01986A0618(01) — LT — 04.12.2019 — 001.001

Šis tekstas yra skirtas tik informacijai ir teisinės galios neturi. Europos Sąjungos institucijos nėra teisiškai atsakingos už jo turinį. Autentiškos atitinkamų teisės aktų, įskaitant jų preambules, versijos skelbiamos Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje ir pateikiamos svetainėje „EUR-Lex“. Oficialūs tekstai tiesiogiai prieinami naudojantis šiame dokumente pateikiamomis nuorodomis

Iš dalies keičiamas:









▼B

TARPTAUTINĖ KONVENCIJA DĖL ATLANTO TUNŲ APSAUGOS







PREAMBULĖ ▼M3 Vyriausybės, kurių tinkamai įgalioti atstovai pasirašė šį dokumentą, atsižvelgdamos į savo bendrą interesą dėl Atlanto vandenyne aptinkamų tunų bei tunams giminingų rūšių žuvų ir okeaninių, pelaginių ir toli migruojančių plokštėtažiaunių žuvų populiacijų ir norėdamos bendradarbiauti išlaikant tokius šių žuvų populiacijų dydžius, kuriems esant bus galima jas ilgą laiką išsaugoti ir tausiai naudoti mitybos bei kitais tikslais, nusprendžia sudaryti Konvenciją dėl šių išteklių išsaugojimo ir tuo tikslu susitaria: ▼B







I straipsnis

Teritorija, kurioje taikoma ši Konvencija (toliau — Konvencijos teritorija), yra visi Atlanto vandenyno su gretimomis jūromis vandenys.

▼M3

II Straipsnis

Nė viena Konvencijos nuostata nepažeidžiamos valstybių teisės, jurisdikcija ir įsipareigojimai pagal tarptautinę teisę. Ši Konvencija aiškinama ir taikoma laikantis tarptautinės teisės.

III Straipsnis

1. Susitariančiosios Šalys susitaria įsteigti ir išlaikyti komisiją, vadinamą Tarptautine Atlanto tunų apsaugos komisija (toliau – komisija), kuri turi įgyvendinti šioje Konvencijoje nustatytus tikslus. Kiekviena Susitariančioji Šalis yra komisijos narė.

2. Kiekvienai komisijos narei komisijoje atstovauja ne daugiau kaip trys atstovai. Tokiems atstovams gali padėti ekspertai ir patarėjai.

3. Paprastai komisijos sprendimai priimami bendru sutarimu. Jei šioje Konvencijoje nenumatyta kitaip, tuo atveju, kai bendro sutarimo pasiekti neįmanoma, sprendimai priimami dviejų trečdalių dalyvaujančių komisijos narių, balsuojančių „už“ arba „prieš“, dauguma; kiekviena komisijos narė turi po vieną balsą. Du trečdaliai visų komisijos narių sudaro kvorumą.

4. Komisija kartą per dvejus metus surengia eilinį susirinkimą. Visų komisijos narių daugumos prašymu arba pagal VI straipsnį suformuotos tarybos sprendimu bet kuriuo metu gali būti sušauktas neeilinis susirinkimas.

5. Per savo pirmąjį susirinkimą, o vėliau per kiekvieną eilinį susirinkimą komisija iš Susitariančiųjų Šalių išrenka pirmininką, pirmąjį pirmininko pavaduotoją ir antrąjį pirmininko pavaduotoją, kurie negali būti perrinkti daugiau kaip vienai kadencijai.

6. Jei komisija nenusprendžia kitaip, komisijos ir jai pavaldžių įstaigų susirinkimai yra vieši.

7. Komisijos oficialiosios kalbos yra anglų, prancūzų ir ispanų.

8. Komisija yra įgaliota priimti tokias darbo tvarkos taisykles ir finansines taisykles, kokios jai būtinos atlikti savo funkcijoms.

9. Komisija kas dvejus metus komisijos narėms pateikia savo darbo ir išvadų ataskaitą, o gavusi prašymą taip pat informuoja bet kurią komisijos narę bet kuriuo klausimu, susijusiu su šios Konvencijos tikslais.

▼M3

IV Straipsnis

Dirbdamos pagal šią Konvenciją, komisija ir jos narės:

a) vadovaujasi atsargumo principu ir taiko ekosisteminį žuvininkystės valdymo metodą, laikydamosi atitinkamų tarptautiniu mastu sutartų standartų bei atitinkamai rekomenduojamos praktikos ir procedūrų;

b) remiasi geriausiais turimais moksliniais įrodymais;

c) saugo jūros aplinkos biologinę įvairovę;

d) užtikrina, kad sprendimų priėmimo procesai, įskaitant tuos, per kuriuos paskirstomos žvejybos galimybės, ir kita veikla būtų vykdomi sąžiningai ir skaidriai, ir

e) visapusiškai atsižvelgia į specialius besivystančių komisijos narių poreikius, įskaitant jų poreikį pagal tarptautinę teisę stiprinti gebėjimus vykdyti savo įsipareigojimus pagal šią Konvenciją ir plėtoti savo žuvininkystę.

