimo būdą, pvz., paleidimo strypai).

Branduolinių medžiagų vieta ir tvarkymas

17. Aprašymas, pateikiant išdėstymo planus: a) branduolinių medžiagų saugojimo ir surinkimo zonos bei kritinės rinklės(-ių) tinkamumas (branduolinių medžiagų atsargų vietos); b) šiose vietose esančių branduolinių medžiagų atsargų numatytas kiekis; c) branduolinių medžiagų surinkimui, bandymui ir matavimui naudojamos įrangos fizinis išdėstymas; ir d) branduolinių medžiagų vežimo maršrutai.

18. Kritinės rinklės aktyviosios zonos brėžinys, nurodant aktyviosios zonos atraminę konstrukciją, apsaugines ir šilumos pašalinimo konstrukcijas su aprašymais (jeigu įrenginyje yra daugiau kaip viena rinklė, nurodoma kiekvienai rinklei atskirai).

BRANDUOLINIŲ MEDŽIAGŲ APSKAITA IR KONTROLĖ

Apskaitos sistema

19. Branduolinių medžiagų kontrolės ir apskaitos sistemos aprašymas (apibūdinti atskirų vienetų ir (ar) masės apskaitos sistemą, tarp jų pagrindinius branduolinių medžiagų analizės metodus, taikomus su nustatytu tikslumu), pateikiant blanko formų, naudojamų pagal visas taikomas kontrolės ir apskaitos tvarkas, pavyzdžius). Turi būti nurodytas tokių dokumentų saugojimo laikotarpis.

Fizinė inventorizacija

20. Apibūdinti operatoriaus atliekamos fizinės inventorizacijos tvarką, nustatytą dažnumą ir metodus (atskirų vienetų ir (ar) masės apskaitai, taip pat pagrindinius analizės metodus ir numatytą tikslumą); galimybę prieiti prie branduolinės medžiagos aktyvioje zonoje ir prie panaudotos branduolinės medžiagos, esančios ne aktyvioje zonoje; numatomus radiacijos lygius.

KITA INFORMACIJA, SUSIJUSI SU SAUGUMO KONTROLĖS TAIKYMU

21. Medžiagų apskaitos ir kontrolės organizavimas.

22. Informacija apie įrenginyje taikomas sveikatos ir saugumo taisykles, kurių privalo laikytis inspektoriai darbo įrenginyje metu.

I-C. KONVERSIJOS, GAMYBOS IR PERDIRBIMO GAMYKLOS

Data: …………

ĮRENGINIO IDENTIFIKAVIMAS

1. Pavadinimas.

2. Vieta, tikslus adresas, nurodant telefono ir fakso numerius, el. pašto adresus.

3. Savininkas (teisiškai atsakinga įstaiga ar asmuo).

4. Operatorius (teisiškai atsakinga įstaiga ar asmuo).

5. Dabartinė padėtis (pvz., montuojamas, veikiantis arba uždarytas).

6. Įrenginio paskirtis ir tipas.

7. Jo produkciją įtakojantis darbo režimas (įdiegta pamainų sistema, apytiksliai darbo laikotarpiai metuose datos ir kt.).

8. Įrenginio vietovės planas (žemėlapis nurodant įrenginį, jo ribas, pastatus, kelius, upes, geležinkelius ir kt.).

9. Įrenginio planas: a) struktūrinė integralioji saugos sistema, tvoros ir privažiavimo keliai; b) branduolinės medžiagos vežimo maršrutai; c) įvežamų branduolinių medžiagų saugykla; d) kiekviena pagrindinė perdirbimo zona ir perdirbimo laboratorija; e) bandymų arba eksperimentinė zonos; f) išsiunčiamų branduolinių medžiagų saugykla; g) radioaktyviųjų atliekų laidojimo vieta; h) analizinė laboratorija.

BENDRAS ĮRENGINIO PLANAS, NURODANT SU MEDŽIAGŲ NAUDOJIMU IR APSKAITA, INTEGRALIĄJA SAUGOS SISTEMA IR STEBĖJIMU SUSIJUSIAS YPATYBES

Branduolinių medžiagų kiekio kitimas, vieta ir tvarkymas

10. Kiekio kitimo schema, nurodant taškus, kur branduolinė medžiaga identifikuojama ar matuojama; medžiagų balanso zonos ir branduolinių medžiagų atsargų saugojimo vietos, naudojamos medžiagų apskaitai bei atlikti branduolinių medžiagų kiekio inventorizaciją šiose zonose įprastinėmis eksploatacijos sąlygomis. Aprašyme reikėtų nurodyti (jei taikoma): a) partijos dydį ar kitimo greitį; b) saugojimo ar pakavimo būdą; c) saugyklų talpą; d) bendrą apyvartos ir branduolinių medžiagų atsargų bei išvežamų ir įvežamų kiekių prognozę.

11. Papildant pirmiau nurodytą 10 punktą, turėtų būti pateiktas žaliavų saugojimo zonos perdirbimo gamyklų aprašymas ir bendrojo plano brėžinys, nurodant: a) kuro elementų ir tvarkymo įrengimų vietas; b) kuro elementų tipus, tarp jų branduolinės medžiagos kiekį ir sodrinimą.

12. Papildant pirmiau nurodytą 10 punktą, proceso perdirbimo etapo aprašyme, jeigu galima, būtina nurodyti: a) laikino saugojimo trukmę; b) išorinio perdirbimo grafiką (jei taikoma).

13. Papildant pirmiau nurodytą 10 punktą, proceso pašalinimo etapo aprašyme nurodyti pašalinimo būdą (laidojimas ar saugojimas).

14. Kiekvienai kiekio kitimo schemai, nurodytai 10 ir 17 punktuose, pusiausvyros sąlygomis ir, atsižvelgiant į 7 straipsnyje nustatytus eksploatavimo būdus, nurodyti: a) nominalią apyvartą per metus; b) perdirbamas branduolių medžiagų atsargas, kurios remiasi nustatytu pajėgumu.

15. Aprašyti įprastinę gamyklos visiško ar dalinio valymo tvarką. Aprašyti ir specialius mėginių ėmimo ir matavimo taškus, susijusius su valymo tvarka bei vėliau atliekama fizine inventorizacija, jeigu tai neaprašyta pirmiau nurodytame 10 punkte.

Branduolinės medžiagos aprašymas

16. Branduolinės medžiagos naudojimo apibūdinimas (3 straipsnio 1 dalis).

17. Kiekio kitimo schemoje ar kitokiu būdu aprašyti visų branduolinių medžiagų numatomą kiekio kitimą ir atsargas saugojimo bei perdirbimo zonose. Aprašymas turi apimti: a) fizinę ir cheminę formą; b) kiekvienos kategorijos kietų ar skystų atliekų kiekio apimtį arba numatytas didžiausias ribas; c) sodrinimo ribas.

BRANDUOLINIŲ MEDŽIAGŲ APSKAITA IR KONTROLĖ

Apskaitos sistema

18. Apskaitos sistemos aprašymas, kad būtų registruojami ir pranešami apskaitos duomenys ir nustatytas medžiagų balansas, pateikiant pavyzdžių formas, naudojamas visose procedūrose. Privalo būti nustatytas tokių dokumentų saugojimo laikotarpis.

