1998R0850 — LT — 05.10.2005 — 007.001

Šis dokumentas yra skirtas tik informacijai, ir institucijos nėra teisiškai atsakingos už jo turinį

iš dalies keičiamas:









▼B

TARYBOS REGLAMENTAS (EB) Nr. 850/98

1998 m. kovo 30 d.

dėl žuvininkystės išteklių apsaugos, taikant technines priemones jūrų gyvūnų jaunikliams apsaugoti







EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA, atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį ir ypač į jos 43 straipsnį, atsižvelgdama į Komisijos pasiūlymą ( 1 ), atsižvelgdama į Europos Parlamento nuomonę ( 2 ), atsižvelgdama į Ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę ( 3 ), (1) kadangi Reglamentas (EB) Nr. 894/97 ( 4 ) sudaro Reglamento (EEB) Nr. 3094/86, nustatančio tam tikras žuvininkystės išteklių apsaugos technines priemones, ne kartą ir iš esmės keisto, suvestinė redakcija; (2) kadangi, taikant Reglamentą (EEB) Nr. 3094/86, paaiškėjo tam tikri trūkumai, kurie apsunkina taikymą ir vykdymą, ir turi būti pašalinti, ypač sumažinant techninius reikalavimus dėl tinklo akių dydžių, panaikinant saugomų rūšių sąvoką ir ribojant skirtingo akies dydžio tinklų, leidžiamų laikyti laive, kiekį; kadangi dėl to Reglamentą (EEB) Nr. 894/97 tikslinga pakeisti nauju tekstu, išskyrus minėto reglamento 11, 18, 19 ir 20 straipsnius; (3) kadangi, nustatant technines apsaugos priemones Bendrijos lygiu, būtina apibrėžti tam tikrus principus ir procedūras, kad visos valstybės narės žvejybą galėtų tvarkyti jų suverenitetui bei jurisdikcijai priklausančiuose jūrų vandenyse; (4) kadangi tarp techninių apsaugos priemonių pritaikymo žvejybos būdų įvairovei ir poreikio turėti suvienodintas lengvai taikomas taisykles turi būti nustatyta pusiausvyra; (5) kadangi Sutarties 130r straipsnio 2 dalis nustato principą, kad į visas Bendrijos priemones turi būti įtraukti aplinkos reikalavimai, ypač atsižvelgiant į atsargumo principą; (6) kadangi jūrų gyvūnų grąžinimo į jūrą praktika turėtų būti kiek įmanoma sumažinta; (7) kadangi, atsižvelgiant į konkrečias biologines sąlygas įvairiose atitinkamose zonose, turėtų būti numatyta atsiganymo plotų apsauga; (8) kadangi Taryba Direktyva 92/43/EEB ( 5 ) nustato natūralios buveinės, gyvūnijos ir augalijos apsaugos priemones; kadangi į jūros gyvūnų sąrašą, kuriam taikomas šis reglamentas, įtraukti šios direktyvos reikalavimais saugomų rūšių pavadinimai; (9) kadangi 1996 m. spalio 25 d. Europos Parlamentas priėmė rezoliuciją dėl Komisijos pranešimo apie techninių priemonių, skirtų bendrai žuvininkystės politikai, įgyvendinimą; (10) kadangi siekiant užtikrinti jūrų biologinių išteklių apsaugą ir subalansuotą žuvininkystės išteklių naudojimą, atsižvelgiant ir į žvejų, ir į vartotojų interesus, turėtų būti nustatytos techninės apsaugos priemonės, inter alia, nurodančios tinklų akių dydį ir jų derinius, tinkamus žvejoti tam tikrų rūšių žuvis bei kitas žvejybos įrankių charakteristikas, ir verslinių jūros gyvūnų dydžius bei taip pat žvejybos apribojimą tam tikrose zonose, tam tikru laiku bei naudojant tam tikrus įrankius ir priemones; (11) kadangi atsižvelgiant į mokslines rekomendacijas turi būti priimtos nuostatos dėl traukiamųjų priemonių tinklo akių padidinimo, kai žvejojamos tam tikros jūros gyvūnų rūšys, ir turi būti priimtos nuostatos dėl privalomo tinklų kvadratinėmis akimis naudojimo, nes ši priemonė gali turėti didelės įtakos sumažinant sugaunamų jūrų gyvūnų jauniklių skaičių; (12) kadangi, siekiant užkirsti kelią galimybei panaudoti netgi statomuosius įrankius mažesnėmis tinklo akimis, dėl kurių didėja pagrindinių žuvies rūšių jauniklių mirtingumo koeficientas, turi būti nustatytas statomųjų įrankių tinklo akių dydis; (13) kadangi laimikių rūšinė sudėtis ir su ja susijusi žvejyba skiriasi įvairiose geografinėse zonose; kadangi šie skirtumai pagrindžia skirtingų priemonių taikymą šiose zonose; (14) kadangi tam tikrų rūšių žuvis, kurios bus perdirbtos į žuvies miltus arba žuvies taukus, galima žvejoti mažų akių tinklu, jeigu toks žvejybos būdas nedaro neigiamos įtakos kitoms rūšims; (15) kadangi taikant verslinius dydžius reikia atsižvelgti į rūšis, kurios sudaro Bendrijos laivynų iškrovimų didžiąją dalį, ir tas rūšis, kurios išlieka gyvos paleistos atgal į jūrą; (16) kadangi tam tikrų rūšių verslinis dydis turėtų atitikti tinklo akių dydžio selektyvumą, taikomą šioms rūšims; (17) kadangi turi būti apibrėžtas būdas, kuriuo išmatuojamas jūros gyvūnų dydis; (18) kadangi siekiant apsaugoti silkės jauniklius turi būti priimtos konkrečios nuostatos dėl bretlingių žvejybos ir laikymo laive; (19) kadangi atsižvelgiant į tradicinę žvejybą tam tikrose zonose, turi būti priimtos konkrečios nuostatos dėl ančiuvių bei tunų žvejybos ir laikymo laivuose; (20) kadangi siekiant užtikrinti laivų, atitinkančių konkrečias sąlygas, žvejybos veiklos kontrolę tam tikrose zonose, laivams įplaukti į tokias zonas išduodami specialūs žvejybos leidimai, kaip nurodyta 1994 m. liepos 27 d. Tarybos reglamente (EB) Nr. 1627/94, nustatančiame bendrąsias nuostatas dėl specialių žvejybos teisių ( 6 ); (21) kadangi gaubiamaisiais tinklais žvejojant žuvų būrius, kuriuose su žuvimis gali būti ir jūrų žinduolių, kurie gali būti pagauti ir žūti; kadangi gaubiamąjį tinklą deramai naudojant, juo veiksmingai galima žvejoti tik pagrindines žuvų rūšis; kadangi jūrų žinduolius apsupti gaubiamuoju tinklu turi būti uždrausta; (22) kadangi siekiant netrukdyti moksliniams tyrimams, dirbtiniam išteklių atkūrimui arba perkėlimui, šis reglamentas neturėtų būti taikomas veikloms, kurios būtinos atliekant šiuos procesus; (23) kadangi apsaugai būtinos tam tikros priemonės įtrauktos į 1986 m. rugsėjo 22 d. Tarybos reglamentą (EEB) Nr. 2930/86, nustatantį žvejybos laivų charakteristikas ( 7 ), ir į 1993 m. spalio 12 d. Tarybos reglamentą (EEB) Nr. 2847/93, nustatantį bendrajai žuvininkystės politikai taikomą kontrolės sistemą ( 8 ), taigi neturi būti atkartojamos; (24) kadangi, jeigu apsaugai iškyla rimta grėsmė, Komisijai ir valstybėms narėms turi būti suteikti įgaliojimai imtis tinkamų laikinųjų priemonių; (25) kadangi papildomos nacionalinės išimtinai vietinio pobūdžio priemonės gali būti palaikomos arba jos gali būti patvirtinamos, Komisijai patikrinus, ar šios priemonės suderinamos su Bendrijos teisės aktais ir atitinka bendrąją žuvininkystės politiką; (26) kadangi, jeigu reikėtų išsamių šio reglamento taikymo taisyklių, jos turėtų būti priimtos Reglamento (EEB) Nr. 3760/92 ( 9 ) 18 straipsnyje nustatyta tvarka, PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:







1 straipsnis

Šis reglamentas, nustatantis technines apsaugos priemones, taikomas, kai valstybių narių suverenitetui bei jurisdikcijai priklausančiuose vandenyse, esančiuose vienoje iš 2 straipsnyje nurodytų zonų, išskyrus, jei kitaip numatyta 26 ir 33 straipsniuose, žvejojami ir iškraunami žuvininkystės ištekliai.







I ANTRAŠTINĖ DALIS

APIBRĖŽIMAI

2 straipsnis

1. Šiame reglamente taikomi šie jūrų vandenų apibrėžimai:

a) 1 regionas

Visi vandenys į šiaurę ir į vakarus nuo linijos, nubrėžtos per tašką, kurio koordinatės 48° šiaurės platumos, 18° vakarų ilgumos, iš ten tiesiai į šiaurę iki 60° šiaurės platumos, iš ten tiesiai į rytus iki 5° rytų ilgumos, iš ten tiesiai į šiaurę iki 60° 30′ šiaurės platumos, iš ten tiesiai į rytus iki 4° vakarų ilgumos., iš ten tiesiai į šiaurę iki 64° šiaurės platumos, iš ten tiesiai į rytus iki Norvegijos pakrantės.

b) 2 regionas

Visi vandenys į šiaurę nuo 48° šiaurės platumos, tačiau išskyrus 1 regiono ir ICES IIIb, IIIc ir IIId kvadratų vandenis.

c) 3 regionas

Visi ICES VIII ir IX parajonių vandenys.

d) 4 regionas

Visi ICES X parajonio vandenys.

e) 5 regionas

Visi rytų centrinės Atlanto dalies, apimančios 34.1.1, 34.1.2, 34.1.3 kvadratus ir CECAF regiono 34 žūklės zonos 34.2.0 parajonio vandenis.

f) 6 regionas

Visi Gajanos, Prancūzijos departamento, priekrantės vandenys, priklausantys Prancūzijos suverenitetui arba jurisdikcijai.

g) 7 regionas

Visi Martinikos ir Gvadelupos, Prancūzijos departamentų, priekrantės vandenys, priklausantys Prancūzijos suverenitetui arba jurisdikcijai.

h) 8 regionas

Visi Réunion, Prancūzijos departamento, priekrantės vandenys, priklausantys Prancūzijos suverenitetui arba jurisdikcijai.

2. Visi raidėmis „ICES“ ir „CECAF“ šiame reglamente pažymėti geografiniai rajonai – tai Tarptautinės jūros tyrinėjimo tarybos ir Žvejybos rytų vidurio Atlante komiteto apibrėžti rajonai. Jie apibūdinti atsižvelgiant į visus vėlesnius keitimus, padarytus Komisijos komunikatuose Nr. 85/C 335/02 ( 10 ) ir Nr. 85/C 347/05 ( 11 ).

3. 1 dalyje nurodyti regionai, ypač remiantis 2 dalyje pateiktais apibrėžimais, 48 straipsnyje nustatyta tvarka gali būti skirstomi į geografines zonas.

4. Nepaisant 2 dalies, šiame reglamente:

— Kattegat iš šiaurės ribojamas linija, brėžiama nuo Skagen švyturio iki Tistlarna švyturio, o iš ten – iki artimiausio Švedijos pakrantės taško, ir iš pietų ribojamas linija, brėžiama nuo Hasenøre Head iki Gniben Point, nuo Korshage iki Spodsbjerg ir nuo Gilbjerg Head iki Kullen,

— Skagerrak iš vakarų ribojamas linija, brėžiama nuo Hanstholm švyturio iki Lindesnes švyturio, ir iš pietų ribojamas linija, brėžiama nuo Skagen švyturio ir Tistlarna švyturio, ir iš čia – iki artimiausio Švedijos pakrantės taško,

— Šiaurės jūrai priskiriamas ICES IV parajonis, ICES IIa kvadrato gretima dalis į pietus nuo 64° šiaurės platumos, ir ICES IIIa kvadrato ta dalis, kuriai netaikomas antrojoje įtraukoje pateiktas Skagerrak apibrėžimas.

3 straipsnis

Šiame reglamente:

a) jūrų gyvūnai – tai visos jūrų žuvys, įskaitant anadromų ir katadromų rūšis, kai pastarosios gyvena jūroje, vėžiagyvius ir moliuskus bei jų dalis;

b) traukiamojo tinklo akių dydis – tai tralo maišo arba tinklui pailginti naudojamo tinklinio audeklo gabalų, turimų žvejybos laive ir pritvirtintų ar tinkamų pritvirtinti prie visų traukiamųjų tinklų, akių dydis. Jis nustatomas taikant Reglamente (EEB) Nr. 2108/84 ( 12 ) nurodytą procedūrą. Šis tinklo akių apibrėžimas negalioja tinklams kvadratinėmis akimis;

c) daugiagyslė tinklinė medžiaga – tai iš dvigijo arba didesnio vijų skaičiaus suvyto siūlo pagamintas tinklinis audeklas, jeigu siūlų gijas tarp mazgų galima vieną nuo kitos atskirti nepažeidžiant gijų;

d) tinklas kvadratinėmis akimis – tai tinklo konstrukcija, kuri sumontuota taip, kad iš dviejų rinkinių lygiagrečių linijų, kurias sudaro akių vijos, vienas rinkinys yra lygiagretus ilgajai tinklo ašiai, o kitas su ja sudaro statų kampą;

e) iš kvadratinėmis akimis tinklinio audeklo pagamintos tinklo sekcijos arba išėjimo lango akies dydis – tai šios sekcijos arba traukiamajame tinkle įtaisyto lango, tinklinio audeklo akies didžiausias nustatomas dydis. Akies dydis nustatomas taikant Reglamente (EEB) Nr. 2108/84 nurodytą procedūrą;

f) bemazgis tinklas – tai tinklas, sudarytas iš keturių pusių apytikriai vienodo kraštinių ilgio akių, kurio akių kampai suformuoti supinant dviejų gretimų akių kraštines;

g) statomieji dugniniai tinklai arba pinklūs tinklai – tai bet kuris statomasis įrankis, pagamintas iš vieno tinklinio audeklo gabalo, pritvirtintas ar galintis būti pritvirtintas bet kokiomis priemonėmis prie jūros dugnos;

h) sieniniai tinklai – tai visi statomieji tinklai iš dviejų ar daugiau tinklo gabalų, sukabintų lygiagrečiai ant vienos viršutinės tinklavirvės, pritvirtinti ar galintys būti pritvirtinti bet kokiomis priemonėmis prie jūros dugno.







II ANTRAŠTINĖ DALIS

TINKLAI IR JŲ NAUDOJIMO SĄLYGOS







I SKYRIUS

NUOSTATOS DĖL TRAUKIAMŲJŲ ĮRANKIŲ

▼M2

4 straipsnis

1. Kiekviename iš regionų ar geografinių zonų, nurodytų I–V prieduose ir, kai taikoma, priklausomai nuo laikotarpio, pagrindinės rūšys, kiekvienam akių dydžio diapazonui nurodytos atitinkamame priede.