▼M3

V Straipsnis

1. Įgyvendindama Konvencijos tikslus: a) komisija yra atsakinga už tunų bei tunams giminingų žuvų ir okeaninių, pelaginių ir toli migruojančių plokštėtažiaunių žuvų (toliau – ICCAT rūšys) populiacijų, taip pat tokių kitų rūšių, kurios sužvejojamos Konvencijos rajone žvejojant ICCAT rūšis, tyrimus, atsižvelgiant į kitų atitinkamų tarptautinių su žuvininkyste susijusių organizacijų ar pagal atitinkamus tarptautinius su žuvininkyste susijusius susitarimus vykdomą darbą. Tokie tyrimai apima minėtų rūšių mokslinius tyrimus, jų aplinkos okeanografinius tyrimus bei gamtinių ir žmogiškųjų veiksnių poveikio jų gausai mokslinius tyrimus. Komisija taip pat gali tirti tai pačiai ekosistemai, kaip ICCAT rūšys, priklausančias rūšis arba nuo ICCAT rūšių priklausančias ar su jomis susijusias rūšis; b) vykdydama šias pareigas, komisija, kiek įmanoma, naudojasi savo narių oficialių agentūrų ir jų politinių padalinių teikiamomis techninėmis ir mokslinėmis paslaugomis ir informacija, ir, kai pageidauja, gali pasinaudoti bet kurios valstybinės ar privačios institucijos, organizacijos ar asmens teikiamomis paslaugomis ir informacija, taip pat neviršydama savo biudžeto ir bendradarbiaudama su atitinkamomis komisijos narėmis gali atlikti nepriklausomus mokslinius tyrimus, kurie papildytų vyriausybių, nacionalinių institucijų ar kitų tarptautinių organizacijų atliekamą mokslinių tyrimų darbą; c) komisija užtikrina, kad visa iš tokios institucijos, organizacijos ar asmens gauta informacija atitiktų nustatytus mokslinius kokybės ir objektyvumo standartus.

2. Vykdant šio straipsnio 1 dalies nuostatas, be kita ko: a) renkama ir analizuojama statistinė informacija, susijusi su dabartinėmis ICCAT rūšių Konvencijos rajone sąlygomis ir tendencijomis; b) tiriama ir vertinama informacija, susijusi su priemonėmis ir metodais, kuriais siekiama Konvencijos rajone išlaikyti arba viršyti tokius ICCAT rūšių populiacijų dydžius, kuriais gali būti užtikrintas didžiausias galimas tausios žvejybos laimikis ir veiksmingas, su šiuo laimikiu suderinamas šių rūšių naudojimas; c) komisijos narėms rekomenduojami tyrimai ir tyrinėjimai ir d) leidžiamos ir kitaip platinamos komisijos išvadų ataskaitos bei statistinė, biologinė ir kita mokslinė informacija, susijusi su ICCAT rūšimis Konvencijos rajone.

VI Straipsnis

1. Komisijoje įsteigiama taryba, kurią sudaro komisijos pirmininkas ir pirmininko pavaduotojai, taip pat ne mažiau kaip keturių ir ne daugiau kaip aštuonių Susitariančiųjų Šalių atstovai. Susitariančiosios Šalys, kurioms atstovaujama taryboje, renkamos kiekviename eiliniame komisijos susirinkime. Tačiau, jeigu kuriuo nors metu Susitariančiųjų Šalių skaičius viršija keturiasdešimt, komisija gali išrinkti dvi papildomas Susitariančiąsias Šalis, kurioms atstovaujama taryboje. Susitariančiosios Šalys, kurių piliečiai yra pirmininkas ir pirmininko pavaduotojas, į tarybą nerenkamos. Tarybos rinkimuose komisija tinkamai atsižvelgia į Susitariančiųjų Šalių geografinius, tunų žvejybos ir tunų apdorojimo interesus, taip pat į lygias Susitariančiųjų Šalių teises taryboje turėti savo atstovus.

2. Taryba atlieka šioje Konvencijoje jai paskirtas ar komisijos nustatytas funkcijas ir laikotarpiu tarp eilinių komisijos susirinkimų bent vieną kartą surengia susirinkimą. Laikotarpiu tarp komisijos susirinkimų taryba priima būtinus sprendimus dėl pareigų, kurias turi vykdyti darbuotojai, ir teikia reikalingus nurodymus vykdomajam sekretoriui. Tarybos sprendimai priimami komisijos nustatyta tvarka.

VII Straipsnis

Siekdama įgyvendinti šios Konvencijos tikslus, komisija gali steigti specialistų grupes, atsakingas už tam tikras rūšis, rūšių grupes ar geografinius rajonus. Tokiu atveju kiekviena specialistų grupė:

a) yra atsakinga už jos kompetencijai priklausančių rūšių, rūšių grupių ar geografinio rajono stebėseną bei su tuo susijusios mokslinės ir kitos informacijos rinkimą;

b) remdamasi moksliniais tyrimais gali siūlyti komisijai rekomendacijų dėl bendrų komisijos narių veiksmų ir

c) komisijai gali rekomenduoti atlikti tyrimus ir tyrinėjimus, reikalingus siekiant gauti informacijos apie tos grupės kompetencijai priklausančias rūšis, rūšių grupes ar geografinį rajoną, taip pat koordinuoti tiriamąsias komisijos narių programas.