19. Nurodyti, kada ir kaip dažnai rengiami medžiagų balansai, įskaitant bet kurių perdirbimo kampanijų metu. Aprašyti ataskaitų koregavimo metodą atlikus fizinę inventorizaciją.

20. Aprašyti siuntėjo (gavėjo) turimų skirtumų įforminimo tvarką ir ataskaitų koregavimo metodą.

21. Aprašyti ataskaitų koregavimo tvarką padarius procedūros ar rašybos klaidą ir jos įtaką siuntėjo (gavėjo) kiekių skirtumams.

Fizinė inventorizacija

22. Žr. 15 punktą. 10 ir 17 punktuose minėtose kiekio kitimo schemose nurodyti įrengimų dalis, kurios fizinės inventorizacijos sąlygomis laikomos branduolinių medžiagų konteineriais. Nurodyti fizinės inventorizacijos atlikimo laiką perdirbimo kampanijos metu.

Matavimo, mėginių ėmimo ir analizės metodai

23. Aprašyti kiekvieno matavimo apskaičiavimo būdą nurodytame taške; nurodyti naudotas lygtis ar lenteles ir skaičiavimus masių ar tūrių faktiniams kiekiams nustatyti. Nurodyti, ar duomenys užrašomi automatiniu ar mechaniniu būdu. Aprašyti mėginių ėmimo kiekviename nurodytame taške būdą ir praktines procedūras.

24. Aprašyti apskaitos tikslams taikomus analizės metodus. Pageidautina nuoroda į žinyną ar ataskaitą.

Matavimų tikslumo kontrolė

25. Aprašyti medžiagų apskaitai reikalingą matavimo kokybės kontrolės programą, įskaitant programas (kartu su tikslumo vertėmis), taikomas analitiniam masės, tūrio ir mėginių ėmimo preciziškumui bei nukrypimui nustatyti bei susijusiems įrengimams graduoti; 24 punkte nurodyto matavimo įrengimo gradavimo metodą; 24 punkte nurodytiems analizės metodams naudojamų standartų tipus ir kokybę; naudojamų analizės įrengimų rūšis, nurodant gradavimo metodą ir dažnumą.

Statistinis įvertinimas

26. Apibūdinti statistinio įvertinimo metodus sukauptiems matavimų kontrolės programose duomenims įvertinti, apskaičiuojant matavimo preciziškumą ir tikslumą bei matavimo neapibrėžtį (t. y. matavimų atsitiktinių ir sisteminių klaidų nustatymas bei atitinkamos klaidų ribos). Taip pat aprašyti statistines procedūras atskirų matavimų klaidoms sujungti, siekiant nustatyti siuntėjo (gavėjo) turimų skirtumų, branduolinių medžiagų atsargų įrašų, fizinės inventorizacijos ir neregistruotų medžiagų bendras klaidų ribas.

KITA INFORMACIJA, SUSIJUSI SU SAUGUMO KONTROLĖS TAIKYMU

27. Medžiagų apskaitos ir kontrolės organizavimas.

28. Informacija apie taikomas sveikatos ir saugumo taisykles, kurių privalo laikytis inspektoriai darbo įrenginyje metu.

I-D. SAUGOJIMO ĮRENGINIAI ( 11 )

Data: …………

ĮRENGINIO IDENTIFIKAVIMAS

1. Pavadinimas.

2. Vieta, tikslus adresas, nurodant telefono ir fakso numerius, el. pašto adresus.

3. Savininkas (teisiškai atsakinga įstaiga ar asmuo).

4. Operatorius (teisiškai atsakinga įstaiga ar asmuo).

5. Dabartinė padėtis (pvz., montuojamas, veikiantis arba uždarytas).

6. Įrenginio paskirtis ir tipas.

7. Įrenginio vietovės planas (žemėlapis nurodant įrenginį, jo ribas, pastatus, kelius, upes, geležinkelius ir kt.).

8. Įrenginio vietos planas su struktūrine integraliosios saugos sistema, tvoromis ir privažiavimo keliais.

BENDRAS ĮRENGINIO PLANAS, NURODANT SU MEDŽIAGŲ NAUDOJIMU IR APSKAITA, INTEGRALIĄJA SAUGOS SISTEMA IR STEBĖJIMU SUSIJUSIAS YPATYBES

Branduolinių medžiagų aprašymas

9. Branduolinės medžiagos naudojimo apibūdinimas (3 straipsnio 1 dalis).

10. Visų įrenginyje esančių branduolinių medžiagų aprašymas, pateikiant brėžinius ar kitokiu būdu, nurodant: a) visų tipų įrengimus, tarp jų įprastinius tvarkymo įrengimus; b) cheminę sudėtį ar pagrindines lydinių sudedamąsias dalis; c) formą ir dydžius; d) sodrinimą; e) branduolinių medžiagų vardinę masę su leistina konstrukcine paklaida; f) apvalkalo medžiagą; g) įrengimų identifikavimo metodus.

Branduolinių medžiagų vieta ir tvarkymas

11. Aprašymas, pateikiant išdėstymo ir bendrąjį planus, ar kitokiu būdu nurodant: a) branduolinių medžiagų saugojimo zonas (atsargų vietas); b) šiose vietose esančių branduolinių medžiagų atsargų numatytą kiekį; c) branduolinių medžiagų saugojimo ir (ar) išsiuntimo konteinerius; d) prireikus branduolinių medžiagų vežimo maršrutus ir tam naudojamus įrengimus.

BRANDUOLINIŲ MEDŽIAGŲ APSKAITA IR KONTROLĖ

Apskaitos sistema

12. Branduolinių medžiagų kontrolės ir apskaitos sistemos aprašymas (apibūdinti atskirų vienetų ir (ar) masės apskaitos sistemą, tarp jų pagrindinius branduolinių medžiagų analizės metodus, taikomus su nustatytu tikslumu, pateikiant blanko formų, naudojamų pagal visas taikomas kontrolės ir apskaitos procedūras, pavyzdžius). Turėtų būti nurodytas tokių dokumentų saugojimo laikotarpis.

Fizinė inventorizacija

13. Apibūdinti operatoriaus atliekamos fizinės inventorizacijos tvarką, nustatytą dažnumą ir metodus (atskirų vienetų ir (ar) masės apskaitai, taip pat pagrindinius analizės metodus) ir nustatytą tikslumą.

KITA SVARBI INFORMACIJA, SUSIJUSI SU SAUGUMO KONTROLĖS TAIKYMU

14. Medžiagų apskaitos ir kontrolės organizavimas.

15. Informacija apie taikomas sveikatos ir saugumo taisykles, kurių privalo laikytis inspektoriai darbo įrenginyje metu.

I-E. IZOTOPŲ ATSKYRIMO ĮRENGINIAI

Data: …………

ĮRENGINIO IDENTIFIKAVIMAS

1. Pavadinimas.

2. Vieta, tikslus adresas, nurodant telefono ir fakso numerius, el. pašto adresą.

3. Savininkas (teisiškai atsakinga įstaiga ar asmuo).

4. Operatorius (teisiškai atsakinga įstaiga ar asmuo).

5. Dabartinė padėtis (pvz., montuojamas, veikiantis arba uždarytas).

6. Statybos grafikas (jeigu įrenginys dar neeksploatuojamas): a) statybos pradžios data; b) įrenginio priėmimo data; c) eksploatacijos pradžios data.