2.

a) Per bet kokį žvejybos reisą naudoti traukiamųjų tinklų derinius, kurių tinklo akių dydis sudarytų daugiau nei vieną diapazoną, draudžiama, — visame 1 ir 2 regionų plote, išskyrus Skagerrak ir Kattegat sąsiaurius, ir, kai taikoma, priklausomai nuo laikotarpio, nebent tų naudojamų tinklų akių dydžiai atitinka ne daugiau nei vieną iš leistinų tinklo medžiagos akių dydžių diapozonų derinių, nustatytų VIII priede, ir — 3 regione, išskyrus ICES IXa kvadratą į rytus nuo 7° 23′ 48′′ vakarų ilgumos, nebent tų naudojamų tinklų akių dydžiai atitinka ne daugiau nei vieną iš leistinų tinklo akių dydžių diapazonų derinių, nustatytų IX priede.

b) III, IV ir V prieduose minėtame kiekviename regione arba geografiniame rajone ir, kai taikoma, priklausomai nuo laikotarpio, per bet kokį žvejybos reisą leidžiama naudoti bet kokius traukiamųjų tinklų, kurių akių dydžių diapazonai atitinka numatytuosius atitinkamame priede, derinius.

c) Žvejybos laivų, kuriems per bet kokį žvejybos reisą nepildomas laivo žurnalas pagal Reglamento (EEB) Nr. 2847/93 6 straipsnio nuostatas, kapitonai per tą reisą Bendrijos žvejybos vandenyse nenaudoja jokių traukiamųjų tinklų, kurių tinklo akių dydžiai sudarytų daugiau nei vieną diapazoną, derinių. Šis reikalavimas netaikomas žvejybos reisams Bendrijos žvejybos vandenų 4, 5 ir 6 regionuose.

d) Laivai per bet kokį žvejybos reisą gali gabenti bet kokį traukiamųjų tinklų, kurių tinklo akių dydžių diapazonai neatitinka šio straipsnio a arba b dalyje nustatytų sąlygų, derinį, nebent visi tie tinklai surišti ir sudėti pagal Reglamento (EEB) Nr. 2847/93 20 straipsnio 1 dalies nuostatas. Bet koks pagal pirmiau minėtas nuostatas nesurištas ir nesudėtas traukiamasis tinklas laikomas naudojamu.

e) Jeigu žvejybos laivas vienu metu traukia daugiau nei vieną tinklą arba jeigu tą tinklą traukia daugiau nei vienas žvejybos laivas, kiekvieno tinklo akies dydžio diapazonas turi būti vienodas.

f) Naudoti bet kokį traukiamąjį tinklą, kurio tinklo akies dydis: — mažesnis nei 16 mm draudžiama 3 regione, išskyrus ICES IXa kvadratą į rytus nuo 7° 23′ 48 ′′ vakarų ilgumos, — mažesnis nei 40 mm draudžiama ICES IXa kvadratą į rytus nuo 7° 23′ 48′′ vakarų ilgumos, — mažesnis nei 20 mm draudžiama 4 ir 5 regionuose, — mažesnis nei 45 mm draudžiama 6 regione.

3. Žvejybos laivų kapitonai, kurie nepildo laivo žurnalo pagal Reglamento (EEB) Nr. 2847/93 6 straipsnio nuostatas, per bet kokį žvejybos reisą neturi žvejoti daugiau nei viename iš I–IV prieduose minėtų regionų arba geografinių rajonų. Šis reikalavimas netaikomas laivams, kurie per bet kokį žvejybos reisą naudoja tik traukiamuosius tinklus, kurių tinklo akies dydis yra 100 mm arba didesnis.

4.

a) Kiekvieno žvejybos reiso metu, per kurį naudotas bet koks traukiamųjų tinklų, kurių tinklo akių dydžiai sudaro daugiau nei vieną diapazoną, derinys, sugautus kiekius iškrauti draudžiama, jeigu: i) laimikis buvo sugautas 1 arba 2 regionuose, išskyrus Skagerrak ir Kattegat sąsiaurius, ir jeigu bet kokio iš naudotų tinklų akių dydis yra 100 mm arba didesnis, nebent laive laikomo laimikio procentinis santykis atitinka X priedo A skyriuje nustatytas atitinkamas sąlygas; arba ii) laimikis buvo sugautas Skagerrak ir Kattegat sąsiauriuose ir jeigu bet kokio iš naudotų tinklų akių dydis yra 90 mm arba didesnis, nebent laive laikomo laimikio procentinis santykis atitinka X priedo B skyriuje nustatytas atitinkamas sąlygas; arba iii) laimikis buvo sugautas 3 regione, išskyrus ICES IXa kvadratą į rytus nuo 7° 23' 48′′ vakarų ilgumos, ir jeigu bet kokio iš naudotų tinklų akių dydis yra 70 mm arba didesnis, nebent laive laikomo laimikio procentinis santykis atitinka XI priedo A skyriuje nustatytas atitinkamas sąlygas; arba iv) laimikis buvo sugautas ICES IXa kvadrate į rytus nuo 7° 23′ 48′′ vakarų ilgumos, ir jeigu bet kokio iš naudotų tinklų akių dydis yra 55 mm arba didesnis, nebent laive laikomo laimikio procentinis santykis atitinka XI priedo B skyriuje nustatytas atitinkamas sąlygas.

▼M6

b) Kiekvieno reiso metu, per kurį naudojami tik vieno diapazono tinklo akių dydžio traukiamieji tinklai, laimikį iškrauti draudžiama, jeigu laivuose laikomas ir regionuose arba geografinėse zonose, nurodytose I–V prieduose, sužvejotas laimikis neatitinka atitinkame priede nustatytų atitinkamų sąlygų.

▼M2

5.

a) Tikslinių žuvų rūšių ir kitų žuvų rūšių procentinė sudėtis nustatoma sudedant tikslinių žuvų rūšių ir kitų rūšių, kaip nustatyta I–V prieduose laive, laikomus arba perkrautus visus kiekius.

b) Tačiau laikomų laive tikslinių žuvų rūšių ir kitų žuvų rūšių, jeigu jos buvo sugautos tinklu arba tinklais, kuriuos vienu metu traukė daugiau nei vienas laivas, procentinės santykio išsamios nustatymo taisyklės parengiamos 48 straipsnyje numatyta tvarka.

6. Iki 2001 m. gegužės 31 d. valstybės narės praneša Komisijai apie šiame straipsnyje, 15 straipsnyje ir atitinkamuose prieduose nustatytų sąlygų taikymą. Atsižvelgdama į tas ataskaitas Komisija pateikia atitinkamus pasiūlymus. Taryba, remdamasi šiuo pasiūlymu, sprendimą priima iki 2001 m. spalio 31 d.

▼B

5 straipsnis

1. I–V, X ir XI prieduose nurodytas procentinis santykis apskaičiuojamas proporcingai visų jūros gyvūnų, surūšiuotų laive arba iškrautų, gyvam svoriui.

2. Tačiau apskaičiuojant šio straipsnio 1 dalyje nurodytą procentinį santykį žvejybos laivui, iš kurio perkrauti jūros gyvūnai, privalu atsižvelgti į jų kiekį.

3. Iš laivų, kurių kapitonai neveda laivo žurnalo pagal Reglamento (EEB) Nr. 2847/93 6 straipsnio nuostatas, į kitus laivus negalima perkrauti ir į šiuos laivus negalima priimti iš kitų laivų perkraunamų jūros gyvūnų.

4. Straipsnio 1 dalyje nurodytą procentinį santykį galima apskaičiuoti remiantis viena arba keliomis reprezentatyviosiomis imtimis.

▼M6 —————

▼B

6. Šiame straipsnyje ekvivalentinis viso norveginio omaro svoris apskaičiuojamas norveginio omaro uodegėlės svorį dauginant iš trijų.

6 straipsnis

▼M6

1.

a) Bet kuriuos dugninius tralus, danišką velkamąjį tinklą arba panašų traukiamąjį tinklą turėti laive arba naudoti draudžiama, jeigu tralo maišo skersmuo stricto sensu, išskyrus audinio sujungimus ir jo kraštus, suskaičiuojama daugiau kaip 100 tinklo akių. Ši nuostata galioja dugniniams tralams, daniškiems velkamiesiems tinklams arba panašiems traukiamiesiems tinklams, kurių tinklo akies dydžio diapazonas 90–119 mm.

▼B

b) Straipsnio 1 dalies nuostatos negalioja sijiniams tralams.

2. Visų tipų tralų vieno maišo, kalbant stricto sensu, apskritimo, bet kurioje vietoje tinklinio audinio akių skaičius negali didėti, maišo akis skaičiuojant nuo maišo pradžios galo link. Ši nuostata galioja visų tipų traukiamiesiems tinklams 55 mm dydžio arba didesnėmis akimis.

3. Tralui pailginti naudojamo tinklinio audeklo bet kurioje vietoje paimto apskritimo akių skaičius išskyrus audeklo krašto akis privalo būti ne mažesnis kaip didžiausias akių skaičius tralo maišo stricto sensu priekio perimetre, išskyrus audeklo krašto akis. Ši nuostata galioja visiems traukiamiesiems tinklams, kurių tinklinio audeklo akys yra 55 mm arba didesnės.

7 straipsnis

1.

a) Tinklinio audeklo kvadratinėmis akimis, kurių dydis ne mažesnis kaip 80 mm, sekcijos gali būti pritaisomos visiems traukiamiesiems tinklams.

b) Visiems dugniniams tralams, daniškiems velkamiesiems tinklams ar panašiems traukiamiesiems tinklamas, kurių akių dydis yra 100 mm arba didesnis, gali būti pritaisomos sekcijos, apibūdintos 1986 m. birželio 12 d. Tarybos reglamente (EEB) Nr. 1866/86, nustatančiame tam tikras technines priemones žuvininkystės išteklių apsaugai Baltijos jūros, Beltų ir Zundo sąsiaurių vandenyse ( 13 ) nuostatomis.

2. Bet kuri tinklinio audeklo kvadratinėmis akimis sekcija:

a) pritaisoma viršutinėje tinklo pusėje arba viršutinėje dalyje prieš visus tinklui pailginti naudojamus tinklinio audeklo gabalus arba taške tarp visų tinklui pailginti naudojamų tinklinio audeklo gabalų priekio ir tinklo maišo galo;

b) niekaip negali būti užtverta nei vidiniais, nei išoriniais įtaisais;

c) turi būti ne mažiau kaip 3 m ilgio, išskyrus tuos atvejus, kai sekcijos pritaisytos tinklams, kuriuos traukia mažesnės kaip 112 kW galios laivas, kuomet ji privalo būti bent 2 m ilgio;

d) gaminamos iš tinklinio audeklo be mazgų arba iš audeklo, pagaminto iš užsiveržiančių mazgų, ir pritaisomos taip, kad visą žvejojimo laiką akys būtų pilnai atviros;

e) gaminamos taip, kad akių skaičius sekcijos tinklinio audeklo priekinėje eilėje būtų lygus arba didesnis negu akių skaičius sekcijos tinklinio audeklo užpakalinėje eilėje.

3. Tinkle, kurio ne kūginėje dalyje pritaisoma tinklinio audeklo kvadratinėmis akimis sekcija, tarp visų jos kraštų ir gretimų tinklinio audeklo šonų privalo būti ne mažiau kaip 5 nesutrauktos rombinės akys.

Tinkle, kurio kūginėje dalyje pritaisoma tinklinio audeklo kvadratinėmis akimis sekcija, visa arba jos dalis, tarp seėkcijos tinklinio audeklo priešakinės eilės akių ir gretimų tinklinio audeklo kraštų privalo būti ne mažiau kaip 5 nesutrauktos rombinės akys.

▼M6

4. Nepaisant 1 straipsnio a dalies, visiems dugniniams tralams, daniškiems velkamiesiems tinklams arba panašiems traukiamiesiems tinklams, kurių tinklo akies dydžio diapazonas yra 70–79 mm, privalo būti pritaisyta sekcija kvadratinėmis akimis, kurių dydis yra 80 mm arba didesnis.

▼B

5. Nepaisant 1 straipsnio dalies a punkto, draudžiama laikyti laive Pandalus genties vėžiagyvius, sužvejotus bet kokiais dugniniais traukiamaisiais tinklais, kurių akių dydis yra ne mažesnis kaip 32 mm ir ne didesnis kaip 54 mm, nebent tinklui pritaisyta tinklinio audeklo kvadratinėmis akimis sekcija arba išėjimo langas, kurių tinklinio audeklo akių dydis ne mažesnis kaip 70 mm arba didesnis ►M6 arba su rūšiuojamuoju tinkleliu, kurio naudojimas numatytas pagal 46 straipsnyje nustatytas sąlygas ◄ .

6. 4 ir 5 straipsnio dalių reikalavimai taikomi tik 1 ir 2 regione.

7. Nustatant traukiamojo tinklo akių dydį, į visų iš tinklinio audeklo kvadratinėmis akimis pagamintų sekcijų, įterptų į tinklą, akių dydį neatsižvelgiama.

8 straipsnis

1. Draudžiama turėti laive arba naudoti visus traukiamuosius tinklus, kurių tralo maišas ištisai arba iš dalies pagamintas iš audeklo, numegzto iš storesnio kaip 8 mm vienagijo siūlo.

2. Draudžiama turėti laive arba naudoti visus traukiamuosius tinklus, kurių tralo maišas ištisai arba iš dalies pagamintas iš audeklo, numegzto iš kompleksinio siūlo, jeigu kompleksiniai siūlai yra maždaug vienodo storio ir jeigu sudėtų kompleksinių siūlų storis bet kurioje akių vietoje ne didesnis kaip 12 mm.

3. 1 ir 2 dalių nuostatos pelaginiams tralams negalioja.

9 straipsnis

1. Draudžiama turėti laive arba naudoti visus traukiamuosius tinklus, kurių tralo maišas ištisai arba iš dalies pagamintas iš bet kokios rūšies tinklinio audeklo kitokiomis negu rombinės arba kvadratinės akimis.

2. 1 straipsnio dalies nuostatos negalioja visiems traukiamiesiems tinklams, kurių maišo akių dydis yra 31 mm arba mažesnis.

▼M6

10 straipsnis

Dragoms 4 straipsnio nuostatos negalioja. Tačiau per kiekvieną reisą, jeigu laive turimos dragos, draudžiama:

a) perkrauti jūrų gyvūnus ir

b) laikyti laive arba iškrauti bet kokį kiekį jūrų gyvūnų, jeigu bent 95 % tų gyvūnų svorio nesudaro dvigeldžiai moliuskai.

▼B







II SKYRIUS

NUOSTATOS STATOMIESIEMS ĮRANKIAMS

11 straipsnis

1. VI ir VII prieduose nurodytuose regionuose arba geografinėse zonose ir, jei taikoma, atsižvelgiant į laikotarpį, draudžiama naudoti arba laikyti laive bet kokį dugninį žiauninį tinklą, pinklų tinklą arba sieninius tinklą, nebent:

a) tikslinių rūšių žuvys šiais tinklais sugautuose ir laivuose laikomuose laimikiuose sudaro ne mažiau kaip 70 %; ir

— dugninių statomų žiauninių tinklų ir pinklių tinklų akių dydis atitinka vienos iš atitinkamame priede nustatytų kategorijų, — sieninio tinklo vienoje dalyje, kurioje akys mažiausios, jų dydis atitinka vienos iš atitinkamame priede nustatytų kategorijų. b)

2. Mažiausias tikslinių rūšių procentinis santykis gali būti apskaičiuojamas sudedant visų sugautų tikslinių rūšių kiekius.

12 straipsnis

1. 11 straipsnio 1 dalyje nurodytas procentinis santykis apskaičiuojamas proporcingai visų jūros gyvūnų, surūšiuotų laive arba iškrautų, gyvajam svoriui.

2. 1 straipsnio dalyje nurodytas procentinis santykis gali būti apskaičiuojamas remiantis viena arba keliomis reprezentatyviosiomis imtimis.

13 straipsnis

11 ir 12 straipsniai netaikomi lašišinių žuvų, nėgių arba miksinų laimikiams.







III SKYRIUS

BENDROSIOS NUOSTATOS DĖL TINKLŲ IR JŲ NAUDOJIMO SĄLYGOS

14 straipsnis

Išrūšiavimas atliekamas nedelsiant, laimikį iškračius iš tinklo arba tinklų.

▼M2

15 straipsnis

1. Sugauti jūros gyvūnų kiekiai, didesni už leistiną procentinį santykį, nurodytą I–VII, X ir XI prieduose, negali būti iškrauti, nes jie prieš kiekvieną iškrovimą paleidžiami į jūrą.

2. Visą laiką per žvejybos reisą ir užbaigus rūšiuoti sugautus kiekius, laive laikomų tikslinių rūšių procentinis santykis, nurodytas I–VII prieduose, privalo būti ne mažesnis kaip pusė mažiausio tikslinių rūšių procentinio santykio, nurodyto minėtuose prieduose.

3. Žvejybos laivų kapitonai, kuriems privaloma pildyti laivo žurnalą, užtikrina, kad per pirmas 24 valandas pasibaigus žvejybos reisui, mažiausias tikslinių rūšių procentinis santykis, nurodytas I–VII, X ir XI prieduose, apskaičiuojamas kasdieninio laivo žurnalo pildymo metu pagal Reglamento (EEB) Nr. 2847/93 6 straipsnio reikalavimus.

4. Jeigu žvejybos reiso metu laivas iš naujo įplaukia į I–V prieduose minėtus regionus arba geografinius rajonus, ankstesniame regione arba geografiniame rajone per šį žvejybos reisą sugautų ir laikomų laive tikslinių žuvų rūšių mažiausio procentinio santykio, nustatyto I–VII, X ir XI prieduose, turi būti pradėta laikytis per dvi valandas.

▼B

16 straipsnis

Nenaudotinos jokios priemonės, galinčios bet kurioje tinklo vietoje užkimšti akį arba kitaip sumažinti jos matmenis.