VIII Straipsnis

Komisija paskiria vykdomąjį sekretorių, kuris vykdo komisijos nurodymus. Vykdomasis sekretorius turi įgaliojimus, laikydamasis komisijos nustatytų taisyklių ir procedūrų, atrinkti komisijos darbuotojus ir jiems vadovauti. Vykdomasis sekretorius taip pat atlieka, inter alia, šias komisijos jam pavestas funkcijas:

a) koordinuoja pagal šios Konvencijos V ir VII straipsnius vykdomas tiriamąsias programas;

b) rengia biudžeto sąmatas komisijai svarstyti;

c) suteikia leidimą išmokėti lėšas, kaip numatyta komisijos biudžete;

d) atsiskaito už komisijos lėšas;

e) organizuoja bendradarbiavimą su šios Konvencijos XIII straipsnyje nurodytomis organizacijomis;

f) atlieka parengiamąjį duomenų, būtinų šios Konvencijos tikslams pasiekti, ypač duomenų, susijusių su esamu momentu sužvejojamu ir didžiausiu galimu ICCAT rūšių išteklių tausios žvejybos laimikiu, rinkimo ir analizavimo darbą ir

g) rengia mokslines, administracines ir kitas komisijos ir jai pavaldžių įstaigų ataskaitas komisijai tvirtinti.

IX Straipsnis

1. a) Remdamasi moksliniais įrodymais, komisija gali teikti rekomendacijas, skirtas: i) ilgalaikiam ICCAT rūšių išteklių išsaugojimui ir tausiam naudojimui Konvencijos rajone užtikrinti rūpinantis, kad išlaikyti arba atkurti tų rūšių išteklių dydžiai pasiektų arba viršytų dydžius, kuriems esant užtikrinamas didžiausias galimas tausios žvejybos laimikis; ii) prireikus skatinti išsaugoti kitas rūšis, kurios priklauso nuo ICCAT rūšių arba yra su jomis susijusios, siekiant, kad išlaikyti arba atkurti tokių rūšių populiacijų dydžiai viršytų dydžius, kuriems esant gali kilti didelė grėsmė jų reprodukcijai. Šios rekomendacijos komisijos narėms įsigalioja šio straipsnio 2 ir 3 dalyse nustatytomis sąlygomis. b) Aukščiau nurodytos rekomendacijos teikiamos: i) komisijos iniciatyva, jeigu nėra įsteigta atitinkama specialistų grupė; ii) komisijos iniciatyva, pritarus ne mažiau kaip dviem trečdaliams visų komisijos narių, jeigu atitinkama specialistų grupė yra įsteigta, tačiau ji pasiūlymo nepatvirtino; iii) atitinkamos specialistų grupės patvirtintu siūlymu arba iv) atitinkamų specialistų grupių patvirtintu siūlymu, jeigu aptariama rekomendacija yra susijusi su daugiau kaip vienu geografiniu rajonu, rūšimi ar rūšių grupe.

2. Kiekviena pagal šio straipsnio 1 dalį pateikta rekomendacija visoms komisijos narėms įsigalioja praėjus keturiems mėnesiams nuo komisijos pranešimo, kuriuo komisijos narėms perduodama rekomendacija, dienos, nebent tuo metu, kai priimama rekomendacija, komisija nusprendžia kitaip ir išskyrus šio straipsnio 3 dalyje numatytus atvejus. Tačiau jokiomis aplinkybėmis rekomendacija neįsigalioja greičiau nei per tris mėnesius.

3. a) Jeigu tuo atveju, kai rekomendacija teikiama pagal 1 dalies b punkto i ar ii papunktį, kuri nors komisijos narė arba tuo atveju, kai rekomendacija teikiama pagal 1 dalies b punkto iii ar iv papunktį, kuri nors komisijos narė, kuri taip pat yra atitinkamos specialistų grupės narė, per laikantis 2 dalies nustatytą laikotarpį dėl tokios rekomendacijos pateikia komisijai prieštaravimą, rekomendacija toms prieštaravimą pateikusioms komisijos narėms neįsigalioja. b) Jei per laikantis 2 dalies nustatytą laikotarpį prieštaravimą pateikia dauguma komisijos narių, rekomendacija neįsigalioja nė vienai komisijos narei. c) Prieštaravimą pagal a punktą teikianti komisijos narė tuo pačiu metu komisijai pateikia raštu išdėstytas prieštaravimo priežastis, kurios gali būti grindžiamos vienu ar keliais iš šių elementų: i) rekomendacija nedera su šia Konvencija ar kitomis susijusiomis tarptautinės teisės taisyklėmis; ii) rekomendacijos forma arba turiniu nepagrįstai diskriminuojama prieštaraujančioji komisijos narė; iii) komisijos narė negali praktiškai laikytis priemonės, nes ji laikosi kitokio požiūrio į išteklių išsaugojimą ir darnų valdymą arba neturi techninių galimybių rekomendacijai įgyvendinti, arba iv) esama saugumo apribojimų, dėl kurių prieštaraujančioji komisijos narė negali įgyvendinti priemonės arba jos laikytis. d) Kiekviena prieštaravimą pagal šį straipsnį teikianti komisijos narė, kiek praktiškai įmanoma, komisijai taip pat pateikia bet kokių alternatyvių išsaugojimo ir valdymo priemonių, kurios yra bent tiek pat veiksmingos, kiek priemonė, kuriai ji prieštarauja, aprašymą.

