02011O0023 — LT — 01.03.2021 — 003.001

Šis tekstas yra skirtas tik informacijai ir teisinės galios neturi. Europos Sąjungos institucijos nėra teisiškai atsakingos už jo turinį. Autentiškos atitinkamų teisės aktų, įskaitant jų preambules, versijos skelbiamos Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje ir pateikiamos svetainėje „EUR-Lex“. Oficialūs tekstai tiesiogiai prieinami naudojantis šiame dokumente pateikiamomis nuorodomis

►B EUROPOS CENTRINIO BANKO GAIRĖS 2011 m. gruodžio 9 d. dėl Europos Centrinio Banko statistinės atskaitomybės reikalavimų išorės sektoriaus statistikos srityje (nauja redakcija) (ECB/2011/23) (2012/120/ES) (OL L 065 2012.3.3, p. 1)

Iš dalies keičiamas:









▼B

EUROPOS CENTRINIO BANKO GAIRĖS

2011 m. gruodžio 9 d.

dėl Europos Centrinio Banko statistinės atskaitomybės reikalavimų išorės sektoriaus statistikos srityje

(nauja redakcija)

(ECB/2011/23)

(2012/120/ES)







1 straipsnis

Apibrėžtys

Šiose gairėse:

1) išorės sektoriaus statistika – mokėjimų balanso ir tarptautinių investicijų balanso statistika, tarptautinių atsargų šablonas ir eurų banknotų tarptautinio vežimo statistika;

2) mokėjimų balansas – statistinė ataskaita, parodanti atitinkamai paskirstytus tarptautinius sandorius, įvykusius per nagrinėjamą laikotarpį;

3) tarptautinių investicijų balansas – balansas, parodantis atitinkamai paskirstytus tarptautinio finansinio turto ir įsipareigojimų tam tikros ataskaitinės dienos likučius;

4) tarptautinių atsargų šablonas – statistinė ataskaita, parodanti atitinkamai paskirstytų oficialiųjų tarptautinių atsargų, kito turto užsienio valiutomis ir su atsargomis susijusių Eurosistemos įsipareigojimų tam tikros ataskaitinės dienos likučius;

5) eurų banknotų tarptautinis vežimas – eurų banknotų eksportas ir (arba) importas;

6) eurų banknotų eksportas – eurų banknotų pristatymas iš NCB ar kitos pinigų finansinės institucijos (PFI), kuri yra euro zonos rezidentė, bet kokiam juridiniam asmeniui, esančiam ne euro zonoje;

7) eurų banknotų importas – eurų banknotų pristatymas iš bet kokio juridinio asmens, esančio ne euro zonoje, NCB ar kitai PFI, kuri yra euro zonos rezidentė;

8) rezidentas ir rezidavimas atitinka reikšmes, apibrėžtas Reglamento (EB) Nr. 2533/98 1 straipsnio 4 dalyje;

9) likęs pasaulis – visos tarptautinės organizacijos ir rezidentai visose teritorijose, išskyrus konkrečią euro zonos valstybę narę, kurie veikia kaip tos valstybės narės rezidentų kitos sandorio pusės šalys;

10) tarptautinis sandoris – bet koks sandoris, kuris visiškai ar dalinai sukuria ar atlygina reikalavimus ar skolas, arba bet kokį sandorį, kuris numato teisės į objektą perdavimą tarp euro zonos valstybės narės rezidentų ir tos valstybės narės nerezidentų;

11) tarptautinės finansinės pozicijos – euro zonos valstybės narės turimi finansiniai reikalavimai ir finansiniai įsipareigojimai nerezidentams. Tarptautinės finansinės pozicijos taip pat apima: a) žemę, kitą materialųjį nesukurtą turtą bei kitą nekilnojamąjį turtą, kuris fiziškai yra ne euro zonos valstybėje narėje, kuris nuosavybės teise priklauso tos valstybės narės rezidentams, ir (arba) fiziškai yra euro zonos valstybėje narėje ir nuosavybės teise priklauso nerezidentams; ir b) piniginį auksą bei specialiąsias skolinimosi teises (SST), kurios nuosavybės teise priklauso rezidentams;

12) perkainojimas – tarptautinių finansinių pozicijų padidėjimas ir sumažėjimas, atsirandantis dėl valiutos kurso ir (arba) kitų kainų pokyčių;

13) oficialiosios tarptautinės atsargos – labai likvidūs, antrinėje rinkoje paklausūs ir kredito atžvilgiu patikimi Eurosistemos reikalavimai ne euro zonos rezidentams, išreikšti valiutomis, išskyrus eurą, taip pat auksas, atsargų pozicijos TVF bei turimos SST;

14) kitas turtas užsienio valiutomis: a) Eurosistemos reikalavimai euro zonos rezidentams, išreikšti valiutomis, išskyrus eurą, ir b) Eurosistemos reikalavimai ne euro zonos rezidentams, išreikšti valiutomis, išskyrus eurą, kurie neatitinka oficialiosioms tarptautinėms atsargoms taikomų likvidumo, paklausos antrinėse rinkose ir kredito patikimumo kriterijų;

15) su atsargomis susiję įsipareigojimai – iš anksto nustatyti ir sąlyginiai trumpalaikiai grynieji srautai, darysiantys įtaką Eurosistemai, panašiai kaip Eurosistemos oficialiosios tarptautinės atsargos ir kitas turtas užsienio valiutomis;

16) duomenų rinkimas pagal kiekvieną vertybinį popierių – duomenų, paskirstytų atskirai pagal kiekvieną vertybinį popierių, rinkimas;

▼M3

17) „skelbtini nacionalinių duomenų rinkiniai“ – nacionalinių duomenų, nurodytų II priedo 2 ir 4 lentelių skiltyse „skelbtinas pogrupis“, kurie yra duomenų, pateiktų likusiose atitinkamų lentelių skiltyse, pogrupiai ir kurie nelaikomos konfidencialia statistine informacija pagal Reglamentą (EB) Nr. 2533/98, eilutės.

▼B

2 straipsnis

NCB statistiniai įsipareigojimai

▼M2

1. NCB pateikia ECB duomenis apie tarptautinius sandorius, pozicijas ir perkainojimus, taip pat apie oficialiųjų tarptautinių atsargų, kito turto užsienio valiutomis ir su atsargomis susijusių įsipareigojimų likučius. Šie duomenys pateikiami kaip nurodyta II priedo 1–5 lentelėse ir laikantis 3 straipsnyje nurodytų terminų.

▼M3 —————

▼B

2. NCB taip pat pateikia ECB duomenis apie eurų banknotų tarptautinius vežimus kaip nurodyta II priedo 6 lentelėje. NCB pateikia duomenis apie eurų banknotų tarptautinius vežimus, kai visų tarptautinių vežimų sumos geriausias įvertis per praėjusius metus viršija 1 000 mln. eurų.

3. Duomenys pateikiami kartu su lengvai prieinama informacija apie atskirus svarbius įvykius ir apie patikslinimų priežastis, kai dėl tokių atskirų svarbių įvykių arba patikslinimų padaromi dideli duomenų pakeitimai arba kai to prašo ECB. Prieinama informacija apie atskirus svarbius įvykius taip pat keičiamasi su kitais euro zonos NCB pagal esamus susitarimus, pavyzdžiui dėl tiesioginių užsienio investicijų.

4. Mėnesio ir ketvirčio sandoriams ir ketvirčio pozicijoms reikalingi duomenys pateikiami ECB kaip nustatyta I, II ir III prieduose, kurie atitinka galiojančius tarptautinius standartus, ypač BV6. Mėnesio tarptautinių atsargų šablonui reikalingi duomenys pateikiami ECB kaip nustatyta I, II ir III prieduose, kurie atitinka TVF gaires dėl Tarptautinių atsargų ir užsienio valiutų likvidumo šablono.

5. Reikalingi mokėjimų balanso duomenys pateikiami kas mėnesį ir kas ketvirtį. Reikalingi tarptautinių atsargų šablono duomenys pateikiami kas mėnesį. Reikalingi tarptautinių investicijų balanso duomenys pateikiami kas ketvirtį. Reikalingi eurų banknotų tarptautinių vežimų duomenys pateikiami kas mėnesį.

6. Portfelinių investicijų duomenų rinkimo sistemos turi atitikti vieną iš modelių, pateiktų VI priedo lentelėje.

7. Euro zonos plėtros atveju, naujos valstybės narės NCB ir visų kitų euro zonos valstybių narių NCB tuo metu, kai tokia valstybė narė įsiveda eurą, pateikia ECB istorinius duomenis, kad būtų galima parengti naujos sudėties euro zonos suvestinius duomenis. Šie NCB pateikia istorinius duomenis nuo 2008 metų remdamiesi geriausiais vertinimais. Kiekvienu atveju ECB vykdomoji valdyba, ECBS statistikos komitetui pasiūlius, nusprendžia dėl duomenų, kuriuos reikia pateikti, straipsnių ir paskirstymo.

Jei valstybė narė, kuri įsiveda eurą, prie Sąjungos prisijungė po 2007 m., istoriniai duomenys apima bent laikotarpį, nuo kurio pradžios ši valstybė narė prisijungė prie Sąjungos.

8. Euro zonos plėtros atveju, tos euro zonos valstybės narės, kurios buvo pinigų sąjungoje prieš fiziškai įvedant eurą, pateikia istorinius to laikotarpio duomenis tos pinigų sąjungos visumos atžvilgiu.

Nukrypstant nuo 2 straipsnio 7 dalies, nereikalaujama, kad Banque centrale du Luxembourg teiktų laikotarpio, kuris baigėsi 2001 m. gruodžio mėn., istorinius duomenis. Nationale Bank van België / Banque Nationale de Belgique teikia laikotarpio, kuris baigėsi 2001 m. gruodžio mėn., Belgijos ir Liuksemburgo bendrus istorinius duomenis. Ta pati tvarka taikoma ir tuo atveju, kai laikotarpio iki fizinio euro įvedimo istorinių duomenų reikalaujama dėl metodologinių ar bet kokių kitų reikalavimų pakeitimų.

3 straipsnis

Savalaikiškumas

1. Duomenys, reikalingi euro zonos mėnesio mokėjimų balansui parengti, ir euro zonos oficialiųjų tarptautinių atsargų perkainojimo duomenys pateikiami ECB iki 44-tos kalendorinės dienos pasibaigus mėnesiui, kurio duomenys teikiami, 14 val. Vidurio Europos laiku (CET) ( 1 ).

2. Duomenys, reikalingi euro zonos ketvirčio mokėjimų balansui ir ketvirčio tarptautinių investicijų balansui parengti, pateikiami ECB: a) nuo 2014 iki 2016 m. – iki 85-os kalendorinės dienos pasibaigus ketvirčiui, kurio duomenys teikiami, 14 val.; ▼M2 b) nuo 2017 m. – iki 82-os kalendorinės dienos pasibaigus ketvirčiui, kurio duomenys teikiami. ▼M2 ————— ▼B

3. Duomenys, reikalingi Eurosistemos tarptautinių atsargų šablonui parengti, pateikiami ECB iki 10-os kalendorinės dienos pasibaigus mėnesiui, kurio duomenys teikiami, 14 val.

4. Reikalingi eurų banknotų tarptautinio vežimo duomenys, kaip nustatyta II priedo 6 lentelėje, pateikiami ECB iki 35-os kalendorinės dienos pasibaigus mėnesiui, kurio duomenys teikiami, 14 val.

5. Jeigu 1–4 dalyse nurodytas terminas sutampa su TARGET2 uždarymo diena, jis pratęsiamas iki kitos TARGET2 veikimo dienos ( 2 ).

6. 1–5 dalyse nurodytų duomenų rinkimas šalies mastu organizuojamas taip, kad būtų laikomasi šių terminų.

▼M2

Article 3a

ECB atliekamas duomenų perdavimas ir skelbimas

▼M3

1. ECB perduoda NCB euro zonos suvestinius duomenis, kuriuos jis skelbia, bei skelbtinus nacionalinių duomenų rinkinius.

▼M2

2. ECB gali paskelbti skelbtinus nacionalinių duomenų rinkinius, kai paskelbiami atitinkami euro zonos suvestiniai duomenys.

▼B

4 straipsnis

Bendradarbiavimas su kompetentingomis institucijomis, išskyrus NCB

1. Jeigu dalies ar visų 2 straipsnyje apibūdintų duomenų šaltinis yra ne NCB, o kitos kompetentingos institucijos, NCB nustato atitinkamas bendradarbiavimo su šiomis institucijomis taisykles, kad užtikrintų pastovią duomenų perdavimo struktūrą, kuri atitiktų ECB standartus, visų pirma dėl duomenų kokybės, ir visus kitus šiose gairėse nustatytus ECB reikalavimus, nebent toks pat rezultatas jau pasiektas nacionalinės teisės aktais.

2. NCB atsako už sąvokų, metodologijos ir duomenų rinkimo, rengimo, analizės ir perdavimo tvarkymą ir plėtojimą mokėjimų balanso finansinės sąskaitos, susijusių pajamų ir tarptautinių investicijų balanso srityse.

3. Jeigu statistinės informacijos, kuri pažymėta kaip konfidenciali, šaltinis yra ne NCB, o kitos kompetentingos institucijos, ECB naudojasi tokia informacija vadovaudamasis Reglamentu (EB) Nr. 2533/98.

5 straipsnis

Informacijos perdavimo standartas

Reikalinga statistinė informacija pateikiama ECB tokia forma, kuri atitinka IV priede nustatytus reikalavimus.

6 straipsnis

Statistinės informacijos kokybė

▼M3

1. Nepažeisdami V priede nustatytų ECB stebėsenos uždavinių, NCB, prireikus bendradarbiaudami su kitomis kompetentingomis institucijomis, kaip nurodyta 4 straipsnyje, užtikrina Europos Centriniam Bankui teikiamos statistinės informacijos stebėseną ir kokybės įvertinimą. ECB taip pat ir laiku vertina šiuos duomenis. Vykdomoji valdyba kasmet praneša Valdančiajai tarybai apie duomenų kokybę ir šiuos pranešimus paskelbia viešai.

▼B

2. Duomenų apie portfelinių investicijų sandorius ir pozicijas bei apie susijusias pajamas kokybės įvertinimas priklauso nuo to, ar CVPDB yra pakankamai informacijos apie vertybinius popierius ir ar jos kokybė yra pakankama.

▼M3

3. Jei duomenys II priedo 1–5 lentelių straipsniui yra nereikšmingi arba mažareikšmiai euro zonos ir nacionalinei statistikai, arba duomenys šiam straipsniui negali būti surinkti pagrįstomis sąnaudomis, leidžiama pateikti geriausius duomenų įverčius, pagrįstus patikima statistine metodologija, jeigu dėl to nesumažės statistikos analitinė vertė. Be to, geriausius duomenų įverčius leidžiama pateikti šiems II priedo 1, 2, 4 ir 6 lentelių paskirstymams: a) pirminių pajamų straipsnio „tiesioginės investicijos ir kitos investicijos“ dalims; b) „kitų pirminių pajamų“ ir „antrinių pajamų“ straipsnių dalims; c) kapitalo sąskaitos straipsnio „kapitalo pervedimai“ dalims; d) išvestinių finansinių įsipareigojimų geografiniam paskirstymui; e) ISIN kodo neturinčių investicinių fondų akcijų reinvesticijų kreditams; f) investicinių fondų akcijų su ISIN kodu investicijų pajamų kreditams (tol, kol laikoma, kad CVPDB gali tinkamai nukrypti nuo šio straipsnio); g) banknotų tarptautinio vežimo paskirstymui pagal nominalą; h) „kiti sektoriai“ sandorių ir pozicijų valiuta ir indėlių (turto) paskirstymui pagal sektorius; i) tarptautinių investicijų balanso paskirstymui pagal valiutą, kuria jos išreikštos, ir likutinį terminą.

▼B

4. Stebėdamas statistinės informacijos kokybę, ECB gali peržiūrėti šių duomenų patikslinimus: pirma, siekiant įtraukti paskutinį statistinės informacijos įvertinimą, taip pagerinant kokybę; ir antra, kiek įmanoma užtikrinti atitinkamų skirtingo periodiškumo mokėjimų balanso straipsnių suderinamumą.

7 straipsnis

Supaprastinta dalinių pakeitimų tvarka

Atsižvelgdama į ECBS statistikos komiteto nuomonę, ECB vykdomoji valdyba turi teisę padaryti šių gairių priedų techninius dalinius pakeitimus, jeigu tokie daliniai pakeitimai nepakeičia esminio konceptualaus pagrindo ir nedaro poveikio valstybių narių atskaitingųjų agentų atskaitomybės naštai.