Šia nuostata nedraudžiama naudoti tam tikras priemones, kurių sąrašas ir techninis aprašymas parengiamas 48 straipsnyje nustatyta tvarka.







III DALIS

JŪROS GYVŪNŲ VERSLINIS DYDIS

17 straipsnis

Jūros gyvūnas laikomas per mažo dydžio, jeigu jo matmenys yra mažesni už XII priede atitinkamoms rūšims ir atitinkamoms geografinėms zonoms nustatytus minimalius matmenis.

18 straipsnis

1. Jūros gyvūnų dydis nustatomas remiantis XIII priede nurodytomis nuostatomis.

2. Kai jūros gyvūnų dydžiui nustatyti numatytas daugiau kaip vienas būdas, gyvūnas laikomas verslinio dydžio, jeigu naudojant vieną iš numatytų būdų, gautas jūros gyvūno dydis lygus arba didesnis už atitinkamą verslinį gyvūno dydį.

3. Visų rūšių, kurių verslinis dydis pateiktas XII priede, omarus, langustus, dvigeldžius ir pilvakojus moliuskus laikyti laive ir iškrauti galima tik neišdarinėtus.

▼M6

4.

a) Daugiausia 1 % skaičiuojant pagal svorį, bendro valgomųjų krabų arba jų dalių laimikio, sugauto dugninėmis gaudyklėmis, laikomo laive per bet kokį reisą arba iškrauto bet kokio reiso pabaigoje, gali sudaryti nutrauktos žnyplės.

b) Daugiausia 75 kg nutrauktų krabų žnyplių iš bet kokiais žvejybos įrankiais, išskyrus dugnines gaudykles, sugauto valgomųjų krabų laimikio galima laikyti laive bet kada per reisą arba iškrauti reiso pabaigoje.

▼B

19 straipsnis

1. Ne verslinio dydžio jūrų gyvūnų negalima laikyti laive, perkrauti, iškrauti, gabenti, sandėliuoti, parduoti, rodyti arba siūlyti parduoti; juos nedelsiant reikia paleisti į jūrą.

2. 1 straipsnio dalis netaikoma:

a) sardinėms, ančiuviams, silkėms, stauridėms ir skumbrėms, ne daugiau kaip 10 % kiekvienos iš šių rūšių bendro laimikio, kuris laikomas laive, gyvojo svorio. Ne verslinio dydžio sardinių, ančiuvių, silkių, stauridžių ir skumbrių procentinis santykis, atlikus rūšiavimą arba iškrovus, apskaičiuojamas pagal visų laive laikytų jūros gyvūnų gyvąjį svorį. Procentinis santykis gali būti apskaičiuojamas remiantis viena arba keliomis reprezentatyviosiomis imtimis. 10 % riba negali būti viršijama perkraunant, iškraunant, gabenant, sandėliuojant, rodant arba parduodant.

b) jūros gyvūnams, kitiems negu I–V prieduose apibrėžtos tikslinės rūšys, naudojant tinklus mažesnėmis kaip 16 mm akimis arba 16–32 mm, ir sužvejotiems traukiamaisiais įrankiais, kurių tinklo akis mažesnė kaip 32 mm, jeigu minėti jūros gyvūnai nerūšiuojami, neparduodami, nerodomi arba nesiūlomi parduoti žmonėms vartoti.

3. Tačiau ne verslinio dydžio sardinės, ančiuviai, skumbrės arba stauridės, sužvejotos naudoti kaip gyvas jaukas, gali būti laikomos laive, jeigu jos laikomos gyvos.







IV DALIS

KONKREČIOS NUOSTATOS DĖL TAM TIKRŲ JŪROS GYVŪNŲ ŽVEJYBOS

20 straipsnis

Apribojimai žvejojant silkes

1. Draudžiama laive laikyti silkes, sužvejotas toliau išvardytose geografinėse zonose nurodytais laikotarpiais:

a) nuo sausio 1 d. iki balandžio 30 d., geografinėjė zonoje į šiaurės rytus nuo linijos, nubrėžtos tarp Kintyre kyšulio ir Corsewall Point;

b) nuo liepos 1 d. iki spalio 31 d., geografinėjė zonoje, kurio koordinatės: — vakarinė Danijos pakrantė ties 55° 30′ šiaurės platumos, — 55° 30′ šiaurės platumos, 7° 00′ rytų ilgumos, — 57° 00′ šiaurės platumos, 7° 00′ rytų ilgumos, — vakarinė Danijos pakrantė ties 57° 00′ šiaurės platumos;

c) nuo rugpjūčio 15 d. iki rugsėjo 15 d., zonoje, nuo 6 iki 12 mylios Jungtinės Karalystės rytinės pakrantėje, matuojant nuo bazinės linijos tarp 55° 30′ ir 55° 45′ šiaurės platumos;

d) nuo rugpjūčio 15 d. iki rugsėjo 30 d., geografinėjė zonoje, kurios ribos brėžiamos linijomis, jungiančiomis šiuos taškus: — the Butt of Lewis, — Wrath kyšulį, — 58° 55′ šiaurės platumos, 5° 00′ vakarų ilgumos, — 58° 55′ šiaurės platumos, 7° 10′ vakarų ilgumos, — 58° 20′ šiaurės platumos, 8° 20′ vakarų ilgumos, — 57° 40′ šiaurės platumos, 8° 20′ vakarų ilgumos, — vakarinę Šiaurės Uist pakrantę ties 57° 40′ šiaurės platumos, iš ten išilgai salos šiaurinės pakrantės iki 57° 40′ 36″ šiaurės platumos, 7° 20′ 39″ vakarų ilgumos, — 57° 50′ 3″ šiaurės platumos, 7° 8′ 6″ vakarų ilgumos, — šiaurės rytuose išilgai Lewis vakarinės pakrantės iki išeities taško (the Butt of Lewis);

e) nuo rugpjūčio 15 d. iki rugsėjo 15 d., zonoje, nuo 6 iki 12 mylios Jungtinės Karalystės rytinės pakrantėje, matuojant nuo bazinės linijos tarp 54° 10′ ir 54° 45′ šiaurės platumos;

▼M3

i) nuo rugsėjo 15 d. iki lapkričio 15 d. toje Tarptautinės jūros tyrinėjimo tarybos (ICES) VIIa kvadrato dalyje, kurią apibrėžia Meno salos pakrantė ir tiesios linijos, paeiliui nubrėžtos tarp toliau nurodytų koordinačių: — 54°20'00″ šiaurės platumos, 04°25'05″ vakarų ilgumos ir 54°20'00″ šiaurės platumos, 03°57'02″ vakarų ilgumos, — 54°20'00″ šiaurės platumos, 03°57'02″ vakarų ilgumos ir 54°17'05″ šiaurės platumos, 03°56'08″ vakarų ilgumos, — 54°17'05″ šiaurės platumos, 03°56'08″ vakarų ilgumos ir 54°14'06″ šiaurės platumos, 03°57'05″ vakarų ilgumos, — 54°14'06″ šiaurės platumos, 03°57'05″ vakarų ilgumos ir 54°00'00″ šiaurės platumos, 04°07'05″ vakarų ilgumos, — 54°00'00″ šiaurės platumos, 04°07'05″ vakarų ilgumos ir 53°51'05″ šiaurės platumos, 04°27'08″ vakarų ilgumos, — 53°51'05″ šiaurės platumos, 04°27'08″ vakarų ilgumos ir 53°48'00″ šiaurės platumos, 04°50'00″ vakarų ilgumos, — 53°48'05″ šiaurės platumos, 04°50'00″ vakarų ilgumos ir 54°04'05″ šiaurės platumos, 04°50'00″ vakarų ilgumos; ii) nuo rugsėjo 21 d. iki gruodžio 31 d. toje VIIa kvadrato dalyje, kurią apibrėžia toliau pateiktos koordinatės: — rytinė Šiaurės Airijos pakrantė 54°15′ šiaurės platumos, — 54°15′ šiaurės platumos, 5°15′ vakarų ilgumos, — 53°50′ šiaurės platumos, 5°50′ vakarų ilgumos, — rytinė Airijos pakrantė 53°50′ šiaurės platumos; f)

▼B

g) apskritus metus ICES VIIa kvadrate, geografinėje zonoje tarp vakarinių Škotijos, Anglijos ir Velso pakrančių ir linijos, išvestos 12 mylių atstumu nuo pakrantės bazinės linijos, pietuose brėžiamos iki 53° 20′ šiaurės platumos ir šiaurės vakaruose brėžiamos iki linijos, Galloway kyšulį (Škotijoje) jungiančios su Point of Ayre (Man saloje);

h) apskritus metus Logan Bay, apibrėžiamas kaip vandenys į rytus nuo linijos, brėžiamos nuo Longan kyšulio 54° 44′ šiaurės platumos ir 4° 59′ vakarų ilgumos link Laggantalluch Head, esančio 54° 41′ šiaurės platumos ir 4° 58′ vakarų ilgumos;

i) 1997 m. ir kas trečiais metais po to, nuo sausio menėsio antrojo penktadienio, per 16 iš eilės dienų, zonoje, apibrėžtoje šiomis koordinatėmis: — Airijos pietryčių pakrantė 52° 00′ šiaurės platumos, — 52° 00′ šiaurės platumos ir 6° 00′ vakarų ilgumos, — 52° 30′ šiaurės platumos ir 6° 00′ vakarų ilgumos, — Airijos pietryčių pakrantė 52° 30′ šiaurės platumos;

j) 1997 m. ir kas trečiais metais po to, nuo lapkričio mėnesio pirmojo penktadienio, per 16 iš eilės dienų, zonoje, apibrėžtoje šiomis koordinatėmis: — Airijos pietinė pakrantė 9° 00′ vakarų ilgumos, — 51° 15′ šiaurės platumos ir 9° 00′ vakarų ilgumos, — 51° 15′ šiaurės platumos ir 11° 00′ vakarų ilgumos, — 52° 30′ šiaurės platumos ir 11° 00′ vakarų ilgumos, — Airijos vakarinė pakrantė 52° 30′ šiaurės platumos;

k) 1998 m. ir kas trečiais metais po to, nuo lapkričio mėnesio pirmojo penktadienio, per 16 iš eilės dienų, zonoje, apibrėžtoje šiomis koordinatėmis: — Airijos pietinė pakrantė 9° 00′ vakarų ilgumos, — 51° 15′ šiaurės platumos ir 9° 00′ vakarų ilgumos, — 51° 15′ šiaurės platumos ir 7° 30′ vakarų ilgumos, — Airijos pietinė pakrantė 52° 00′ šiaurės platumos.

2. Laive gali būti laikomi silkių, sugautų bet kuriame iš nurodytų rajonų, kiekiai, jeigu jie neviršija 5 % bendro laive laikomų jūros gyvūnų, sugautų atskirai kiekvienoje zonoje per vieną iš nurodytų laikotarpių, gyvojo svorio.

3. Nepaisant 1 dalies f punkto ii papunkčio ir h punkto, laivuose, kurių ilgis neviršija 12,2 m, stovinčiuose Airijos ir Šiaurės Airijos rytinės pakrantės tarp 53° 00′ ir 55° 00′ šiaurės platumos uostuose, gali būti laikomos silkės, sugautos 1 dalies f punkto ii papunktčiu ir h punktu nustatytose zonose. Leidžiama žvejoti tik dreifuojančiais tinklais 54 mm arba didesnėmis akimis.

21 straipsnis

Apribojimai žvejojant bretlingius, kad būtų apsaugotos silkės

1. Draudžiama laive laikyti bretlingius, sužvejotus toliau nurodytose geografinėse zonose per nurodytus laikotarpius:

a) nuo sausio 1 d. iki kovo 31 d. ir nuo spalio 1 d. iki gruodžio 31 d., ICES statistiniame rajone 39E8. Šiame reglamente ICES rajonas – tai rajonas, ribojamas linija, brėžiama iš Jungtinės Karalystės rytinės pakrantės taško 55° 00′ šiaurės platumos tiesiai į rytus iki taško 1° 00′ vakarų ilgumos, iš ten tiesiai į šiaurę iki taško 55° 30′ šiaurės platumos ir iš ten tiesiai į vakarus iki Jungtinės Karalystės pakrantės;

b) nuo sausio 1 d. iki kovo 31 d. ir nuo spalio 1 d. iki gruodžio 31 d., Moray įlankos vidaus vandenyse į vakarus nuo 3° 30′ vakarų ilgumos ir Forth įlankos vidaus vandenyse į vakarus nuo 3° 00′ vakarų ilgumos;

c) nuo liepos 1 d. iki spalio 31 d. geografinėjė zonoje, apibrėžtoje šiomis koordinatėmis: — Danijos vakarinė pakrantė 55° 30′ šiaurės platumos, — 55° 30′ šiaurės platumos, 7° 00′ rytų ilgumos, — 57° 00′ šiaurės platumos, 7° 00′ rytų ilgumos, — Danijos vakarinė pakrantė 57° 00′ šiaurės platumos.

2. Tačiau laive gali būti laikomi bretlingių, sužvejotų bet kurioje nurodytų zonų, kiekiai, jeigu jie neviršija 5 % bendro laive laikomų jūros gyvūnų, sužvejotų atskirai kiekvienoje zonoje per vieną iš nurodytų laikotarpių, gyvojo svorio.

22 straipsnis

Apribojimai žvejojant skumbres

1. Draudžiama laive laikyti skumbres, sužvejotas geografinėse zonose, apibrėžtose šiomis koordinatėmis:

— Jungtinės Karalystės pietinės pakrantės taškas 2° 00′ vakarų ilgumos,

— 49° 30′ šiaurės platumos ir 2° 00′ vakarų ilgumos,

— 49° 30′ šiaurės platumos ir 7° 00′ vakarų ilgumos,

— 52° 00′ šiaurės platumos ir 7° 00′ vakarų ilgumos,

— Jungtinės Karalystės vakarinės pakrantės taškas 52° 00′ šiaurės platumos,

išskyrus tuos atvejus, kai skumbrių svoris neviršija 15 % gyvojo svorio, skaičiuojant nuo skumbrių ir kitų jūros gyvūnų, laikomų laive ir sugautų šioje zonoje, bendro svorio.

2. 1 straipsnio dalis netaikoma:

a) laivams, žvejojantiems tik žiauniniais tinklais ir (arba) rankinėmis ūdomis;

b) laivams, žvejojantiems dugniniais tralais, daniškais velkamaisiais tinklais ar kitais panašiais traukiamaisiais tinklais, jeigu šiuose laivuose laikomų jūros gyvūnų mažiausiai 75 % gyvojo svorio, apskaičiuojamo kaip procentinis santykis nuo bendro visų jūros gyvūnų, laikomų laive, gyvojo svorio, sudaro ne ančiuviai, silkės, stauridės, skumbrės, pelaginiai galvakojai ir sardinės;

c) laivams, neturintiems įrankių skumbrėms žvejoti, ir laivams, į kuriuos skumbrės perkraunamos.

3. Visos skumbrės laive laikomos sužvejotomis 1 straipsnio dalyje nurodytoje zonoje, išskyrus tas skumbres, kurios, kituose papunkčiuose nustatyta tvarka, buvo deklaruotos kaip turėtos laive, prieš jam įplaukiant į šią zoną.

Laivo, kuriame laikomos skumbrės, ir kuris ketina įplaukti į šią zoną bei jame žvejoti, kapitonas valstybės narės, kurios zonoje jis ketina žvejoti, kontrolės institucijai ne anksčiau kaip 36 valandos ir ne vėliau kaip 24 valandos iki laivui įplaukiant į šią zoną praneša apie apskaičiuotą savo atplaukimo laiką ir vietą.

Įplaukdamas į zoną, kapitonas kompetetingai kontrolės institucijai praneša apie laive turimus skumbrių kiekius, kurie įrašyti laivo žurnale. Gali būti reikalaujama, kad laivo kapitonas kompetetingos kontrolės institucijos nustatytu laiku ir jos nurodytoje vietoje savo sugavimus ir laivo žurnalą pateiktų patikrinti. Laikas patikrinimui atlikti negali būti skiriamas vėliau kaip po šešių valandų nuo to momento, kada kompetetinga kontrolės institucija gauna pranešimą apie laive laikomų skumbrių kiekį, o vieta privalo būti kiek įmanoma arčiau to taško, ties kuriuo laivas įplaukia į zoną.

Laivo, ketinančio įplaukti į zoną, kad į jį būtų perkrautos skumbrės, kapitonas valstybės narės, kurios zonoje skumbrės perkraunamos, kompetetingai kontrolės institucijai ne anksčiau kaip 36 valandos ir ne vėliau kaip 24 valandos iki perkrovimo pradžios praneša apie numatomą operacijos laiką ir vietą. Užbaigus perkrovimą kapitonas kompetetingai kontrolės institucijai nedelsdamas praneša apie į jo laivą perkrautų skumbrių kiekį.