4. Bet kuri rekomendacijai prieštaraujanti komisijos narė gali bet kuriuo metu tą prieštaravimą atšaukti ir rekomendacija tai komisijos narei įsigalioja nedelsiant, jeigu ji jau yra galiojanti, arba tuomet, kai ji gali įsigalioti pagal šio straipsnio sąlygas.

5. Vykdomasis sekretorius informaciją apie bet kokį pagal šį straipsnį gautą prieštaravimą bei jo priežastis ir apie kiekvieną tokio prieštaravimo atšaukimą nedelsdamas išplatina visoms komisijos narėms ir joms visoms praneša apie bet kurios rekomendacijos įsigaliojimo laiką.

▼M3

X Straipsnis

1. Komisijoje dedamos visos pastangos išvengti ginčų ir bet kokio su Konvencija susijusio ginčo šalys konsultuojasi tarpusavyje siekdamos jį draugiškai ir kuo greičiau išspręsti.

2. Jei ginčas susijęs su techninio pobūdžio klausimu, ginčo šalys gali ginčą drauge perduoti spręsti ad hoc specialistų grupei, kuri suformuojama pagal komisijos priimtas procedūras. Specialistų grupė tariasi su ginčo šalimis ir stengiasi ginčą skubiai išspręsti, netaikydama privalomų procedūrų.

3. Jei ginčas tarp dviejų ar daugiau Susitariančiųjų Šalių kyla dėl šios Konvencijos aiškinimo ar taikymo, dedamos visos pastangos jį išspręsti taikiai.

4. Bet koks toks ginčas, kuris nėra išsprendžiamas ankstesnėse dalyse nurodytomis priemonėmis, bendru ginčo šalių prašymu gali būti perduodamas spręsti galutiniam ir privalomam arbitražui. Prieš pateikdamos bendrą prašymą perduoti ginčą arbitražui, ginčo šalys turėtų sutarti dėl ginčo aprėpties. Ginčo šalys gali sutarti, kad arbitražo kolegija būtų sudaryta ir veiktų pagal šios Konvencijos 1 priedą arba bet kokias kitas procedūras, kurias ginčo šalys gali nuspręsti taikyti bendru sutarimu. Bet kokia tokia arbitražo kolegija savo sprendimus priima pagal šią Konvenciją, tarptautinę teisę ir atitinkamus ginčo šalių pripažįstamus jūrų gyvųjų išteklių išsaugojimo standartus.

5. Šiame straipsnyje nustatyti ginčų sprendimo mechanizmai taikomi tik ginčams, susijusiems su bet kokiu veiksmu, faktu ar situacija, įvykusiu (-ia) ar nustatytu (-a) po šio straipsnio įsigaliojimo dienos.

6. Nė viena šio straipsnio nuostata netrukdoma jokio ginčo šalims siekti ginčą spręsti ne pagal šiame straipsnyje nustatytas ginčų sprendimo procedūras, o pagal kitas sutartis ar tarptautinius susitarimus, kurių šalys jos yra, laikantis tos sutarties ar to tarptautinio susitarimo reikalavimų.

▼M3

XI Straipsnis

1. Komisijos narės susitaria imtis visų veiksmų, būtinų šios Konvencijos įgyvendinimui užtikrinti. Kiekviena komisijos narė kas dvejus metus ar kitu komisijos reikalaujamu laiku jai perduoda savo veiksmų, kurių ji tuo tikslu ėmėsi, ataskaitą.

2. Komisijos narės susitaria: a) gavusios komisijos prašymą, teikti bet kokią turimą statistinę, biologinę ir kitą mokslinę informaciją, kurios komisijai gali reikėti šios Konvencijos tikslais; b) jei jų oficialios agentūros minėtos informacijos gauti ir pateikti negali, leisti komisijai savanoriškai per komisijos nares gauti įmonių ir pavienių žvejų tiesiogiai teikiamą informaciją.

3. Komisijos narės įsipareigoja bendradarbiauti tarpusavyje siekdamos priimti tinkamas veiksmingas priemones, kuriomis užtikrinamas šios Konvencijos nuostatų taikymas.

4. Susitariančiosios Šalys įsipareigoja sukurti tarptautinio vykdymo užtikrinimo sistemą, taikytiną Konvencijos rajone, išskyrus teritorinę jūrą ir kitus vandenis, kuriuose žuvininkystės plotai pagal tarptautinę teisę priklauso valstybės jurisdikcijai, jei tokių yra.

XII Straipsnis

1. Komisija dvejų metų laikotarpiui, prasidedančiam po kiekvieno eilinio susirinkimo, patvirtina bendrų komisijos išlaidų biudžetą.

2. a) Kiekviena komisijos narė kasmet į komisijos biudžetą sumoka įnašo sumą, kuri apskaičiuojama pagal komisijos patvirtintose finansinėse taisyklėse nustatytą sistemą. Patvirtindama šią sistemą, komisija turėtų atsižvelgti į, inter alia, kiekvienos komisijos narės fiksuotus bazinius narystės komisijoje ir specialistų grupėje mokesčius, bendrą gyvąjį Atlanto tunų bei tunams giminingų žuvų laimikio svorį ir grynąjį konservuotų Atlanto tunų bei tunams giminingų žuvų produktų svorį ir komisijos narės ekonominio išsivystymo lygį. b) Finansinėse taisyklėse nustatyta metinių įnašų apskaičiavimo sistema nustatoma arba keičiama tik visų dalyvaujančių ir balsuojančių komisijos narių sutarimu. Komisijos narės apie tai informuojamos prieš devyniasdešimt dienų.