8 straipsnis

Pirmasis duomenų perdavimas ECB

1. Mokėjimų balanso ir tarptautinių investicijų balanso statistiniai duomenys bei tarptautinių atsargų šablonas pirmą kartą perduodami 2014 m. birželio mėn.

2. Eurų banknotų tarptautinio vežimo duomenys pirmą kartą perduodami 2013 m. kovo mėn.

9 straipsnis

Panaikinimas

1. Gairės ECB/2004/15 panaikinamos nuo 2014 m. birželio 1 d.

2. Nuorodos į Gaires ECB/2004/15 laikomos nuorodomis į šias gaires.

10 straipsnis

Įsigaliojimas

1. Šios gairės įsigalioja 2012 m. kovo 1 d.

2. Nepažeidžiant 8 straipsnio 2 dalies, šios gairės taikomos nuo 2014 m. birželio 1 d.

11 straipsnis

Adresatai

Šios gairės skirtos visiems Eurosistemos centriniams bankams.









I PRIEDAS

EUROPOS CENTRINIO BANKO STATISTINIAI REIKALAVIMAI

▼M3

1. Mokėjimų balanso statistika

Europos Centrinis Bankas (ECB) reikalauja mokėjimų balanso statistinius duomenis teikti dviem periodais: kas mėnesį ir kas ketvirtį, atsižvelgiant į atitinkamus kalendorinius laikotarpius. Metiniai duomenys parengiami sudedant valstybių narių pateiktus atitinkamų metų ketvirčių duomenis. Kiek įmanoma, mokėjimų balanso statistiniai duomenys turėtų atitikti kitus pinigų politikai vykdyti teikiamus statistinius duomenis, konkrečiai ketvirčio nacionalinių (įskaitant sektorių) sąskaitų bei mėnesio pinigų ir bankų statistinius duomenis.

1.1. Mėnesio mokėjimų balanso statistika

Tikslas

Euro zonos mėnesio mokėjimų statistikos balanso tikslas yra parodyti pagrindinius straipsnius, įtakojančius pinigų aplinką bei valiutų rinkas (žr. II priedo 1 lentelę).

Reikalavimai

Svarbu, kad duomenys būtų tinkami euro zonos mokėjimų balansui sudaryti.

Atsižvelgdamas į trumpą mėnesio mokėjimų balanso duomenų pateikimo terminą, labai bendrą duomenų pobūdį bei jų panaudojimą pinigų politikos tikslams bei užsienio valiutos operacijoms, ECB leidžia, jeigu tai neišvengiama, šiek tiek nukrypti nuo tarptautinių standartų (žr. 2 straipsnio 4 dalį). Nereikalaujama pateikti duomenų, parengtų remiantis tik kaupimo ar įvykdytų sandorių pagrindu. Kada būtina laikytis termino, ECB priims duomenų įverčius ar preliminarius duomenis, jeigu šie duomenys reikšmingai nenukrypsta nuo tarptautinių standartų ir tokių duomenų įverčių ar preliminarių duomenų pateikimas užtikrina pakankamą duomenų kokybę.

Kiekvienoje plačioje sandorių kategorijoje reikalaujama parodyti turtą ir įsipareigojimus (arba kreditą ir debetą einamosios sąskaitos straipsniuose). Todėl reikia, kad NCB išorės sektoriaus sandorius su kitų euro zonos valstybių narių rezidentais atskirtų nuo sandorių ne euro zonoje. NCB atlieka tai nuolat.

Pasikeitus euro zonos dalyvių skaičiui, NCB turi pakeisti euro zonos šalių sudėties apibrėžimą nuo tos dienos, kai įsigalioja narystės pasikeitimas. Reikalaujama, kad ir ankstesnės sudėties euro zonos valstybių narių, ir naujų euro zonos valstybių narių NCB teiktų geriausius įvertinius istorinius duomenis, kurie apimtų išplėstą euro zoną.

Siekiant kiekvieną mėnesį prasmingai agreguoti su euro zona susijusius portfelinių investicijų duomenis, reikia atskirti sandorius su vertybiniais popieriais, išleistais euro zonos rezidentų, ir sandorius su vertybiniais popieriais, išleistais ne euro zonos rezidentų. euro zonos portfelinių investicijų turto sandorių grynąja verte statistiniai duomenys rengiami agreguojant pateiktus ne euro zonos rezidentų išleistų vertybinių popierių sandorių grynąja verte duomenis. euro zonos portfelinių investicijų sandorių grynąja verte įsipareigojimų statistiniai duomenys parengiami konsoliduojant visų nacionalinių įsipareigojimų sandorius grynąja verte ir sandorius dėl vertybinių popierių, kuriuos išleido ir nupirko euro zonos rezidentai, grynąja verte.

Analogiškas suvestinių duomenų atskaitomybės reikalavimas bei parengimo metodas yra taikomas portfelinių investicijų pajamoms.

Kad būtų galima parengti mokėjimų balanso pinigų apžvalgą, NCB turi pateikti duomenis, paskirstytus pagal institucinius sektorius. Mėnesio mokėjimų balansas skirstomas pagal šiuos sektorius:

— tiesioginės investicijos: a) indėlius priimančios bendrovės, išskyrus centrinį banką; b) pinigų rinkos fondai; c) valdžios sektorius; d) kiti sektoriai,

— portfelinių investicijų turtas ir kitos investicijos: a) centrinis bankas; b) indėlius priimančios bendrovės, išskyrus centrinį banką; c) pinigų rinkos fondai; d) valdžios sektorius; e) kiti sektoriai.

Rengiant mokėjimų balanso paskirstymą pagal sektorius, kuris leistų parengti pinigų apžvalgą, iš NCB bus reikalaujama pateikti duomenis apie euro zonos rezidentų išleistų portfelinių investicijų vertybinių popierių sandorius grynąja verte, paskirstytus pagal institucinį sektorių, kuriam priklauso emitentas. Be to, portfelinių investicijų įsipareigojimai apims paskirstymą pagal vidaus emitento institucinį sektorių.

Tada euro zonos portfelinių investicijų įsipareigojimų dalies sandorių grynąja verte statistiniai duomenys, paskirstyti pagal sektorių, rengiami konsoliduojant atitinkamų sektorių bendruosius nacionalinius įsipareigojimus grynąja verte ir atitinkamus euro zonos rezidentų išleistų ir įsigytų vertybinių popierių sandorius grynąja verte.

NCB (ir, kai tinkama, kitos kompetentingos institucijos) renka portfelinių investicijų duomenis pagal vieną iš modelių, pateiktų VI priedo lentelėje.

1.2. Ketvirčio mokėjimų balanso statistika

Tikslas

Euro zonos ketvirčio mokėjimų balanso tikslas – pateikti išsamesnę informaciją, kuri leistų plačiau analizuoti tarptautinius sandorius. Ketvirčio mokėjimų balanso duomenys taip pat yra dėmesingo šalies ekonomikos stebėjimo pagrindas.

Ši statistika žymiai prisideda sudarant euro zonos sektorių ir finansines sąskaitas bei kartu su Europos Komisija (Eurostatu) bendrai skelbiant Sąjungos ir (arba) euro zonos mokėjimų balansą.

Reikalavimai

Kiek įmanoma, ketvirčio mokėjimų balanso statistika atitinka tarptautinius standartus (žr. 2 straipsnio 4 dalį). Reikalaujamas ketvirčio mokėjimų balanso statistinių duomenų paskirstymas pateikiamas II priedo 2 lentelėje. Suderintos kapitalo ir finansinių sąskaitų sąvokos ir apibrėžtys išdėstytos III priede.

Ketvirčio einamosios sąskaitos straipsnių paskirstymas yra panašus į reikalaujamą mėnesio duomenų paskirstymą. Tačiau paslaugų ir pajamų straipsniams reikalingas išsamesnis ketvirčio duomenų paskirstymas.

Finansinės sąskaitos straipsnio „kitos investicijos“ atžvilgiu ECB vadovaujasi Tarptautinio valiutos fondo (TVF) Mokėjimų balanso ir tarptautinių investicijų balanso vadovo šeštojo leidimo (toliau – BV6) reikalavimais. Paskirstymas pateikiamas kitaip (t. y. pirmiausia paskirstoma pagal sektorius). Šis paskirstymas pagal sektorius yra detalesnis, tačiau ir toliau atitinka BV6 paskirstymą, kuriame pirmenybė teikiama priemonėms. Kaip ir BV6, grynieji pinigai ir indėliai atskiriami nuo paskolų ir kitų investicijų.

NCB privalo atskirti sandorius su euro zonos valstybėmis narėmis nuo visų kitų tarptautinių sandorių. euro zonos portfelinių investicijų turto sandorių grynąja verte statistiniai duomenys rengiami agreguojant pateiktus ne euro zonos rezidentų išleistų vertybinių popierių sandorių grynąja verte duomenis. euro zonos portfelinių investicijų sandorių grynąja verte įsipareigojimų statistiniai duomenys parengiami konsoliduojant visų nacionalinių įsipareigojimų sandorius grynąja verte ir sandorius dėl vertybinių popierių, kuriuos išleido ir nupirko euro zonos rezidentai, grynąja verte.

Analogiškas suvestinių duomenų atskaitomybės reikalavimas bei parengimo metodas yra taikomas portfelinių investicijų pajamoms.

NCB taip pat turi pateikti ketvirčio duomenis, paskirstytus pagal institucinį sektorių. Šis duomenų reikalavimas viršija TVF standartinius komponentus. NCB privalo pateikti ketvirčio duomenis dėl šių sektorių: a) centriniai bankai; b) indėlius priimančios bendrovės, išskyrus centrinius bankus; c) pinigų rinkos fondai; d) valdžios sektorius; e) ne pinigų rinkos fondų investiciniai fondai; f) draudimo bendrovės ir pensijų fondai; g) kitos finansų įstaigos; h) ne finansų bendrovės; ir i) namų ūkiai ir namų ūkiams paslaugas teikiančios ne pelno institucijos.

Rengiant euro zonos portfelinių investicijų įsipareigojimų sandorių grynąja verte statistinius duomenis pagal euro zonos rezidentų emitentų sektorių, reikalavimai ketvirčio statistiniams duomenims yra panašūs į mėnesio mokėjimų balansui taikomus reikalavimus.

Vadovaujantis nacionalinių sąskaitų sistema, BV6 rekomenduoja palūkanas įtraukti remiantis kaupimo principu. Šis reikalavimas turi įtakos einamajai sąskaitai (investicijų pajamoms) ir finansinei sąskaitai.

▼B

2. Tarptautinių atsargų šablonas

Tikslas

Tarptautinių atsargų šablonas – NCB ir ECB turimų oficialiųjų tarptautinių atsargų, kito turto užsienio valiutomis ir su atsargomis susijusių įsipareigojimų mėnesio ataskaita, kuri pateikiama vadovaujantis TVF gairėse dėl Tarptautinių atsargų ir užsienio valiutų likvidumo šablono pateiktu Tarptautinių atsargų ir užsienio valiutų likvidumo šablonu. Ši informacija papildo oficialiųjų tarptautinių atsargų duomenis, įtrauktus į euro zonos mokėjimų balansą.

Reikalavimai

Euro zonos oficialiosios tarptautinės atsargos yra labai likvidūs, antrinėje rinkoje paklausūs ir kredito atžvilgiu patikimi reikalavimai, kurias ECB („sukauptos atsargos“) ir NCB („nesukauptos atsargos“) turi ne euro zonos rezidentų atžvilgiu, kuriomis atsiskaitoma ir kurios išreikštos konvertuojamomis užsienio valiutomis (t. y. valiutomis, išskyrus eurą), taip pat auksas, atsargų pozicijos TVF ir turimos specialiosios skolinimosi teisės (SST). Į jas gali būti įskaityti grynosios išvestinių finansinių priemonių pozicijos. Oficialiosios tarptautinės atsargos paprastai skaičiuojamos bendrąja verte, neįskaitant jokių su atsargomis susijusių įsipareigojimų. Tik išvestinių finansinių priemonių pozicijos įtraukiamos grynąja verte. Duomenų, kuriuos turi pateikti NCB, paskirstymas pateiktas II priedo 3 lentelės I.A dalyje.

Užsienio valiutomis išreikštas Eurosistemos turtas, kuris neatitinka šio apibrėžimo, t. y. reikalavimai euro zonos rezidentams ir turtas, laikomas pinigų politikos ar kitais tikslais, kurie nesusiję su mokėjimų balansu ar valiutų kurso politika, įtraukiamas į tarptautinių atsargų šablono straipsnį „kitas turtas užsienio valiutomis“ (II priedo 3 lentelės I.B dalis).

Eurais išreikšti reikalavimai nerezidentams bei euro zonos valstybių narių valdžios turimi likučiai užsienio valiutomis nelaikomi oficialiosiomis tarptautinėmis atsargomis; tokios sumos neįtraukiamos į Eurosistemos atsargų šabloną, o įtraukiamos į tarptautinių investicijų balansą kaip „kitos investicijos“, jeigu tai yra reikalavimai ne euro zonos rezidentams.

Be to, informacija apie iš anksto nustatytus ir sąlyginius trumpalaikius grynuosius srautus, darysiančius įtaką Eurosistemai ir susijusius su Eurosistemos oficialiosiomis tarptautinėmis atsargomis ir kitu turtu užsienio valiutomis, t. y. vadinamuosius „su atsargomis susijusius įsipareigojimus“, turi būti pateikta kaip nurodyta II priedo 3 lentelės II–IV dalyse.

▼M3

3. Tarptautinių investicijų balanso statistika

Tikslas

Tarptautinių investicijų balansas – visos euro zonos užsienio turto ir įsipareigojimų ataskaita, reikalinga pinigų politikos ir valiutų rinkos analizei. Visų pirma, jis padeda įvertinti valstybių narių išorinį pažeidžiamumą ir stebėti pinigus turinčio sektoriaus užsienyje turimo likvidaus turto pokyčius. Ši statistinė informacija labai svarbi rengiant likusio pasaulio sąskaitą euro zonos ketvirčio finansinėse ataskaitose. Ketvirčio tarptautinių investicijų balanso statistiniai duomenys taip pat yra dėmesingo šalies ekonomikos stebėjimo pagrindas, įskaitant Europos Komisijos makroekonominio disbalanso procedūros kontekste ( 3 ).

Reikalavimai

NCB privalo kas ketvirtį pateikti tarptautinių investicijų balanso statistinius duomenis apie laikotarpio pabaigos likučius ir perkainojimus dėl valiutos kurso ar kitų kainų pokyčių.

Tarptautinių investicijų balanso duomenys kiek įmanoma turi atitikti tarptautinius standartus (žr. 2 straipsnio 4 dalį). ECB parengia tarptautinių investicijų balansą visai euro zonai. euro zonos tarptautinių investicijų balanso straipsnių paskirstymas pateikiamas II priedo 4 lentelėje.

Tarptautinių investicijų balanse parodomi finansų likučiai ataskaitinio laikotarpio pabaigoje, to laikotarpio pabaigos kainomis. Likučių vertė gali pasikeisti dėl toliau išdėstytų veiksnių. Pirma, dalis vertės per ataskaitinį laikotarpį pasikeis dėl finansinių sandorių, kurie įvyko ir buvo įtraukti į mokėjimų balansą. Antra, atitinkamo laikotarpio pradžioje ir pabaigoje pozicijos iš dalies pasikeis dėl parodytų finansinio turto ir įsipareigojimų kainų pokyčių. Trečia, jeigu likučiai yra išreikšti ne apskaitos vienetu, naudojamu tarptautinių investicijų balanse, o kitomis valiutomis, vertei įtakos taip pat turės valiutų keitimo į kitas valiutas kursų pokyčiai. Galiausiai, bet koks kitas pokytis ne dėl pirmiau paminėtų veiksnių bus laikomas atsiradusiu dėl kitų apimties pokyčių per tą laikotarpį.

Siekiant tinkamai suderinti euro zonos finansinius srautus ir likučius, reikia atskirti vertės pokyčius dėl kainos, valiutų kurso pasikeitimų ir dėl kitų apimties pokyčių.

Tarptautinių investicijų balanso apimtis turėtų būti kuo panašesnė į ketvirčio mokėjimų balanso srautų apimtį. Sąvokos, apibrėžtys ir paskirstymai atitinka ketvirčio mokėjimų balanso srautams naudojamas sąvokas, apibrėžtis ir paskirstymus.

Kiek įmanoma, tarptautinių investicijų balanso duomenys turėtų būti suderinti su kitais statistiniais duomenimis, pavyzdžiui, pinigų ir bankų statistika bei finansinių sąskaitų duomenimis.