▼M6 —————

▼B

23 straipsnis

Apribojimai žvejojant ančiuvius

1. Laive laikyti pelaginiais tralais ICES VIIIc kvadrate sužvejotus ančiuvius arba pelaginiais tralais ančiuvius šiame rajone žvejoti draudžiama.

2. Pelaginius tralus ir gaubiamuosius tinklus 1 straipsnio dalyje nurodytame rajone vienu metu turėti laive draudžiama.

▼M7 —————

▼B

25 straipsnis

Apribojimai gaudant krevetes, kad būtų apsaugotos plekšniažuvės

1. Draudžiama laikyti laive paprastąsias ir Aesop krevetes, sugautas dugniniais velkamaisiais tinklais, kurių akių dydis 16–31 mm, jeigu laive nesumontuotas veikiantis įtaisas, skirtas iš karto po sugavimo plekšniažuves atskirti nuo paprastųjų ir Aesop krevečių.

▼M5

2. Ne vėliau nei 2002 m. liepos 1 d. paprastosios krevetės ir Aesop krevetės gaudomos selektyviuoju arba rūšiuojamąjį tinklelį turinčiu tralu pagal išsamias taisykles, kurias valstybės narės parengia pagal 46 straipsnį. Tas taisykles galima taikyti tik tinklams, traukiamiems žvejybos laivų.

▼B

3. Laive, neatitinkančiame 1 ir 2 straipsnio dalyse nurodytų nuostatų, gali būti laikomos paprastosios arba Aesop krevetės, jeigu jų kiekis neviršija 5 % laive laikomų jūros gyvūnų bendro gyvojo svorio.

26 straipsnis

Apribojimai žvejojant lašišas ir šlakius

1. Lašišų ir šlakių negalima laikyti laive arba perkrauti, iškrauti, gabenti, sandėliuoti, parduoti, rodyti arba siūlyti parduoti, kadangi šias žuvis privalu nedelsiant paleisti atgal į jūrą, jeigu jos buvo sužvejotos:

— vandenyse, esančiuose už šešių mylių juostos, matuojant nuo valstybių narių bazinės linijos 1, 2, 3 ir 4 regionuose,

— nukrypstant nuo 2 straipsnio 1 dalies, 1, 2, 3 ir 4 regionuose, kurie yra ne valstybių narių suverenitetui arba jurisdikcijai priklausančiuose vandenyse, išskyrus Grenlandijos ir Farerų salų suverenitetui arba jurisdikcijai priklausančius vandenis,

— žvejojant visais traukiamaisiais tinklais.

2. 1 straipsnio dalis netaikoma lašišoms ir šlakiams, sužvejotiems Skagerrak ir Kattegat.

27 straipsnis

Apribojimai žvejojant norvegines menkenes, kad būtų apsaugotos kitos pailgosios žuvys

1. Draudžiama laikyti laive norveginę menkenę, sužvejotą bet kokiu traukiamuoju įrankiu zonose, kurių ribos nustatomos linija sujungiant šiuos taškus:

— iš Jungtinės Karalystės rytinėje pakrantėje 56° šiaurės platumos iki 2° rytų ilgumos esančio taško,

— į šiaurę iki 58° šiaurės platumos, į vakarus iki 0° 30′ vakarų ilgumos, į šiaurę iki 59° 15′ šiaurės platumos, į rytus iki 1° rytų ilgumos, į šiaurę iki 60° šiaurės platumos, į vakarus iki 0° 00′ vakarų ilgumos,

— iš ten į šiaurę iki 60° 30′ šiaurės platumos, į vakarus iki Šetlendų salų pakrantės, tada į vakarus nuo 60° šiaurės platumos vakarinėje Šetlendų pakrantėje iki 3° vakarų ilgumos, į pietus iki 58° 30′ šiaurės platumos,

— ir galiausiai į vakarus iki Jungtinės Karalystės pakrantės.

2. Laive gali būti laikomi norveginės menkenės, sužvejotos 1 straipsnio dalyje nurodytoje zonoje ir nurodytais įrankiais, kiekiai, jeigu jie neviršija 5 % laive laikomų jūros gyvūnų, sugautų minėtoje zonoje minėtais įrankiais, bendro svorio.

28 straipsnis

Apribojimai žvejojant jūrų lydeką

1. Draudžama žvejoti visais tralais, daniškais velkamaisiais tinklais arba panašiais traukiamaisiais tinklais toliau nurodytose geografinėse zonose ir nurodytais laikotarpiais:

▼M6

a) nuo spalio 1 d. iki kitų metų sausio 31 d., geografinėje zonoje, apibrėžtoje linijomis, paeiliui jungiančiomis šias koordinates: — 43°46,5′ šiaurės platumos, 7°54,4′ vakarų ilgumos, — 44°1,5′ šiaurės platumos, 7°54,4′ vakarų ilgumos, — 43°25′ šiaurės platumos, 9°12′ vakarų ilgumos, — 43°10′ šiaurės platumos, 9° 12′ vakarų ilgumos;

▼M6 —————

▼B

c) nuo gruodžio 1 d. iki kitų metų paskutinės vasario mėnesio dienos, geografinėje zonoje, kurios ribos nustatytos sujungus šias koordinates: — Portugalijos vakarinėje pakrantėje taškas 37° 50′ šiaurės platumos, — 37° 50′ šiaurės platumos, 9° 08′ vakarų ilgumos, — 37° 00′ šiaurės platumos, 9° 07′ vakarų ilgumos, — Portugalijos vakarinėje pakrantėje taškas 37° 00′ šiaurės platumos.

2. Draudžiama 1 straipsnio dalyje nurodytose zonose ir nurodytais laikotarpiais turėti laive bet kokius tralus, daniškus velkamuosius tinklus arba panašius traukiamuosius tinklus, nebent šios priemonės surištos ir sudėtos laikantis Reglamento (EEB) Nr. 2847/93 20 straipsnio 1 dalyje nustatytų reikalavimų.

29 straipsnis

▼M6

Sąlygos, taikomos pagrindiniame jūrinės plekšnės neršimo rajone

▼B

1. Laivams, kurių bendras ilgis viršija 8 m, dugninius tralus, daniškus velkamuosius tinklus arba panašius traukiamuosius įrankius draudžiama naudoti šiose geografinėse zonose:

a) 12 mylių zonoje prie Prancūzijos pakrantės, į šiaurę nuo 51° 00′ šiaurės platumos, prie Belgijos ir Olandijos pakrančių iki 53° 00′ šiaurės platumos, matuojant nuo bazinių linijų;

b) zonoje, nustatytoje jungiant šias koordinates: — Danijos vakarinėje pakrantėje taškas 57° 00′ šiaurės platumos, — 57° 00′ šiaurės platumos, 7° 15′ rytų ilgumos, — 55° 00′ šiaurės platumos, 7° 15′ rytų ilgumos, — 55° 00′ šiaurės platumos, 7° 00′ rytų ilgumos, — 54° 30′ šiaurės platumos, 7° 00′ rytų ilgumos, — 54° 30′ šiaurės platumos, 7° 30′ rytų ilgumos, — 54° 00′ šiaurės platumos, 7° 30′ rytų ilgumos, — 54° 00′ šiaurės platumos, 6° 00′ rytų ilgumos, — 53° 50′ šiaurės platumos, 6° 00′ rytų ilgumos, — 53° 50′ šiaurės platumos, 5° 00′ rytų ilgumos, — 53° 30′ šiaurės platumos, 5° 00′ rytų ilgumos, — 53° 30′ šiaurės platumos, 4° 15′ rytų ilgumos, — 53° 00′ šiaurės platumos, 4° 15′ rytų ilgumos, — Olandijos pakrantėje taškas 53° 00′ šiaurės platumos;

c) 12 mylių zonoje Danijos vakarinėje pakrantėje nuo 57° 00′ šiaurės platumos iki Hirtshals švyturio šiaurėje, matuojant nuo bazinių linijų.

2.

a) Tačiau laivams, kuriems pagal Reglamento (EB) Nr. 1627/94 7 straipsnio 3 dalies nuostatas išduotas specialus žvejybos leidimas, 1 straipsnio dalyje nurodytuose rajonuose leidžiama žvejoti sijiniais tralais. Draudžiama naudoti bet kokius sijiniais tralus, kurių sijos ilgis didesnis kaip 9 m, arba visus sijinius tralus, su sijomis, kurių jungtinis ilgis, gautas sudėjus atskirų sijų ilgius, didesnis kaip 9 m, arba jeigu sijos ilgį galima padidinti daugiau kaip 9 m, išskyrus tuos tinklus, kurių akies dydis ne mažesnis kaip 16 mm ir ne didesnis kaip 31 mm. Tralo sijos ilgis matuotinas tarp kraštutinių tralo taškų, įskaitant visus tralo priedus.

b) Nepaisant Reglamento (EB) Nr. 1627/94 1 straipsnio 2 dalies, specialūs leidimai, nurodyti a punkte, gali būti išduoti laivams, kurių laivo bendras ilgis viršija 8 m.

c) Laivai, kuriems išduoti a ir b punktuose nurodyti specialūs žvejybos leidimai, atitinka šiuos kriterijus: — laivai turi būti įrašyti į kiekvienos valstybės narės Komisijai teiktinus sąrašus su bendrąja laivų variklių galia kiekviename sąraše, ne didesne už bendrą variklių galią, kuri kiekvienai valstybei narei tenka 1998 m. sausio 1 d., — laivo variklio galia yra ne didesnė kaip 221 kilovatas (kW) bet kokiu metu, o sumažintos galios variklių atveju, ne didesnė kaip 300 kW iki sumažinimo.

d) Bet kurį į sąrašą įrašytą laivą galima pakeisti kitu laivu arba laivais, jeigu: — po šio pakeitimo nepadidėja c punkto pirmoje įtraukoje nurodyta kiekvienai valstybei narei tenkanti bendroji variklių galia, — pakeičiamojo laivo variklio galia ne didesnė kaip 221 kW bet kokiu metu, — pakeičiamojo laivo variklio galia nesumažinta, ir — pakeičiamojo laivo bendras ilgis neviršija 24 m.

e) Į valstybės narės sąrašą įrašyto laivo variklis gali būti pakeistas, jeigu: — pakeitus variklį, laivo variklio galia neviršija 221 kW bet kokiu metu, — pakeičiamo variklio galia nesumažinta, ir — pakeičiamo variklio galia nėra tokia, kad po šio pakeitimo padidėtų c punkto pirmoje įtraukoje nurodyta tos valstybės narės bendroji variklių galia.

f) Žvejybinos laivams, neatitinkantiems šioje dalyje išdėstytų kriterijų, išduoti specialūs žvejybos leidimai panaikinami.

3. Nepaisant 2 dalies a punkto nuostatų, laivams, turintiems specialius žvejybos leidimus ir kurių pagrindinė veikla yra gaudyti paprastąsias krevetes, leidžiama naudoti sijinius tralus, kurių sijos jungtinis ilgis, gaunamas sudėjus kiekvienos sijos ilgį, yra didesnis kaip 9 m, kai naudojami tinklai ne mažesnėmis kaip 80 mm ir ne didesnėmis kaip 99 mm akimis, jeigu šiam laivui išduotas papildomas specialus žvejybos leidimas. Šis papildomas žvejybos leidimas peržiūrimas kiekvienais metais.

Laivą arba laivus, turinčius aukščiau nurodytą specialų žvejybos leidimą, galima pakeisti kitu laivu jeigu:

— pakeičiamo laivo talpa ne didesnė kaip 70 GRT ir laivo bendras ilgis neviršija 20 m, arba

— pakeičiamo laivo galia ne didesnė kaip 180 kW ir jo bendras ilgis neviršija 20 m.

Žvejybos laivams, nebeatitinkantiems šioje straipsnio dalyje išdėstytų kriterijų, išduotas papildomas specialus žvejybos leidimas visam laikui panaikinamas.

4.

a) Nukrypstant nuo 1 straipsnio dalies: — laivams, kurių variklio galia bet kokiu metu ne didesnė kaip 221 kW, o sumažintos galios variklių atveju, ne didesnė kaip 300 kW iki galios sumažinimo, ►M3 leidžiama žvejoti toje straipsnio dalyje nurodytose zonose naudojant dugninį tralą su kėtoklėmis arba daniškaisiais velkamaisiais tinklais ◄ , — suporintiems laivams, kurių bendra variklių galia ne didesnė kaip 221 kW bet kokiu metu, o sumažintos galios variklių atveju, ne didesnė kaip 300 kW iki galios sumažinimo, leidžiama žvejoti toje straipsnio dalyje nurodytose zonose naudojant porinius dugninius tralus.

b) Tačiau laivams su didesne kaip 221 kW variklio galia leidžiama naudoti dugninius tralus su kėtoklėmis arba daniškuosius velkamuosius tinklus, o suporintiems laivams su didesne kaip 221 kW variklių galia leidžiama naudoti dugninius porinius tralus, jeigu: — laive laikomas tobių ir (arba) bretlingių laimikis, sužvejotas nurodytose zonose, sudaro ne mažiau kaip 90 % bendro laive laikomų jūros gyvūnų, sužvejotų šiose zonose, gyvojo svorio, ir — laive laikomas jūros plekšnių ir (arba) jūros liežuvių kiekis, sugautas nurodytose zonose, sudaro ne daugiau kaip 2 % bendro laive laikomų jūros gyvūnų, sužvejotų šiose zonose, gyvojo svorio, — arba i) ii) ▼M3 — jei tai yra dugniniai tralai su kėtoklėmis arba dugniniai poriniai tralai, jų tinklo akies dydis yra ne mažesnis kaip 100 mm, ir ▼B — laive laikomas jūrinių plekšnių ir (arba) jūros liežuvių kiekis, sužvejotas nurodytose zonose, sudaro ne daugiau kaip 5 % bendro laive laikomų jūros gyvūnų, sužvejotų šiose zonose, gyvojo svorio; — arba — naudojamų tinklų akių dydis ne mažesnis kaip 80 mm, ir — šiuos tinklus draudžiama naudoti Prancūzijos pakrantėje 12 mylių zonoje į šiaurę nuo 51° 00′ šiaurės platumos, ir — laive laikomas ►M1 jūrų plekšnės ir jūrų liežuvio kiekiai ◄ , sugautas nurodytose zonose, sudaro ne daugiau kaip 5 % bendro laive laikomų jūros gyvūnų, sužvejotų šiose zonose, gyvojo svorio; iii) ▼M3 iv) jei tai yra daniškasis velkamasis tinklas, jo tinklo akių dydis yra ne mažesnis kaip 100 mm. ▼B

5. ►M3 Zonose, kuriose negalima naudoti sijinių tralų, tralų su kėtoklėmis, dugninių porinių tralų arba daniškųjų velkamųjų tinklų ◄ , draudžiama laive turėti šiuos tinklus, nebent jie surišti ir sudėti laikantis Reglamento (EEB) Nr. 2847/93 20 straipsnio 1 dalyje nustatytų reikalavimų.

6. Išsamios šio straipsnio įgyvendinimo taisyklės nustatomos 48 straipsnyje nustatyta tvarka.

▼M5

29a straipsnis

Apribojimai žvejojant tobius

1. 2000, 2001 ir 2002 m. draudžiama iškrauti arba laikyti laive tobius, kurie buvo sugauti rytine Anglijos ir Škotijos pakrante bei linija, kuri paeiliui jungia toliau nurodytas koordinates, apribotame geografiniame rajone:

— rytinė Anglijos pakrantė ties 55° 30' šiaurės platumos,

— 55° 30' šiaurės platumos, 1° 00' vakarų ilgumos,

— 58° 00' šiaurės platumos, 1° 00' vakarų ilgumos,

— 58° 00' šiaurės platumos, 2° 00' vakarų ilgumos,

— rytinė Škotijos pakrantė ties 2° 00' vakarų ilgumos.

2. Iki 2001 m. kovo 1 d. ir dar kartą iki 2002 m. kovo 1 d. Komisija pateikia ataskaitą Tarybai apie šio straipsnio 1 dalies nuostatų pasekmes. Remdamasi šiomis ataskaitomis Komisija gali siūlyti atitinkamus šio straipsnio 1 dalyje nurodytų sąlygų pakeitimus.

