1993R3680 — LT — 05.05.1994 — 001.001

Šis dokumentas yra skirtas tik informacijai, ir institucijos nėra teisiškai atsakingos už jo turinį

iš dalies keičiamas:

No

▼B

TARYBOS REGLAMENTAS (EEB) Nr. 3680/93,

1993 m. gruodžio 20 d.

nustatantis tam tikras žuvų išteklių apsaugos ir tvarkymo priemones reguliuojamuose rajonuose, kaip apibrėžta Konvencijoje dėl būsimo daugiašalio bendradarbiavimo Šiaurės vakarų Atlanto žvejybos rajonuose

1 straipsnis

Sritis

1. Bendrijos laivai, žvejojantys reguliuojamame rajone ir turintys jame sužvejotų žuvų, savo veikla prisideda įgyvendinant NAFO konvencijos tikslus ir principus.

2. Siekiant bendrais sutarties šalių veiksmais užtikrinti reguliuojamo rajono žuvų išteklių racionalią apsaugą ir tvarkymą, kad jie būtų optimaliai naudojami, šiuo reglamentu nustatoma:

2 straipsnis

Bendrijos dalyvavimas

1. Valstybės narės perduoda Komisijai sąrašą jų uostuose visų įregistruotų arba plaukiojančių su valstybių narių vėliavomis laivų, ketinančių žvejoti reguliuojamame rajone, iki numatomos žvejybos pradžios likus ne mažiau kaip 30 dienų arba, atsižvelgiant į aplinkybes, ne vėliau kaip 20 dieną nuo šio reglamento įsigaliojimo datos. Į sąrašą įtraukiama:

c) laivo įregistravimo uostas;

3 straipsnis

Sugavimų apribojimas

Šio reglamento I priedu nustatytų rūšių žuvų sugavimai 1994 m., sužvejoti valstybių narių uostuose įregistruotais arba su valstybių narių vėliavomis plaukiojančiais laivais juo nurodytuose reguliuojamo rajono parajoniuose, negali viršyti I priede pateiktų kvotų.

4 straipsnis

Techninės priemonės

1. Tinklų akių dydžiai

Tralus, jeigu jų tinklinio audeklo bet kurioje vietoje akių dydis mažesnis kaip 130 milimetrų, naudoti specializuotai žvejybai gaudant šio reglamento II priedu nurodytų žuvų rūšis draudžiama. Specializuotai trumpačiuptuvių kalmarų tiesioginei žvejybai naudojami sumažinti 60 milimetrų dydžio akių tinklai.

Tačiau iki 1994 m. liepos l d. II priede išvardytų rūšių žuvims žvejoti leidžiama naudoti ne mažesnių kaip 120 milimetrų dydžio akių iš kanapių, poliamido arba poliesterio pluošto visiškai arba iš dalies pagamintus tralus.

▼M1

Iš poliamidinio pluošto pagamintiems tinklams nustatomas mažiausias 120 milimetrų akių dydis. Laivuose, naudojančiuose iš šios medžiagos pagamintus tinklus, privalu turėti valstybės narės, kuriai jie priklauso, kompetentingų institucijų išduotus pažymėjimus, patvirtinančius, kad tinklams pagaminti naudotas poliamidinis pluoštas.

▼B

Šiaurines krevetes (Pandalus borealis) žvejojantys laivai naudoja ne mažesnių kaip 40 milimetrų akių tinklus.

2. Prie tinklų pritaisomi priedai

Draudžiama naudoti, išskyrus aprašytus šioje pastraipoje, visus priedus arba įtaisus, užkemšančius tinklo akis arba sumažinančius akių dydį.

Kad tinklas mažiau diltų ir nebūtų pažeidžiamas, prie tralo maišagalio apačios galima pritvirtinti storos drobės, tinklinio audeklo arba bet kokios kitokios medžiagos gabalą.

Įtaisus galima pritvirtinti prie tralo maišagalio viršutinės dalies, jeigu jie neužkemša maišagalio akių. Prie viršutinės tralo maišagalio dalies galima pritvirtinti tik šio reglamento III priede išvardytus apmovus.

Laivai, žvejojantys šiaurines krevetes (Pandalus borealis), naudoja ne didesnių kaip 28 milimetrai akių rūšiuojamuosius tinklelius arba groteles.

3. Priegaudos

Priegaudos žuvų rūšių, išvardytų I priede, kurioms žvejoti reguliuojamo rajono dalyje Bendrija kvotų nenustatė ir kurios sužvejotos anksčiau nurodytoje reguliuojamo rajono dalyje specializuotai žvejojant:

kiekvienos rūšies laikomos laive kiekis negali būti didesnis kaip 2 500 kg arba sudaryti daugiau kaip 10 % visų laive laikomų žuvų svorio, atsižvelgiant į tai, kuris skaičius didesnis. Tačiau reguliuojamo rajono dalyje, kurioje specializuota tam tikrų rūšių žuvų žvejyba draudžiama, I priede išvardytų žuvų rūšių priegauda negali viršyti atitinkamai 1 250 kg arba 5 %.