3. Taryba savo eiliniame susirinkime, rengiamame laikotarpiu tarp komisijos susirinkimų, peržiūri antrąją dvimečio biudžeto dalį ir, atsižvelgdama į esamus ir numatomus pokyčius, gali leisti komisijos biudžeto lėšas, skirtas antriesiems metams, perskirstyti neviršijant viso komisijos patvirtinto biudžeto.

4. Komisijos vykdomasis sekretorius kiekvienai komisijos narei praneša apie jai nustatytą metinį mokesčio dydį. Įnašai tampa mokėtini metų, už kuriuos paskirtas nustatytas mokestis, sausio pirmą dieną. Įnašai, negauti iki paskesnių metų sausio pirmos dienos, laikomi įsiskolinimu.

5. Dvimečio biudžeto įnašai mokami komisijos nustatytomis valiutomis.

6. Komisija savo pirmajame susirinkime patvirtina pirmųjų komisijos veiklos metų biudžeto balansą ir paskesnių dvejų metų biudžetą. Šių biudžetų kopijas kartu su pranešimais apie atitinkamus nustatytus jų pirmųjų metinių įnašų dydžius ji nedelsdama nusiunčia komisijos narėms.

7. Tuomet likus ne mažiau kaip šešiasdešimt dienų iki eilinio komisijos susirinkimo, po kurio prasideda dvejų metų laikotarpis, vykdomasis sekretorius kiekvienai komisijos narei pateikia dvimečio biudžeto projektą ir siūlomų nustatytų mokesčių dydžių planą.

8. Jei kurios nors komisijos narės įsiskolinta įnašų suma yra lygi jos už dvejus praėjusius metus mokėtinai sumai arba ją viršija, komisija gali sustabdyti šios komisijos narės balsavimo teisę.

9. Prieš pradėdama gauti metinius įnašus, komisija įsteigia apyvartinio kapitalo fondą savo operacijoms finansuoti ir kitiems tikslams, kuriuos komisija gali numatyti. Komisija nustato fondo dydį, įvertina jam įsteigti būtinas išankstines įmokas ir priima fondo lėšų naudojimą reglamentuojančias taisykles.

10. Komisija organizuoja kasmetinį nepriklausomą komisijos sąskaitų auditą. Tokių auditų ataskaitas peržiūri ir tvirtina komisija arba, jeigu tais metais eilinis komisijos susirinkimas nevyksta, taryba.

11. Komisija gali priimti kitus, nei numatyti šio straipsnio 2 dalyje, įnašus savo darbui atlikti.

XIII Straipsnis

1. Susitariančiosios Šalys sutinka, kad komisiją ir Jungtinių Tautų maisto ir žemės ūkio organizaciją turėtų sieti darbo ryšiai. Šiuo tikslu komisija pradeda derybas su Jungtinių Tautų maisto ir žemės ūkio organizacija, siekdama sudaryti susitarimą pagal organizacijos įstatų XIII straipsnį. Tokiame susitarime turėtų būti, inter alia , numatyta, kad Jungtinių Tautų maisto ir žemės ūkio organizacijos generalinis direktorius turi skirti atstovą, kuris be balsavimo teisės dalyvautų visuose komisijos ir jai pavaldžių įstaigų susirinkimuose.

2. Komisijos narės sutinka, kad komisija turėtų bendradarbiauti su kitomis tarptautinėmis žuvininkystės komisijomis ir mokslo organizacijomis, kurios galėtų prisidėti prie komisijos darbo. Komisija gali su tokiomis komisijomis ir organizacijomis sudaryti susitarimus.

3. Komisija gali paprašyti bet kurios atitinkamos tarptautinės organizacijos ar vyriausybės, kuri yra Jungtinių Tautų arba bet kurios specializuotos Jungtinių Tautų agentūros narė, tačiau nėra komisijos narė, atsiųsti stebėtojų į komisijos ir jai pavaldžių įstaigų susirinkimus.

XIV straipsnis

▼B

1. Ši Konvencija galios 10 metų, o po to ji galios tol, kol Susitariančiųjų Šalių dauguma susitars ją atšaukti.

▼M3

2. Bet kuriuo metu praėjus dešimt metų nuo šios Konvencijos įsigaliojimo dienos bet kuri Susitariančioji Šalis gali bet kurių metų, įskaitant dešimtuosius metus, gruodžio trisdešimt pirmą dieną pasitraukti iš šios Konvencijos, prieš tai ėjusių metų gruodžio trisdešimt pirmą dieną ar anksčiau Jungtinių Tautų maisto ir žemės ūkio organizacijos generaliniam direktoriui pateikusi rašytinį pranešimą apie pasitraukimą.

▼B

3. Bet kuri kita Susitariančioji Šalis po to gali pasitraukti iš šios Konvencijos nuo tos pačios gruodžio 31 d. Jungtinių Tautų maisto ir žemės ūkio organizacijos generaliniam direktoriui atsiųsdama rašytinį pranešimą apie pasitraukimą ne vėliau kaip per vieną mėnesį nuo tos dienos, kurią iš Jungtinių Tautų maisto ir žemės ūkio organizacijos generalinio direktoriaus gavo informaciją apie kurį nors pasitraukimą, tačiau ne vėliau kaip tų metų balandžio 1 d.