▼B







V DALIS

TAM TIKRŲ ŽVEJYBOS BŪDŲ IR SU JA SUSIJUSIŲ VEIKLŲ APRIBOJIMAI

30 straipsnis

Apribojimai naudojant dugninius traukiamuosius tinklus

1. Draudžiama laivuose laikyti arba naudoti visus sijinius tralus, kurių sijos ilgis didesnis kaip 24 m, arba sijinius tralus, kurių sijos jungtinis ilgis, gautas sudėjus atskirų sijų ilgius, didesnis kaip 24 m, arba jeigu sijos ilgį galima padidinti daugiau kaip 24 m. Sijinio tralo sijos ilgis matuojamas tarp kraštinių sijos taškų, įskaitant visus priedus.

2. Laivams draudžiama naudoti visus sijinius tralus, kurių akių dydis yra nuo 32 mm iki 99 mm, šiose geografinėse zonose:

a) Šiaurės jūroje į šiaurę nuo šiuos taškus jungiančios linijos: — iš Jungtinės Karalystės rytinėje pakrantėje 53° šiaurės platumos esančio taško, — iš ten į rytus iki 55° šiaurės platumos, 5° rytų ilgumos, — iš ten į šiaurę iki 56° šiaurės platumos, — ir galiausiai į rytus iki Danijos vakarinės pakrantės taško, esančio 56° šiaurės platumos;

▼M1

b) ICES Vb kvadratas ir ICES VI parajonis į šiaurę nuo 56o šiaurės platumosx.

▼B

Laivuose draudžiama laikyti a ir b punktuose nurodytus sijinius tralus, kurių akių dydis yra nuo 32 mm iki 99 mm, nebent jie surišti ir sudėti laikantis Reglamento (EEB) Nr. 2847/93 20 straipsnio 1 dalyje nustatytų reikalavimų.

3. 2 dalies a punkte nustatytoje geografinėje zonoje laivams draudžiama naudoti visus dugninius tralus su kėtoklėmis, dugninius porinio tralavimo tinklus arba daniškus velkamuosius tinklus, kurių akių dydis yra nuo 80 mm iki 99 mm. Šioje zonoje laive draudžiama laikyti visus dugninius tralus su kėtoklėmis, dugninius porinio tralavimo tinklus arba daniškus velkamuosius tinklus, kurių akių dydis yra nuo 80 mm iki 99 mm, nebent šie tinklai surišti ir sudėti laikantis Reglamento (EEB) Nr. 2847/93 20 straipsnio 1 dalyje nustatytų reikalavimų.

▼M8

4. Laivams draudžiama naudoti bet kokius dugninius tralus arba panašius velkamuosius tinklus, kurie liečiasi prie jūros dugno zonoje, apribotoje linija, jungiančia šias koordinates:







Platuma 59o54 Š Ilguma 6o55 V Platuma 59o47 Š Ilguma 6o47 V Platuma 59o37 Š Ilguma 6o47 V Platuma 59o37 Š Ilguma 7o39 V Platuma 59o45 Š Ilguma 7o39 V Platuma 59o54 Š Ilguma 7o25 V

▼M9

5. Laivams draudžiama naudoti bet kokius žiauninius tinklus, pinklius tinklus ar sieninius tinklus didesniame nei 200 metrų gylyje ir bet kokius dugninius tralus arba panašius velkamuosius tinklus, kurie liečia jūros dugną zonoje, apribotoje linija, jungiančia šias koordinates:

a) zonoje pavadinimu „Madeira ir Kanarų salos“



27° 00′ šiaurės platumos 19° 00′ vakarų ilgumos 26° 00′ šiaurės platumos 15° 00′ vakarų ilgumos 29° 00′ šiaurės platumos 13° 00′ vakarų ilgumos 36° 00′ šiaurės platumos 13° 00′ vakarų ilgumos 36° 00′ šiaurės platumos 19° 00′ vakarų ilgumos

b) zonoje pavadinimu „Azorai“



36° 00′ šiaurės platumos 23° 00′ vakarų ilgumos 39° 00′ šiaurės platumos 23° 00′ vakarų ilgumos 42° 00′ šiaurės platumos 26° 00′ vakarų ilgumos 42° 00′ šiaurės platumos 31° 00′ vakarų ilgumos 39° 00′ šiaurės platumos 34° 00′ vakarų ilgumos 36° 00′ šiaurės platumos 34° 00′ vakarų ilgumos.

▼B

31 straipsnis

Netradiciniai žvejybos būdai

1. Jūros gyvūnus gaudyti naudojant sprogmenis, nuodingas arba paralyžiuojančias medžiagas arba elektros srovę draudžiama.

2. Parduoti, rodyti arba siūlyti parduoti jūros gyvūnus, sugautus naudojant visų rūšių mechanines svaidomąsias žvejybos priemones, draudžiama.

32 straipsnis

Apribojimai naudojant automatinę rūšiavimo įrangą

1. Žvejybos laive laikyti arba naudoti įrangą, tinkamą automatiškai rūšiuoti silkes, skumbres arba staurides pagal dydį arba lytį, draudžiama.

2. Tačiau žvejybiniame laive laikyti arba naudoti tokią įrangą leidžiama, jeigu:

a) laive vienu metu nelaikomi ir nenaudojami arba velkamieji tinklai, kurių akių dydis mažesnis kaip 70 mm, arba vienas ar daugiau gaubiamųjų tinklų ar panašūs žvejybos įrankiai; arba

i) visas teisėtai laive laikyti leidžiamas laimikis saugomas sušaldytas, išrūšiuota žuvis, užbaigus rūšiuoti, nedelsiant sušaldoma ir neišrūšiuota žuvis, išskyrus 19 straipsnyje numatytus atvejus, grąžinama į jūrą; ir ii) įranga laive sumontuota ir išdėstyta taip, kad būtų užtikrintas staigus jūros gyvūnų sušaldymas ir nebūtų leidžiama jūros gyvūnams patekti atgal į jūrą. b)

3. Visuose laivuose, turinčiuose leidimą žvejoti Baltijos jūroje, Beltų ar Zundo sąsiauriuose ir plaukiojančiuose Kattegat sąsiauryje, gali būti automatinė rūšiavimo įranga, jeigu išduotas specialus žvejybos leidimas ją naudoti.

Specialiu žvejybos leidimu nustatomos rūšys, zonos, laikotarpiai ir visos kitos privalomos sąlygos, taikomos laive naudojant ir laikant įrangą žuvims rūšiuoti.

▼M7 —————

▼B

34 straipsnis

Žvejybos apribojimai 12 mylių zonoje aplink Jungtinę Karalystę ir Airiją

1. 12 mylių zonoje prie Jungtinės Karalystės ir Airijos pakrančių, skaičiuojant nuo bazinių linijų, nuo kurių matuojami teritoriniai vandenys, esančiose zonose laivams draudžiama naudoti bet kokius sijinius tralus.

2. 1 straipsnio dalyje nurodytose zonose sijiniais tralais žvejoti leidžiama šių kategorijų laivams:

a) laivams, pradėtiems eksploatuoti iki 1987 m. sausio 1 d., kurių variklio galia ne didesnė kaip 221 kW, ir, sumažintos galios variklių atveju, ne didesnė kaip 300 kW, iki galios sumažinimo;

b) laivams su nesumažintos galios varikliais, pradėtiems eksploatuoti po 1986 m. gruodžio 31 d., kurių variklio galia ne didesnė kaip 221 kW ir kurių bendras ilgis neviršija 24 m;

c) laivams, kurių variklis po 1986 m. gruodžio 31 d. buvo pakeistas nesumažintos galios varikliu, kurio galia ne didesnė kaip 221 kW.

3. Nepaisant 2 straipsnio dalies, draudžiama naudoti bet kokius sijinius tralus, kurių sijos ilgis didesnis kaip 9 m, arba visus sijinius tralus, kurių sijos jungtinis ilgis, gautas sudėjus atskirų sijų ilgius, didesnis kaip 9 m, arba jeigu sijos ilgį galima padidinti daugiau kaip 9 m, išskyrus tuos atvejus, kai naudojami tinklai, kurių akių dydis yra nuo 16 mm iki 31 mm. sSijos ilgis matuojamas tarp tolimiausių sijos taškų, įskaitant visus priedus.

4. Žvejybos laivams, neatitinkantiems 2 ir 3 straipsnio dalyse nustatytų kriterijų, užsiimti žvejybine veikla, nurodyta šiose straipsnio dalyse, draudžiama.

5. Laivuose, kuriems neleidžiama naudoti sijinių tralų, šiame straipsnyje nurodytose zonose draudžiama turėti sijinius tralus, nebent šie tinklai yra surišti ir sudėti laikantis Reglamento (EEB) Nr. 2847/93 20 straipsnio 1 dalyje nustatytų reikalavimų.

6. Išsamios šio straipsnio įgyvendinimo taisyklės priimamos 48 straipsnyje nustatyta tvarka.







VI ANTRAŠTINĖ DALIS

SPECIALIOS NUOSTATOS DĖL SKAGERRAK IR KATTEGAT SĄSIAURIŲ

35 straipsnis

Nepaisant 19 straipsnio 1 dalies, Skagerrak arba Kattegat sąsiauriuose sugautus ne verslinio dydžio jūros gyvūnus galima laikyti laive arba perkrauti, iškrauti, transportuoti, sandėliuoti, parduoti, rodyti ar siūlyti parduoti, jeigu šie jūros gyvūnai sudaro ne daugiau kaip 10 % bendro laive laikomo laimikio gyvojo svorio.

36 straipsnis

Lašišų arba šlakių, kai šios žuvys sužvejojamos bet kurioje Skagerrak ir Kattegat sąsiaurių dalyje, esančioje už keturių mylių zonos, nuo valstybių narių bazinių linijų, negalima laikyti arba perkrauti, iškrauti, transportuoti, sandėliuoti, parduoti, rodyti ar siūlyti parduoti, kadangi jos turi būti nedelsiant paleistos atgal į jūrą.

37 straipsnis

1. Nuo liepos 1 d. iki rugsėjo 15 d. 3 mylių zonoje, matuojant nuo Skagerrak ir Kattegat sąsiaurių bazinių linijų, esančiuose vandenyse naudoti tralus, kurių akių dydis mažesnis kaip 32 mm, draudžiama.

2. Tačiau 1 straipsnio dalyje nurodytuose vandenyse ir nustatytais laikotarpiais traluojant:

— paprastąją šiaurinę krevetę (Pandalus borealis) galima naudoti tinklus, kurių minimalus akių dydis 30 mm,

— gyvavedes vėgėles (Zaorces viviparus), grundalus (Gobiidae) arba paprastuosius kūjagalvius (Cottus ssp.), naudojamas masalui, galima naudoti tinklus, neatsižvelgiant į jų akių dydį.

38 straipsnis

Draudžiama laikyti laive bet kokį silkių, skumbrių arba bretlingių, sužvejotų naudojant tralus arba gaubiamuosius tinklus, kiekį nuo šeštadienio vidurnakčio iki sekmadienio vidurnakčio Skagerrak sąsiauryje bei Kattegat sąsiauryje nuo penktadienio vidurnakčio iki sekmadienio vidurnakčio.

39 straipsnis

Kattegat sąsiauryje naudoti bet kokius sijinius tralus draudžiama.

40 straipsnis

Jeigu tralų arba sijinių tralų šio reglamento 37, 38 ir 39 straipsniuose nurodytose zonose ir nustatytais laikotarpiais naudoti negalima, laikyti laive šiuos tinklus draudžiama, nebent šie tinklai yra surišti ir sudėti laikantis Reglamento (EEB) Nr. 2847/93 20 straipsnio 1 dalyje nustatytų reikalavimų.

▼M7 —————

▼B







VII DALIS

TECHNINĖS NUOSTATOS

42 straipsnis

Apdorojimo operacijos

1. Žvejybos laivuose draudžiama atlikti fizinį ar cheminį žuvies apdorojimą, susijusį su žuvies miltų, žuvies taukų ar panašių produktų gamyba, arba šiuo tikslu perkrauti žuveis laimikį. Šis draudimas negalioja apdorojant arba perkraunant subproduktus.

2. 1 straipsnio dalis nustatyti reikalavimai netaikoma žvejybiniame laive gaminant surimi ir žuvieną.

43 straipsnis

Moksliniai tyrimai

1. Šis reglamentas netaikomas, kai žvejojama atliekant mokslinius tyrinėjimus, kuriems išduotas atinkamos valstybės narės arba valstybių narių leidimas arba įgaliojimas, ir kai apie juos Komisijai bei valstybei narei arba valstybėms narėms, kurių vandenyse tyrinėjimai atliekami, iš anksto pranešama.

2. Jūros gyvūnai, sužvejoti siekiant 1 straipsnio dalyje nurodytų tikslų, gali būti parduoti, sandėliuojami, rodomi arba siūlomi parduoti, jeigu:

— jūros gyvūnai atitinka šio reglamento XII priede nustatytus standartus ir prekybos standartus, priimtus laikantis 1992 m. gruodžio 17 d. Tarybos reglamento (EEB) Nr. 3759/92 dėl bendro žuvininkystės ir akvakultūros produktų rinkos organizavimo ( 14 ) 2 straipsnio, arba

— jūros gyvūnai parduodami tiesiogiai kitais tikslais nei žmonėms vartoti.

44 straipsnis

Dirbtinis išteklių atkūrimas ir perkėlimas

1. Šis reglamentas netaikomas, kai žvejojama siekiant jūros gyvūnų išteklius dirbtinai atkurti arba perkelti ir kai šiai veiklai vykdyti išduotas atitinkamos valstybės narės arba valstybių narių leidimas arba įgaliojimas. Jeigu išteklių dirbtinis atkūrimas arba perkėlimas atliekamas kitos valstybės narės arba valstybių narių vandenyse, Komisijai ir visoms atitinkamoms valstybėms narėms pranešama iš anksto.

2. Jūros organizmai, sužvejoti siekiant šio straipsnio 1 dalyje nurodytų tikslų ir vėliau gyvi paleisti atgal į jūrą, gali būti parduoti, sandėliuojami, rodomi arba siūlomi parduoti, jeigu atitinka prekybos standartus, priimtus laikantis Reglamento (EEB) Nr. 3759/92 2 straipsnio.







VIII DALIS

BAIGIAMOSIOS NUOSTATOS

45 straipsnis

1. Jeigu dėl jūros gyvūnų išteklių apsaugos reikia imtis neatidėliotinų veiksmų, Komisija, papildydama arba nukrypdama nuo šio reglamento, 48 straipsnyje nustatyta tvarka gali priimti visas reikalingas priemones.

2. Jeigu tam tikrų rūšių arba žvejybos plotų apsaugai iškyla didelė grėsmė ir jeigu delsiant bus padaryta žala, kurią būtų sunku atitaisyti, valstybė narė, jos jurisdikcijai priklausančiuose vandenyse, gali imtis atitinkamų nediskriminacinių apsaugos priemonių.

3. Pranešimas apie 2 straipsnio dalyje nurodytas priemones kartu su paaiškinamuoju dokumentu Komisijai ir kitoms valstybėms narėms perduodamas iškart šias priemonės priėmus.

Komisija, gavusi nurodytą pranešimą, per 10 darbo dienų šias priemones patvirtina arba reikalauja jas atšaukti, arba pakeisti. Apie Komisijos sprendimą nedelsiant pranešama valstybėms narėms.

Valstybės narės, gavusios Komisijos sprendimą, per 10 darbo dienų gali perduoti jį Tarybai.

Taryba kvalifikuota dauguma per vieną mėnesį gali priimti kitokį sprendimą.

46 straipsnis

▼M5

1. Valstybės narės gali imtis priemonių išteklių apsaugai ir valdymui:

a) jei tai yra tik vietiniai ištekliai, kurie turi svarbos vien atitinkamai valstybei narei; arba

b) nustatydamos sąlygas arba išsamią tvarką, skirtas techninėmis priemonėmis apriboti sugavimus: i) kurios papildo nustatytąsias Bendrijos teisės aktais dėl žvejybos rajonų arba ii) kurios nustato griežtesnius reikalavimus už nurodytuosius minėtuose teisės aktuose;

jeigu tos priemonės taikomos tik su atitinkamos valstybės narės vėliava plaukiojantiems ir Bendrijoje įregistruotiems laivams arba, jei tai yra ne žvejybos laivu vykdoma žvejybos veikla, atitinkamoje valstybėje narėje įsisteigusiems asmenims.

▼B

2. Komisijai pranešama apie bet kuriuos ketinimus nustatyti ar keisti nacionalines technines priemones taip, kad Komisija turėtų laiko pateikti savo pastabas.