Laivams, žvejojantiems šiaurines krevetes (Pandalus borealis), jeigu visų I priede išvardytų rūšių žuvų bendra leistina priegauda sudaro daugiau kaip 10 % vienos valkšnos, šie laivai, kad anksčiau nurodytų rūšių žuvų priegauda nebūtų žvejojama, privalo nedelsdami plaukti į kitą žvejybos rajoną (ne arčiau kaip už 5 jūrmylių).

4. Verslinis žuvų dydis

Mažesnio dydžio negu nurodyta IV priede žuvų, sužvejotų reguliuojamame rajone, negalima laikyti laive, perkrauti į kitą laivą, iškrauti į krantą, transportuoti, saugoti, parduoti, pateikti, siūlyti parduoti. Tokias žuvis nedelsiant privalu paleisti į jūrą. Jeigu tam tikram žvejybos rajone neverslinio dydžio žuvys sudaro daugiau kaip 10 % viso sužvejoto žuvų kiekio, laivas, prieš tęsdamas žvejybą, privalo plaukti į kitą vietą ne arčiau kaip už 5 jūrmylių.

5 straipsnis

Kontrolės priemonės

1. Laivų kapitonai ne tik laikosi Reglamento (EEB) Nr. 2847/93 6, 8, 11 ir 12 straipsnių nuostatų, bet taip pat į laivo žurnalą įrašo anksčiau nurodyto reglamento V priede nustatytą informaciją.

Laikydamosi minėto Reglamento 15 straipsnio, valstybės narės taip pat perduoda Komisijai tų žuvų rūšių, kurioms nepaskirtos kvotos, sugavimų duomenis.

2. Specializuotai žvejojant II priede išvardytas vienos ar kelių rūšių žuvis, laivuose negali būti laikomi mažesnio dydžio akių tinklai negu nustatyta 4 straipsnio 1 dalimi.

Tačiau laivuose, to paties plaukiojimo metu žvejojančiuose kitose nei reguliuojamas rajonas žvejybos zonose, anksčiau nurodytus tinklus galima laikyti, jeigu jie patikimai surišti ir sudėti bei netinkami nedelsiant panaudoti, t. y.:

3. Žvejybinių laivų, plaukiojančių su valstybės narės vėliava arba įregistruotų viename iš valstybės narės uostų, kapitonai I priede išvardytų rūšių žuvų sugavimams turi:

Laivų kapitonai privalo teikti reikalingą pagalbą, siekiant užtikrinti, kad į laivo žurnalą įrašytus produktų kiekius ir laive saugomus perdirbtus produktus būtų galima patikrinti.

6 straipsnis

Statistiniai ir moksliniai duomenys

1. Siekdamos rengti rekomendacijas dėl tam tikrose reguliuojamo rajono 3LNO zonos vietose Amerikinės ir geltonuodegės plekšnės jauniklių sezoninių susibūrimų:

2. Siekiant nustatyti menkės priegaudų poveikį Flemish Cap esančiuose jūrų ešerių ir plekšninių žūklės rajonuose:

a) be įprastinių kiekvieno mėnesio ataskaitų, valstybės narės, remdamosi atitinkamais laivo žurnalo įrašais, kaip numatyta 5 straipsnio 1 dalimi, pateikia anksčiau nurodyto regiono jūrų ešerių ir plekšninių žvejybos rajonuose sužvejotų menkių, paleidžiamų atgal į jūrą, statistinius duomenis;

3. Imtys žuvų ilgiui nustatyti iš nurodyto atitinkamo sugavimo visų dalių imamos taip, kad nors viena statistiškai svarbi imtis kiekvieną dieną atrenkama iš pirmos valkšnos. Žuvies dydis matuojamas nuo žuvies snukio galiuko iki uodegos peleko galo.

Šio straipsnio 1 ir 2 pastraipomis nustatytiems tikslams imtys, atrinktos laikantis šio reglamento nuostatos, žuvų ilgiui nustatyti, laikomos atstojančiomis visų nurodytų rūšių žuvų sugavimų imtis.

7 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja 1994 m. sausio 1 d.

Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

▼M1

I PRIEDAS

NAFO 3 NO

NAFO 3 NO

NAFO 3 NO (1)

II PRIEDAS

III PRIEDAS

VIRŠUTINĖJE TRALO DALYJE LEISTINI PRITAISYTI APMOVAI

1. ICNAF tipo viršutinis apmovas

Prie viršutinės tralo maišagalio dalies, kad tralas mažiau diltų ir nebūtų pažeidžiamas, pritaisomas stačiakampis tinklinio audeklo gabalas, atitinkantis šiuos reikalavimus:

b) tinklinį audeklą prie tralo maišagalio galima pritvirtinti tik išilgai priekinio ir šoninių maišagalio kraštų taip, kad apmovo tinklinis audeklas už tralo maišagalio dalijamojo stropo išsikištų ne daugiau kaip per keturias akis ir pasibaigtų ne arčiau kaip per keturias akis iki tralo maišagalio raiščio; kai tralo maišagalyje dalijamojo stropo nėra, apmovo tinklinis audeklas neturi dengti daugiau negu vieną trečdalį tralo maišagalio, matuojant ne arčiau kaip per keturias akis, kurios skaičiuojamos nuo tralo maišagalio raiščio;