Kaip ir mėnesio bei ketvirčio mokėjimų balansuose, savo tarptautinių investicijų balanso statistikoje NCB turi atskirti investicijas euro zonos valstybių narių atžvilgiu nuo visų kitų tarptautinių investicijų pozicijų. Portfelinių investicijų sąskaitose turimus vertybinius popierius, išleistus euro zonos rezidentų, reikia atskirti nuo turimų vertybinių popierių, išleistų ne euro zonos rezidentų. euro zonos portfelinių investicijų turto statistiniai duomenys parengiami agreguojant ne euro zonos rezidentų išleistų vertybinių popierių turto duomenis. euro zonos portfelinių investicijų įsipareigojimų statistiniai duomenys parengiami konsoliduojant visus nacionalinius įsipareigojimus ir euro zonos rezidentų išleistus ir nupirktus turimus vertybinius popierius.

Tarptautinių investicijų balanse portfelinių investicijų turtas ir įsipareigojimai parengiami tik pagal likučių duomenis.

NCB (ir, kai tinkama, kitos kompetentingos statistikos institucijos) renka bent jau duomenis apie ketvirčio portfelinių investicijų turto ir įsipareigojimų likučius pagal kiekvieną vertybinį popierių pagal vieną iš modelių, pateiktų VI priedo lentelėje.

▼B

4. Oficialiųjų tarptautinių atsargų mėnesio perkainojimai dėl valiutos kurso ir kitų kainų pokyčių

Tikslas

Euro zonos oficialiųjų tarptautinių atsargų mėnesio perkainojimai padeda įvertinti euro zonos išorinį pažeidžiamumą.

Reikalavimai

NCB privalo kas mėnesį pateikti oficialiųjų tarptautinių atsargų perkainojimų dėl valiutos kurso ir kitų kainų pokyčių statistinius duomenis. Šie duomenys atitinka tarptautinius standartus (žr. šių gairių 2 straipsnio 4 dalį).

Šiai ataskaitai reikalingas paskirstymas pateiktas II priedo 5 lentelėje.

Oficialiųjų tarptautinių atsargų perkainojimai parodo turto padidėjimą ar sumažėjimą, t. y. oficialiųjų tarptautinių atsargų piniginės vertės pokyčius, kurie atsiranda dėl jų kainų lygio ir struktūros pokyčių.

5. Eurų banknotų tarptautinio vežimo mėnesio duomenys pagal nominalą

Tikslas

ECBS reikia išsamios statistikos ne euro zonoje esančių subjektų turimų eurų banknotų kiekiui įvertinti. Šiam tikslui ypač svarbi statistinė informacija apie eurų banknotų tarptautinį vežimą tarp euro zonos šalių ir ne euro zonos šalių. Tokia statistika reikalinga siekiant palengvinti sprendimų priėmimą eurų banknotų leidimo srityje, ypač planuojant eurų banknotų gamybą, valdant atsargas ir koordinuojant NCB ir ECB eurų banknotų leidimą ir perdavimą atitinkamose jų kompetencijos srityse. Eurų banknotų vežimo statistika padeda įvertinti pinigų ir užsienio valiutos pokyčius ir yra reikalinga euro, kaip investicinės valiutos ne euro zonoje, vaidmeniui įvertinti.

Reikalavimai

NCB privalo kas mėnesį pateikti informaciją apie eurų banknotų importą ir eksportą iš euro zonos valstybių narių į ne euro zonos šalis ir atvirkščiai, kaip nurodyta II priedo 6 lentelėje. Paskirstymas pagal nominalą reikalaujamas geriausių duomenų pagrindu.









II PRIEDAS

REIKALAUJAMI PASKIRSTYMAI







1 lentelė Mėnesio mokėjimų balansas Kreditas Debetas 1. Einamoji sąskaita (1) Prekės (2) Geo 3 (3) Geo 3 Paslaugos Geo 3 Geo 3 Pirminės pajamos Darbo pajamos Geo 3 Geo 3 Investicijų pajamos Tiesioginės investicijos Nuosavybės priemonės Geo 3 Geo 3 Iš jų: reinvesticijos, paskirstytos pagal rezidento sektorių (Sek 1) (4) Geo 2 Geo 2 Skolos priemonės Geo 3 Geo 3 Portfelinės investicijos Nuosavybės priemonės ir investicinių fondų akcijos Geo 3 Geo 1 Skolos vertybiniai popieriai Geo 3 Geo 1 Kitos investicijos Geo 3 Geo 3 Iš jų: palūkanos Geo 2 Geo 2 Oficialiosios tarptautinės atsargos Geo 3 Geo 3 Iš jų: palūkanos Geo 2 Geo 2 Kitos pirminės pajamos Geo 3 Geo 3 Antrinės pajamos Geo 3 Geo 3 2. Kapitalo sąskaita Geo 3 Geo 3 Grynasis įsigytas finansinis turtas Grynieji prisiimti įsipareigojimai Grynosios investicijos 3. Finansinė sąskaita Tiesioginės investicijos Nuosavybės priemonės pagal rezidento sektorių (Sek 1) Geo 2 Geo 2 Skolos priemonės pagal rezidento sektorių (Sek 1) Geo 2 Geo 2 Portfelinės investicijos Nuosavybės priemonės ir investicinių fondų akcijos Pagal rezidento sektorių (Sek 1) Geo 2 Geo 1 Pagal atitiktinės šalies išleidėjo sektorių (Sek 1) Geo 2 Skolos vertybiniai popieriai Trumpalaikiai Pagal rezidento sektorių (Sek 1) Geo 2 Geo 1 Pagal atitiktinės šalies išleidėjo sektorių (Sek 1) Geo 2 Ilgalaikiai Pagal rezidento sektorių (Sek 1) Geo 2 Geo 1 Pagal atitiktinės šalies išleidėjo sektorių (Sek 1) Geo 2 Išvestinės finansinės priemonės (neįtrauktos į oficialiąsias tarptautines atsargas) ir darbuotojų akcijų pasirinkimo sandoriai Geo 2 Kitos investicijos Pagal rezidento sektorių (Sek 1) Geo 2 Geo 2 Iš jų: pinigai ir indėliai Geo 2 Geo 2 Oficialiosios tarptautinės atsargos Piniginis auksas Luitinis auksas Geo 1 Nepaskirtojo aukso sąskaitos Geo 1 Specialiosios skolinimosi teisės (SST) Geo 1 Atsargų pozicijos Tarptautiniame valiutos fonde (TVF) Geo 1 Kitas oficialiųjų tarptautinių atsargų turtas Pinigai ir indėliai Reikalavimai pinigų institucijoms, TVF ir Tarptautinių atsiskaitymų bankui (TAB) Geo 1 Reikalavimai kitiems subjektams (bankams) Geo 1 Vertybiniai popieriai Skolos vertybiniai popieriai Trumpalaikiai Geo 1 Ilgalaikiai Geo 1 Nuosavybės priemonės ir investicinių fondų akcijos Geo 1 Išvestinės finansinės priemonės (grynosios) Geo 1 Kiti reikalavimai Geo 1 ( 1 ) Pasirinktų straipsnių sąvokos ir apibrėžtys nustatytos III priede. ( 2 ) Apima užsienio prekybos apyvartos kainų skirtumo ir kvazitranzitinės prekybos patikslinimus. ( 3 ) Reikalaujamo geografinio paskirstymo duomenys pateikiami 7 lentelėje. ( 4 ) Reikalaujamo institucinio sektoriaus paskirstymo duomenys pateikiami 8 lentelėje.

▼M3







2 lentelė Ketvirčio mokėjimų balansas Kreditas Debetas Skelbtinas pogrupis Kreditas Debetas 1. Einamoji sąskaita (1) Geo 4d (2) Geo 1 Geo 4d Geo 1 Prekės Geo 4 Geo 4 Geo 4d Geo 4d Mokėjimų balanse apskaičiuoti bendrosios prekybos duomenys Geo 3 Geo 3 Geo 1 Geo 1 Grynasis perparduotų prekių eksportas Geo 3 Geo 1 Įsigytos prekės, skirtos perparduoti (neigiamas kreditas) Geo 3 Perparduotos prekės Geo 3 Nepiniginis auksas Geo 3 Geo 3 Kvazitranzitinės prekybos kainų skirtumo koregavimas Geo 4 Geo 4 Paslaugos Geo 4 Geo 4 Geo 4d Geo 4d Kitiems asmenims priklausančių žaliavų apdirbamosios gamybos paslaugos Geo 4 Geo 4 Geo 1 Geo 1 Niekur kitur nenurodytos techninės priežiūros ir remonto paslaugos Geo 4 Geo 4 Geo 1 Geo 1 Transportas Geo 4 Geo 4 Geo 1 Geo 1 Kelionės Geo 4 Geo 4 Geo 1 Geo 1 Statyba Geo 4 Geo 4 Geo 1 Geo 1 Draudimo ir pensijų paslaugos Geo 4 Geo 4 Geo 1 Geo 1 Finansinės paslaugos Geo 4 Geo 4 Geo 1 Geo 1 Aiškiai įkainotos ir kitos finansinės paslaugos Geo 3 Geo 3 Netiesiogiai apskaičiuotos finansinio tarpininkavimo paslaugos (NAFTAP) Geo 3 Geo 3 Niekur kitur nenurodyti naudojimosi intelektine nuosavybe mokesčiai Geo 4 Geo 4 Geo 1 Geo 1 Telekomunikacijų, kompiuterių ir informacinės paslaugos Geo 4 Geo 4 Geo 1 Geo 1 Kitos verslo paslaugos Geo 4 Geo 4 Geo 1 Geo 1 Mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros paslaugos Geo 3 Geo 3 Profesinės ir konsultacinės valdymo paslaugos Geo 3 Geo 3 Techninės, su prekyba susijusios ir kitos verslo paslaugos Geo 3 Geo 3 Asmeninės, kultūros ir poilsio organizavimo paslaugos Geo 4 Geo 4 Geo 1 Geo 1 Niekur kitur nenurodytos valdžios sektoriaus prekės ir paslaugos Geo 4 Geo 4 Geo 1 Geo 1 Pirminės pajamos Geo 4d Geo 1 Geo 4d Geo 1 Kompensacija darbuotojams Geo 4 Geo 4 Geo 1 Geo 1 Investicijų pajamos Geo 4d Geo 1 Geo 4d Geo 1 Pagal rezidento sektorių (Sek 2d) (3) Geo 1 Geo 1 Geo 1 Geo 1 Tiesioginės investicijos Geo 4d Geo 4d Geo 4d Geo 4d Akcinis kapitalas (dividendai ir reinvesticijos) Geo 4 Geo 4 Geo 2 Geo 2 Tiesioginių investicijų įmonėse Geo 3 Geo 3 Tiesioginio investuotojo įmonėje (priešpriešinės investicijos) Geo 3 Geo 3 Tarp susietų įmonių Geo 3 Geo 3 Pagal rezidento sektorių (Sek 2) Geo 2 Geo 2 Iš jų: reinvesticijos Geo 4 Geo 4 Geo 1 Geo 1 Pagal rezidento sektorių (Sek 2) Geo 2 Geo 2 Skolos priemonės Geo 4 Geo 4 Geo 2 Geo 2 Tiesioginių investicijų įmonėse Geo 3 Geo 3 Tiesioginio investuotojo įmonėje (priešpriešinės investicijos) Geo 3 Geo 3 Tarp susietų įmonių Geo 3 Geo 3 Iš jų: palūkanos, nekoreguotos NAFTAP Geo 3 Geo 3 Iš jų: palūkanos Geo 1 Geo 1 Geo 1 Geo 1 Pagal rezidento sektorių (Sek 2) Geo 2 Geo 2 Portfelinės investicijos Geo 4d Geo 1 Geo 4d Geo 1 Nuosavybės priemonės ir investicinių fondų akcijos Geo 4 Geo 1 Geo 2 Geo 1 Nuosavybės vertybiniai popieriai Geo 1 Geo 1 Geo 1 Geo 1 Dividendai Pagal rezidento sektorių (Sek 2) Geo 3 Geo 1 Pagal atitiktinės šalies emitento sektorių (Sek 2) Geo 2 Investicinių fondų akcijos Geo 1 Geo 1 Geo 1 Geo 1 Dividendai Pagal rezidento sektorių (Sek 2) Geo 3 Geo 1 Pagal atitiktinės šalies emitento sektorių (Sek 2) Geo 2 Reinvesticijos Pagal rezidento sektorių (Sek 2) Geo 3 Geo 1 Pagal atitiktinės šalies emitento sektorių (Sek 2) Geo 2 Skolos vertybiniai popieriai Geo 2 Geo 1 Geo 2 Geo 1 Trumpalaikiai Geo 4 Geo 1 Geo 2 Geo 1 Palūkanos Pagal rezidento sektorių (Sek 2) Geo 3 Geo 1 Pagal atitiktinės šalies emitento sektorių (Sek 2) Geo 2 Ilgalaikiai Geo 4 Geo 1 Geo 2 Geo 1 Palūkanos Pagal rezidento sektorių (Sek 2) Geo 3 Geo 1 Pagal atitiktinės šalies emitento sektorių (Sek 2) Geo 2 Kitos investicijos Geo 4 Geo 4 Geo 4d Geo 4d Mokėjimai iš kvazibendrovių pajamų Geo 3 Geo 3 Palūkanos Geo 3 Geo 3 Geo 1 Geo 1 Pagal rezidento sektorių (Sek 2) Geo 2 Geo 2 Iš jų: specialiųjų skolinimosi teisių (SST) palūkanos Geo 1 Iš jų: palūkanos iki NAFTAP asignavimo Geo 3 Geo 3 Pagal rezidento sektorių (Sek 2) Geo 2 Geo 2 Investicijų pajamos, priskirtinos draudimo, pensijų ir standartinių garantijų sistemų liudijimų turėtojams Geo 3 Geo 3 Pagal rezidento sektorių (Sek 2) Geo 2 Geo 2 Oficialiosios tarptautinės atsargos Geo 3 Geo 1 Iš jų: palūkanos Geo 3 Kitos pirminės pajamos Geo 4 Geo 4 Geo 2 Geo 2 Valdžios sektorius Geo 3 Geo 3 Gamybos ir importo mokesčiai Geo 3, SI Geo 3, SI Produktų mokesčiai Geo 3, SI Geo 3, SI Kiti gamybos mokesčiai Geo 3, SI Geo 3, SI Subsidijos Geo 3, SI Geo 3, SI Subsidijos produktams Geo 3, SI Geo 3, SI Kitos subsidijos gamybai Geo 3, SI Geo 3, SI Renta Geo 3 Geo 3 Kiti sektoriai Geo 3 Geo 3 Gamybos ir importo mokesčiai Geo 3, SI Geo 3, SI Produktų mokesčiai Geo 3, SI Geo 3, SI Kiti gamybos mokesčiai Geo 3, SI Geo 3, SI Subsidijos Geo 3, SI Geo 3, SI Subsidijos produktams Geo 3, SI Geo 3, SI Kitos subsidijos gamybai Geo 3, SI Geo 3, SI Renta Geo 3 Geo 3 Antrinės pajamos Geo 4 Geo 4 Geo 2 Geo 2 Valdžios sektorius Geo 3 Geo 3 Geo 1 Geo 1 Einamieji pajamų, turto ir pan. mokesčiai Geo 3 Socialinės įmokos Geo 3 Socialinės išmokos Geo 3 Einamasis tarptautinis bendradarbiavimas Geo 3, SI Geo 3, SI Įvairūs einamieji pervedimai Geo 3 Geo 3 Pridėtinės vertės mokesčiu ir bendromis nacionalinėmis pajamomis grindžiami Sąjungos nuosavi ištekliai Sąjungos institucijos Kiti sektoriai Geo 3 Geo 3 Geo 1 Geo 1 Einamieji pajamų, turto ir pan. mokesčiai Geo 3 Socialinės įmokos Geo 3 Geo 3 Socialinės išmokos Geo 3 Geo 3 Grynosios ne gyvybės draudimo įmokos Geo 3 Geo 3 Ne gyvybės draudimo reikalavimai Geo 3 Geo 3 Įvairūs einamieji pervedimai Geo 3 Geo 3 Iš jų: asmeniniai pervedimai (tarp rezidento ir nerezidento namų ūkių) Geo 3 Geo 3 Iš jų: dirbančių asmenų perlaidos Geo 4 Geo 4 Geo 1 Geo 1 Koregavimas dėl pensinių įsipareigojimų/teisių pokyčių Geo 3 Geo 3 2. Kapitalo sąskaita Geo 4 Geo 4 Geo 4d Geo 4d Nesukurto nefinansinio turto įsigijimas arba pardavimas/perleidimas (bendrąja verte) Geo 3 Geo 3 Geo 1 Geo 1 Kapitalo pervedimai Geo 3 Geo 3 Geo 1 Geo 1 Valdžios sektorius Geo 3 Geo 3 Kapitalo mokesčiai Geo 3 Investicinės dotacijos Geo 3 Geo 3 Kiti kapitalo pervedimai Geo 3 Geo 3 Iš jų: atleidimas nuo skolos Geo 3 Geo 3 Kiti sektoriai Geo 3 Geo 3 Kapitalo mokesčiai Geo 3 Investicinės dotacijos Geo 3 Kiti kapitalo pervedimai Geo 3 Geo 3 Iš jų: atleidimas nuo skolos Geo 3 Geo 3