Jeigu per mėnesį nuo šio pranešimo įteikimo Komisija to reikalauja, atitinkama valstybė narė numatytų priemonių įsigaliojimą atideda trims mėnesiams, skaičiuojant nuo nurodyto pranešimo įteikimo tam, kad per šį laikotarpį Komisija galėtų nuspręsti, ar aptariamos priemonės atitinka 1 straipsnio dalies nuostatas.

Jeigu Komisija sprendime, kuris perduodamas visoms valstybėms narėms, nustato, kad numatomos priemonės neatitinka 1 straipsnio dalies nuostatų, atitinkama valstybė narė, neatlikusi reikalingų pakeitimų, jų taikyti negali.

Atitinkama valstybė narė, atlikusi visus reikalingus pakeitimus, apie priimtas priemones nedelsdama praneša kitoms valstybėms narėms ir Komisijai.

3. Komisijos prašymu, valstybės narės jai pateikia visus aprašus, reikalingus įvertinti, ar nacionalinės techninės priemonės atitinka 1 straipsnio dalies nuostatas.

4. Komisijos iniciatyva arba bet kurios valstybės narės prašymu, dėl klausimo, ar nacionalinės techninės priemonės atitinka šio straipsnio 1 dalies nuostatas, 48 straipsnyje nustatyta tvarka, gali būti priimtas sprendimas. Jeigu šis sprendimas priimamas, laikomasi 2 straipsnio dalies 3 ir 4 punkto nuostatų.

5. Apie priemones, skirtas žvejybai nuo kranto, atitinkamos valstybės narės Komisiją tik informuoja.

47 straipsnis

1. Vėliausiai po metų nuo šio reglamento įsigaliojimo Taryba, atsižvelgdama į Komisijos pasiūlymą, priima sprendimą dėl taisyklių, skirtų tinklų akių deriniams, naudotiniems šio reglamento taikymo metu, nustatymo.

Vėliausiai po trijų metų nuo šio reglamento taikymo pradžios Taryba, atsižvelgdama į Komisijos pasiūlymą, priima sprendimą dėl I–XI prieduose nustatytų sąlygų pakeitimų ir papildymų, taikytinų vienus metus po šio sprendimo priėmimo.

2. Valstybės narės, 1998, 1999 ir 2000 metais prašydamos Komisijos skirti lėšų bandomiesiems projektams, teikia pirmenybę bandomiesiems projektams, skirtiems sekcijų, pagamintų iš tinklinio audeklo kvadratinėmis akimis, arba kitų priemonių, gerinančių selektyvines traukiamųjų tinklų savybes, naudojimui. Komisija, vertindama bandomųjų projektų finansavimą, pirmenybę teikia šiems projektams.

Komisija, vėliausiai po keturių metų nuo šio reglamento priėmimo, pateikia Tarybai pranešimą apie išvadas, padarytas išanalizavus minėtus eksperimentinius projektus ir kartu pateikia atitinkamus pasiūlymus.

Taryba sprendimą dėl šių pasiūlymų priima vėliausiai po metų nuo jų įteikimo.

48 straipsnis

Išsamios šio reglamento įgyvendinimo taisyklės priimamos Reglamento (EEB) Nr. 3760/92 18 straipsnyje nustatyta tvarka. Į šias taisykles, inter alia, gali būti įtraukta:

— techninės taisyklės siūlo storiui nustatyti,

— techninės taisyklės tinklo akių dydžiui nustatyti,

— mėginių atrankos taisyklės,

— priemonių, kurios gali būti tvirtinamos prie tinklų, sąrašai ir techniniai aprašymai,

— techninės taisyklės variklių galiai matuoti,

— tinkliniam audeklui kvadratinėmis akimis skirtos techninės taisyklės,

— tinkliniam audeklui skirtos techninės taisyklės,

— taisyklių, skirtų naudojant iš skirtingo dydžio akių padarytus derinius, pakeitimai.

49 straipsnis

Nuo 2000 m. sausio 1 d. panaikinami šie Reglamento (EB) Nr. 894/97 straipsniai ir priedai:

— 1–10 straipsniai,

— 12–17 straipsniai,

— I–VII priedai.

Nuorodos į minėtą reglamentą laikomos nuorodomis į šį reglamentą ir skaitomos pagal XV priede nustatytą koreliacijos lentelę.

Šiame reglamente minėtų jūros gyvūnų moksliniai pavadinimai pateikti XIV priede.

50 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja septintą dieną po jo paskelbimo Europos Bendrijų oficialiajame leidinyje.

Šis reglamentas taikomas nuo 2000 m. sausio 1 d., išskyrus 32 straipsnio 3 dalį ir 47 straipsnį, taikomus nuo šio reglamento įsigaliojimo dienos.

Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.









I PRIEDAS

TRAUKIAMIEJI ĮRANKIAI: 1 ir 2 regionai, išskyrus Skagerrak ir Kattegat sąsiaurius







Tinklo akių dydžių diapazonas, tikslinės rūšys ir reikalaujamas sugavimų procentinis santykis, taikomas naudojant vienodą akies dydį Tikslinės rūšys Tinklo akių dydžių diapazonas (milimetrais) < 16 16–31 32–54 55–69 70–79 80–99 ≥ 100 Mažiausias tikslinių rūšių procentinis santykis 95 90/60 (3) (5) 60 30 90/60 (4) 90 35 30 70 (6) Nenustatyta Tobiniai (Ammodytidae) (1) × × × × × × × Tobiniai (Ammodytidae) (2) × × × × × × Norveginė menkenė (Trisopterus esmarkii) × × × × × × Aterinos ir stintos (Atherina spp. ir Osmerus spp.) × × × × × × Mažoji menkenė (Trisopterus minutus) × × × × × × Sidabrinė menkė (Gadus argenteus) × × × × × × Europinė kaspinuotė (Cepolidae) × × × × × × Atlanto šprotai (Sprattus sprattus) × × × × × × Europinis upinis ungurys (Anguilla anguilla) × × × × × × Europinis ančiuvis (Engraulis encrasicholus) × × × × × × Šiaurinis žydrasis merlangas (Micromesistius poutassou) × × × × × × Argentinės (Argentinidae) × × × × × × Europinė sardinė (Sardina pilchardus) × × × × × × Krevetės (Pandalus montagui, Crangon spp., Palaemon spp.) × × × × × × × Skumbrės (Scomber spp.) Ø × × × × × × Stauridės (Trachurus spp.) × × × × × Atlanto silkės (Clupea harengus) × × × × × Kalmarai (Loliginidae, Ommastrephidae) Ø × × × × × Vėjažuvės (Belone spp.) Ø × × × × × Prancūzinė menkenė (Trisopterus luscus) Ø × × × × × Krevetės, giliavandenė rožinė krevetė (Pandalus spp., Parapenaeus longirostris) Ø × × × × × Atlanto jūros unguriai (Conger conger) Ø ÿ × × × × Jūrų drakonai (Trachinidae) Ø ÿ × × × × Kregždiniai jūrgaidžiai (Triglidae) ÿ × × × × Aštuonkojis (Octopus vulgaris) Ø ÿ × × × × Šoklieji krabai (Galatheidae) Ø ÿ × × × × Norveginis omaras (Nephrops norvegicus) Ø ÿ × × × × Jūrų liežuvis (Solea vulgaris) Ø ÿ × × Jūrinė plekšnė (Pleuronectes platessa) Ø ÿ × × Europinė jūrų lydeka (Merluccius merluccius) Ø ÿ × × Megrimai (Lepidorhombus spp.) Ø ÿ × × Merlangas (Merlangius merlangus) Ø ÿ × × Rombas (Scophthalmus rhombus) Ø ÿ × × Polakas (Pollachius pollachius) Ø ÿ × × Gelsvapelekė plekšnė (Paprastoji limanda) (Limanda limanda) Ø ÿ × × Sepija (Sepia officinalis) Ø ÿ × × Paprastasis vilkešeris (Dicentrarchus labrax) Ø ÿ × × Europinė upinė plekšnė (Platichthys flesus) Ø ÿ × × Europinė mažažiotė plekšnė (Microstomus kitt) Ø ÿ × × Katrykliai (Scyliorhinidoe) Ø ÿ × × Atlantinė raudonoji plekšnė (Glyptocephalus cynoglossus) Ø ÿ × × Saulėžuvė (Zeus faber) Ø ÿ × × Karališkosios šukutės (Chlamys opercularis) Ø ÿ × × Margosios šukutės (Chlamys varia) Ø ÿ × × Barzdotės (Mullidae) Ø ÿ × × Kefalės (Mugilidae) Ø ÿ × × Grenadieriai (Nezumia spp., Trachyrhynchus spp., Malococephalus spp.) Ø ÿ × × Durklažuvė (Trichiuridae) Ø ÿ × × Jūrų velniai (Lophiidae) Ø ÿ × × Rajos (Rajidae) Ø ÿ × × Jūrų karosai (Sparidae) Ø ÿ × × Paprastasis uotas (Psetta maxima) Ø ÿ × × Visi kiti jūros organizmai × (1) Šiaurės jūroje nuo kovo 1 d. iki spalio 31 d., ir visus metus likusioje 1 ir 2 regionų dalyje, išskyrus Skagerrak ir Kattegat sąsiaurius. (2) Šiaurės jūroje, nuo lapkričio 1 d. iki paskutinės vasario mėnesio dienos. (3) Laive laikomas laimikis turi būti sudarytas iš: — ne mažiau kaip 90 % bet kokio mišinio, sudaryto iš dviejų ar daugiau tikslinių rūšių, arba — ne mažiau kaip 60 % bet kurios vienos tikslinės rūšies ir ne daugiau kaip iš 5 %. menkių, juodadėmių menkių ir ledjūrio menkių mišinio ir ne daugiau kaip iš 15 % mišinio, sudaryto iš simboliu „Ø“ pažymėtų rūšių. (4) Laive laikomas laimikis turi būti sudaryti: — iš ne mažiau kaip 90 % mišinio, sudaryto iš dviejų ar daugiau tikslinių rūšių, arba — iš ne mažiau kaip 60 % vienos tikslinės rūšies ir ne daugiau kaip iš 5 % menkių, juodadėmių menkių ir ledjūrio menkių mišinio ir ne daugiau kaip iš 15 % mišinio, sudaryto iš simboliu „ÿ“ pažymėtų rūšių. (5) Nuostatos dėl silkių laimikių, leidžiamų laikyti laive sugautų tinklais, kurių akių dydis nuo 16 mm iki 31 mm, yra nurodytos Bendrijos teisės aktuose, nustatančiuose tam tikrų žuvininkystės išteklių ir žuvininkystės išteklių grupių bendrus leistinus sugavimus ir tam tikrus reikalavimus, kurių laikantis šie kiekiai gali būti sužvejojami. (6) Pirmais metais nuo šio reglamento taikymo dienos 2 regione sugautų kiekių ne mažiau nei 50 % sudaro tikslinių žuvų rūšys, išskyrus Šiaurės jūrą, ICES Vb kvadratą ir VI parajonį į šiaurę nuo 56o šiaurės platumos.









II PRIEDAS

TRAUKIAMIEJI ĮRANKIAI: 3 regionas, išskyrus ICES IXa rajoną į rytus nuo 7° 23′ 48″ vakarų ilgumos







Tinklo akių dydžių diapazonas, tikslinės rūšys ir reikalaujamas sugavimų procentinis santykis, taikomas naudojant vienodą tinklo akies dydį Tikslinės rūšys Tinklo akių dydžių diapazonas (milimetrais) 16–31 32–54 55–59 60–69 ≥ 70 Mažiausias tikslinių rūšių procentinis santykis 50 % 90 % 90 % 30 % 70 % 70 % Nenustatyta Tobiniai (Ammodytidae) × × × × × Norveginė menkenė (Trisopterus esmarkii) × × × × × Atlanto šprotai (Sprattus sprattus) × × × × × Europinis upinis ungurys (Anguilla anguilla) × × × × × Ančiuviai (Engraulis encrasicolus) × × × × × Aterinos ir stintos (Atherina spp. ir Osmerus spp.) × × × × × Mažoji menkenė (Trisopterus minutus) × × × × × Sidabrinė menkė (Gadus argenteus) × × × × × Europinė kaspinuotė (Cepolidae) × × × × × Europinė sardinė (Sardina pilchardus) × × × × × Krabai (Polybius henslowi) × × × × × Krevetės (Pandalus montagui, Crangon spp., Palaemon spp.) × × × × × × × Skumbrės (Scomber spp.) × × × × Stauridės (Trachurusw spp.) × × × × Atlanto silkės (Clupea harengus) × × × × Žydrasis merlangas (Micromesistius poutassou) × × × × Argentinos (Argentinidae) × × × × Kalmarai (Loliginidae, Ommastrephidae) × × × × Vėjažuvės (Belone spp.) × × × × Prancūzinė menkenė (Trisopterus spp.) × × × × Jūrų liežuvėlis (Dicologoglossa cuneata) × × × × Krevetės (Pandalus spp.) × × × × × Jūrų karšiai (Bramidae, Berycidae) × × × Atlanto jūros unguriai (Conger conger) × × × Jūrų karosai (Sparidae, išskyrus daugiadantį karosą Spondyliosoma cantharus) × × × Jūrų ešeriai (Scorpaenidae) × × × Jūrų liežuviai (Microchirus azevia, Microchirus variegatus) × × × Siūlapelekė vėgėlė (Phycis spp.) × × Jūrų drakonai (Trachinidae) × × × Jūrų gaidžiai (Triglidae) × × × Smaridinės (Centracanthidae) × × × Aštuonkojai (Octopus vulgaris, Eledone cirrosa) × × × Lūpažuvės (Labridae) × × × Krevetės (Aristeus antennatus, Aristaeomorpha foliacea, Parapenaeus longirostris) × × × Sepija (Sepia officinalis) × × Grenadieriai (Malacocephalus spp., Nezumia spp., Trachyrhynchus spp.) × × Katrykliai (Scyliorhinidae) s × × Paprastoji mora (Mora moro) × × Šoklieji krabai (Galatheidae) × × Saulėžuvė (Zeus faber) × × Barzdotės (Mullidae) × × Visi kiti jūros gyvūnai ×









III PRIEDAS

TRAUKIAMIEJI ĮRANKIAI: ICES IXa kvadratas į rytus nuo 7o 23′ 48″ vakarų ilgumos







Tinklo akių dydžių diapazonas, tikslinės rūšys ir reikalaujamas sugavimų procentinis santykis, taikomas naudojant vienodą tinklo akių dydį Tikslinės rūšys Tinklo akies dydžio diapazonas (milimetrais) 40–45 ≥ 55 Mažiausias tikslinių rūšių procentinis santykis 60 % (1) (1) Nenustatyta Kefalės (Mugilidae) × × Jūrų karosai (Sparidae) × × Barzdotinės (Mullidae) × × Jūrų gaidžiai (Triglidae) × × Jūrų drakonai (Trachinidae) × × Lūpažuvės (Labridae) × × Siūlapelekė vėgėlė (Phycis spp.) × × Jūrų liežuvėlis (Dicologoglossa cuneata) × × Paprastoji citara (Citharus linguatula) × × Atlanto jūrų ungurys (Conger conger) × × Vėžys maldininkas (Squilla mantis) × × Krevetės (Parapenaeus longirostris, Pandalus spp.) × × Kalmarai (Ommastrephidae, Loliginidae, Alloteuthis spp.) × × Paprastasis aštuonkojis (Octopus vulgaris) × × Sepijos (Sepia spp.) × × Skumbrės (Scomber spp.) × × Stauridės (Trachurus spp.) × × Šiaurinis žydrasis merlangas (Micromesistius poutassou) × × Europinis upinis ungurys (Anguilla anguilla) × × Aterinos (Atherina spp,. Osmerus spp.) × × Vėjažuvės (Belone spp.) × × Visi kiti jūros gyvūnai × (1) Mišinių, sudarytų iš XII priede nurodytų rūšių laikomi laive kiekiai negali sudaryti daugiau kaip 10 % viso laikomo laive laimikio svorio.