7. Įrenginio paskirtis ir tipas (nominalus atskyrimo pajėgumas, sodrinimo įrengimai ir kt.).

8. Jo produkciją įtakojantis darbo režimas (įdiegta pamainų sistema, apytikslės darbo laikotarpių metuose datos ir t. t.).

9. Įrenginio vietovės planas (žemėlapis nurodant įrenginį, jo ribas, pastatus, kelius, upes, geležinkelius ir kt.).

10. Įrenginio planas: a) struktūrinė integralioji saugos sistema, tvoros ir privažiavimo keliai; b) tam tikrų įrenginio dalių integralioji saugos sistema; c) branduolinės medžiagos vežimo maršrutai; d) įvežamų branduolinių medžiagų saugykla; e) kiekviena pagrindinė perdirbimo zona ir perdirbimo laboratorija, apimant medžiagų svėrimo ir mėginių ėmimo zonas, deaktyvacijos, valymo ir tiekimo zonas ir kt.; f) bandymų ar eksperimentinės zonos; g) išvežamų branduolinių medžiagų saugykla; h) radioaktyviųjų atliekų laidojimo patalpos; i) analizinė laboratorija.

BENDRAS ĮRENGINIO PLANAS, NURODANT SU MEDŽIAGŲ NAUDOJIMU IR APSKAITA, INTEGRALIĄJA SAUGOS SISTEMA IR STEBĖJIMU SUSIJUSIAS YPATYBES

Branduolinių medžiagų aprašymas

11. Branduolinės medžiagos naudojimo apibūdinimas (3 straipsnio 1 dalis).

12. Kiekio kitimo schemoje ar kitokiu būdu aprašyti visų branduolinių medžiagų numatomą kiekio kitimą ir atsargas saugojimo bei perdirbimo zonose. Aprašymas turi apimti: a) fizinę ir cheminę formą; b) sodrinimo kiekį tiekimui, produktui ir atliekoms; c) kiekvienos kategorijos kietų ar skystų atliekų kiekio apimtį arba numatytas didžiausias ribas.

Branduolinių medžiagų kiekio kitimas, vieta ir tvarkymas

13. Saugyklų ir perdirbimo zonų aprašymas, pateikiant diagramas ar aprašant kitokiais būdais. Aprašyme nurodyti: a) mėginių ėmimo ir matavimo taškus; b) partijos dydį ir (ar) kiekio kitimo greitį; c) saugojimo arba pakavimo būdą; d) saugyklų talpą.

14. Be pirmiau 13 punkte nurodytos informacijos, įrenginio aprašyme turėtų būti informacija apie: a) atskyrimo pajėgumą; b) sodrinimo techninius būdus arba metodus; c) galimus tiekimo, produkto ir atliekų taškus; d) recirkuliacijos įrengimus; e) naudojamų UF6 cilindrų tipą ir dydį, pripildymo bei pašalinimo metodus.

15. Jei būtina, nurodyti energijos suvartojimą.

16. Kiekvienoje diagramoje pusiausvyros sąlygomis turėtų būti nurodyta: a) nominali apyvarta per metus; b) eksploatuojamų medžiagų fizinė inventorizacija; c) branduolinių medžiagų nuostolių dydis, atsiradęs dėl nuotėkio, skilimo, nusodinimo ir kt.; d) įrenginio reguliarios techninės priežiūros tvarka (periodinis sustabdymas arba sudedamųjų dalių pakeitimas nestabdant ir kt.).

17. Aprašyti specialius mėginių ėmimo ir matavimo taškus, susijusius su neeksploatuojamų įrengimų deaktyvacija techninės priežiūros ar pakeitimo tikslams.

18. Aprašyti eksploatavimo metu gaunamų atliekų laidojimo tašką, įskaitant laidojimo metodą, saugojimo laikotarpį, laidojimo tipą ir kt.

BRANDUOLINIŲ MEDŽIAGŲ APSKAITA IR KONTROLĖ

Apskaitos sistema

19. Apskaitos sistemos aprašymas, kad būtų registruojami ir pranešami apskaitos duomenys ir nustatytas medžiagų balansas, pateikiant pavyzdžių formas, naudojamas visose procedūrose. Turėtų būti nurodytas tokių dokumentų saugojimo laikotarpis.

20. Nurodyti, kada ir kaip dažnai rengiami medžiagų balansai, įskaitant bet kurių perdirbimo kampanijų metu. Aprašyti ataskaitų koregavimo metodą atlikus fizinę inventorizaciją.

21. Aprašyti siuntėjo (gavėjo) turimų skirtumų įforminimo tvarką ir ataskaitų pataisymo metodą.

22. Aprašyti ataskaitų koregavimo tvarką padarius procedūros ar rašybos klaidą ir jos įtaka siuntėjo (gavėjo) kiekių skirtumams, jei taikoma.

Fizinė inventorizacija

23. 13 ir 18 punktuose minėtose kiekio kitimo schemose nurodyti įrengimų dalis, kurios fizinės inventorizacijos sąlygomis laikomos branduolinių medžiagų konteineriais. Nurodyti fizinės inventorizacijos atlikimo laiką.

Matavimo, mėginių ėmimo ir analizės metodai

24. Nustatant mėginių ėmimo ir matavimo taškus, remiamasi 13 ir 17 punktuose pateikiama informacija.

25. Aprašyti kiekvieno matavimo apskaičiavimo nurodytame taške naudotą metodą; nurodyti masių ar tūrių faktiniams kiekiams nustatyti naudotas lygtis ar lenteles ir atitinkamus skaičiavimus. Nurodyti, ar duomenys užrašomi automatiniu ar mechaniniu būdu. Aprašyti mėginių ėmimo kiekviename nurodytame taške būdą ir tvarką. Nurodyti paimtų mėginių skaičių ir atmetimo kriterijus.

26. Aprašyti apskaitos tikslams taikomus analizės metodus. Pageidautina nuoroda į žinyną ar ataskaitą.

Matavimų tikslumo kontrolė

27. Aprašyti programas masės, tūrio ir mėginių ėmimo preciziškumo ir nukrypimų tęstiniam įvertinimui bei susijusiems įrengimams graduoti.

28. Aprašyti 26 punkte nurodytų standartų, naudojamų analizės metodams, rūšį ir kokybę, analizės įrengimų rūšį, gradavimo metodą ir dažnumą.

Statistinis įvertinimas

29. Apibūdinti statistinio įvertinimo metodus sukauptiems matavimų kontrolės programose duomenims įvertinti, apskaičiuojant matavimo preciziškumą ir tikslumą bei matavimo neapibrėžtį (t. y. matavimų atsitiktinių ir sisteminių klaidų nustatymas bei atitinkamos klaidų ribos). Taip pat aprašyti statistines procedūras atskirų matavimų klaidoms sujungti, siekiant nustatyti siuntėjo (gavėjo) turimų skirtumų, branduolinių medžiagų atsargų įrašų, fizinės inventorizacijos ir neregistruotų medžiagų bendras klaidų ribas.