▼M3

XV straipsnis

1. a) Komisija bet kurios Susitariančiosios Šalies ar savo iniciatyva gali siūlyti atlikti Konvencijos dalinius pakeitimus. Visi tokie pasiūlymai teikiami bendru sutarimu. b) Jungtinių Tautų maisto ir žemės ūkio organizacijos generalinis direktorius patvirtintą bet kokio pasiūlyto dalinio pakeitimo teksto kopiją perduoda visoms Susitariančiosioms Šalims. c) Visi daliniai pakeitimai, dėl kurių neatsiranda naujų įsipareigojimų, visoms Susitariančiosioms Šalims įsigalioja trisdešimtą dieną po to, kai juos priima trys ketvirtadaliai Susitariančiųjų Šalių. d) Visi daliniai pakeitimai, dėl kurių atsiranda naujų įsipareigojimų, kiekvienai dalinius pakeitimus priėmusiai Susitariančiajai Šaliai įsigalioja devyniasdešimtą dieną po to, kai juos priima trys ketvirtadaliai Susitariančiųjų Šalių, o vėliau kiekvienai likusiai Susitariančiajai Šaliai – tada, kai tik ji juos priima. Laikoma, kad bet kokiu daliniu pakeitimu, dėl kurio, vienos ar daugiau Susitariančiųjų Šalių nuomone, atsiranda naujų įsipareigojimų, sukuriama naujų įsipareigojimų ir jis įsigalioja atitinkama tvarka. e) Vyriausybė, kuri Susitariančiąja Šalimi tampa po to, kai pagal šio straipsnio nuostatas pateikiamas priimti šios Konvencijos dalinis pakeitimas, yra saistoma Konvencijos su daliniais pakeitimais, kai minėtas dalinis pakeitimas įsigalioja.

▼B

2. Siūlomi pakeitimai deponuojami Jungtinių Tautų maisto ir žemės ūkio organizacijos generaliniam direktoriui. Pranešimai apie pakeitimų priėmimą deponuojami Jungtinių Tautų maisto ir žemės ūkio organizacijos generaliniam direktoriui.

▼M3

XVI Straipsnis

Priedai yra neatsiejama šios Konvencijos dalis ir nuorodos į šią Konvenciją apima nuorodas į priedus.

▼M3

XVII Straipsnis

1. Ši Konvencija teikiama pasirašyti visų valstybių, kurios yra Jungtinių Tautų ar bet kurios specializuotos Jungtinių Tautų agentūros narės, vyriausybėms. Bet kuri šios Konvencijos nepasirašiusi vyriausybė gali bet kuriuo metu prie jos prisijungti.

2. Šią Konvenciją pasirašiusios šalys turi ją ratifikuoti ar patvirtinti pagal savo konstitucijas. Ratifikavimo, patvirtinimo ar prisijungimo dokumentai deponuojami Jungtinių Tautų maisto ir žemės ūkio organizacijos generaliniam direktoriui.

3. Ši Konvencija įsigalioja, kai ratifikavimo, patvirtinimo ar prisijungimo dokumentus deponuoja septynios vyriausybės, o kiekvienai ratifikavimo, patvirtinimo ar prisijungimo dokumentą vėliau deponavusiai vyriausybei ji įsigalioja tokio deponavimo dieną.

4. Ši Konvencija teikiama pasirašyti bet kuriai tarpvyriausybinei ekonominės integracijos organizacijai, kurią sudaro valstybės, jai perdavusios kompetenciją šios Konvencijos reglamentuojamais klausimais, įskaitant kompetenciją tais klausimais sudaryti sutartis, arba tokios organizacijos gali prie Konvencijos prisijungti.

5. Deponavusi savo oficialaus patvirtinimo ar prisijungimo dokumentą, bet kuri 4 dalyje nurodyta organizacija tampa Susitariančiąja Šalimi, pagal Konvenciją turinčia tokias pat teises ir pareigas, kaip ir kitos Susitariančiosios Šalys. Šios Konvencijos teksto XI straipsnio 4 dalyje nuoroda į terminą „valstybė“ ir preambulėje bei XV straipsnio 1 dalyje nuoroda į terminą „vyriausybė“ aiškinamos tokiu pat būdu.

6. 4 dalyje nurodytai organizacijai tapus šios Konvencijos Susitariančiąja Šalimi, tos organizacijos valstybės narės ir vėliau į ją įstojusios valstybės nustoja būti Konvencijos šalimis; apie tai jos raštu praneša Jungtinių Tautų maisto ir žemės ūkio organizacijos generaliniam direktoriui.

XVIII Straipsnis

Jungtinių Tautų maisto ir žemės ūkio organizacijos generalinis direktorius apie deponuotus ratifikavimo, patvirtinimo, oficialaus patvirtinimo ar prisijungimo dokumentus, šios Konvencijos įsigaliojimą, dalinių pakeitimų pasiūlymus, pranešimus apie dalinių pakeitimų priėmimą, dalinių pakeitimų įsigaliojimą ir pranešimus apie pasitraukimą informuoja visas XVII straipsnio 1 dalyje nurodytas vyriausybes ir visas to paties straipsnio 4 dalyje nurodytas organizacijas.