▼M1









IV PRIEDAS

TRAUKIAMIEJI ĮRANKIAI: Skagerrak ir Kattegat sąsiauriai







Tinklo akių dydžiai, tikslinės rūšys ir reikalaujamas sugavimų procentinis santykis, taikomas naudojant vienodą tinklo akies dydį Žuvų rūšys Tinklo akių dydis (milimetrais) < 16 nuo 16 iki 31 nuo 32 iki 69 nuo 70 iki 89 ≥ 90 Mažiausias tikslinių rūšių procentinis santykis 50 % 20 % 50 % 20 % 50 % 30 % Nenustatyta Tobiniai (Ammodytidae) (3) × × × × × × × × Tobiniai (Ammodytidae) (4) × × × × × × Norveginė menkenė (Trisopterus esmarkii) × × × × × × Šiaurinė žydroji menkė (Micromesistius poutas-sou) × × × × × × Jūros drakonas (Trachinus draco L.) (1) × × × × × × Moliuskai (išskyrus Sepia) (1) × × × × × × Vėjažuvė (Belone belone) (1) × × × × × × Pilkasis jūrų gaidys (Eutrigla gurnardus) (1) × × × × × × Argentinos (Argentinidae spp.) × × × × × × Bretlingiai (Sprattus sprattus) × × × × × × Europinis upinis ungurys (Anguillaanguilla) × × × × × × Paprastosios krevetės/Baltijos krevetės (Cran-gon spp., Palaemon adspersus) (2) × × × × × × Skumbrės (Scomber spp.) × × × × Stauridės (Trachurus spp.) × × × × Atlanto silkė (Clupea harengus) × × × × Šiaurinė krevetė (Pandalus borealis) × × × × Krevetės/Baltijos krevetės (Cran-gon spp.,Palaemon adspersus) (1) × × × × Merlangas (Merlangius merlangus) × × Norveginis omaras (Nephropsnorvegicus) × × Visi kiti jūros gyvūnai × (1) Tik keturios mylios nuo bazinių linijų. (2) Už keturių mylių ribos nuo bazinių linijų. (3) Nuo kovo 1 d. iki spalio 31 d. Skagerrak sąsiauryje ir nuo kovo 1 d. iki liepos 31 d. Kattegat sąsiauryje. (4) Nuo lapkričio 1 d. iki paskutinės vasario dienos Skagerrak sąsiauryje ir nuo rugpjūčio 1 d. iki paskutinės vasario dienos Kattegat sąsiauryje.

▼B









V PRIEDAS

TRAUKIAMIEJI ĮRANKIAI: 4, 5 ir 6 regionai







A. 4 ir 5 regionai Žuvų rūšys Tinklo akių dydis (milimetrais) 20–39 40–64 ≥ 90 Mažiausias tikslinių rūšių procentinis santykis 50 % 80 % Nenustatyta Dryžasis jūrų karosas (Boops boops) * * * Europinė sardinė (Sardina pilchardus) * * * Skumbrės (Scomber spp.) * * Stauridės (Trachurus spp.) * * Visi kiti jūros gyvūnai *







B. 6 regionas Žuvų rūšys Tinklo akių dydis (milimetrais) 45–50 ≥ 100 Mažiausias tikslinių rūšių procentinis santykis 30 % Nenustatyta Krevetės (Penaeus subtilis, Penaeus brasiliensis, Xiphopenaeus kroyeri) * * Visi kiti jūros gyvūnai *

▼M6









VI PRIEDAS







STATOMIEJI ŽVEJYBOS ĮRANKIAI: 1 ir 2 regionai Rūšys Tinklo akies dydis 10–30 mm 50–70 mm 90–99 mm 100–119 mm 120–219 mm ≥ 220 mm Sardinė (Sardina pilchardus) * * * * * * Europinis ungurys (Anguilla anguilla) * * * * * * Bretlingis (Sprattus sprattus) * * * * * * Stauridė (Trachurus spp.) * * * * * Atlanto silkė (Clupea harengus) * * * * * Skumbrė (Scomber spp.) * * * * * Barzdotės (Mullidae) * * * * * Vėjažuvė (Belone spp.) * * * * * Paprastasis vilkešeris (Dicentrarchus labrax) * * * * Kefalinės (Mugilidae) * * * * Mažadėmis katryklis (Scyliorhinus canicula) * * * * Gelsvapelekė plekšnė (Limanda limanda) (1) * (1) * * * Juodadėmė menkė (Meglanogrammus aeglefinus) * (1) * * * Merlangas (Merlangius merlangus) (2) * (1) * * * Europinė upinė plekšnė (Platichthys flesus) * (1) * * * Jūrų liežuvis (Solea vulgaris) * * * Jūrinė plekšnė (Pleuronectes platessa) * * * Sepija (Sepia officinalis) * * * Menkė (Gadus morhua) * * Sidabrinė saida (Pollachius pollachius) (3) * * Paprastoji molva (Molva molva) * * Ledjūrio menkė (Pollachius virens) * * Europinė jūrų lydeka (Merluccius merluccius) (3) * * Spygliuotasis ryklys (Squalus acanthias) * * Žvaigždėtasis katryklis (Scyliorhinus stellaris) * * Dėmėtasis otas (Lepidorhombus spp.) * * Jūrų rupūžė (Cyclopterus lumpus) * * Visi kiti jūrų gyvūnai * (4) (1) Taikoma tik ICES kvadratuose VIId ir IIIa bei Šiaurės jūroje. (2) ICES kvadrate VIIe verslinis dydis turi būti 90 mm. (3) ICES kvadrate VIId ir VIIe verslinis dydis turi būti 110 mm. (4) ICES VI ir VII parajoniuose sugauti jūrų velnio (Lophius spp.) laimikiai, laikomi laive ir viršijantys 30 % tuose rajonuose sugautą bendrą laimikį, turi būti sužvejoti žvejybos įrankiais, kurių tinklo akies dydis yra 250 mm arba didesnis.

▼B









VII PRIEDAS

STATOMIEJI ĮRANKIAI: 3 regionas







Tinklo akisRūšys < 40 mm 40–49 mm 50–59 mm 60–79 mm 80–99 mm ≥ 100 mm Europinė sardinė (Sardina pilchardus) × × × × × × Krevetės (Palaemon spp.) × × × × × × Paprastasis jūrų junkeris (Coris julis) × × × × × × Dryžasis jūrų karosas (Boops boops) × × × × × × Krevetės (Penaeus spp.) × × × × × Vėžys maldininkas (Squilla mantis) × × × × × Barzdotės (Mullidae) × × × × × Jūrų liežuvėlis (Dicologoglossa cuneata) × × × × × Lūpažuvė (Labridae) × × × × × Paprastosios stauridės (Trachurus spp.) × × × × Paprastosios skumbrės (Scomber spp.) × × × × Prancūzinė menkenė (Trisopterus luscus) × × × × Sepija (Sepia officinalis) × × × × Paprastieji jūrų gaidžiai (Triglidae) × × × × Paprastasis jūrų karosai (Sparidae) × × × Jūrų ešerys (Scorpaenidae) × × × Spygliuotasis jūrų liežuvis (Microchirus acevia) × × × Trumpačiuptuviai kalmarai (Ommatostrephidae) × × × Atlanto jūrų ungurys (Conger conger) × × × Siūlapelekė vėgėlė (Phycis spp.) × × × Rombas (Scophtalmus rhombus) × × × Jūrų drakonai (Trachinidae) × × × Smaridinės (Centracanthidae) × × × Paprastasis vilkešeris (Dicentrarchus labrax) × × Merlangas (Merlangius merlangus) × × Paprastasis otas (Psetta maxima) × × Polakas (Pollachius pollachius) × × Plekšninės (Pleuronectidae) × × Paprastasis jūrų liežuvis (Solea vulgaris) (1) × Europinė jūrų lydeka (Merluccius merluccius) (1) × Visi kiti jūros gyvūnai (2) × (1) ICES VIIIc ir IX kvadratuose naudojamų tinklų minimalus akių dydis 60 mm. Tačiau nuo 1999 m. gruodžio 31 d. šiuose parajoniuose naudojamų tinklų akių minimalus dydis nuo 80 mm iki 90 mm. (2) Sužvejoti ir laive laikomi jūrų velniai (Lophius spp.), 30 % viršijantys bendrą laimikį, turi būti sužvejoti naudojant tinklus, kurių akies mažiausias dydis yra 220 mm arba didesnis.









VIII PRIEDAS

Leidžiami tinklo akių dydžių deriniai, 1 ir 2 regionams, išskyrus Skagerrak ir Kattegat sąsiaurius







Milimetrai < 16 + nuo 16 iki 31 nuo 16 iki 31 + nuo 32 iki 54 nuo 16 iki 31 + nuo 70 iki 79 nuo 16 iki 31 + nuo 80 iki 99 nuo 16 iki 31 + ≥ 100 nuo 32 iki 54 + nuo 70 iki 79 nuo 32 iki 54 + nuo 80 iki 99 nuo 32 iki 54 + ≥ 100 nuo 70 iki 79 + nuo 80 iki 99 nuo 70 iki 79 + ≥ 100 nuo 80 iki 99 + ≥ 100









IX PRIEDAS

Leidžiami tinklo akių dydžių deriniai, 3 regionui, išskyrus ICES IXa kvadratą į rytus nuo 7o 23′ 48″ vakarų ilgumos







Milimetrai 16 iki 31 + nuo 32 iki 54 nuo 16 iki 31 + ≥ 70 nuo 32 iki 54 + ≥ 70 nuo 55 iki 59 + ≥ 70 ▼M1 nuo 60 iki 69 + ≥ 70

▼M2









X PRIEDAS

A. SĄLYGOS TAM TIKRŲ TINKLO AKIŲ DYDŽIŲ DERINIŲ NAUDOJIMUI 1 IR 2 REGIONUOSE, IŠSKYRUS SKAGERRAK IR KATTEGAT SĄSIAURIUS

▼M6

1. Tinklo akių dydžio derinys: 16–31 mm + ≥ 100 mm

Laive laikomi laimikiai turi būti sudaryti bent iš 20 % bet kokio krevečių mišinio (Pandalus montagui, Crangon spp. ir Palaemon spp.).

▼M2

2. Tinklo akies dydžio derinys: 32–54 mm + > = 100 mm

Laikomas laive arba iškrautas laimikis turi būti sudarytas bent iš 20 % bet kokio krevečių ir paprastųjų krevečių mišinio (Crangon spp., Pandalus spp., Palaemon spp., Parapenaeus longirostris);

arba

laikomas laive ar iškrautas laimikis turi būti sudarytas bent iš 50 % bet kokio tų jūrų gyvūnų, kurie I priede nurodyti kaip tikslinės rūšys, joms naudojant tinklo akių dydį 32–54 mm, išskyrus krevetes ir paprastąsias krevetes (Crangon spp., Pandalus spp., Palaemon spp., Parapenaeus longirostris) mišinio ir ne daugiau nei 15 % bet kokio rūšių, kurios I priede pažymėtos simboliu „y“, mišinio.

3. Tinklo akies dydžio derinys: 70–79 mm + > = 100 mm

Laikomas laive ar iškrautas laimikis turi būti sudarytas bent iš 10 % bet kokio tų jūrų gyvūnų, kurie I priede nurodyti kaip tikslinės rūšys, joms naudojant tinklo akių dydį 70–79 mm, mišinio.

▼M6

4. Tinklo akių dydžio derinys: 80–99 mm + ≥ 100 mm

Laikomas laive laimikis turi būti sudarytas bent iš 45 % bet kokių tų jūrų gyvūnų, kurie I priede nurodyti kaip tikslinės rūšys jas gaudant tinklais, kurių akių dydis 80–99 mm.

▼M2

B. SĄLYGOS TAM TIKRŲ TINKLO AKIŲ DYDŽIŲ DERINIŲ NAUDOJIMUI SKAGERRAK IR KATTEGAT SĄSIAURIUOSE

Tinklo akies dydžio derinys < = 89 mm + > = 90 mm

Laikomas laive ar iškrautas laimikis turi būti sudarytas bent iš 10 % bet kokio tų jūrų gyvūnų, kurie IV priede nurodyti kaip tikslinės rūšys, joms naudojant tinklo akių dydį 70–89 mm, mišinio.









XI PRIEDAS

A. SĄLYGOS TAM TIKRŲ TINKLO AKIŲ DYDŽIŲ DERINIŲ NAUDOJIMUI 3 REGIONE, IŠSKYRUS ICES IXa KVADRATĄ Į RYTUS NUO 7° 23' 48 ″ VAKARŲ ILGUMOS

1. Tinklo akies dydžio derinys: 16–31 mm + > = 70 mm

Laikomas laive arba iškrautas laimikis turi būti sudarytas bent iš 40 % bet kokio krevečių (Pandalus montagui, Crangon spp.ir Palaemon spp.) ir krabų mišinio;

arba

laikomas laive ar iškrautas laimikis turi būti sudarytas bent iš 70 % bet kokio tų jūrų gyvūnų, kurie II priede nurodyti kaip tikslinės rūšys, joms naudojant tinklo akių dydį 16–31 mm, mišinio, išskyrus krevetes (Pandalus montagui, Crangon spp. ir Palaemon spp.) ir krabus.

2. Tinklo akies dydžio derinys: 32–54 mm + > = 70 mm

Laikomas laive ar iškrautas laimikis turi būti sudarytas bent iš 70 % bet kokio tų jūrų gyvūnų, kurie II priede nurodyti kaip tikslinės rūšys, joms naudojant tinklo akių dydį 32–54 mm, mišinio, išskyrus krevetes (Pandalus montagui, Crangon spp. ir Palaemon spp.).

3. Tinklo akies dydžio derinys: 55–59 mm + > = 70 mm

Laikomas laive arba iškrautas laimikis turi būti sudarytas bent iš 20 % bet kokio krevečių mišinio (Pandalus spp., Crangon spp., Palaemon spp., Aristeus antennatus, Aristaeomorpha foliacea, Parapenaeus longirostris);

arba

laikomas laive ar iškrautas laimikis turi būti sudarytas bent iš 60 % bet kokio tų jūrų gyvūnų, kurie II priede nurodyti kaip tikslinės rūšys, joms naudojant tinklo akių dydį 55–59 mm, mišinio, išskyrus krevetes (Pandalus spp., Crangon spp., Palaemon spp., Aristeus antennatus, Aristaeomorpha foliacea, Parapenaeus longirostris).

4. Tinklo akies dydžio derinys: 60–69 mm + > = 70 mm

Laikomas laive ar iškrautas laimikis turi būti sudarytas bent iš 60 % bet kokio tų jūrų gyvūnų, kurie II priede nurodyti kaip tikslinės rūšys, joms naudojant tinklo akių dydį 60–69 mm, mišinio.

B. SĄLYGOS TAM TIKRŲ TINKLO AKIŲ DYDŽIŲ DERINIŲ NAUDOJIMUI ICES IXa KVADRATE Į RYTUS NUO 7° 23' 48 ″ VAKARŲ ILGUMOS,

Tinklo akies dydžio derinys 40–54 mm + > = 55 mm

Laikomas laive ar iškrautas laimikis turi būti sudarytas bent iš 50 % bet kokio tų jūrų gyvūnų, kurie III priede nurodyti kaip tikslinės rūšys, joms naudojant tinklo akių dydį 40–54 mm, mišinio.