KITA INFORMACIJA, SUSIJUSI SU SAUGUMO KONTROLĖS TAIKYMU

30. Medžiagų apskaitos ir kontrolės organizavimas.

31. Informacija apie taikomas sveikatos ir saugumo taisykles, kurių privalo laikytis inspektoriai darbo įrenginyje metu.

I-F. ĮRENGINIAI, KURIUOSE NAUDOJAMOS BRANDUOLINĖS MEDŽIAGOS VIRŠIJA VIENĄ EFEKTYVŲJĮ KILOGRAMĄ

Data: …………

Apie A–E dalyse nenurodytus bet kurio tipo įrenginius, kuriuose per vienerius metus sunaudojama daugiau kaip vienas efektyvusis kilogramas medžiagos, reikalaujama pateikti tokią informaciją:

— identifikuoti įrenginį,

— pateikti įrenginio bendrą planą, jo medžiagų apskaitą, integraliosios saugos ir priežiūros sistemos ypatybes,

— pateikti branduolinės medžiagos naudojimo apibūdinimą (3 straipsnio 1 dalis),

— aprašyti branduolinių medžiagų apskaitos ir kontrolės sistemą, taip pat ir jų fizinės inventorizacijos atlikimo metodus,

— pateikti kitą, su saugumo kontrolės taikymu susijusią informaciją.

Šiose pozicijose reikalaujama informacija yra tokia pati, kaip ir šio priedo C, D ir E dalyse nurodytiems įrenginių tipams.

I-G. ĮRENGINIAI, KURIE GALI BŪTI LAIKOMI LABAI MAŽAIS ĮRENGINIAIS (CAM)

Data: …………

Šiems turėtojams bendros atsargos yra apskaičiuojamos kaip kiekvienos kategorijos turimos branduolinės medžiagos suma, išreikšta šių ribų procentais:







išsodrintas uranas 350 000 g arba toris 200 000 g arba gamtinis uranas 100 000 g arba mažai prisodrintas uranas 1 000 g arba stipriai prisodrintas uranas 5 g arba plutonis 5 g

Pavyzdžiai:

a) 4 g plutonio turėtojo turimų atsargų procentinis dydis yra lygus 80 % atsargų (4/5);

b) 1g stipriai prisodrinto urano ir 20 000 g gamtinio urano turėtojo turimų atsargų procentinis dydis yra lygus 40 % (1/5 + 20 000/100 000).

ĮRENGINIO IR BRANDUOLINIŲ MEDŽIAGŲ IDENTIFIKAVIMAS

1. Pavadinimas.

2. Savininkas ir (ar) operatorius.

3. Vieta, tikslus adresas, nurodant telefono ir fakso numerius, el. pašto adresus.

4. Branduolinės medžiagos rūšis.

5. Saugojimo ir tvarkymo konteinerių aprašymas.

6. Branduolinės medžiagos panaudojimo aprašymas (3 straipsnio 1 dalis).

BRANDUOLINĖS MEDŽIAGOS APSKAITA IR KONTROLĖ

Savininko įsipareigojimai supaprastinti taip:

A. Laikymo ir (ar) judėjimo apribojimai Jei atskirai gautas kiekis viršija aukščiau nurodytus kiekius, arba, jei bet kokiu laikotarpiu įrenginio atsargų procentinis dydis viršija 100 %, apie tai privalu nedelsiant pranešti Komisijai.

B. Pildomi apskaitos ir (ar) eksploatacijos dokumentai Apskaitos ir (ar) eksploatacijos dokumentai turi būti pildomi taip, kad Komisijai pateiktas ataskaitas arba jų pataisymus būtų galima greitai patikrinti.

C. Inventorinio kiekio pakitimo ataskaitos Pranešama tik pasikeitus inventoriniam kiekiui. Turi būti pridėtas pranešimas, paaiškinantis neįprastus inventorinio kiekio pakitimus ir ištaisymus arba visą kitą ataskaitoje pateiktą informaciją. Svarbiausia, kad būtų nurodytas subjekto, kuriam siunčiama (įskaitant eksportą) medžiaga, pavadinimas ir adresas, arba subjekto, iš kurio gaunama medžiaga (įskaitant importą), pavadinimas ir adresas. Net jei per metus inventorinis kiekis nepakito, gruodžio mėn. 31 d. turi būti nurodyti galutiniai branduolinių medžiagų atsargų įrašai. Tokią deklaraciją kiekvienais metais iki sausio 31 d. privalu siųsti Europos Komisijai: European Commission, Euratom Safeguards, L-2920 Luxembourg.

D. Ataskaitos forma Pagal C punktą pateikiamai ataskaitai nereikalinga jokia speciali forma. Ataskaita gali būti laiško formos.

I-H. ATLIEKŲ TVARKYMAS ARBA ATLIEKŲ LAIKYMO ĮRENGINIAI ( 12 )

Data: …………

ĮRENGINIO IDENTIFIKAVIMAS

1. Pavadinimas.

2. Vieta, tikslus adresas, nurodant telefono ir fakso numerius, el. pašto adresus.

3. Savininkas (teisiškai atsakinga įstaiga ar asmuo).

4. Operatorius (teisiškai atsakinga įstaiga ar asmuo).

5. Dabartinė padėtis (pvz., montuojamas, veikiantis arba uždarytas).

6. Įrenginio paskirtis ir tipas.

7. Įrenginio vietovės planas (žemėlapis nurodant įrenginį, jo ribas, pastatus, kelius, upes, geležinkelius ir kt.).

8. Įrenginio planas: a) struktūrinė integralioji saugos sistema, tvoros ir privažiavimo keliai; b) branduolinės medžiagos vežimo maršrutai; c) radioaktyviųjų atliekų laidojimo vietos; d) kiekviena pagrindinė perdirbimo zona ir perdirbimo laboratorija; e) bandymų arba eksperimentinė zonos; f) analizinė laboratorija.

BENDRAS ĮRENGINIO PLANAS, NURODANT SU MEDŽIAGŲ NAUDOJIMU IR APSKAITA, INTEGRALIĄJA SAUGOS SISTEMA IR STEBĖJIMU SUSIJUSIAS YPATYBES

Branduolinių medžiagų vieta ir tvarkymas

9. Branduolinės medžiagos naudojimo apibūdinimas (3 straipsnio 1 dalis).

10. Aprašymas, pateikiant išdėstymo ir bendrąjį planus ar kitokiu būdu: a) branduolinių medžiagų saugojimo zonos (atsargų vietos); b) šiose vietose esančių branduolinių medžiagų atsargų numatytas kiekis; c) branduolinių medžiagų saugojimo ir (ar) išsiuntimo konteineriai; d) branduolinių medžiagų vežimo maršrutai ir tam naudojami įrengimai, jei taikoma.