Grynasis įsigytas finansinis turtas Grynieji prisiimti įsipareigojimai Grynosios investicijos Skelbtina duomenų rinkinio dalis Grynasis įsigytas finansinis turtas Grynieji prisiimti įsipareigojimai Grynosios investicijos 3. Finansinė sąskaita Geo 2 (4) Geo 1 Geo 1 Geo 2 (4) Geo 1 Geo 1 Tiesioginės investicijos Geo 4d Geo 4d Geo 4d Geo 4d Pagal rezidento sektorių (Sek 2d) Geo 1 Geo 1 Geo 1 Geo 1 Nuosavybės priemonės ir investicinių fondų akcijos Geo 4 Geo 4 Geo 2 Geo 2 Tiesioginių investicijų įmonėse Geo 3 Geo 3 Tiesioginio investuotojo įmonėje (priešpriešinės investicijos) Geo 3 Geo 3 Tarp susietų įmonių/Tarp susijusių įmonių Geo 3 Geo 3 a. Nuosavybės vertybiniai popieriai Biržinės akcijos Pagal rezidento sektorių (Sek 2) Geo 2 Geo 2 Nebiržinės akcijos ir kitos nuosavybės priemonės Pagal rezidento sektorių (Sek 2) Geo 2 Geo 2 b. Investicinių fondų akcijos Geo 2 Geo 2 Iš jų: reinvesticijos Geo 1 Geo 1 Skolos priemonės Geo 4 Geo 4 Geo 2 Geo 2 Tiesioginių investicijų įmonėse Geo 3 Geo 3 Tiesioginio investuotojo įmonėje (priešpriešinės investicijos) Geo 3 Geo 3 Tarp susietų įmonių Geo 3 Geo 3 Skolos vertybiniai popieriai Pagal rezidento sektorių (Sek 2) Geo 2 Geo 2 Paskolos Pagal rezidento sektorių (Sek 2) Geo 2 Geo 2 Prekybos kreditai ir išankstiniai mokėjimai Pagal rezidento sektorių (Sek 2) Geo 2 Geo 2 Kitos skolos priemonės Pagal rezidento sektorių (Sek 2) Geo 2 Geo 2 Portfelinės investicijos Geo 4d Geo 1 Geo 4d Geo 1 Nuosavybės priemonės ir investicinių fondų akcijos Geo 4 Geo 1 Geo 2 Geo 1 Nuosavybės vertybiniai popieriai Geo 1 Geo 1 Geo 1 Geo 1 Pagal rezidento sektorių (Sek 2) Geo 3 Geo 1 Biržinės akcijos Geo 2 Geo 1 Nebiržinės akcijos Geo 2 Geo 1 Pagal rezidento sektorių (Sek 2d) Geo 1 Geo 1 Biržinės akcijos Geo 1 Geo 1 Nebiržinės akcijos Geo 1 Geo 1 Pagal atitiktinės šalies emitento sektorių (Sek 2) Biržinės akcijos Geo 2 Nebiržinės akcijos Geo 2 Investicinių fondų akcijos Geo 1 Geo 1 Geo 1 Geo 1 Pagal rezidento sektorių (Sek 2) Geo 3 Geo 1 Pagal rezidento sektorių (Sek 2d) Geo 1 Geo 1 Pagal atitiktinės šalies emitento sektorių (Sek 2) Geo 2 Iš jų: reinvesticijos Geo 1 Geo 1 Skolos vertybiniai popieriai Geo 2 Geo 1 Geo 2 Geo 1 Trumpalaikiai Geo 4 Geo 1 Geo 2 Geo 1 Pagal rezidento sektorių (Sek 2) Geo 3 Geo 1 Pagal rezidento sektorių (Sek 2d) Geo 1 Geo 1 Pagal atitiktinės šalies emitento sektorių (Sek 2) Geo 2 Ilgalaikiai Geo 4 Geo 1 Geo 2 Geo 1 Pagal rezidento sektorių (Sek 2) Geo 3 Geo 1 Pagal rezidento sektorių (Sek 2d) Geo 1 Geo 1 Pagal atitiktinės šalies emitento sektorių (Sek 2) Geo 2 Išvestinės finansinės priemonės (neįtrauktos į oficialiąsias tarptautines atsargas) ir darbuotojų akcijų pasirinkimo sandoriai Geo 1 Geo 1 Pagal rezidento sektorių (Sek 2) Geo 3 Kitos investicijos Geo 4 Geo 4 Geo 4d Geo 4d Pagal rezidento sektorių (Sek 2r) Geo 1 Geo 1 Geo 1 Geo 1 Kitos nuosavybės priemonės Geo 1 Geo 1 Geo 1 Geo 1 Pagal rezidento sektorių (Sek 2) Geo 3 Geo 3 Pinigai ir indėliai Geo 2 Geo 2 Geo 2 Geo 2 Iš jų: euro valiuta Geo 1 Geo 1 Pagal rezidento sektorių (Sek 2) Trumpalaikiai Geo 3 Geo 3 Iš jų: Eurosistemos vidaus pretenzijos/įsipareigojimai Geo 1 Geo 1 Ilgalaikiai Geo 3 Geo 3 Pagal rezidento sektorių (Sek 2r) Geo 1 Geo 1 Trumpalaikiai Geo 1 Geo 1 Ilgalaikiai Geo 1 Geo 1 Paskolos Geo 2 Geo 2 Geo 2 Geo 2 Pagal rezidento sektorių (Sek 2) Trumpalaikiai Geo 3, TVF Geo 3, TVF Ilgalaikiai Geo 3, TVF Geo 3, TVF Pagal rezidento sektorių (Sek 2r) Geo 1 Geo 1 Trumpalaikiai Geo 1 Geo 1 Ilgalaikiai Geo 1 Geo 1 Draudimo, pensijų ir standartinių garantijų sistemos Geo 1 Geo 1 Geo 1 Geo 1 Pagal rezidento sektorių (Sek 2) Geo 3 Geo 3 Prekybos kreditai ir išankstiniai mokėjimai Geo 2 Geo 2 Geo 2 Geo 2 Pagal rezidento sektorių (Sek 2) Trumpalaikiai Geo 3 Geo 3 Ilgalaikiai Geo 3 Geo 3 Iš jų: Ne finansų bendrovės Geo 1 Geo 1 Kitos gautinos/mokėtinos sumos Geo 1 Geo 1 Geo 1 Geo 1 Pagal rezidento sektorių (Sek 2) Trumpalaikiai Geo 3 Geo 3 Ilgalaikiai Geo 3 Geo 3 SST Geo 1 Geo 1 Oficialiosios tarptautinės atsargos Geo 3 Geo 1 4. Balansuojamieji straipsniai Prekių ir paslaugų balansas Geo 4 Geo 4d Einamosios sąskaitos balansas Geo 1 Geo 1 Grynasis skolinimas (+)/grynasis skolinimasis (–) (einamosios ir kapitalo sąskaitos balansas) Geo 1 Geo 1 Grynasis skolinimas (+)/grynasis skolinimasis (–) (iš finansinės sąskaitos) Geo 1 Geo 1 Grynosios klaidos ir praleidimai Geo 1 Geo 1 5. Memorandumo straipsniai Tiesioginės investicijos (platesnės apimties krypties principas) Išorės Vidaus Išorės Vidaus Investicijų pajamos Geo 1 Geo 1 Geo 1 Geo 1 Finansiniai sandoriai Geo 1 Geo 1 Geo 1 Geo 1 (1) Pasirinktų straipsnių sąvokos ir apibrėžtys nustatytos III priede. (2) Reikalaujamo geografinio paskirstymo duomenys pateikiami 7 lentelėje. (3) Reikalaujamo institucinio sektoriaus paskirstymo duomenys pateikiami 8 lentelėje. (4) Įskaitant sandorius grynąja verte (grynieji finansinio turto įsigijimai, atėmus grynuosius prisiimtus įsipareigojimus) išvestinėse finansinėse priemonėse.

▼M3 —————

▼B

lentelė

Mėnesinis tarptautinių atsargų šablonas







I. Oficialiosios tarptautinės atsargos ir kitas turtas užsienio valiutomis (apytiksle rinkos verte) Visų terminų A. Oficialiosios tarptautinės atsargos (8) Piniginis auksas (įskaitant aukso indėlius ir aukso apsikeitimo sandorius) Iš jo: piniginis auksas, dėl kurio vykdomas apsikeitimo sandoris už piniginį įkaitą Geo 0 Luitinis auksas Geo 1 (9) Memorandumo straipsnis: apimtis grynų trojos uncijų milijonais Geo 1 Nepaskirtojo aukso sąskaitos Geo 1 Memorandumo straipsnis: apimtis grynų trojos uncijų milijonais Geo 1 SST Geo 1 Atsargų pozicijos TVF Geo 1 Kitas oficialiųjų tarptautinių atsargų turtas Pinigai ir indėliai Reikalavimai kitiems ne euro zonos centriniams bankams, TVF ir TAB Geo 1 Reikalavimai bendrovėms (bankams) kurių pagrindinė buveinė yra valstybėse narėse, kurių valiuta yra euro Geo 1 kurių pagrindinė buveinė yra ne valstybėse narėse, kurių valiuta yra euro Geo 1 Vertybiniai popieriai Iš jų: vertybiniai popieriai, dėl kurių vykdomas atpirkimo sandoris už piniginį įkaitą Geo 0 Iš jų: kurių emitento pagrindinė buveinė yra valstybėse narėse, kurių valiuta yra euro Geo 1 Skolos vertybiniai popieriai Trumpalaikiai Geo 1 Ilgalaikiai Geo 1 Nuosavybės priemonės ir investicinių fondų akcijos Geo 1 Išvestinės finansinės priemonės (grynąja verte) Geo 1 Kiti reikalavimai Paskolos ne bankams Geo 1 Kiti Geo 1 B. Kitas turtas užsienio valiutomis (neįtrauktas į oficialiąsias tarptautines atsargas) Vertybiniai popieriai Geo 0 Indėliai kurių pagrindinė buveinė yra valstybėse narėse, kurių valiuta yra euro Geo 0 kurių pagrindinė buveinė yra ne valstybėse narėse, kurių valiuta yra euro Geo 0 Paskolos Geo 0 Išvestinės finansinės priemonės (grynąja verte) Geo 0 Auksas Geo 0 Kita Geo 0

▼M1







II. Iš anksto nustatyti trumpalaikiai grynieji srautai, darysiantys įtaką kitam turtui užsienio valiutomis (nominaliąja verte) Likutinis terminas Iki vieno mėnesio Ilgesnis nei vienas mėnuo ir iki trijų mėnesių Ilgesnis nei trys mėnesiai ir iki vienerių metų Visų terminų Paskolos, vertybiniai popieriai ir indėliai užsienio valiutomis Geo 0 Geo 0 Geo 0 Išplaukos (–) Geo 0 Geo 0 Geo 0 Pagrindinė suma Geo 0 Geo 0 Geo 0 Palūkanos Geo 0 Geo 0 Geo 0 Įplaukos (+) Geo 0 Geo 0 Geo 0 Pagrindinė suma Geo 0 Geo 0 Geo 0 Palūkanos Geo 0 Geo 0 Geo 0 Išankstinių ir ateities sandorių (įskaitant valiutos apsikeitimo sandorių antrąją operaciją), sudarytų užsienio valiutomis vidaus valiutos atžvilgiu, agreguotos trumposios ir ilgosios pozicijos Geo 0 Geo 0 Geo 0 Trumposios pozicijos (–) Geo 0 Geo 0 Geo 0 Ilgosios pozicijos (+) Geo 0 Geo 0 Geo 0 Kita Geo 0 Geo 0 Geo 0 Išplaukos, susijusios su atpirkimo sandoriais (–) Geo 0 Geo 0 Geo 0 Įplaukos, susijusios su atpirkimo investavimo sandoriais (+) Geo 0 Geo 0 Geo 0 Prekybos kreditai (–) Geo 0 Geo 0 Geo 0 Prekybos kreditai (+) Geo 0 Geo 0 Geo 0 Kitos mokėtinos sumos (–) Geo 0 Geo 0 Geo 0 Kitos gautinos sumos (+) Geo 0 Geo 0 Geo 0 III. Sąlyginiai trumpalaikiai grynieji srautai, darysiantys įtaką turtui užsienio valiutomis Sąlyginiai įsipareigojimai užsienio valiutomis Geo 0 Geo 0 Geo 0 Įkaito garantijos skoloms, grąžintinoms per vienerius metus Geo 0 Geo 0 Geo 0 Kiti sąlyginiai įsipareigojimai Geo 0 Geo 0 Geo 0 Vertybiniai popieriai užsienio valiutomis, išleisti su pasirinkimo galimybėmis (obligacijos su priešlaikinio pardavimo teise) Geo 0 Nepanaudotos besąlyginės kredito linijos, kurias suteikė: Geo 0 Geo 0 Geo 0 Kitos nacionalinės pinigų institucijos, TAB, TVF ir kitos tarptautinės organizacijos Geo 0 Geo 0 Geo 0 Kitos nacionalinės pinigų institucijos (+) Geo 0 Geo 0 Geo 0 TAB (+) Geo 0 Geo 0 Geo 0 TVF (+) Geo 0 Geo 0 Geo 0 Kitos tarptautinės organizacijos (+) Geo 0 Geo 0 Geo 0 Bankai ir kitos finansinės institucijos, kurių pagrindinė buveinė yra duomenis teikiančioje šalyje (+) Geo 0 Geo 0 Geo 0 Bankai ir kitos finansinės institucijos, kurių pagrindinė buveinė yra ne duomenis teikiančioje šalyje (+) Geo 0 Geo 0 Geo 0 Nepanaudotos besąlyginės kredito linijos, suteiktos: Geo 0 Geo 0 Geo 0 Kitoms nacionalinėms pinigų institucijoms, TAB, TVF ir kitoms tarptautinėms organizacijoms Geo 0 Geo 0 Geo 0 Kitoms nacionalinėms pinigų institucijoms (–) Geo 0 Geo 0 Geo 0 TAB (–) Geo 0 Geo 0 Geo 0 TVF (–) Geo 0 Geo 0 Geo 0 Kitoms tarptautinėms organizacijoms (–) Geo 0 Geo 0 Geo 0 Bankams ir kitoms finansinėms institucijoms, kurių pagrindinė buveinė yra duomenis teikiančioje šalyje (–) Geo 0 Geo 0 Geo 0 Bankams ir kitoms finansinėms institucijoms, kurių pagrindinė buveinė yra ne duomenis teikiančioje šalyje (–) Geo 0 Geo 0 Geo 0 Pasirinkimo sandorių, sudarytų užsienio valiutomis vidaus valiutos atžvilgiu, agreguotos trumposios ir ilgosios pozicijos Geo 0 Geo 0 Geo 0 Trumposios pozicijos Geo 0 Geo 0 Geo 0 Įsigytos teisės parduoti Geo 0 Geo 0 Geo 0 Prisiimtos prievolės nupirkti Geo 0 Geo 0 Geo 0 Ilgosios pozicijos Geo 0 Geo 0 Geo 0 Įsigytos teisės nupirkti Geo 0 Geo 0 Geo 0 Prisiimtos prievolės parduoti Geo 0 Geo 0 Geo 0 PRO MEMORIA: Didelės piniginės vertės pasirinkimo sandoriai Geo 0 Geo 0 Geo 0 Einamaisiais valiutų kursais Geo 0 Geo 0 Geo 0 Trumpoji pozicija Geo 0 Geo 0 Geo 0 Ilgoji pozicija Geo 0 Geo 0 Geo 0 + 5 % (5 % nuvertėjimas) Geo 0 Geo 0 Geo 0 Trumpoji pozicija Geo 0 Geo 0 Geo 0 Ilgoji pozicija Geo 0 Geo 0 Geo 0 – 5 % (5 % vertės padidėjimas) Geo 0 Geo 0 Geo 0 Trumpoji pozicija Geo 0 Geo 0 Geo 0 Ilgoji pozicija Geo 0 Geo 0 Geo 0 + 10 % (10 % nuvertėjimas) Geo 0 Geo 0 Geo 0 Trumpoji pozicija Geo 0 Geo 0 Geo 0 Ilgoji pozicija Geo 0 Geo 0 Geo 0 – 10 % (10 % vertės padidėjimas) Geo 0 Geo 0 Geo 0 Trumpoji pozicija Geo 0 Geo 0 Geo 0 Ilgoji pozicija Geo 0 Geo 0 Geo 0 Kita Geo 0 Geo 0 Geo 0 Trumpoji pozicija Geo 0 Geo 0 Geo 0 Ilgoji pozicija Geo 0 Geo 0 Geo 0