▼B









XII PRIEDAS

VERSLINIS DYDIS







Rūšys Verslinis dydis 1–5 regionai, išskyrus Skagerrak/Kattegat sąsiaurius Skagerrak/Kattegat sąsiaurius Menkė (Gadus morhua) 35 cm 30 cm Juodadėmė menkė (Melanogrammus aeglefinus) 30 cm 27 cm Amerikinis polakas, ledjūrio menkė (Pollachius virens) 35 cm 30 cm Polakas, sidabrinė saida (Pollachius pollachius) 30 cm — Europinė jūrų lydeka (Merluccius merluccius) 27 cm 30 cm Megrimai (Lepidorhombus spp.) 20 cm 25 cm Jūrų liežuvis (Soleq spp.) 24 cm 24 cm Jūrinė plekšnė (Pleuronectes platessa) ►M6 27 cm ◄ 27 cm Merlangas (Merlangius merlangus) 27 cm 23 cm Paprastoji molva (Molva molva) 63 cm — Melsvoji molva (Molva dipterygia) 70 cm — Paprastasis vilkešeris (Dicentrarchus labrax) 36 cm — Norveginis omaras (Nephrops norvegicus) (1) Norveginio omaro uodegėlės 130 (40) mm (1) Paprastosios ►M1 skumbrės (Scomber spp.) ◄ 20 cm (2) Atlanto silkė (Clupea harengus) 20 cm 18 cm Paprastosios ►M1 stauridės (Trachurus spp) ◄ 15 cm ►M6 () ◄ 15 cm Europinė sardinė (Sardina pilchardus) 11 cm — Omaras (Homarus gammarus) 85 cm (3) 220 (78) mm (1) Didysis krabas voras (Maia squinado) 120 mm — Karališkosios šukutės (Chlamys spp.) 40 mm — Didžioji venera (Ruditapes decussatus) 40 mm — ►M5 Mažoji geldutė (Venerupis pullastra) ◄ ►M5 38 mm ◄ — Filipininė venera (Ruditapes philippinarum) 40 mm — Geldutė (Venus verrucosa) 40 mm — ▼M5 Rudoji geldutė (Callista chione) 6 cm Peiliakriaunė geldutė (Ensis spp) 10 cm ▼B ►M6 Didžioji maktra (Spisula solida) ◄ 25 cm Donaksai (Donax spp.) 25 cm ▼M5 Pailgoji geldutė (Pharos legumen) 65 mm ▼B Bukcina (Buccinum undatum) 45 cm — Paprastasis aštuonkojis (Octopus vulgaris) 750 gramų ▼M7 ————— ▼B Dygliuotasis langustas (Palinurus spp.) ►M6 95 mm ◄ ▼M5 Gėliavandenė rožinė krevetė (Parapenaeus longirostirs) 22 mm (kiaukuto ilgis) ▼B







Rūšis Verslinis dydis; 1–5 regionai, išskyrus Skagerrak/Kattegat sąsiaurius Norveginis omaras (Nephrops norvegicus) Visa zona, išskyrus 3 regioną ir ICES VIa, VIIa: visas ilgis 85 mm, kiaukuto ilgis 25 mm ICES VIa, VIIa; 3 regionas: visas ilgis 70 mm, kiaukuto ilgis 20 mm Norveginio omaro uodegėlės Visa zona, išskyrus 3 regioną ir ICES VIa, VIIa: 46 mm ICES VIa, VIIa; 3 regionas: 37 mm Atlantinė ►M1 skumbrės (Scomber spp.) ◄ Visa zona, išskyrus Šiaurės jūrą: 20 cm Šiaurės jūra: 30 cm Ančiuviai (Engraulis encrasicolus) Visa zona, išskyrus ICES IXa į rytus nuo 7o 23′ 48″ vakarų ilgumos: 12 cm ICES IXa į rytus nuo 7o 23′ 48″ vakarų ilgumos: 10 cm Paprastasis krabas miegalius (Cancer pagarus) 1 ir 2 regionai į šiaurę nuo 56o šiaurės platumos: 140 mm 2 regionas į pietus nuo 56o šiaurės platumos, išskyrus ICES VIId, e, f rajonus ir ICES IVb, c rajonus: 130 mm ▼M6 ICES kvadratai IVb, c į pietus nuo 56° šiaurės platumos: 130 mm, išskyrus rajoną, apibrėžtą Anglijos pakrantėje 53°28′22′′ šiaurės platumos, 0°09′24′′ rytų ilgumos esančiu tašku, pastarąjį tiesia linija, jungiančia su 53°28′22′′ šiaurės platumos, 0°22′24′′ rytų ilgumos esančiu tašku, Jungtinės Karalystės 6 mylių riba ir 51°54′06′′ šiaurės platumos, 1°30′30′′ rytų ilgumos tašką tiesia linija jungiančia Anglijos pakrantės 51°55′48′′ šiaurės platumos, 1°17′00′′ rytų ilgumos tašku, kuriame verslinis dydis yra 115 mm ▼B ICES VIId, e, f rajonai: 140 mm 3 regionas: 130 mm Didžioji šukutė (Pecten maximus) Visa zona, išskyrus ICES VIIa į šiaurę nuo 52o 30′ šiaurės platumos, VIId: 100 mm ICES VIIa į šiaurę nuo 52o 30′ šiaurės platumos, VIId: 110 mm









XIII PRIEDAS

JŪRŲ GYVŪNŲ DYDŽIO MATAVIMAS

1. Žuvies dydis matuojamas, kaip parodyta 1 pavyzdyje, nuo žuvies snukio galiuko iki uodegos peleko.

2. Norveginio omaro dydis matuojamas kaip parodyta 2 pavyzdyje: — per visą kiaukuto ilgį, lygiagrečiai kūno vidurio linijai arba nuo užpakalinio akiduobių krašto iki kiaukuto išorinio krašto, — per visą ilgį, nuo rostrumo galiuko iki telsono užpakalinio krašto, neįtraukiant šerelių, ir (arba) — matuojant atskirtas norveginio omaro uodegėles: nuo pirmo uodegos segmento priešakinio krašto iki telsono užpakalinio krašto, neįtraukiant šerelių. Uodega matuojama plokščia, neištempta ir iš viršaus.

3. 1–5 regionuose, išskyrus Skagerrak/Kattegat sąsiaurius, sužvejotų omarų ►M6 ————— ◄ dydis matuojamas kaip parodyta 3 pavyzdyje, per kiaukuto ilgį, lygiagrečiai kūno vidurio linijai nuo akiduobės užpakalinio krašto iki kiaukuto išorinio krašto.

4. Skagerrak arba Kattegat sąsiauriuose sugautų langustų dydis matuojamas kaip parodyta 3 pavyzdyje: — per kiaukuto ilgį, lygiagrečiai kūno vidurio linijai nuo akiduobės užpakalinio krašto iki kiaukuto išorinio krašto, ir (arba) — per visą ilgį, nuo rostrumo galiuko iki telsono užpakalinio krašto neįtraukiant šerelių.

▼M1

5. a) Didžiojo krabo voro dydis matuojamas taip, kaip nurodyta 4a paveiksle, t. y. kiaukuto ilgis išilgai vidurinės linijos, nuo kiaukuto krašto tarp šnipo (rostrumo) ir kiaukuto užpakalinio krašto. b) Valgomojo krabo dydis matuojamas kaip nurodyta 4B paveiksle, t. y. didžiausias kiaukuto plotis, išmatuotas statmenai priešakinei-galinei vidurinei kiaukuto linijai.

▼B

6. Visų dvigeldžių moliuskų dydis matuojamas kaip parodyta 5 pavyzdyje, skersai per ilgiausią kiaukuto vietą.

7. Šiaurinės jūrų sraigės dydis matuojamas kaip parodyta 6 pavyzdyje, per sraigės kiaukuto ilgį.

▼M6

8. Langusto dydis matuojamas taip, kaip nurodyta 7 paveiksle, t. y. kiaukuto ilgis nuo šnipo (rostrumo) galiuko iki kiaukuto distalinio krašto vidurinio taško.

▼B

1 pavyzdys

2 pavyzdys

3 pavyzdys

a) Kiaukuto ilgis

b) Visas ilgis

▼M1

4A paveikslas

▼B

4B paveikslas

5 paveikslas

6 paveikslas

▼M6

7 paveikslas

▼B









XIV PRIEDAS

NEMOKSLINIS IR MOKSLINIS PAVADINIMAI







NEMOKSLINIS PAVADINIMAS MOKSLINIS PAVADINIMAS Rausvosios krevetės Pandalus montagui Ančiuviai Engraulis encrasicolus Velniažuvinės Lophiidae Sidabrinės stintos, argentinos Argentinidae Baltijos krevetė Palaemon adspersus Prancūzinė menkenė Trisopterus luscus Didžiaakis tunas Thunnus obesus Dvigeldžiai moliuskai Bivalvia Mėlynoji krevetė Aristeus antennatus Melsvoji molva Molva dipterygia Šiaurinis žydrasis merlangas Micromesistius poutassou Paprastasis tunas Thunnus thynnus Dryžasis jūrų karosas Boops boops Jūrų karšiai Bramidae, Berycidae Otas Scophthalmus rhombus Mažosios geldutės Venerupis pullastra Geldutės Venus verrucosa Atlanto menkė Gadus morhua Paprastoji mora Mora moro Paprastosios krevetės Pandalus spp. Krevetės Crangon spp. Atlanto jūrų ungurys Conger conger Langustas Palinurus spp. Paprastoji sepija; sepijos Sepia officinalis, Sepia spp. Gelsvapelekė plekšnė (paprastoji limanda) Limanda limanda Gilavandenė rožinė krevetė Parapenaeus longirostris Katrykliai Scyliorhinidae Donaksai Donax spp. Paprastasis krabas miegalius Cancer pagurus Europinis upinis ungurys Anguilla anguilla Keturakis trumpapelekis liežuvis Microchirus ocellatus Europinė upinė plekšnė Platichthys flesus Plekšniažuvės Pleuronectidae Siūlapelekės vėgėlės Phycis spp. Paprastosios vėjažuvės Belone spp. Pilvakojai moliuskai Gastropoda Raudonoji krevetė Aristaeomorpha foliacea Gerklapelekiai grenadieriai Malacocephalus spp., Nezumia spp., Trachyrhynchus spp. Kefalės Mugilidae Pilkoji triglė, pilkasis jūrgaidis Eutrigla gurnardus Didžioji venera Ruditapes decussatus Paprastieji jūrų gaidžiai Triglidae Juodadėmė menkė Melanogrammus aeglefinus Miksinos Myxinidae Durklažuvės Trichiuridae Europinė jūrų lydeka Merluccius merluccius Kietoji venera Mercenaria mercenaria Atlanto silkė Clupea harengus Paprastosios stauridės Trachurus spp. Paprastoji saulėžuvė, jūrų kalvis Zeus faber Jūrinės nėgės Petromyzonidae Mažažiotė plekšnė Microstomus kitt Paprastoji molva Molva molva Paprastasis omaras Homarus gammarus Ciegorius jūrų rupūžė (rupūžė, kiškis, žvirblis) Cyclopterus lumpus Paprastosios skumbrės Scomber spp., Scomber scombrus Vėžys maldininkas Squilla mantis Megrimai Lepidorhombus spp. Paprastoji šiaurinė krevetė Pandalus borealis Norveginis omaras Nephrops norvegicus Norveginė menkenė Trisopterus esmarkii Paprastasis aštuonkojis Octopus vulgaris, Eledone cirrosa Smaridinės Centracanthidae Paprastasis dygliaryklis Squalus acanthias spp. Europinė sardinė Sardina pilchardus Jūrinė plekšnė Pleuronectes platessa Polakas Pollachius pollachius Mažoji menkenė Trisopterus minutus Prancūzinė menkenė Trisopterus luscus Krevetės Palaemon spp. Karališkosios šukutės Chlamys opercularis Paprastasis jūrų junkeris Coris julis Peiliakriaunės šukutės Ensis spp., Pharus legumen Kaspinuotinės, kaspinuotės, cepolinės Cepolidae Paprastosios barzdotės Mullidae Skorpeninės, skorpioninės Scorpaenidae Amerikinis polakas, ledjūrio menkė Pollachius virens Atlanto lašiša Salmo salar Lašišinės Salmonidae Tobiniai Ammodytidae Europinė sardinė Sardina pilchardus Didžiosioji šukutė Pecten maximus Paprastasis vilkešeris Dicentrarchus labrax Paprastieji jūrų karosai, dorados, sparai Sparidae Jūros šlakys Salmo trutta Filipininė venera Ruditapes philipinarum Krevetės Penaeus spp. Sidabrinė menkė Gadus argenteus Paprastosios rombinės rajos Rajidae Dryžuotasis tunas Katsuwonus pelamis Paprastosios aterinos ir stintos Atherina spp., Osmerus spp. Paprastasis jūrų liežuvis Solea solea/vulgaris Didysis krabas voras Maja squinado Paprastoji citara (didžiažvynė plekšnė), melaginė limanda Citharus linguatula Atlanto šprotas Sprattus sprattus Šoklieji krabai Galatheidae Kalmarai Loliginidae, Ommastrephidae, Alloteuthis spp. Didžioji maktra Spisula solidissima Krabas Polybius henslowi Kardžuvė Xiphias gladius Trumpapelekis jūrų liežuvis Microchirus variegatus Skumbriniai tunai, auksiai Auxis spp., Euthynnus spp., Katsuwonus spp., Thunnus spp. Paprastasis otas Psetta maxima Margosios jūrų šukutės Chlamys varia Geldutės Venus verrucosa Paprastasis jūrų liežuvis Dicologoglossa cuneata Drakoniukės, jūrų drakoniukai Trachinidae Bukcina Buccinum undatum Merlangas Merlangius merlangus Raudonoji (atlantinė ilgoji) plekšnė Glyptocephalus cynoglossus Lūpažuvės Laridae Gelsvapelekis tunas Thunnus albacares









XV PRIEDAS

ATITIKTIES LENTELĖ







Reglamentas (EB) Nr. 894/97 Šis reglamentas 1 straipsnis 1 ir 2 straipsnis 2 straipsnio 1 dalis 4 straipsnis 2 straipsnio 2 dalis 10 straipsnis 2 straipsnio 3 dalis 5 straipsnis 2 straipsnio 4 dalis 14 ir 15 straipsniai 2 straipsnio 5 dalis — 2 straipsnio 6 dalies pirma pastraipa 5 straipsnio 1 dalis ir 12 straipsnio 1 dalis 2 straipsnio 6 dalies antra pastraipa 5 straipsnio 6 dalis 2 straipsnio 7 dalis — 2 straipsnio 8 dalis — 2 straipsnio 9 dalies pirma pastraipa 6 straipsnis 2 straipsnio 9 dalies antra pastraipa 7 straipsnis 2 straipsnio 9 dalies 00 pastraipa 3 straipsnio d dalis 2 straipsnio 10 dalies pirmos pastraipos a, b ir c punktai 11 straipsnio 1 dalis 2 straipsnio 10 dalies pirmos pastraipos d punktas 3 straipsnio g ir h dalys 2 straipsnio 10 dalies pirmos pastraipos e punktas 13 straipsnis 2 straipsnio 10 dalies antra pastraipa 48 straipsnis 3 straipsnis 48 straipsnis 4 straipsnis 16 straipsnis 5 straipsnio 1 dalis 17 straipsnis ir 18 straipsnio 2 dalis 5 straipsnio 2 dalis XIII priedas 5 straipsnio 3 dalies pirma pastraipa 19 straipsnio 1 dalis 5 straipsnio 3 dalies antros pastraipos a punktas 19 straipsnio 2 dalies b punktas 5 straipsnio 3 dalies antros pastraipos b punktas pirmoji ir antroji įtraukos 19 straipsnio 2 dalies a punktas 5 straipsnio 3 dalies antros pastraipos b punktas, trečioji įtrauka 35 straipsnis 5 straipsnio 3 dalies antros pastraipos c punktas 19 straipsnio 3 dalis 5 straipsnio 3 dalies trečia pastraipa 19 straipsnio 2 dalies a punkto trečias sakinys 5 straipsnio 4 dalis 18 straipsnio 3 ir 4 dalys 5 straipsnio 5 dalis — 6 straipsnio 1 dalis 26 straipsnis 6 straipsnio 2 dalis 36 straipsnis 7 straipsnis 20 straipsnis 8 straipsnio 1 dalis — 8 straipsnio 2 dalis 21 straipsnis 9 straipsnis 22 straipsnis 10 straipsnio 1 dalis — 10 straipsnio 2 dalies a punktas 30 straipsnio 1 dalis 10 straipsnio 2 dalies b punktas 39 straipsnis 10 straipsnio 3 dalis 29 straipsnis 10 straipsnio 4 dalis 34 straipsnio 1, 2 ir 3 dalys 10 straipsnio 5 dalis 34 straipsnio 4 dalis 10 straipsnio 6 dalis 29 straipsnio 6 dalis ir 34 straipsnio 5 dalis 10 straipsnio 7 dalis — 10 straipsnio 8 dalis — 10 straipsnio 9 dalis 37 straipsnis 10 straipsnio 10 dalis 23 straipsnis 10 straipsnio 11 dalis 28 straipsnio 2 dalis, 29 straipsnio 5 dalis, 30 straipsnio 2 dalies antra pastraipa, 30 straipsnio 3 dalis, 34 straipsnio 5 dalis ir 40 straipsnis 10 straipsnio 12 dalies pirma pastraipa 31 straipsnis 10 straipsnio 12 dalies antra pastraipa 41 straipsnis 10 straipsnio 13 dalis — 10 straipsnio 14 dalis 30 straipsnio 1 dalies paskutinis sakinys 10 straipsnio 15 dalis 28 straipsnio 1 dalis 10 straipsnio 16 dalis 32 straipsnis 10 straipsnio 17 dalis 33 straipsnis 10 straipsnio 18 dalis 38 straipsnis 10 straipsnio 19 dalis 24 straipsnio 1 dalis 11 straipsnis — 12 straipsnis 24 straipsnio 2 dalis 13 straipsnis 42 straipsnis 14 straipsnis 43 straipsnis 15 straipsnis 44 straipsnis 16 straipsnis 45 straipsnis 17 straipsnis 46 straipsnis 18 straipsnis 48 straipsnis 19 straipsnis 49 straipsnis 20 straipsnis 50 straipsnis I priedas I, II, III, IV ir V priedai II priedas XII priedas III priedas XII priedas IV priedas XIII priedas V priedas VI priedas VI priedas VII priedas VII priedas XV priedas