XIX Straipsnis

Šios Konvencijos originalas deponuojamas Jungtinių Tautų maisto ir žemės ūkio organizacijos generaliniam direktoriui, kuris patvirtintas jos kopijas nusiunčia XVII straipsnio 1 dalyje nurodytoms vyriausybėms ir to paties straipsnio 4 dalyje nurodytoms organizacijoms.

▼B

Tai patvirtindami, tinkamai savo atitinkamų Vyriausybių įgalioti asmenys pasirašė šią Konvenciją. Priimta 1966 m. gegužės 14 d. Rio de Žaneire vienu egzemplioriumi anglų, prancūzų ir ispanų kalbomis, visi tekstai turi vienodą galią.

▼M3

1 PRIEDAS

GINČŲ SPRENDIMO PROCEDŪROS

1. X straipsnio 4 dalyje nurodytą arbitražo kolegiją atitinkamai turėtų sudaryti trys arbitrai, kurie gali būti skiriami taip:

a) viena iš ginčo šalių turėtų nurodyti arbitro vardą ir pavardę kitai ginčo šaliai, o ši per keturiasdešimt dienų nuo to pranešimo gavimo dienos turėtų nurodyti antrojo arbitro vardą ir pavardę. Jei ginče dalyvauja daugiau nei dvi komisijos narės, tą patį interesą turinčios šalys turėtų kartu paskirti vieną arbitrą. Ginčo šalys per šešiasdešimt dienų nuo antrojo arbitro paskyrimo turėtų paskirti trečiąjį arbitrą, kuris neturi būti nė vienos komisijos narės pilietis ir neturi turėti tos pačios pilietybės kaip pirmasis ar antrasis arbitras. Trečiasis arbitras turėtų pirmininkauti arbitražo teismui;

b) jei antrasis arbitras per nustatytą laikotarpį nepaskiriamas arba šalys per nustatytą laikotarpį negali sutarti dėl trečiojo arbitro skyrimo, tą arbitrą ginčo šalių prašymu per du mėnesius nuo prašymo gavimo dienos gali paskirti komisijos pirmininkas.

2. Arbitražo kolegijos sprendimas turėtų būti priimamas jos narių, kurie neturėtų susilaikyti balsuojant, balsų dauguma.

3. Arbitražo kolegijos sprendimas ginčo šalims yra galutinis ir privalomas. Ginčo šalys sprendimą turėtų vykdyti nedelsdamos. Vienos iš ginčo šalių prašymu arbitražo kolegija sprendimą gali išaiškinti.

2 PRIEDAS

ŽVEJYBOS SUBJEKTAI

1. 2019 m. lapkričio 18 d. įsigaliojus priimtiems Konvencijos daliniams pakeitimams, tik tas žvejybos subjektas, kuris bendradarbiaujančiosios šalies statusą pagal komisijos nustatytas procedūras įgijo iki 2013 m. liepos 10 d., kaip nurodyta pagal šį priedą priimtoje Rezoliucijoje Nr. 19-13, gali komisijos vykdomajam sekretoriui pateikti raštišką dokumentą ir jame pareikšti esąs tvirtai įsipareigojęs laikytis šios Konvencijos sąlygų ir pagal ją priimtų rekomendacijų. Toks įsipareigojimas įsigalioja praėjus trisdešimčiai dienų nuo dokumento gavimo dienos. Toks žvejybos subjektas tokį įsipareigojimą gali atšaukti pateikdamas komisijos vykdomajam sekretoriui adresuotą raštišką pranešimą. Atšaukimas įsigalioja praėjus vieniems metams nuo jo gavimo dienos, nebent pranešime nurodyta vėlesnė data.

2. Jei pagal XV straipsnį atliekami tolesni Konvencijos daliniai pakeitimai, 1 dalyje nurodytas žvejybos subjektas komisijos vykdomajam sekretoriui gali pateikti raštišką dokumentą ir jame pareikšti esąs tvirtai įsipareigojęs laikytis iš dalies pakeistos Konvencijos sąlygų ir pagal ją priimtų rekomendacijų. Šis žvejybos subjekto įsipareigojimas įsigalioja kurią nors iš XV straipsnyje nurodytų datų arba šioje dalyje nurodyto raštiško pranešimo gavimo dieną, atsižvelgiant į tai, kuri iš šių datų vėlesnė.

3. Vykdomasis sekretorius apie tokių įsipareigojimų ar pranešimų gavimą praneša Susitariančiosioms Šalims; leidžia joms su tokiais pranešimais susipažinti; teikia Susitariančiųjų Šalių pranešimus, įskaitant pranešimus apie šios Konvencijos ir jos dalinių pakeitimų ratifikavimą, patvirtinimą ar įsigaliojimą arba prisijungimą prie jos, žvejybos subjektui ir patikimai saugo visus tokius žvejybos subjekto ir vykdomojo sekretoriaus vienas kitam perduotus dokumentus.