▼B







IV. Memorandumo straipsniai Likutinis terminas Iki vienerių metų Ilgesnis nei vienerių metų Visų terminų Trumpalaikė vidaus valiutos skola, indeksuojama pagal valiutos kursą (nominaliąja verte) Geo 0 Finansinės priemonės, išreikštos užsienio valiutomis, už kurias atsiskaitoma kitais būdais (pvz., vidaus valiuta) (nominaliąja verte) Geo 0 Išvestinės finansinės priemonės (išankstiniai sandoriai, ateities sandoriai ir pasirinkimo sandoriai) Geo 0 Trumposios pozicijos Geo 0 Ilgosios pozicijos Geo 0 Kitos priemonės Geo 0 Įkeistas turtas Geo 0 Įtrauktas į oficialiąsias tarptautines atsargas Geo 0 Įtrauktas į kitą turtą užsienio valiutomis Geo 0 Paskolinti vertybiniai popieriai, dėl kurių sudaryti atpirkimo sandoriai (rinkos verte) Geo 0 Paskolinti arba dėl kurių sudaryti atpirkimo sandoriai, ir įtraukti į I skirsnį (–) Geo 0 Paskolinti arba dėl kurių sudaryti atpirkimo sandoriai, bet neįtraukti į I skirsnį (–) Geo 0 Pasiskolinti arba įsigyti ir įtraukti į I skirsnį (+) Geo 0 Pasiskolinti arba įsigyti, bet neįtraukti į I skirsnį (+) Geo 0 Išvestinių finansinių priemonių turtas (grynąja verte, įvertintas rinkos kaina) Geo 0 Išankstiniai sandoriai Geo 0 Ateities sandoriai Geo 0 Apsikeitimo sandoriai Geo 0 Pasirinkimo sandoriai Geo 0 Kita Geo 0 Išvestinės finansinės priemonės (išankstiniai sandoriai, ateities sandoriai arba pasirinkimo sandoriai), kurių likutinis terminas ilgesnis nei vieneri metai (nominaliąja verte) Geo 0 Išankstinių ir ateities sandorių (įskaitant valiutos apsikeitimo sandorių antrąją operaciją), sudarytų užsienio valiutomis vidaus valiutos atžvilgiu, agreguotos trumposios ir ilgosios pozicijos Geo 0 Trumposios pozicijos (–) Geo 0 Ilgosios pozicijos (+) Geo 0 Pasirinkimo sandorių, sudarytų užsienio valiutomis vidaus valiutos atžvilgiu, agreguotos trumposios ir ilgosios pozicijos Geo 0 Trumposios pozicijos (–) Geo 0 Įsigytos teisės parduoti Geo 0 Prisiimtos prievolės nupirkti Geo 0 Ilgosios pozicijos (+) Geo 0 Įsigytos teisės nupirkti Geo 0 Prisiimtos prievolės parduoti Geo 0 Oficialiųjų tarptautinių atsargų valiutinė sudėtis (pagal valiutų grupes) Geo 1 Valiutos, esančios SST krepšelyje Geo 1 Valiutos, nesančios SST krepšelyje Geo 1

▼M3







4 lentelė Ketvirtinis tarptautinių investicijų balansas Turtas (/išorės) Įsipareigojimai (/vidaus) Grynąja verte Skelbtinas pogrupis Pozicijos Pozicijos Perkainojimai dėl valiutos kurso pokyčių Perkainojimai dėl kitų kainų pokyčių Pozicijos Perkainojimai dėl valiutos kurso pokyčių Perkainojimai dėl kitų kainų pokyčių Perkainojimai dėl kitų kainų pokyčių Turtas Įsipareigojimai Grynąja verte 1. Finansinė sąskaita (1) Geo 2 (2) Geo 1 Geo2 Geo 1 Geo1 (5) Tiesioginės investicijos Geo 4d Geo 4d Geo 4d Geo 4d Pagal rezidento sektorių (Sek 2d) (3) Geo 1 Geo 1 Geo 1 Geo 1 Nuosavybės priemonės ir investicinių fondų akcijos Geo 4 Geo 4 Geo 2 Geo 2 Tiesioginių investicijų įmonėse Geo 2 Geo 2 Tiesioginio investuotojo įmonėje (priešpriešinės investicijos) Geo 2 Geo 2 Tarp susietų įmonių Geo 2 Geo 2 a. Nuosavybės vertybiniai popieriai Biržinės akcijos Pagal rezidento sektorių (Sek 2) Geo 2 Geo 2 Geo 2 Geo 2 Geo 2 Geo 2 Nebiržinės akcijos ir kitos nuosavybės priemonės Pagal rezidento sektorių (Sek 2) Geo 2 Geo 2 Geo 2 Geo 2 Geo 2 Geo 2 b. Investicinių fondų akcijos Geo 2 Geo 2 Skolos priemonės Geo 4 Geo 4 Geo 2 Geo 2 Tiesioginių investicijų įmonėse Geo 2 Geo 2 Tiesioginio investuotojo įmonėje (priešpriešinės investicijos) Geo 2 Geo 2 Tarp susietų įmonių Geo 2 Geo 2 Skolos vertybiniai popieriai Pagal rezidento sektorių (Sek 2) Geo 2 Geo 2 Geo 2 Geo 2 Geo 2 Geo 2 Paskolos Pagal rezidento sektorių (Sek 2) Geo 2 Geo 2 Geo 2 Geo 2 Prekybos kreditai Pagal rezidento sektorių (Sek 2) Geo 2 Geo 2 Geo 2 Geo 2 Kitos skolos priemonės Pagal rezidento sektorių (Sek 2) Geo 2 Geo 2 Geo 2 Geo 2 Geo 2 Geo 2 Portfelinės investicijos Geo 4d Geo 1 Geo 4d Geo 1 Nuosavybės priemonės ir investicinių fondų akcijos Geo 4 Geo 1 Geo 2 Geo 1 Pagal valiutą, kuria išreikštos pozicijos (Cur 1) (4) Geo 1 Geo 1 Nuosavybės vertybiniai popieriai Geo 1 Geo 1 Geo 1 Geo 1 Pagal rezidento sektorių (Sek 2) Geo 3 Geo 1 Biržinės akcijos Geo 2 Geo 2 Geo 2 Geo 1 Geo 1 Geo 1 Nebiržinės akcijos Geo 2 Geo 2 Geo 2 Geo 1 Geo 1 Geo 1 Pagal rezidento sektorių (Sek 2d) Geo 1 Geo 1 Pagal atitiktinės šalies emitento sektorių (Sek 2) Biržinės akcijos Geo 2 Geo 2 Geo 2 Nebiržinės akcijos Geo 2 Geo 2 Geo 2 Investicinių fondų akcijos Geo 1 Geo 1 Geo 1 Geo 1 Pagal rezidento sektorių (Sek 2) Geo 2 Geo 2 Geo 2 Geo 1 Geo 1 Geo 1 Pagal rezidento sektorių (Sek 2d) Geo 1 Geo 1 Pagal atitiktinės šalies emitento sektorių (Sek 2) Geo 2 Geo 2 Geo 2 Skolos vertybiniai popieriai Geo 2 Geo 1 Geo 2 Geo 1 Trumpalaikiai Geo 4 Geo 1 Geo 2 Geo 1 Pagal rezidento sektorių (Sek 2) Geo 3 Geo 2 Geo 2 Geo 1 Geo 1 Geo 1 Pagal rezidento sektorių (Sek 2d) Geo 1 Geo 1 Pagal atitiktinės šalies emitento sektorių (Sek 2) Geo 2 Geo 2 Geo 2 Pagal valiutą, kuria išreikštos pozicijos (Cur 1) Geo 2 Geo 1 Ilgalaikiai Geo 4 Geo 1 Geo 2 Geo 1 Pagal rezidento sektorių (Sek 2) Geo 3 Geo 2 Geo 2 Geo 1 Geo 1 Geo 1 Kurie turi būti išpirkti per laikotarpį iki vienerių metų Geo 1 Kurie turi būti išpirkti per ilgesnį nei vienerių metų laikotarpį Geo 1 Pagal rezidento sektorių (Sek 2d) Geo 1 Geo 1 Pagal atitiktinės šalies emitento sektorių (Sek 2) Geo 2 Geo 2 Geo 2 Pagal valiutą, kuria išreikštos pozicijos (Cur 1) Geo 2 Geo 1 Išvestinės finansinės priemonės (neįtrauktos į oficialiąsias tarptautines atsargas) ir darbuotojų akcijų pasirinkimo sandoriai Geo 4 Geo 4 Geo 1 Geo 1 Geo 1 Geo 1 Pagal rezidento sektorių (Sek 2) Geo 2 Geo 2 Geo 2 Pagal rezidento sektorių (Sek 2r) Geo 1 Kitos investicijos Geo 4 Geo 4 Geo 4d Geo 4d Pagal rezidento sektorių (Sek 2) Geo 2 Geo 2 Geo 2 Geo 2 Geo 2 Geo 2 Pagal rezidento sektorių (Sek 2d) Geo 1 Geo 1 Pagal valiutą, kuria išreikštos pozicijos (Cur 1) Geo 1 Geo 1 Kitos nuosavybės priemonės Geo 1 Geo 2 Geo 2 Geo 1 Geo 2 Geo 2 Geo 1 Geo 1 Pagal rezidento sektorių (Sek 2) Geo 2 Geo 2 Pinigai ir indėliai Geo 4 Geo 2 Geo 4 Geo 2 Geo 2 Geo 2 Iš jų: euro valiuta Geo 1 Geo 1 Pagal rezidento sektorių (Sek 2) Trumpalaikiai Geo 3 Geo 3 Iš jų: Eurosistemos vidaus pretenzijos/įsipareigojimai Geo 1 Geo 1 Ilgalaikiai Geo 3 Geo 3 Pagal rezidento sektorių (Sek 2r) Geo 1 Geo 1 Trumpalaikiai Geo 1 Geo 1 Ilgalaikiai Geo 1 Geo 1 Pagal valiutą, kuria išreikštos pozicijos (Cur 1) Geo 1 Geo 1 Paskolos Geo 4 Geo 2 Geo 4 Geo 2 Geo 2 Geo 2 Pagal rezidento sektorių (Sek 2) Trumpalaikiai Geo 3, TVF Geo 3, TVF Ilgalaikiai Geo 3, TVF Geo 3, TVF Pagal rezidento sektorių (Sek 2r) Geo 1 Geo 1 Trumpalaikiai Geo 1 Geo 1 Ilgalaikiai Geo 1 Geo 1 Pagal valiutą, kuria išreikštos pozicijos (Cur 1) Geo 1 Geo 1 Draudimo, pensijų ir standartinių garantijų sistemos Geo 1 Geo 2 Geo 2 Geo 1 Geo 2 Geo2 Geo 1 Geo 1 Pagal rezidento sektorių (Sek 2) Geo 3 Geo 3 Prekybos kreditai ir išankstiniai mokėjimai Geo 4 Geo 2 Geo 4 Geo 2 Geo 2 Geo 2 Pagal rezidento sektorių (Sek 2) Trumpalaikiai Geo 3 Geo 3 Ilgalaikiai Geo 3 Geo 3 Iš jų: ne finansų bendrovės Geo 1 Geo 1 Pagal valiutą, kuria išreikštos pozicijos (Cur 1) Geo 1 Geo 1 Kitos gautinos/mokėtinos sumos Geo 1 Geo 2 Geo 1 Geo 2 Geo 1 Geo 1 Pagal rezidento sektorių (Sek 2) Trumpalaikiai Geo 3 Geo 3 Ilgalaikiai Geo 3 Geo 3 SST Geo 1 Geo 1 Geo 1 2. Memorandumo straipsniai Visa finansinė sąskaita (išskyrus oficialiąsias tarptautinės atsargas ir išvestines finansines priemones bei samdomųjų darbuotojų akcijų pasirinkimo sandorius) Pagal valiutą, kuria išreikštos pozicijos (Cur 1) Pinigų finansinės institucijos (PFI) Geo 1 Geo 1 Valdžios sektorius Geo 1 Geo 1 Kiti sektoriai Geo 1 Geo 1 Ne pinigų rinkos fondų (ne PRF) investiciniai fondai Geo 1 Geo 1 Draudimo bendrovės ir pensijų fondai Geo 1 Geo 1 Kitos finansų įstaigos Geo 1 Geo 1 Ne finansų bendrovės Geo 1 Geo 1 Namų ūkiai ir namų ūkiams paslaugas teikiančios ne pelno institucijos (NŪPTNPI) Geo 1 Geo 1 Išorės skola Bendroji išorės skola Pagal rezidento sektorių (Sek 2d) Geo 1 Geo 1 Grynoji išorės skola Pagal rezidento sektorių (Sek 2d) Geo 1 Geo 1 Tiesioginės investicijos (platesnės apimties krypties principas) Geo 1 Geo 1 Geo 1 Geo 1 ( 1 ) Pasirinktų straipsnių sąvokos ir apibrėžtys nustatytos III priede. ( 2 ) Reikalaujamo geografinio paskirstymo duomenys pateikiami 7 lentelėje. ( 3 ) Reikalaujamo institucinio sektoriaus paskirstymo duomenys pateikiami 8 lentelėje. ( 4 ) Reikalaujamo valiutos, kuria išreikštos pozicijos, paskirstymo duomenys pateikiami 9 lentelėje. ( 5 ) Detalumas taip pat yra pilno reikalavimo dalis.

▼M3 —————

▼B







5 lentelė Oficialiųjų tarptautinių atsargų mėnesiniai perkainojimai Perkainojimai dėl valiutos kurso pokyčių Perkainojimai dėl kitų kainų pokyčių Oficialiosios tarptautinės atsargos (1) Piniginis auksas Luitinis auksas Geo 1 (2) Nepaskirtojo aukso sąskaitos Geo 1 SST Geo 1 Atsargų pozicijos TVF Geo 1 Kitas oficialiųjų tarptautinių atsargų turtas Pinigai ir indėliai Geo 1 Vertybiniai popieriai Skolos vertybiniai popieriai Trumpalaikiai Geo 1 Geo 1 Ilgalaikiai Geo 1 Geo 1 Nuosavybės priemonės ir investicinių fondų akcijos Geo 1 Geo 1 Išvestinės finansinės priemonės (grynosios) Geo 1 Kiti reikalavimai Geo 1 Geo 1 ( 1 ) Pasirinktų straipsnių sąvokos ir apibrėžtys nustatytos III priede. ( 2 ) Reikalaujamo geografinio paskirstymo duomenys pateikiami 7 lentelėje.