BRANDUOLINIŲ MEDŽIAGŲ APSKAITA IR KONTROLĖ

Apskaitos sistema

11. Branduolinių medžiagų kontrolės ir apskaitos sistemos aprašymas, pateikiant blanko formų, naudojamų pagal visas taikomas kontrolės ir apskaitos procedūras, pavyzdžius. Turi būti nurodytas tokių dokumentų saugojimo laikotarpis.

Fizinė inventorizacija

12. Apibūdinti operatoriaus atliekamos fizinės inventorizacijos tvarką, nustatytą dažnumą ir metodus (atskirų vienetų ir (ar) masės apskaitai, taip pat pagrindinius analizės metodus) ir numatytą tikslumą.

KITA SVARBI INFORMACIJA, SUSIJUSI SU SAUGUMO KONTROLĖS TAIKYMU

13. Medžiagų apskaitos ir kontrolės organizavimas.

14. Informacija apie taikomas sveikatos ir saugumo taisykles, kurių privalo laikytis inspektoriai darbo įrenginyje metu.

I-J. KITI ĮRENGINIAI ( 13 )

Data: …………

ĮRENGINIO IR BRANDUOLINĖS MEDŽIAGOS IDENTIFIKAVIMAS

1. Pavadinimas.

2. Vieta, tikslus adresas, nurodant telefono ir fakso numerius, el. pašto adresus.

3. Savininkas (teisiškai atsakinga įstaiga ar asmuo).

4. Operatorius (teisiškai atsakinga įstaiga ar asmuo).

5. Branduolinės medžiagos rūšis.

6. Saugojimo ir tvarkymo konteinerių aprašymas (pvz., užsandarinimo galimybei ištirti).

7. Branduolinės medžiagos naudojimo apibūdinimas (3 straipsnio 1 dalis).

8. Geležies rūdos gamintojų atveju – nurodyti galimą įrenginio metinį našumą.

9. Dabartinė padėtis (pvz., montuojamas, veikiantis arba uždarytas).

BRANDUOLINĖS MEDŽIAGOS APSKAITA IR KONTROLĖ

10. Branduolinės medžiagos apskaitos ir kontrolės procedūrų apibūdinimas, taip pat fizinės inventorizacijos atlikimo procedūrų apibūdinimas.

11. Medžiagų apskaitos ir kontrolės organizavimas.









II PRIEDAS

BENDRAS VIETOVĖS APRAŠYMAS (1)







Vietovės identifikacija Deklaracijos Nr. (2) Deklaracijos data Ataskaitinis laikotarpis (3) Pastabos (4)







Įrašas (5) Nuoro-da (6) MBZ kodas (7) Pastatas (8) Bendras aprašymas, įskaitant naudojimosi informaciją (9) Pastabos (10)

Vietovės atstovo pavardė ir parašas: …………

Paaiškinamosios pastabos

(1) Pradinė deklaracija turi apimti visus branduolinius įrenginius ir visus kitus pastatus, esančius jų vietovėse, kaip aprašyta 2 straipsnio 21 dalyje. Kiekvienam vietovėje esančiam pastatui turi būti padarytas atskiras įrašas. Į vėlesnes kasmet atnaujinamas deklaracijas įrašomos tik tos vietovės ir pastatai, kuriuose po paskutinės deklaracijos užpildymo buvo pasikeitimų. Prie pradinės deklaracijos turi būti pridėtas vietovės planas, kuris, kai būtina, atnaujinamas.

(2) „Deklaracijos Nr.“ – tai nuoseklus kiekvienos vietovės numeris, pradedant skaičiumi „1“, kuriuo pažymima pradinė vietovės deklaracija.

(3) „Ataskaitinis laikotarpis“ pradinei deklaracijai yra „nuo“ datos, nors visiems tolesniems metiniams atnaujinimams tinkamas įrašas yra laikotarpio pradžios ir pabaigos data. Susitariama, kad pateikta informacija galioja nuo pabaigos datos. Visos datos turi būti rašomos tokia forma „ddmmMMMM“.

(4) Pastabos taikomos visai vietovei.

(5) Kiekvienos deklaracijos skiltys „Įrašas“ numeruojamos eilės tvarka, pradedant 1.

(6) Skiltyje „Nuoroda“ pateikiama nuoroda į kitą įrašą. Joje nurodoma susijusi deklaracija ir pateikiami įrašų numeriai (pvz., 10–20 reiškia 10 deklaracijos 20 įrašą). Nuoroda informuoja apie tai, kad dokumente esantys įrašai papildo arba atnaujina seniau pateiktą informaciją. Prireikus galima įrašyti kelias nuorodas.

(7) Skiltyje „MBZ kodas“ daroma nuoroda į MBZ kodą, kuriam priklauso to įrašo pastatas.

(8) Skiltyje „Pastatas“ nurodomas pastato numeris arba koks nors kitoks žymėjimas, užtikrinantis, kad vietovės schemoje pažymėtą pastatą būtų galima nedviprasmiškai identifikuoti.

(9) Kiekvieno pastato „Bendrame aprašyme“ pateikiama: a) apytikris pastato dydis, nurodant jo aukštų skaičių ir bendrą visų aukštų plotą kvadratiniais metrais; b) pastato paskirtis, taip pat informacija apie ankstesnį pastato panaudojimą, kuri galėtų būti susijusi su kitos informacijos aiškinimu, kaip antai, Komisijai žinomi aplinkos bandinių rezultatai, ir c) pagrindiniai pastate esantys dalykai, jei jie nėra akivaizdūs atsižvelgiant į nurodytą jo paskirtį. Tačiau veiklos aprašymų, nurodytų anksčiau pateiktame pagrindinių techninių charakteristikų klausimyne, pakartotinai pateikti nereikia.

(10) Kiekvienam įrašui galima nurodyti pastabas.

NB: Pagal Sutarties 79 straipsnį, turi būti pranešama atitinkamos valstybės narės valdžios institucijoms apie visus pranešimus dėl įrenginių, kuriems taikomi saugumo reikalavimai, siunčiamus Komisijai pagal Sutarties 78 straipsnį ir 79 straipsnio pirmąją pastraipą.

Ši tinkamai užpildyta ir pasirašyta forma, arba jai prilygstanti elektroninė forma privalo būti siunčiama Europos Komisijai: Euratom Safeguards, L-2920 Luxembourg.