4. 1 dalyje nurodytas žvejybos subjektas, pateikęs 1 ir 2 dalyse nurodytą raštišką dokumentą bei jame pareiškęs esąs tvirtai įsipareigojęs laikytis šios Konvencijos sąlygų ir pagal ją priimtų rekomendacijų, gali dalyvauti atitinkamame komisijos darbe, įskaitant sprendimų priėmimą, ir, mutatis mutandis, turi tas pačias, kaip komisijos narės, teises ir pareigas, nurodytas šios Konvencijos III, V, VII, IX, XI, XII ir XIII straipsniuose.

5. Jei ginčas susijęs su 1 dalyje nurodytu žvejybos subjektu, kuris pagal šį priedą pareiškė esąs įsipareigojęs laikytis šios Konvencijos sąlygų, ir negali būti išspręstas draugiškai, ginčo šalims tarpusavyje sutarus ir atsižvelgiant į konkretų atvejį, ginčas gali būti perduodamas spręsti ad hoc specialistų grupei arba, prieš tai susitarus dėl ginčo aprėpties, galutiniam ir privalomam arbitražui.

6. Šio priedo nuostatos, susijusios su 1 dalyje nurodyto žvejybos subjekto dalyvavimu, taikomos tik šios Konvencijos tikslais.

7. Bet kuri šalis, kuri nėra Susitariančioji Šalis, subjektas ar žvejybos subjektas, kuris bendradarbiaujančiosios šalies statusą įgyja po 2013 m. liepos 10 d., šiame priede nelaikoma (-as) žvejybos subjektu ir todėl neturi tų pačių, kaip komisijos narės, teisių ir pareigų, nurodytų šios Konvencijos III, V, VII, IX, XI, XII ir XIII straipsniuose.

▼M1

BAIGIAMASIS AKTAS

valstybių Tarptautinės konvencijos dėl Atlanto tunų apsaugos dalyvių įgaliotųjų atstovų konferencijos

(Paryžius, 1984 m. liepos 9 d. ir 10 d.)

1. Prancūzijos Respublikos Vyriausybės kvietimu 1984 m. liepos 9 ir 10 dienomis Paryžiuje buvo surengta valstybių Tarptautinės konvencijos dėl Atlanto tunų apsaugos dalyvių įgaliotųjų atstovų konferencija.

2. Konferencijoje dalyvavo šios valstybės: Angola, Beninas, Brazilija, Kanada, Kuba, Prancūzija, Gana, Dramblio Kaulo Krantas, Japonija, Korėjos Respublika, Marokas, Portugalija, San Tomė ir Principė, Senegalas, Pietų Afrika, Ispanija, Jungtinės Valstijos, Urugvajus, SSRS ir Venesuela.

3. Konferencijoje ir jos darbe dalyvavo Europos ekonominė bendrija, pakviesta kaip stebėtoja, ir Jungtinių Tautų maisto ir žemės ūkio organizacija.

4. Konferencijoje buvo aptariama Aštuntojo eilinio tarptautinės Atlanto tunų apsaugos komisijos susirinkimo, įvykusio Madride 1983 m. lapkričio 9–15 dienomis, baigiamoji ataskaita.

5. Konferencijoje buvo susitarta dėl pridedamojo Tarptautinės konvencijos dėl Atlanto tunų apsaugos XIV, XV ir XVI straipsnių pakeitimo Protokolo.

6. Konferencija taip pat sutiko, kad XIV straipsnio 4 dalies nuostatos, esančios minėtajame protokole, po įsigaliojimo bus taikomos Europos ekonominei bendrijai, susitarus, kad Europos ekonominė bendrija turės vienos Susitariančiosios Šalies teises ir pareigas, ypač, kiek tai susiję su balsavimu ir įnašais Tarptautinės Atlanto tunų apsaugos komisijos biudžetą.

7. Konferencija atkreipė dėmesį į Japonijos atstovo paaiškinimus dėl procedūrinių klausimų, kurie susirinkime nebuvo išspręsti. Tačiau minėtasis atstovas, eidamas į kompromisą, neprieštaravo konferencijoje pasiektam konsensusui, kad užtikrintų greitą Europos ekonominės bendrijos prisijungimą prie Tarptautinės konvencijos dėl Atlanto tunų apsaugojimo.

8. Konferencija paprašė Tarptautinės konvencijos dėl Atlanto tunų apsaugojimo pasirašiusių Susitariančiųjų Šalių Vyriausybes toliau atlikti vidaus procedūras, būtinas Protokolui patvirtinti, ratifikuoti ar priimti, kad jis įsigaliotų kaip galima greičiau.

Priimtas Paryžiuje, 1984 m. liepos 10 d.

SIGNING PARTIES TO THE FINAL ACT OF THE CONFERENCE OF PLENIPOTENTIARIES OF THE STATES PARTIES TO THE INTERNATIONAL CONVENTION FOR THE CONSERVATION OF ATLANTIC TUNAS

SIGNATAIRES DE L'ACTE FINAL DE LA CONFÉRENCE DES PLÉNIPOTENTIAIRES DES ÉTATS PARTIES À LA CONVENTION INTERNATIONALE POUR LA CONSERVATION DES THONIDÉS DE L'ATLANTIQUE

SIGNATARIOS DEL ACTA FINAL DE LA CONFERENCIA DE PLENIPOTENCIARIOS DE LOS ESTADOS PARTES EN EL CONVENIO INTERNACIONAL PARA LA CONSERVACIÓN DEL ATÚN DEL ATLÁNTICO