6 lentelė Eurų banknotų tarptautinių vežimų mėnesiniai duomenys Eksportas (iš viso) Ne euro zonos šalys Pagal nominalą: 5 eurai Ne euro zonos šalys 10 eurų Ne euro zonos šalys 20 eurų Ne euro zonos šalys 50 eurų Ne euro zonos šalys 100 eurų Ne euro zonos šalys 200 eurų Ne euro zonos šalys 500 eurų Ne euro zonos šalys Importas (iš viso) Ne euro zonos šalys Pagal nominalą: 5 eurai Ne euro zonos šalys 10 eurų Ne euro zonos šalys 20 eurų Ne euro zonos šalys 50 eurų Ne euro zonos šalys 100 eurų Ne euro zonos šalys 200 eurų Ne euro zonos šalys 500 eurų Ne euro zonos šalys

▼M3







7 lentelė Geografinis paskirstymas Geo 0 Geo 1 Geo 2 Geo 3 Geo 4 Geo 4d Vidaus + likęs pasaulis Likusio pasaulio sektorius Likusio pasaulio sektorius Likusio pasaulio sektorius Likusio pasaulio sektorius Likusio pasaulio sektorius Euro zonos šalys Euro zonos šalys Euro zonos šalys Euro zonos šalys Ne euro zonos šalys Ne euro zonos šalys Ne euro zonos šalys Ne euro zonos šalys Sąjungos šalys Sąjungos šalys Sąjungos šalys Ne Sąjungos šalys Ne Sąjungos šalys Ne Sąjungos šalys Atskiros Sąjungos valstybės narės, ECB ir Europos stabilumo mechanizmas (ESM) G-20 valstybės (ne euro zonos) Lengvatinės prekybos finansų centrai Iš jų: Jungtinė Karalystė Iš jų: Honkongas Iš jų: Jungtinės Valstijos Sąjungos institucijos (išskyrus ECB ir ESM) Iš jų: Europos investicijų bankas Tarptautinės organizacijos (išskyrus Sąjungos institucijas) Iš jų: TVF G-20 valstybės (ne euro zonos) Argentina Australija Brazilija Kanada Kinija Indija Indonezija Japonija Meksika Rusija Saudo Arabija Pietų Afrika Pietų Korėja Turkija Jungtinė Karalystė Jungtinės Valstijos Norvegija Šveicarija







8 lentelė Sektorių paskirstymas Sek 1 Sek 2 Sek 2d Sek 2r Visa ekonomika Centrinis bankas Kitos PFI Indėlių bendrovės, išskyrus centrinį banką PRF Valdžios sektorius Kiti sektoriai Visa ekonomika Centrinis bankas Kitos PFI Indėlių bendrovės, išskyrus centrinį banką PRF Valdžios sektorius Kiti sektoriai Ne PRF investiciniai fondai Draudimo bendrovės ir pensijų fondai Kitos finansų įstaigos Ne finansų bendrovės Namų ūkiai ir NŪPTNI Visa ekonomika Centrinis bankas Kitos PFI Valdžios sektorius Kiti sektoriai Iš jų: Ne PRF investiciniai fondai Draudimo bendrovės ir pensijų fondai Kitoms finansų įstaigoms Ne finansų bendrovės Visa ekonomika Centrinis bankas Kitos PFI Valdžios sektorius Kiti sektoriai

▼M3







9 lentelė Valiutų, kuriomis išreikštos pozicijos, paskirstymas Cur 1 Eurais JAV doleriais Japonijos jenomis Kitomis valiutomis

▼B









III PRIEDAS

MOKĖJIMŲ BALANSO IR TARPTAUTINIŲ INVESTICIJŲ BALANSO STATISTIKOJE BEI TARPTAUTINIŲ ATSARGŲ ŠABLONE VARTOTINOS SĄVOKOS IR APIBRĖŽTYS

Siekiant sudaryti prasmingą suvestinę euro zonos išorės sektoriaus statistiką, buvo nustatytos mokėjimų balanso statistikos, tarptautinių investicijų balanso statistikos srityje ir tarptautinių atsargų šablone vartojamos sąvokos ir apibrėžtys. Formuluojant šias sąvokas ir apibrėžtis buvo remiamasi dabartiniais tarptautiniais standartais, pavyzdžiui, Tarptautinio valiutos fondo (TVF) Mokėjimų balanso ir tarptautinių investicijų balanso vadovo šeštuoju leidimu (toliau – BV6), TVF gairėmis dėl Tarptautinių atsargų ir užsienio valiutų likvidumo šablono ir Europos Komisijos pasiūlymu dėl naujo Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl Europos nacionalinių ir regioninių sąskaitų sistemos Europos Sąjungoje (2010 m. ESS) ( 6 ).

Euro zonoje ekonominė teritorija apima: i) valstybių narių, kurių valiuta yra euro, ekonominę teritoriją; ir ii) Europos Centrinį Banką (ECB), kuris laikomas euro zonos rezidentiniu vienetu.

Likęs pasaulis apima visas trečiąsias šalis ir tarptautines organizacijas, įskaitant fiziškai esančias euro zonoje. Išskyrus ECB, Sąjungos institucijos laikomos ne euro zonos rezidentėmis. Todėl visi euro zonos valstybių narių sandoriai su Sąjungos institucijomis, išskyrus ECB, apskaitomi ir klasifikuojami kaip ne euro zonos sandoriai euro zonos mokėjimų balanso ir tarptautinių investicijų balanso statistikoje.

Toliau nurodytais atvejais rezidavimo vieta nustatoma taip:

a) sudarant tarptautinius sandorius dėl žemės sklypų ir (arba) pastatų (pvz., vasarnamių), laikoma, tarsi nuosavybės savininkai būtų perdavę savo nuosavybės teises sąlyginiam instituciniam vienetui, kuris faktiškai reziduoja šalyje, kurioje yra nuosavybė. Laikoma, kad sąlyginis vienetas priklauso savininkui nerezidentui ir yra jo kontroliuojamas;

b) jei juridinis asmuo neturi jokios reikšmingos fizinės formos, pvz., investiciniai fondai (skirtingai nuo jų vadovų), pakeitimo vertybiniais popieriais subjektai ir kai kurie specialios paskirties subjektai, jo rezidavimo vietą nulemia ekonominė teritorija, pagal kurios teisės aktus subjektas yra įsteigtas. Jei subjektas neturi juridinio asmens statuso, laikoma, kad jis yra šalies, kurios teisinė sistema reguliuoja subjekto sukūrimą ir tęstinį jo egzistavimą, rezidentas.

1. Pasirinktų straipsnių sąvokos ir apibrėžtys

A. Einamoji sąskaita

Einamojoje sąskaitoje parodomi prekių, paslaugų, pirminių ir antrinių pajamų srautai tarp rezidentų ir nerezidentų.

1. PREKĖS

Ši grupė apima kilnojamąjį turtą (prekes), kurio nuosavybės teises rezidentai perduoda nerezidentams, arba atvirkščiai.

1.1. Mokėjimų balanse apskaičiuoti bendrosios prekybos duomenys

Mokėjimų balanse apskaičiuoti bendrosios prekybos duomenys apima prekes, kurių ekonominės nuosavybės teises rezidentai perduoda nerezidentams, arba atvirkščiai, ir kurios nėra įtrauktos į kitas konkrečias kategorijas, pvz., perparduotas prekes (žr. 1.2.) ir nepiniginį auksą (žr. 1.3.), arba yra paslaugų dalis. Bendrosios prekybos duomenys turėtų būti vertinami rinkos verte – FOB kainomis. Šalių teikiamoje informacijoje, skirtoje suvestiniams Sąjungos duomenims rengti, turi būti nurodytas kvazitranzitinės prekybos prekių importas ir eksportas, o prekybos tarp Sąjungos šalių atveju šalis partnerė turėtų būti nustatoma vadovaujantis paskirties valstybės (konsignacijos) principu.

1.2. Grynasis perparduotų prekių eksportas

Prekės laikomos perparduodamomis, kai (duomenis rengiančios šalies ekonomikos) rezidentas perka prekes iš nerezidento ir vėliau tas pačias prekes perparduoda kitam nerezidentui, šioms prekėms nepatenkant į duomenis rengiančios šalies ekonomiką. Grynuoju perparduotų prekių eksportu parodomas perparduodamų prekių pardavimo ir pirkimo verčių skirtumas. Šis straipsnis apima prekybininkų maržą, turto padidėjimą ir sumažėjimą bei perparduodamų prekių atsargų pokyčius.

1.2.1. ĮSIGYTOS PREKĖS, SKIRTOS PERPARDUOTI

Šalies, kuriai priklauso prekes perparduodantis prekybininkas, ekonomikoje įsigytos prekės, skirtos perparduoti, pateikiamos kaip neigiamas eksportas / kreditas.

1.2.2. PERPARDUOTOS PREKĖS

Šalies, kuriai priklauso prekes perparduodantis prekybininkas, ekonomikoje perparduotos prekės pateikiamos kaip teigiamas eksportas/kreditas.

1.3. Nepiniginis auksas

Nepiniginis auksas apima visą auksą, išskyrus piniginį auksą. Piniginis auksas yra oficialiųjų tarptautinių atsargų turto dalis (žr. 6.5.1.), o jo savininkės yra pinigų institucijos. Nepiniginis auksas gali būti luitų pavidalo (t. y. monetos, lydiniai arba luitai, kurių grynumas yra ne mažesnis kaip 995 dalių aukso 1000-yje dalių lydinio, įskaitant tokį auksą, laikomą paskirtojo aukso sąskaitose), aukso dulkės ir auksas kitais neapdorotais arba iš dalies apdorotais pavidalais.

1.4. Kvazitranzitinės prekybos kainų skirtumo koregavimas

Kvazitranzitinės prekybos terminas vartojamas į valstybę narę importuotoms ir laisvai apyvartai Sąjungoje išmuitintoms (ir importo mokesčiais apmokestintoms) prekėms, kurias importuoja ir po to į kitą valstybę narę išsiunčia rezidento instituciniam vienetui nepriskiriamas subjektas, apibrėžti.

Valstybės narės, kurių ekonomikai svarbi kvazitranzitinė prekyba, privalo apskaičiuoti ir nurodyti jų bendrosios prekybos vertės, deklaruotos pirmą kartą importuojant prekes iš trečiosios šalies, ir vertės išsiunčiant jas į kitą valstybę narę, skirtumą. Geografinio paskirstymo duomenys turėtų būti rengiami pagal šalį, kurios rezidentė yra patronuojančioji įmonė, kontroliuojanti įmonę, kuri atlieka muitinės procedūras, susijusias su šiomis prekėmis duomenis teikiančios šalies ekonomikoje.

2. PASLAUGOS

Paslaugos yra gamybinės veiklos rezultatas, kuris pakeičia paslaugas vartojančių vienetų būseną, arba palengvina keitimosi produktais arba finansiniu turtu sąlygas. Paprastai paslaugos nėra atskiri gaminiai, kuriems gali būti nustatytos nuosavybės teisės, ir jų paprastai negalima atskirti nuo jų gamybos.

2.1. Kitiems asmenims priklausančių žaliavų apdirbamosios gamybos paslaugos

Kitiems asmenims priklausančių žaliavų apdirbamosios gamybos paslaugos apima perdirbimo, surinkimo, ženklinimo, pakavimo ir kt. paslaugas, kurias atlieka įmonės, kurioms šios prekės nepriklauso. Apdirbamosios gamybos paslaugas teikia subjektas, gaunantis mokestį iš prekės savininko. Kadangi prekių nuosavybės teisės nesikeičia, bendrosios prekybos sandoris tarp apdirbamosios gamybos paslaugas teikiančio subjekto ir prekės savininko nevykdomas. Už kitiems asmenims priklausančių žaliavų apdirbamosios gamybos paslaugas nustatomas mokestis nebūtinai atitinka skirtumą tarp prekių vertės prieš apdirbamosios gamybos paslaugas ir po jų. Neįtraukiamas surenkamųjų konstrukcijų montavimas (įtraukiamas į statybą) ir su transporto paslaugomis susijęs ženklinimas ir pakavimas (įtraukiami į transportą).

2.2. Niekur kitur nenurodytos techninės priežiūros ir remonto paslaugos

Niekur kitur nenurodytos techninės priežiūros ir remonto paslaugos apima nerezidentams priklausančių prekių techninės priežiūros ir remonto darbus, kuriuos atlieka rezidentas (ir atvirkščiai). Remontas gali būti atliekamas remontą atliekančio subjekto buveinėje arba kitoje vietoje. Techninės priežiūros ir remonto vertė apima visas remontą atliekančio subjekto pateiktas ir į mokesčius įtrauktas detales arba medžiagas. Detalės ir medžiagos, kurios yra apmokestinamos atskirai, įtraukiamos į bendrąją prekybą. Į šį straipsnį įtraukiamas laivų, orlaivių ir kitų transporto priemonių remontas ir techninė priežiūra. Į šį straipsnį neįtraukiamas transporto priemonių valymas, kadangi jis įtraukiamas į transportą. Neįtraukiama statybų techninė priežiūra ir remontas, kadangi jie įtraukiami į statybą. Neįtraukiama kompiuterių techninė priežiūra ir remontas, kadangi jie įtraukiami į telekomunikacijų, kompiuterių ir informacines paslaugas.

2.3. Transportas

Transportas – asmenų ir objektų vežimo iš vienos vietos į kitą procesas ir su juo susijusios papildomos ir pagalbinės paslaugos. Transportas taip pat apima pašto ir kurjerių paslaugas. Transporto paslaugos įtraukiamos į mokėjimų balansą, jei vienos šalies ekonomikos rezidentai jas teikia kitos šalies ekonomikos rezidentams.

2.4. Kelionės

Kelionių kreditai apima nerezidentų įsigytas prekes ir paslaugas, skirtas asmeniniam naudojimui ar perleidimui, kurias jie įsigijo iš tam tikros šalies ekonomikos lankydamiesi toje šalyje. Kelionių debetai apima rezidentų įsigytas prekes ir paslaugas, skirtas asmeniniam naudojimui ar perleidimui, kurias jie įsigijo iš kitų šalių ekonomikos lankydamiesi tose šalyse. Kelionės apima vietinį nerezidentų vežimą (t. y. vežimo paslaugas lankomoje šalyje, kurias teikia tos ekonomikos šalies rezidentas), bet neapima tarptautinio vežimo (kuris įtraukiamas į transportą). Taip pat neįtraukiamos prekės, kurias keliautojas nusipirko perparduoti savo šalies ekonomikoje arba bet kurios kitos šalies ekonomikoje.

2.5. Statyba

Statyba yra ilgalaikio turto – pastatų, inžinerinio pobūdžio žemės gerinimo ir kitų inžinerinių statinių (įskaitant kelius, tiltus, užtvankas ir kt.) – kūrimas, renovavimas, remontas arba išplėtimas. Taip pat įtraukiami susiję įrengimo ir montavimo darbai, statybvietės parengimas ir bendrojo pobūdžio statyba, specializuotos paslaugos, pvz., dažymas, vandentiekio ir griovimo darbai, bei statybos projektų valdymas. Į tarptautinę prekybą paslaugomis įtrauktos statybų sutartys paprastai yra trumpalaikio pobūdžio. Įmonės nerezidentės sudarytam didelio masto statybos projektui, kuriam užbaigti reikėtų metų ar ilgesnio laikotarpio, paprastai reikėtų įsteigti filialą rezidentą.

2.6. Draudimo ir pensijų paslaugos

Šios paslaugos apima tiesioginio draudimo, perdraudimo, pagalbinių draudimo paslaugų, pensijų ir standartinių garantijų paslaugas. Šios paslaugos įvertinamos arba įkainojamos atsižvelgiant ne į bendrą draudimo įmokų vertę, o į paslaugos mokesčius, įskaičiuotus į bendrą draudimo įmoką.

2.7. Finansinės paslaugos

Finansinės paslaugos apima finansinį tarpininkavimą ir pagalbines paslaugas, išskyrus draudimo ir pensijų fondų paslaugas, kurias paprastai teikia bankai ir kitos finansų bendrovės.

2.7.1. AIŠKIAI ĮKAINOTOS IR KITOS FINANSINĖS PASLAUGOS

Už daugelį finansinių paslaugų nustatomos aiškiai įkainotos mokesčių sumos, kurių nereikia specialiai apskaičiuoti. Jos apima indėlių priėmimo ir skolinimo mokesčius, mokesčius už vienkartines garantijas, mokesčius ar baudas už prieš terminą ar pavėluotai grąžintas sumas, sąskaitų tvarkymo mokesčius, akredityvų, kreditinių kortelių paslaugų mokesčius, su finansine nuoma, faktoringu, finansinių priemonių emisijos platinimu ir mokėjimų tarpuskaita susijusius komisinius ir mokesčius. Taip pat įtraukiamos finansinių konsultacijų paslaugos, finansinio turto ar luitų saugojimas, finansinio turto valdymas, stebėsenos paslaugos, likvidumo teikimo paslaugos, rizikos prisiėmimo paslaugos (išskyrus draudimą), susijungimo ir įsigijimo paslaugos, kredito reitingo paslaugos, biržos prekybos paslaugos ir patikos paslaugos. Finansinių priemonių makleriai už jų teikiamas paslaugas gali nustatyti visą mokestį ar jo dalį, naudodami pirkimo ir pardavimo kainų skirtumą. Į aiškiai įkainotas ir kitas finansines paslaugas įtraukiama pirkimo ir pardavimo sandorių marža.

2.7.2. NETIESIOGIAI APSKAIČIUOTOS FINANSINIO TARPININKAVIMO PASLAUGOS (NAFTAP)

Faktinė palūkanų norma gali apimti pajamų elementą ir mokestį už paslaugą. Skolintojai ir indėlius priimantys subjektai veikia nustatydami savo indėlininkams palūkanų normas, kurios yra žemesnės už normas, kurias jie nustato savo skolininkams. Susidariusius palūkanų normų skirtumus finansų bendrovės naudoja savo išlaidoms padengti ir veiklos pelnui gauti. Pagal nusistovėjusią praktiką šie netiesioginiai mokesčiai už palūkanas taikomi tik paskoloms ir indėliams ir tik tuo atveju, kai šias paskolas teikia arba indėlius priima finansų bendrovės.