III PRIEDAS

InventorINIO KIEKIO PAKITIMO ATASKAITA (IKPA)







Žymena Turinys Pastabos # MBA Simbolis (4) MBZ kodas pranešant apie MBZ 1 Report type Simbolis (1) Inventorinio kiekio pakitimo ataskaita – I 2 Report date ddmmMMMM Ataskaitos užpildymo data 3 Report number Skaičius (8) Eilės numeris, be tarpų 4 Line count Skaičius (8) Bendras pildomų eilučių skaičius 5 Start report ddmmMMMM Pirmos ataskaitinio laikotarpio dienos data 6 End report ddmmMMMM Paskutinės ataskaitinio laikotarpio dienos data 7 Reporting person Simbolis (30) Už ataskaitą atsakingo asmens pavardė 8 Transaction ID Skaičius (8) Eilės numeris 9 IC code Simbolis (2) Inventorinio kiekio pakitimo tipas 10 Batch Simbolis (20) Atskiras branduolinės medžiagos partijos identifikacijos numeris 11 KMP Simbolis (1) Pagrindinis matavimo taškas 12 Measurement Simbolis (1) Matavimo kodas 13 Material form Simbolis (2) Medžiagos formos kodas 14 Material container Simbolis (1) Medžiagos konteinerio kodas 15 Material state Simbolis (1) Medžiagos būsenos kodas 16 MBA from Simbolis (4) MBZ išsiuntimo kodas (tik IC kodams RD ir RF) 17 MBA to Simbolis (4) MBZ gavimo kodas (tik IC kodams SD ir SF) 18 Previuos batch Simbolis (20) Ankstesnės partijos pavadinimas (tik IC kodui RB) 19 Original date ddmmMMMM Apskaitos data eilutėje, kurią reikia pataisyti (visuomet pirma eilutė pataisymų grandinėje) 20 PIT date ddmmMMMM Fizinės inventorizacijos atlikimo (FIA) data, į kurią daroma nuoroda MF koregavimu (su IC kodu naudoti tik MF) 21 Line number Skaičius (8) Eilės numeris, be tarpų 22 Accounting date ddmmMMMM Data, kai įvyko ar tapo žinomas inventorinio kiekio pakitimas 23 Items Skaičius (6) Kuro vienetų skaičius 24 Element category Simbolis (1) Branduolinės medžiagos kategorija 25 Element weight Skaičius (24.3) Elemento masė 26 Izotope Simbolis (1) U-235 žymimas G, U-233 – K, U-235 ir U-233 mišinys – J 27 Fissile weight Skaičius (24.3) Skiliųjų izotopų masė 28 Isotopic Composition Simbolis(130) U, Pu izotopų masė (tik, jei susitarta konkrečiose saugumo kontrolės nuostatose) 29 Obligation Simbolis (2) Įsipareigojimas dėl saugumo kontrolės 30 Previuos category Simbolis (1) Ankstesnė branduolinės medžiagos kategorija (naudoti tik IC kodams CB, CC ir CE) 31 Previuos obligation Simbolis (2) Ankstesnis įsipareigojimas (naudoti tik IC kodams BR, CR, PR ir SR) 32 CAM code from Simbolis (8) Kodas, skirtas nedidelio kiekio turėtojui-siuntėjui, nustatyti 33 CAM code to Simbolis (8) Kodas, skirtas nedidelio kiekio turėtojui-gavėjui, nustatyti 34 Document Simbolis (70) Operatoriaus nustatyta nuoroda į patvirtinamuosius dokumentus 35 Container ID Simbolis (20) Operatoriaus suteiktas konteinerio numeris 36 Correction Simbolis (1) Išbraukimas žymimas D, papildymai, sudarantys išbraukimo (papildymo) veiksmą – A, vėlesnės eilutės (atskiri papildymai) – L 37 Previuos report Skaičius (8) Eilutės, kurią reikia pataisyti, ataskaitos numeris 38 Previuos line Skaičius (8) Eilutės, kurią reikia pataisyti, numeris 39 Comment Simbolis (256) Operatoriaus pastaba 40 Burn-up Skaičius (6) Išdega MWdienos/tonos (naudoti tik IC kodams NL ir NP branduoliniuose reaktoriuose) 41 CRC Skaičius (20) Maišusis kodas, skirtas kokybės kontrolės tikslams 42 Previuos CRC Skaičius (20) Eilutės, kurią reikia pataisyti, maišusis kodas 43 Advance notification Simbolis (8) Nuoroda į išankstinį pranešimą, siunčiamą Euratomui (naudoti tik IC kodams RD, RF, SD ir SF) 44 Campaign Simbolis (12) Kampanija, skirtos perdirbimo įrenginiams, identifikacijos numeris 45 Reactor Simbolis (12) Reaktoriaus kodas perdirbimo kampanijoms 46 Error path Simbolis (8) Specialus kodas vertinimo tikslams 47

Paaiškinamosios pastabos

1. MBA (MBZ) Ataskaitos apie medžiagų balanso zoną kodas. Šį kodą Komisija praneša konkrečiam įrenginiui.

2. REPORT TYPE (ATASKAITOS TIPAS) Inventorinio kiekio pakitimo ataskaitos žymimos „I“.

3. REPORT DATE (ATASKAITOS DATA) Ataskaitos užpildymo data.

4. REPORT NUMBER (ATASKAITOS NUMERIS) Eilės numeris, be tarpų.

5. LINE COUNT (EILUČIŲ SKAIČIUS) Visas pildomų eilučių skaičius.

6. START REPORT (ATASKAITOS PRADŽIA) Pirmos ataskaitinio laikotarpio dienos data.

7. END REPORT (ATASKAITOS PABAIGA) Paskutinės ataskaitinio laikotarpio dienos data.

8. REPORTING PERSON (ATASKAITĄ PARENGĘS ASMUO) Už ataskaitą atsakingo asmens pavardė.

9. TRANSACTION ID (OPERACIJOS IDENTIFIKACIJA) Eilės numeris. Naudojamas identifikuoti visoms inventorinio kiekio pakitimo eilutėms, susijusioms su ta pačia fizine operacija.