2.8. Niekur kitur nenurodyti naudojimosi intelektine nuosavybe mokesčiai

Niekur kitur nenurodyti naudojimosi intelektine nuosavybe mokesčiai apima:

a) naudojimosi nuosavybės teisėmis (pvz., patentais, prekių ženklais, autorių teisėmis, gamybos technologijomis ir pramoniniu dizainu, įskaitant komercines paslaptis ir frančizę) mokesčius. Šios teisės gali atsirasti dėl mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros, taip pat dėl rinkodaros, ir

b) mokesčius už licencijas, skirtas atgaminti arba platinti sukurtų originalų arba prototipų intelektinę nuosavybę (pvz., autorių teises į knygas ir rankraščius, kompiuterių programinę įrangą, kinematografijos kūrinius ir garso įrašus) ir gretutines teises (pvz., tiesioginius pasirodymus ir televiziją, kabelinę televiziją ar palydovines transliacijas).

2.9. Telekomunikacijų, kompiuterių ir informacinės paslaugos

Telekomunikacijų paslaugos apima garso, vaizdo ar kitos informacijos perdavimą telefonu, teleksu, telegramomis, radiju, televizijos kabeliais ir transliavimu, palydovu, elektroniniu paštu, faksimilinio ryšio paslaugomis ir kt., įskaitant verslo tinklo paslaugas, telekonferencijų ir papildomas paslaugas. Jos neapima pačios perduodamos informacijos vertės. Taip pat įtraukiamos mobiliojo ryšio paslaugos, interneto ir tiesioginės prieigos paslaugos, įskaitant suteikiamą prieigą prie interneto. Neįtraukiamos telefono tinklo įrangos montavimo paslaugos, kadangi jos įtraukiamos į statybą.

Kompiuterių paslaugos apima su technine ir (arba) programine įranga susijusias paslaugas bei duomenų apdorojimo paslaugas. Taip pat įtraukiamos techninės ir programinės įrangos konsultacinės ir diegimo paslaugos; kompiuterių ir išorinės įrangos priežiūra ir remontas; duomenų atkūrimo paslaugos, patarimų teikimas ir pagalba su kompiuterių išteklių valdymu susijusiais atvejais; analizė, dizainas ir sistemų programavimas – jų parengimas darbui (įskaitant internetinio puslapio kūrimą ir dizainą), taip pat techninės konsultacijos dėl programinės įrangos; licencijos naudoti neadaptuotą programinę įrangą; adaptuotos programinės įrangos kūrimas, gamyba, tiekimas ir susijusių dokumentų rengimas, įskaitant konkretiems vartotojams sukurtas operacines sistemas; sistemų priežiūra ir kitos papildomos paslaugos, pvz., mokymai, teikiami kaip konsultacijų dalis; duomenų apdorojimo paslaugos, pavyzdžiui, duomenų įvestys, lentelių sudarymas ir naudojimasis kompiuterių sistema skirtingoms operacijoms atlikti vienu metu; tinklalapio išteklių nuomos paslaugos (t. y. vietos interneto serveryje suteikimas kliento tinklalapiui); ir kompiuterių įrenginių valdymas. Neįtraukiami mokesčiai už licencijas, skirtas programinei įrangai atgaminti ir (arba) platinti, kadangi jie įtraukiami į niekur kitur nenurodytus naudojimosi intelektine nuosavybe mokesčius. Kompiuterių ilgalaikė nuoma (be operatoriaus paslaugų) įtraukiama į technines, su prekyba susijusias ir kitas verslo paslaugas.

Informacinės paslaugos apima naujienų agentūrų paslaugas, duomenų bazės paslaugas (duomenų bazės parengimą, duomenų laikymą ir duomenų bei duomenų bazių platinimą, įskaitant katalogus ir adresų sąrašus), teikiamas prijungties režimu ir per magnetines, optines arba spausdintines priemones; ir internetinės paieškos portalus (paieškos sistemų paslaugas, kai klientams, įvedusiems užklausas pagal raktažodį, surandami interneto adresai). Taip pat įtraukiamos tiesioginės, nedidelės apimties laikraščių ir periodinių leidinių prenumeratos, įskaitant prenumeratas paštu, elektroninėmis arba kitomis priemonėmis; kito internetinio turinio teikimo paslaugos; bibliotekų bei archyvų paslaugos. Didelės apimties laikraščiai ir periodiniai leidiniai įtraukiami į bendrąją prekybą.

2.10. Kitos verslo paslaugos

Šios paslaugos apima: mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros paslaugas, profesines ir konsultacines valdymo paslaugas, technines, su prekyba susijusias ir kitas verslo paslaugas.

2.10.1. MOKSLINIŲ TYRIMŲ IR TECHNOLOGINĖS PLĖTROS PASLAUGOS

Mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros paslaugos apima paslaugas, susijusias su moksliniais tyrimais, taikomaisiais moksliniais tyrimais ir eksperimentiniu naujų produktų kūrimu ir procesų rengimu. Iš esmės į šią kategoriją įtraukiama ši tiksliųjų, socialinių ir humanitarinių mokslų veikla, įskaitant valdymo sistemų plėtojimą, susijusį su technologijų pažanga. Taip pat įtraukiami komerciniai moksliniai tyrimai, susiję su elektronikos gaminiais, vaistais ir biotechnologijomis.

2.10.2. PROFESINĖS IR KONSULTACINĖS VALDYMO PASLAUGOS

Profesinės ir konsultacinės valdymo paslaugos apima: a) teisines paslaugas, apskaitos, konsultacines valdymo, valdymo paslaugas ir ryšių su visuomene paslaugas; ir b) reklamos, rinkos tyrimų ir viešosios nuomonės apklausų paslaugas.

2.10.3. TECHNINĖS, SU PREKYBA SUSIJUSIOS IR KITOS VERSLO PASLAUGOS

Šios paslaugos apima: a) architektūros, inžinerijos, mokslo ir kitos techninės veiklos paslaugas, b) atliekų tvarkymo ir nukenksminimo, žemės ūkio ir kasybos paslaugas, c) veiklos nuomos paslaugas, d) su prekyba susijusias paslaugas ir e) niekur kitur nenurodytas kitas verslo paslaugas.

2.11. Asmeninės, kultūros ir poilsio organizavimo paslaugos

Šios paslaugos apima garso ir vaizdo bei susijusias paslaugas, taip pat kitas asmenines, kultūros ir poilsio organizavimo paslaugas.

Garso ir vaizdo bei susijusios paslaugos – tai paslaugos ir susiję mokesčiai už filmų gamybą (juostoje arba vaizdajuostėje), radijo ir televizijos programas (tiesiogines arba įrašytas) ir muzikos įrašus. Įtraukiama garso ir vaizdo bei susijusių produktų nuoma bei prieiga prie koduotų televizijos kanalų (pvz., kabelinės arba palydovinės paslaugos); masinės gamybos garso ir vaizdo produktai, įsigyti ar parduoti nuolatiniam naudojimui, kurie pristatomi elektronine forma (atsisiųsti); atlikėjų (aktorių, muzikantų, šokėjų), autorių, kompozitorių ir kt. gauti mokesčiai. Neįtraukiami su garso ir vaizdo produktų atgaminimu ir (arba) platinimu susiję mokesčiai ir licencijos, kadangi jie įtraukiami į niekur kitur nenurodytus naudojimosi intelektine nuosavybe mokesčius.

Kitos asmeninės, kultūros ir poilsio organizavimo paslaugos yra: a) švietimo paslaugos, b) sveikatos priežiūros paslaugos, c) paveldo ir poilsio organizavimo paslaugos ir d) kitos asmeninės paslaugos.

2.12. Niekur kitur nenurodytos valdžios sektoriaus prekės ir paslaugos

Tai likutinė kategorija, apimanti valdžios sektoriaus prekių ir paslaugų sandorius (įskaitant tarptautinių organizacijų), kurių negalima priskirti jokiems kitiems straipsniams. Įtraukiami visi anklavų, pvz., ambasadų, konsulatų, karinių bazių ir tarptautinių organizacijų, sandoriai (ir prekių, ir paslaugų) su šalių, kuriose yra anklavai, ekonomikos rezidentais. Neįtraukiami anklavų sandoriai su namų ekonomikos šalies rezidentais.

3. PIRMINĖS PAJAMOS

Pirminėms pajamoms priskiriamos pajamos, kurias instituciniai vienetai gauna (sukaupia) už jų indėlį į gamybos procesą, už suteiktą finansinį turtą arba už gamtos išteklių nuomą kitiems instituciniams vienetams. Jos apima darbo pajamas, investicijų pajamas ir kitas pirmines pajamas.

3.1. Darbo pajamos

Darbo pajamos įtraukiamos, kada darbdavys (gamybos vienetas) ir darbuotojas yra skirtingų šalių ekonomikos rezidentai. Šalyje, kurios ekonomikos rezidentai yra gamybos vienetai, darbo pajamos yra visas atlygis (įskaitant darbdavių mokamas įmokas socialinės apsaugos sistemoms arba privatiems draudimo ar pensijų fondams) pinigais arba natūra, kurį įmonės rezidentės turi sumokėti darbuotojams nerezidentams už darbą, kurį jie atliko per atskaitinį laikotarpį. Šalies ekonomikos darbuotojų rezidentų darbo pajamos yra visas atlygis pinigais arba natūra, kurį jie turi gauti iš įmonių nerezidenčių už darbą, kurį jie atliko per atskaitinį laikotarpį. Svarbu nustatyti, ar darbdavį ir darbuotoją sieja darbo santykiai; jei ne – mokėjimas yra paslaugų pirkimas.

3.2. Investicijų pajamos

Investicijų pajamos yra pajamos, gautos iš rezidento disponuojamo išorės finansinio turto (kreditas) ir, atitinkamai, pajamos, gautos iš nerezidento disponuojamo finansinio turto rezidento šalyje (debetas). Investicijų pajamos apima nuosavybės priemonių pajamas (dividendus, mokėjimus iš kvazibendrovių pajamų, reinvesticijas) ir skolos priemonių pajamas (palūkanas), ir investicijų pajamas, priskirtinas draudimo, pensijų ir standartinių garantijų sistemų liudijimų turėtojams.

Mokėjimų balanse investicijų pajamos taip pat klasifikuojamos pagal pagrindinių investicijų funkcijų kategorijas – į tiesioginių investicijų, portfelinių investicijų, kitų investicijų arba oficialiųjų tarptautinių atsargų pajamas, ir dar paskirstomos pagal investicijų tipą. Investicijų apibrėžtys pagal funkcines kategorijas pateikiamos prie finansinės sąskaitos.

Jeigu juos galima nustatyti atskirai, turimų (kapitalo) dalių pelnas ir nuostoliai klasifikuojami ne kaip investicijų pajamos, o kaip investicijų vertės pokyčiai dėl rinkos kainų pasikeitimo. Grynieji srautai, susiję su palūkanų normos išvestinėmis priemonėmis, įtraukiami tik į finansinės sąskaitos „Išvestinių finansinių priemonių“ straipsnį.

3.2.1. PALŪKANOS

Palūkanos – investicinės pajamos iš tam tikros rūšies finansinio turto, būtent indėlių, skolos vertybinių popierių, paskolų ir kitų gautinų sumų, kurias savininkai turi gauti už finansinio turto perdavimą disponuoti kitam instituciniam vienetui. Į palūkanas taip pat įtraukiamos turimų specialiųjų skolinimosi teisių (SST) ir SST paskirstymo pajamos.

Į pirminių pajamų sąskaitą įtraukiamos „grynosios palūkanos“, iš „faktinių palūkanų“ pašalinant NAFTAP komponentą. Palūkanų pajamos įtraukiamos remiantis kaupiamuoju principu.

3.2.2. BENDROVIŲ PASKIRSTOMOSIOS PAJAMOS

3.2.2.1. DIVIDENDAI

Dividendai – pajamos, paskirstytos nuosavybės akcijų savininkams už lėšų perdavimą disponuoti bendrovėms. Dividendai įtraukiami tuo metu, kai akcijos nurodomos be dividendų.

3.2.2.2. MOKĖJIMAI IŠ KVAZIBENDROVIŲ PAJAMŲ

Mokėjimai iš kvazibendrovių (nekorporuotų įmonių, kurios veikia kaip bendrovės, pvz., filialai, žemės ir kitų gamtinių išteklių, kurie priklauso nerezidentams, sąlyginiai vienetai rezidentai, bendros įmonės, patikos fondai ir kt.) pajamų – sumos, kurias kvazibendrovių savininkai savo reikmėms išima iš jiems priklausančių kvazibendrovių pelno. Mokėjimai iš kvazibendrovių pajamų įtraukiami tada, kada jie faktiškai įvyksta.

3.2.3. REINVESTUOTOS TIESIOGINIŲ UŽSIENIO INVESTICIJŲ PAJAMOS

Reinvesticijos – tiesioginių investuotojų pajamų dalis, proporcinga jų turimos nuosavybės dydžiui, kurią užsienio patronuojamosios įmonės, partnerių įmonės ir filialai nepaskirsto kaip dividendų. Jos apibrėžiamos kaip tiesioginio investuotojo dalis bendrame konsoliduotame pelne, kurį per ataskaitinį laikotarpį uždirbo tiesioginių investicijų įmonė (atskaičius mokesčius, palūkanas ir nusidėvėjimą), atėmus dividendus, kurie turi būti sumokėti per tą ataskaitinį laikotarpį, net jeigu tie dividendai yra susiję su ankstesniais laikotarpiais gautu pelnu. Reinvesticijos turi būti įtraukiamos tą laikotarpį, kurį jos yra uždirbamos.

3.2.4. INVESTICINIŲ FONDŲ AKCIJŲ PAJAMOS

Investicijų pajamas, priskirtinas kolektyvinio investavimo fondų akcininkams, įskaitant savitarpio fondus ir patikos fondus, sudaro du atskiri straipsniai:

3.2.4.1. DIVIDENDAI (ŽR. 3.2.2.1) ir

3.2.4.2. REINVESTICIJOS

Investicinių fondų pajamos gali būti laikomos perduotomis jų akcininkams (ar vienetų turėtojams), nes jos gaunamos kaip jų nuosavybės investicijų pajamos. Investiciniai fondai gauna pajamas investuodami iš akcininkų gautus pinigus. Akcininkų pajamos iš investicinių fondų apibrėžiamos kaip investicijų pajamos, gautos už fondo portfelines investicijas, atskaičius veiklos sąnaudas. Investicinių fondų grynosios pajamos, atskaičius veiklos sąnaudas, priklauso akcininkams. Jeigu akcininkams kaip dividendai paskirstoma tik dalis grynųjų pajamų, laikoma, kad likusios pajamos buvo paskirstytos akcininkams ir vėliau reinvestuotos.

3.2.5. INVESTICIJŲ PAJAMOS, PRISKIRTINOS DRAUDIMO, PENSIJŲ IR STANDARTINIŲ GARANTIJŲ SISTEMŲ LIUDIJIMŲ TURĖTOJAMS

Draudėjams priskirtinos investicijų pajamos atitinka visas pirmines pajamas, gautas investavus draudimo techninius atidėjinius. Atidėjiniai yra sumos, kurių atžvilgiu draudimo bendrovė pripažįsta atitinkamą įsipareigojimą draudėjams.

Pensiniai įsipareigojimai/teisės susiję su nustatyto dydžio įmokų arba nustatyto dydžio išmokų sistemomis.

3.3. Kitos pirminės pajamos

Klasifikuojamos pagal duomenis rengiančios šalies ekonomikos institucinį sektorių (valdžios sektorių arba kitus sektorius) ir apima šias dalis: gamybos ir importo mokesčius, subsidijas ir rentą.

3.3.1. GAMYBOS IR IMPORTO MOKESČIAI

Apima šias dalis:

3.3.1.1. MOKESČIAI PRODUKTAMS

Mokesčiai produktams yra mokėtini už užsienyje pagamintos (sukurtos) arba nupirktos ar parduotos tam tikros prekės arba paslaugos vienetą. Tai, pvz., PVM, importo mokesčiai, akcizai ir vartojimo mokesčiai.

3.3.1.2. KITI GAMYBOS MOKESČIAI

Kiti gamybos mokesčiai – visi mokesčiai, kuriuos įmonės moka dėl gamybinės veiklos, įskaitant mokesčius, sumokėtus už verslo ir profesines licencijas.

3.3.2. SUBSIDIJOS

Apima šias dalis:

3.3.2.1. SUBSIDIJOS PRODUKTAMS

Subsidijos produktams yra mokėtinos už pagamintos (sukurtos) prekės arba suteiktos paslaugos vienetą.

3.3.2.2. KITOS SUBSIDIJOS GAMYBAI

Kitos subsidijos gamybai – subsidijos, kurias gamintojai vienetai rezidentai gali gauti vykdydami gamybinę veiklą, išskyrus subsidijas produktams.