10. IC CODE (IC KODAS) Privalo būti naudojamas vienas iš šių kodų:



Esminis žodis Kodas Paaiškinimas Gavimas RD Branduolinės medžiagos gavimas iš Europos Sąjungoje esančios medžiagų balanso zonos. Importas RF Branduolinės medžiagos importas iš trečiosios šalies. Gavimas iš veiklos, kuriai netaikoma saugumo kontrolė RN Branduolinės medžiagos gavimas iš veiklos, kuriai netaikoma saugumo kontrolė (34 straipsnis). Išsiuntimas SD Branduolinės medžiagos perdavimas į Europos Sąjungoje esančią medžiagos balanso zoną. Eksportas SF Branduolinės medžiagos eksportas į trečiąją šalį. Išsiuntimas į nesaugomą vietą SN Branduolinės medžiagos perdavimas nesaugomai veiklai (34 straipsnis). Perkėlimas į galutinai apdorotas atliekas TC Atliekose esanti branduolinė medžiaga, išmatuota ar apytikriai apskaičiuota remiantis matavimais, kuri buvo tokiu būdu apdorota (pvz., patalpinant į stiklą, cementą, betoną ar bitumą), kad medžiaga taptų netinkama tolesniam naudojimui branduoliniams tikslams. Minėtas branduolinės medžiagos kiekis atimamas iš medžiagų balanso zonos branduolinių medžiagų atsargų. Šio tipo medžiagoms turi būti daromi atskiri įrašai. Išmetimai į aplinką TE Atliekose esanti branduolinė medžiaga, išmatuota ar apytikriai apskaičiuota remiantis matavimais, negrįžtamai išmestos į aplinką atliekant planuotą išmetimą. Minėtas branduolinės medžiagos kiekis atimamas iš medžiagų balanso zonos branduolinių medžiagų atsargų. Perkėlimas į laikinai saugomas atliekas TW Atliekose esanti branduolinė medžiaga, kuri susidaro apdorojant arba įvykus eksploatavimo avarijai, kai atliekos matavimais išmatuotos arba apytikriai apskaičiuotos, ir kai jos buvo perkeltos į konkrečią medžiagų balanso zonos vietą, iš kurios jas galima paimti. Minėtas branduolinės medžiagos kiekis atimamas iš medžiagų balanso zonos branduolinių medžiagų atsargų. Šio tipo medžiagoms turi būti daromi atskiri įrašai. Pakartotinis perkėlimas iš galutinai apdorotų atliekų FC Pakartotinis galutinai apdorotų atliekų perkėlimas į medžiagų balanso zonos atsargas. Tai taikoma, kai galutinai apdorotos atliekos perdirbamos. Pakartotinis perkėlimas iš laikinai saugomų atliekų FW Pakartotinis laikinai saugomų atliekų perkėlimas į medžiagų balanso zonos atsargas. Tai taikoma bet kuriuo metu, kai laikinai saugomos atliekos pašalinamos iš medžiagų balanso zonoje esančios konkrečios vietos, kai perdirbant medžiagų balanso zonoje yra atskiriami elementai arba iš medžiagų balanso zonos vykdomi išsiuntimai. Atsitiktinis praradimas LA Branduolinės medžiagos žinomo kiekio negrįžtamas ir netyčinis praradimas dėl eksploatacinės avarijos. Jei naudojamas šis kodas, Komisijai turi būti siunčiama speciali ataskaita. Atsitiktinis atsiradimas GA Netikėtai rasta branduolinė medžiaga, išskyrus atvejus, kai ji aptinkama fizinės inventorizacijos metu. Jei naudojamas šis kodas, Komisijai turi būti siunčiama speciali ataskaita. Kategorijos pasikeitimas CE Branduolinės medžiagos kiekio apskaitos duomenų pervedimas iš vienos kategorijos (18 straipsnis) į kitą dėl sodrinimo proceso (keičiant kategoriją, kiekvienai kategorijai turi būti pildoma tik viena eilutė). Kategorijos pasikeitimas CB Branduolinės medžiagos kiekio apskaitos duomenų pervedimas iš vienos kategorijos (18 straipsnis) į kitą dėl maišymo operacijos (keičiant kategoriją, kiekvienai kategorijai turi būti pildoma tik viena eilutė). Kategorijos pasikeitimas CC Branduolinės medžiagos kiekio apskaitos duomenų pervedimas iš vienos kategorijos (18 straipsnis) į kitą dėl visų tipų kategorijos pasikeitimų, kurių neapima CE ir CB kodai (keičiant kategoriją, kiekvienai kategorijai turi būti pildoma tik viena eilutė). Perskirstymas RB Branduolinės medžiagos kiekio apskaitos duomenų pervedimas iš vienos partijos į kitą (perskirstant partijas, kiekvienam partijos perskirstymui turi būti pildoma tik viena eilutė). Konkretaus įsipareigojimo pasikeitimas BR Branduolinės medžiagos kiekio apskaitos duomenų pervedimas iš vieno konkretaus saugumo kontrolės įsipareigojimo į kitą (17 straipsnis) siekiant subalansuoti visas urano atsargas po maišymo operacijos (keičiant įsipareigojimą, kiekvienam įsipareigojimo keitimui turi būti pildoma tik viena eilutė). Konkretaus įsipareigojimo pasikeitimas PR Branduolinės medžiagos kiekio apskaitos duomenų pervedimas iš vieno konkretaus saugumo kontrolės įsipareigojimo į kitą (17 straipsnis), kuris naudojamas, kai branduolinė medžiaga įtraukiama į apskaitos duomenų fondą ar iš jo išbraukiama (keičiant įsipareigojimą, kiekvienam įsipareigojimo keitimui turi būti pildoma tik viena eilutė). Konkretaus įsipareigojimo pasikeitimas SR Branduolinės medžiagos kiekio apskaitos duomenų pervedimas iš vieno konkretaus saugumo kontrolės įsipareigojimo į kitą (17 straipsnis) pasikeitus įsipareigojimui arba jį pakeitus kitu (keičiant įsipareigojimą, kiekvienam įsipareigojimo keitimui turi būti pildoma tik viena eilutė). Konkretaus įsipareigojimo pasikeitimas CR Branduolinės medžiagos kiekio apskaitos duomenų pervedimas iš vieno konkretaus saugumo kontrolės įsipareigojimo į kitą (17 straipsnis), visiems atvejams, kurių neapima BR, PR arba SR kodai (keičiant įsipareigojimą, kiekvienam įsipareigojimo keitimui turi būti pildoma tik viena eilutė). Branduolinė produkcija NP Branduolinės medžiagos kiekio padidėjimas dėl branduolinės transformacijos. Branduolinių medžiagų nuostolis NL Branduolinės medžiagos kiekio sumažėjimas dėl branduolinės transformacijos. Siuntėjo (gavėjo) kiekių skirtumas DI Siuntėjo (gavėjo) kiekių skirtumas (žr. 2 straipsnio 19 dalį). Naujas matavimas NM Vienos konkrečios partijos branduolinės medžiagos kiekis branduolinių medžiagų balanso zonoje, apskaičiuotas kaip skirtumas tarp naujai išmatuoto kiekio ir anksčiau registruoto kiekio, kuris nėra nei siuntėjo (gavėjo) kiekių skirtumas, nei pataisymas. Balanso koregavimas BJ Branduolinės medžiagos kiekis medžiagų balanso zonoje, kuris yra gamyklos operatoriaus savo tikslams atliktos fizinės inventorizacijos (kai fizinės inventorizacijos aprašas Komisijai nėra pateikiamas) ir tą pačią dieną sudaryto branduolinių medžiagų atsargų įrašų skirtumas. Neregistruotos medžiagos MF Neregistruotų medžiagų įrašų koregavimas. Turi būti lygus skirtumui tarp galutinės fizinės inventorizacijos (PE) ir galutinių branduolinių medžiagų atsargų įrašų (BA), pateiktų medžiagų balanso zonos ataskaitoje (IV priedas). Pradinė data turi būti ta, kai buvo atlikta fizinė inventorizacija, o apskaitos data turi būti po fizinės inventorizacijos atlikimo datos. Apvalinimai RA Apvalinimo koregavimas, kuriuo siekiama, kad tam tikru laikotarpiu pateiktų kiekių suma sutaptų su medžiagų balanso zonos galutinių branduolinių medžiagų atsargų įrašais. Izotopo koregavimas R5 Koregavimas, kai siekiama, kad nurodytų izotopo kiekių suma sutaptų su medžiagų balanso zonos U-235 galutinių branduolinių medžiagų atsargų įrašais. Medžiagų gamyba MP Branduolinių medžiagų kiekis, gautas iš medžiagų, kuriam iš pradžių nebuvo taikyta saugumo kontrolė, ir kuriam imta taikyti saugumo kontrolę, nes jo dabartinė koncentracija viršija minimalius lygius. Naudojimo pabaiga TU Dėl praktinių arba ekonominių priežasčių neregeneruojamomis laikomų branduolinių medžiagų kiekis, kuris: i) įtrauktas į galutinius produktus, naudojamus nebranduoliniams tikslams; arba ii) esantis atliekose labai žemomis koncentracijomis, išmatuotomis matavimais arba apytikriai apskaičiuotomis remiantis matavimais, net jei tos medžiagos neišleidžiamos į aplinką. Atitinkamos branduolinės medžiagos kiekį reikia atimti iš medžiagų balanso zonos atsargų. Galutinių branduolinių medžiagų atsargų įrašai BA Galutinių branduolinių medžiagų atsargų įrašai ataskaitinio laikotarpio pabaigoje ir FIA dieną, atskirai kiekvienai branduolinių medžiagų kategorijai ir kiekvienam konkrečiam saugumo kontrolės įsipareigojimui.