3.3.3. RENTA

Renta apima pajamas, gautinas už instituciniams vienetams nerezidentams suteiktą leidimą disponuoti gamtos ištekliais. Tai, pvz., sumos, mokėtinos už naudojimąsi žeme, kai išgaunami mineraliniai ištekliai ir kitas žemės gelmių turtas, taip pat už žuvininkystės, miškininkystės ir medžioklės teises. Reguliarūs mokėjimai, kuriuos moka gamtos išteklių, pvz., žemės gelmių turto, nuomininkai, dažnai apibūdinami kaip mokėjimai už naudojimąsi nuosavybės teise, tačiau jie klasifikuojami kaip renta.

4. ANTRINĖS PAJAMOS

Antrinių pajamų sąskaitoje parodomi einamieji pervedimai tarp rezidentų ir nerezidentų. Pervedimas – įrašas, kuris atitinka vieno institucinio vieneto kitam instituciniam vienetui teikiamą prekę, paslaugą, finansinį turtą arba kitą nesukurtą turtą, mainais negaunant ekonominę vertę turinčio elemento. Einamieji pervedimai – visi pervedimai, kurie nepriskiriami kapitalo pervedimams. Einamieji pervedimai klasifikuojami pagal duomenis rengiančios šalies ekonomikos institucinį sektorių, kuris atlieka arba gauna pervedimą (valdžios sektorius arba kiti sektoriai).

Valdžios sektoriaus einamieji pervedimai apima einamuosius pajamų, turto ir kitus mokesčius, socialines įmokas, socialines išmokas, einamąjį tarptautinį bendradarbiavimą, įvairius einamuosius pervedimus, PVM ir BNP grindžiamus Sąjungos nuosavus išteklius.

Kitų sektorių einamieji pervedimai apima einamuosius pajamų, turto ir kitus mokesčius, socialines įmokas, socialines išmokas, įvairius einamuosius pervedimus, grynąsias ne gyvybės draudimo įmokas, ne gyvybės draudimo reikalavimus ir koregavimą dėl pensinių įsipareigojimų / teisių pokyčių. Įvairūs einamieji pervedimai apima asmeninius pervedimus tarp rezidento ir nerezidento namų ūkių (iš jų – dirbančių asmenų perlaidas).

4.1. Einamieji pajamų, turto ir kt. mokesčiai

Einamuosius pajamų, turto ir kitus mokesčius tarptautinėse sąskaitose daugiausia sudaro mokesčiai, kuriais apmokestinamos nerezidentų pajamos, gautos už jų darbą arba iš investuoto finansinio turto. Taip pat įtraukiami nerezidentų turto kapitalo prieaugio mokesčiai. Pajamų mokesčius ir finansinio turto kapitalo prieaugio mokesčius paprastai moka „kiti sektoriai“ (fiziniai asmenys, bendrovės ir ne pelno institucijos), o gauna „valdžios sektorius“.

4.2. Socialinės įmokos

Socialinės įmokos yra faktinės arba sąlyginės įmokos, kurias namų ūkiai moka pagal socialinio draudimo sistemas, kad sukauptų ateityje mokėtinas socialines išmokas.

4.3. Socialinės išmokos

Socialinės išmokos apima išmokas, mokėtinas pagal socialinės apsaugos ir pensijų sistemas. Jos apima pensijas ir nepensines išmokas dėl tam tikrų įvykių arba aplinkybių, pvz., ligos, nedarbo, būsto ir švietimo, ir gali būti mokamos pinigais arba natūra.

4.4. Grynosios ne gyvybės draudimo įmokos

Grynąsias ne gyvybės draudimo įmokas sudaro bendrosios įmokos, kurias draudėjai moka už ataskaitiniu laikotarpiu jiems suteikiamą draudimo apsaugą (perkeltos įmokos), ir įmokų priedai, mokami iš draudėjams priskirtų investicijų pajamų, atskaičius draudimą tvarkančios draudimo įmonės gautus mokėjimus už paslaugas. Mokėjimai už paslaugas – draudėjų perkamos paslaugos, kurios įtraukiamos kaip draudimo paslaugos. Į šį straipsnį įtraukiamos grynosios standartinių garantijų sistemų įmokos.

4.5. Ne gyvybės draudimo reikalavimai

Ne gyvybės draudimo reikalavimai – sumos, mokėtinos dėl reikalavimų, kurie pripažinti mokėtinais einamuoju ataskaitiniu laikotarpiu. Reikalavimai tampa mokėtini, kai nutinka įvykis, dėl kurio atsiranda pagrįstas reikalavimas. Į šį straipsnį įtraukiami pagal standartinių garantijų sistemas mokėtini reikalavimai.

4.6. Einamasis tarptautinis bendradarbiavimas

Einamasis tarptautinis bendradarbiavimas apima einamuosius pervedimus pinigais arba natūra tarp skirtingų valstybių Vyriausybių arba tarp Vyriausybių ir tarptautinių organizacijų. Einamojo tarptautinio bendradarbiavimo dalį sudaro bendradarbiavimas su Sąjungos institucijomis.

4.7. Įvairūs einamieji pervedimai

Įvairūs einamieji pervedimai pinigais arba natūra apima einamuosius pervedimus namų ūkiams paslaugas teikiančioms ne pelno institucijoms, einamuosius pervedimus tarp namų ūkių, kitus įvairius einamuosius pervedimus, įskaitant baudas ir delspinigius, dalį mokėjimų už loterijas ir azartinius lošimus, kompensacinius mokėjimus ir kt.

4.7.1. ASMENINIAI PERVEDIMAI TARP REZIDENTO IR NEREZIDENTO NAMŲ ŪKIŲ

Asmeninius pervedimus tarp rezidento ir nerezidento namų ūkių sudaro visi einamieji pervedimai pinigais arba natūra, kuriuos namų ūkiai rezidentai atlieka namų ūkiams nerezidentams arba gauna iš jų. Asmeniniai pervedimai apima „iš jų: dirbančių asmenų perlaidos“.

4.7.1.1. DIRBANČIŲ ASMENŲ PERLAIDOS

Dirbančių asmenų perlaidas sudaro migrantų, nuolat gyvenančių ir įsidarbinusių naujos ekonomikos šalyse, asmeniniai pervedimai namų ūkiams nerezidentams. Asmenys, kurie dirba ir lieka naujos ekonomikos šalyse trumpiau nei metus, laikomi nerezidentais ir jų pajamos įtraukiamos prie darbo pajamų.

4.8. PVM ir BNP grindžiami Sąjungos nuosavi ištekliai

PVM ir BNP grindžiami trečiojo ir ketvirtojo tipo Sąjungos nuosavi ištekliai – kiekvienos valstybės narės valdžios sektoriaus einamieji pervedimai Sąjungos institucijoms.

4.9. Koregavimas dėl pensinių įsipareigojimų/teisių pokyčių

Koregavimas dėl pensinių įsipareigojimų / teisių pokyčių yra reikalingas siekiant suderinti pensijų, kaip einamųjų pervedimų, ir pensinių teisių, kaip finansinio turto, traktavimą. Atlikus koregavimą, einamosios sąskaitos balansas yra toks pat, koks būtų, jei socialinės įmokos ir gaunamos pensijos nebūtų įrašytos kaip einamieji pervedimai.

B. Kapitalo sąskaita

Kapitalo sąskaitą sudaro kapitalo pervedimai ir nesukurto nefinansinio turto įsigijimas ir pardavimas / perleidimas. Kapitalo pervedimus sudaro: a) ilgalaikio turto nuosavybės teisių perdavimai, b) su ilgalaikio turto įsigijimu arba pardavimu / perleidimu susijusių arba nuo to priklausomų lėšų pervedimai ir c) įsipareigojimų panaikinimas kreditoriaus iniciatyva, jam negaunant mainais jokio atlygio. Kapitalo pervedimai gali būti atliekami pinigais arba natūra (pvz., atleidimas nuo skolos). Skirtumas tarp einamųjų ir kapitalo pervedimų praktiškai priklauso nuo to, kaip šalis gavėja panaudoja pervedimą. Nesukurto nefinansinio turto įsigijimas ir pardavimas / perleidimas daugiausia apima nematerialųjį turtą, pvz., patentus, nuomos sutartis arba kitas perleidžiamąsias sutartis. Į šį kapitalo sąskaitos straipsnį turi būti įtraukiamas tik tokio turto pirkimas ir pardavimas / perleidimas, bet ne jo panaudojimas.

5.1. Nesukurto nefinansinio turto įsigijimas ir pardavimas / perleidimas bendrąja verte

Nesukurtą nefinansinį turtą sudaro: a) gamtos ištekliai, b) sutartys, nuomos sutartys ir licencijos ir c) rinkodaros turtas (prekių ženklai) ir prestižas. Nesukurto nefinansinio turto įsigijimas ir pardavimas / perleidimas įtraukiamas atskirai ir bendrąja, o ne grynąja verte. Į šį kapitalo sąskaitos straipsnį turi būti įtraukiamas tik tokio turto pirkimas ir pardavimas / perleidimas, bet ne jo panaudojimas.

5.2. Kapitalo pervedimai

Kapitalo pervedimus sudaro: i) ilgalaikio turto nuosavybės pervedimai, ii) su ilgalaikio turto įsigijimu ir pardavimu / perleidimu susijusių arba nuo to priklausomų lėšų pervedimai ir iii) įsipareigojimų panaikinimas kreditoriaus iniciatyva, jam negaunant mainais jokio atlygio. Kapitalo pervedimai gali būti atliekami pinigais arba natūra (pavyzdžiui, atleidimas nuo skolos). Skirtumas tarp einamųjų ir kapitalo pervedimų praktiškai priklauso nuo to, kaip šalis gavėja panaudoja pervedimą.

Duomenis rengiančios šalies ekonomikoje kapitalo pervedimai klasifikuojami pagal institucinį sektorių, kuris atlieka arba gauna pervedimą (valdžios sektorius arba kiti sektoriai). Kapitalo pervedimai apima: kapitalo mokesčius, investicines dotacijas ir kitus kapitalo pervedimus.

5.2.1. KAPITALO MOKESČIAI

Kapitalo mokesčiai – mokesčiai, kuriais nereguliariai ir nedažnai apmokestinamas institucinių vienetų turtas arba grynoji nuosavo kapitalo vertė, arba aktyvų, kuriuos vienas institucinis vienetas perduoda kitam, vertė. Jie apima paveldėjimo mokesčius ir dovanojimo (tarp fizinių asmenų) mokesčius, kuriais apmokestinamas gavėjų kapitalas.

5.2.2. INVESTICINĖS DOTACIJOS

Investicinės dotacijos – kapitalo pervedimai pinigais arba natūra, skirti visoms ilgalaikio turto įsigijimo išlaidoms arba jų daliai finansuoti. Pinigais gautas investicines dotacijas gavėjai privalo naudoti bendrojo pagrindinio kapitalo formavimui; dotacijos dažnai yra susietos su konkrečiais investiciniais projektais, pvz., dideliais statybų projektais.

5.2.3. KITI KAPITALO PERVEDIMAI

Jie apima didelius neperiodinius mokėjimus, kuriais kompensuojama draudimo liudijimais nedengiama didelė žala arba sunkūs sužeidimai, dideles dovanas, palikimus ir aukas (paramą), įskaitant skirtus ne pelno institucijoms. Į šią kategoriją įtraukiamas atleidimas nuo skolos.

5.2.3.1. ATLEIDIMAS NUO SKOLOS

Atleidimas nuo skolos – savanoriškas visos skolos arba jos dalies panaikinimas kreditoriaus ir skolininko susitarimu.

C. Finansinė sąskaita ir tarptautinių investicijų balansas

Apskritai, finansinėje sąskaitoje parodomi su finansiniu turtu ir įsipareigojimais susiję sandoriai, sudaryti tarp rezidentų ir nerezidentų. Finansinėje sąskaitoje sandoriai parodomi grynąja verte: grynieji finansinio turto įsigijimai atitinka turto įsigijimus, iš jų atėmus turto sumažėjimą.

Tarptautinių investicijų balanse (TIB) kiekvieno ketvirčio pabaigoje parodoma šalies ekonomikos rezidentų finansinio turto, kuris yra reikalavimai nerezidentams, vertė ir šalies ekonomikos rezidentų įsipareigojimų nerezidentams bei luitinio aukso, kuris laikomas kaip oficialiųjų tarptautinių atsargų turtas, vertė. Turto ir įsipareigojimų skirtumas yra TIB grynoji pozicija (balansas) ir rodo arba reikalavimą grynąja verte arba įsipareigojimą likusiam pasauliui grynąja verte.

TIB vertė laikotarpio pabaigoje yra ankstesnio laikotarpio pabaigos likučio, einamojo laikotarpio sandorių ir kitų pokyčių, kurie atsirado dėl kitų priežasčių nei sandoriai tarp rezidentų ir nerezidentų, rezultatas. Kitiems pokyčiams galima priskirti kitus apimties ir perkainojimo pokyčius, atsiradusius dėl valiutos kursų arba kitų kainų pokyčių.

Funkciniu požiūriu tarptautiniai finansiniai sandoriai ir pozicijos yra skirstomi į tiesiogines investicijas, portfelines investicijas, išvestines finansines priemones (neįtrauktas į oficialiąsias tarptautines atsargas) ir darbuotojų akcijų pasirinkimo sandorius, kitas investicijas ir oficialiąsias tarptautines atsargas. Tarptautiniai finansiniai sandoriai ir pozicijos taip pat klasifikuojami pagal priemonės rūšį ir institucinį sektorių.

Rinkos kainos yra sandorių ir pozicijų vertinimo pagrindas. Neperleidžiamųjų priemonių, t. y. paskolų, indėlių ir kitų gautinų / mokėtinų sumų pozicijos yra vertinamos nominaliąja verte. Tačiau visi sandoriai, susiję su šiomis priemonėmis, yra vertinami rinkos kainomis. Siekiant išspręsti neatitikimą tarp sandorių vertinimo rinkos kainomis ir pozicijų vertinimo nominaliąja verte, pardavėjas parodo perkainojimus dėl kitų kainų pokyčių, įvykusius pardavimo laikotarpiu, kurių dydžiai yra lygūs nominaliosios ir sandorio vertės skirtumui, o pirkėjas parodo priešingą sumą kaip perkainojimus dėl kitų kainų pokyčių. Panašiai parodomi tiesioginių investicijų nuosavybės sandoriai ir pozicijos, kur pozicijos parodo nuosavas lėšas, įvertintas nuosavybės metodu (balansine verte) (žr. tolesnį skyrių).

Mokėjimų balanso finansinė sąskaita ir TIB apima priešpriešinius įrašus apie pajamas, sukauptas iš atitinkamose funkcinėse kategorijose klasifikuojamų priemonių.

▼M1

6.1. Tiesioginės investicijos

Tiesioginės investicijos siejamos su vienos šalies ekonomikos rezidentu, kuris kontroliuoja arba turi didelės įtakos kitos šalies ekonomikos rezidento įmonės veiklai. Vadovaujantis tarptautiniais standartais (BV6), tokį ryšį įrodo tai, kada vienos šalies ekonomikos investuotojui rezidentui tiesiogiai arba netiesiogiai priklauso ne mažiau kaip 10 % kitos šalies ekonomikos įmonės rezidentės balsavimo teisių. Remiantis šiuo kriterijumi, tiesioginių investicijų ryšiai gali egzistuoti tarp kelių susijusių įmonių, nepaisant to, ar tie ryšiai apima vieną, ar daugiau grandinių. Jie gali apimti tiesioginių investicijų įmonės patronuojamąsias įmones, jų patronuojamąsias įmones ir partnerių įmones. Nustačius tiesiogines investicijas, visi vėlesni finansiniai srautai arba atsargos tarp susijusių subjektų parodomi kaip tiesioginių investicijų sandoriai/pozicijos.

Nuosavybės kapitalą sudaro filialų kapitalas, taip pat visos akcijos patronuojamosiose ir partnerių įmonėse. Reinvesticijas sudaro tiesioginio investuotojo pelno dalis, kurios patronuojamosios įmonės arba partnerių įmonės nepaskirstė dividendų forma, ir filialų pelnas, nepervestas tiesioginiam investuotojui. Reinvesticijos, kaip priešpriešinis įrašas, parodomos straipsnyje „investicijų pajamos“ (žr. 3.2.3).

Tiesioginių investicijų nuosavybės priemonės ir skolos priemonės toliau skirstomos pagal subjektų tarpusavio ryšį ir pagal investicijų kryptį. Gali būti išskirti trys tiesioginių investicijų ryšių tipai:

a) tiesioginių investuotojų investicijos tiesioginių investicijų įmonėse. Ši kategorija apima tiesioginio investuotojo investicinius srautus (ir likuč