11. BATCH (PARTIJA) Įrenginio operatorius gali pasirinkti partijos pavadinimą, tačiau: a) pakitus inventoriniam kiekiui „Gavimas (RD)“, privalo būti pranešamas siuntėjo pasirinktas partijos pavadinimas; b) partijos pavadinimas negali būti pakartotinai naudojamas kitai partijai toje pačioje medžiagų balanso zonoje.

12. KMP (PMT) Pagrindinis matavimo taškas. Kodai atitinkamam įrenginiui pranešami konkrečiomis saugumo kontrolės nuostatomis. Jei nenurodytas joks kodas, turėtų būti naudojamas simbolis „&“.

13. MEASUREMENT (MATAVIMAS) Turi būti nurodomas pagrindas, kuriuo remiantis pateikiamas branduolinės medžiagos kiekis. Privalo būti naudojamas vienas iš šių kodų:



Matuota Įvertinta Paaiškinimas M E Ataskaitoje nurodytoje medžiagų balanso zonoje. N F Kitoje medžiagų balanso zonoje. T G Medžiagų balanso zonoje, apie kurią pateikiama ataskaita, jei ankstesnėje inventorinio kiekio pakitimo ataskaitoje ar fizinės inventorizacijos apraše masės jau buvo pateiktos. L H Kitoje medžiagų balanso zonoje, jei ankstesnėje inventorinio kiekio pakitimo ataskaitoje ar šios medžiagų balanso zonos fizinės inventorizacijos apraše masės jau buvo pateiktos.

14. MATERIAL FORM (MEDŽIAGOS FORMA) Privalo būti naudojami šie kodai:



Pagrindinis medžiagų formos tipas Potipis Kodas Rūdos OR Koncentratai YC Urano heksafluoridas (UF6) U6 Urano tetrafluoridas (UF4) U4 Urano dioksidas (UO2) U2 Urano trioksidas (UO3) U3 Urano oksidas (U3O8) U8 Torio oksidas (ThO2) T2 Tirpalai Nitrato LN Fluorido LF Kiti LO Milteliai Homogeniniai PH Heterogeniniai PN Keramika Tabletės CP Rutuliai CS Kiti CO Metalas Grynas MP Lydiniai MA Kuras Šilumą išskiriantys elementai ER Plokštės EP Sąrankos EB Rinklės EA Kiti EO



Pagrindinis medžiagų formos tipas Potipis Kodas Uždarieji šaltiniai QS Maži kiekiai (mėginiai) SS Atliekos Homogeninės SH Heterogeninės (valymo, šlakas, nuosėdos, smulkios dalelės, kitos) SN Kietosios atliekos Korpusai AH Mišrios (plastmasė, apvalkalai, popieriai ir t.t.) AM Užteršti įrengimai AC Kiti AO Skystosios atliekos Mažo aktyvumo WL Vidutinio aktyvumo WM Didelio aktyvumo WH Galutinai apdorotos atliekos Stiklas NG Bitumas NB Betonas NC Kitos NO

15. MATERIAL CONTAINER (MEDŽIAGOS KONTEINERIS) Privalo būti naudojami šie kodai:



Konteinerio tipas Kodas Cilindras C Paketas P Statinė D Diskretusis kuro vienetas S Paukščio narvelis B Butelis F Cisterna ar kitas konteineris T Kiti O

16. MATERIAL STATE (MEDŽIAGOS BŪSENA) Privalo būti naudojami šie kodai:



Būsena Kodas Nenaudota branduolinė medžiaga F Panaudota branduolinė medžiaga I Atliekos W Neregeneruojama medžiaga N

17. MBA FROM (MBZ IŠ) Naudoti tik inventorinio kiekio pakitimo kodams RD ir RF. Inventorinio kiekio pakitimo kodui RD ataskaitoje naudojamas medžiagų balanso zonos išsiuntimo kodas. Jei šis kodas nežinomas, ataskaitoje naudojamas „F“, „Q“ ar „W“ kodas (MBZ išsiuntimui Prancūzijoje, Jungtinėje Karalystėje ar kurioje nors valstybėje, neturinčioje branduolinio ginklo), ir pastabų langelyje (40) turi būti įrašomas tikslus siuntėjo pavadinimas bei adresas. Inventorinio kiekio pakitimo kodui RF ataskaitoje naudojamas eksportuojančios valstybės šalies kodas, arba, jei žinomas, eksportuojančio įrenginio MBZ kodas, ir pastabų langelyje (40) įrašomas tikslus siuntėjo pavadinimas bei adresas.

18. MBA TO (MBZ Į) Naudoti tik inventorinio kiekio pakitimo kodams SD ir SF. Inventorinio kiekio pakitimo kodui SD ataskaitoje naudojamas medžiagų balanso zonos gavimo kodas. Jei šis kodas nežinomas, ataskaitoje naudojamas „F“, „Q“ ar „W“ kodas (MBZ gavimui Prancūzijoje, Jungtinėje Karalystėje ar kurioje nors valstybėje, neturinčioje branduolinio ginklo), ir pastabų langelyje (40) įrašomas tikslus gavėjo pavadinimas bei adresas. Inventorinio kiekio pakitimo kodui SF ataskaitoje naudojamas importuojančios valstybės šalies kodas, arba, jei žinomas, importuojančio įrenginio MBZ kodas, ir pastabų langelyje (40) įrašomas tikslus gavėjo pavadinimas bei adresas.

19. PREVIUOS BATCH (ANKSTESNĖ PARTIJA) Partijos pavadinimas prieš perskirstymą. Partijos pavadinimas po perskirstymo privalo būti įrašytas 11 langelyje.

20. ORIGINAL DATE (PRADINĖ DATA) Taisant privalu nurodyti metus, mėnesį ir dieną, kai taisytina eilutė pirmą kartą buvo įrašyta. Taisymo grandinėse pradinė data visuomet yra apskaitos data, esanti pirmoje grandinės eilutėje. Tolesnėse eilutėse (atskiri papildymai) pradinė data yra inventorinio kiekio pakitimo data.

21. PIT DATE (FIA DATA) Fizinės inventorizacijos atlikimo data, nurodyta medžiagų balanso ataskaitoje, kuria remiantis, yra grindžiamas MUF (neregistruotų me