2008R0294 — LT — 01.01.2014 — 001.001

Šis dokumentas yra skirtas tik informacijai, ir institucijos nėra teisiškai atsakingos už jo turinį

►B EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTAS (EB) Nr. 294/2008 2008 m. kovo 11 d. dėl Europos inovacijos ir technologijos instituto įsteigimo (OL L 097, 9.4.2008, p.1)

iš dalies keičiamas:









▼B

EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTAS (EB) Nr. 294/2008

2008 m. kovo 11 d.

dėl Europos inovacijos ir technologijos instituto įsteigimo







EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA, atsižvelgdami į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 157 straipsnio 3 dalį, atsižvelgdami į Komisijos pasiūlymą, atsižvelgdami į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę ( 1 ), atsižvelgdami į Regionų komiteto nuomonę ( 2 ), laikydamiesi Sutarties 251 straipsnyje nustatytos tvarkos ( 3 ), kadangi: (1) Lisabonos augimo ir darbo vietų kūrimo strategijoje pabrėžiamas poreikis sudaryti patrauklias sąlygas investicijoms Europoje žinių ir inovacijos srityje ir taip Europos Sąjungoje sustiprinti konkurencingumą, ekonomikos augimą ir darbo vietų kūrimą. (2) Už stipraus Europos pramonės, konkurencingumo ir inovacijos pagrindo išsaugojimą visų pirma atsakingos valstybės narės. Tačiau dėl iššūkio Europos Sąjungai inovacijos srityje pobūdžio ir masto taip pat būtina imtis veiksmų Bendrijos lygiu. (3) Bendrija turėtų remti inovacijos skatinimo veiklą, pirmiausia – per Septintąją mokslinių tyrimų, technologinės plėtros ir demonstracinės veiklos bendrąją programą, Konkurencingumo ir inovacijų bendrąją programą, Mokymosi visą gyvenimą programą ir struktūrinius fondus. (4) Turėtų būti sukurta nauja Bendrijos lygio iniciatyva – Europos inovacijos ir technologijos institutas (toliau – EIT), kuris papildytų dabartines Bendrijos ir nacionaliniu lygiu vykdomas politikos priemones ir iniciatyvas, visoje ES stiprindamas žinių trikampio – aukštojo mokslo, mokslinių tyrimų ir inovacijos – integraciją. (5) 2006 m. birželio 15–16 d. Europos Vadovų Taryba paprašė Komisijos parengti oficialų pasiūlymą dėl instituto steigimo ir pateikti jį 2006 m. rudenį. (6) EIT, vykdydamas aukščiausius tarptautinius standartus atitinkančią veiklą aukštojo mokslo, mokslinių tyrimų ir inovacijos srityse, turėtų pirmiausia siekti prisidėti prie Bendrijos ir valstybių narių inovacinių gebėjimų gerinimo. To siekdamas EIT turėtų sudaryti sąlygas Europos inovacijos bendrijoms užmegzti ryšius, bendradarbiauti ir kurti sinergiją bei tai skatinti. (7) EIT veikla turėtų būti sprendžiami strateginiai ilgalaikiai Europos inovacijos srities uždaviniai, visų pirma tarpdisciplininėse ir (arba) daugiadisciplininėse srityse, įskaitant jau nustatytus uždavinius Europos lygiu. To siekdamas EIT turėtų skatinti reguliaraus dialogo su pilietine visuomene vystymą. (8) EIT turėtų teikti pirmenybę savo veiklos inovacijos, mokslinių tyrimų ir aukštojo mokslo srityse perkėlimui į verslo sritį ir jos panaudojimui komerciniais tikslais, bei naują veiklą pradedančių įmonių, atsiskiriančių verslų ir mažų ir vidutinių įmonių (MVĮ) kūrimo rėmimui. (9) Visų pirma EIT turėtų veikti per kompetencija grįstas autonomiškas aukštojo mokslo įstaigų, mokslinių tyrimų organizacijų, bendrovių ir kitų suinteresuotų subjektų partnerystes, kurios veiktų kaip tvarūs ir ilgalaikiai savarankiški strateginiai tinklai inovacijos procese. Šias partnerystes turėtų atrinkti EIT valdyba laikydamasi skaidrios ir kompetencijos kriterijumi grindžiamos tvarkos ir paskirti jas žinių ir inovacijos bendrijomis (toliau – ŽIB). Valdyba taip pat turėtų vadovauti EIT veiklai ir vertinti ŽIB veiklą. Valdybos nariai turėtų atstovauti tiek verslo ir mokslinių tyrimų ir (arba) aukštojo mokslo sritims, tiek inovacijos sektoriui. (10) Siekiant sustiprinti Europos ekonomikos ir jos inovacinių gebėjimų konkurencingumą ir tarptautinį patrauklumą, EIT ir ŽIB turėtų gebėti pritraukti organizacijas-partneres, mokslo darbuotojus ir studentus iš viso pasaulio, be kita ko, skatinant jų mobilumą, bei bendradarbiauti su trečiųjų šalių organizacijomis. (11) EIT ir ŽIB santykiai turėtų būti grindžiami sutartimis, kuriose bus išdėstytos ŽIB teisės ir pareigos, užtikrinamas tinkamas koordinavimo lygis bei numatomi ŽIB veiklos ir rezultatų stebėsenos bei vertinimo mechanizmai. (12) Būtina remti aukštąjį mokslą kaip neatskiriamą, tačiau dažnai trūkstamą visapusės inovacijos strategijos dalį. EIT ir ŽIB susitarime turėtų būti numatyta, kad ŽIB teikiamus laipsnius ir diplomus teiktų dalyvaujančios aukštojo mokslo įstaigos, kurios turėtų būti skatinamos juos žymėti kaip EIT laipsnius ir diplomus. Vykdydamas savo veiklą ir atlikdamas savo darbus EIT turėtų padėti skatinti mobilumą Europos mokslinių tyrimų erdvėje ir Aukštojo mokslo erdvėje bei skatinti ŽIB kontekste mokslo darbuotojams ir studentams suteiktų stipendijų perkeliamumą. Ši veikla turėtų būti vykdoma nedarant poveikio 2005 m. rugsėjo 7 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2005/36/EB dėl profesinių kvalifikacijų pripažinimo ( 4 ) taikymui. (13) EIT turėtų parengti aiškias ir skaidrias intelektinės nuosavybės valdymo gaires, padedančias naudoti intelektinę nuosavybę tinkamomis sąlygomis. Šiose gairėse turėtų būti numatyta, kad būtų tinkamai atsižvelgiama į įvairių ŽIB organizacijų-partnerių, neatsižvelgiant į jų dydį, įnašus. Jei veikla finansuojama pagal Bendrijos bendrąsias mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros programas, tai turėtų būti taikomos tų programų taisyklės. (14) Reikėtų nustatyti tinkamas EIT atsakomybę ir veiklos skaidrumą užtikrinančias nuostatas. EIT įstatuose turėtų būti numatytos atitinkamos jo veiklą reglamentuojančios taisyklės. (15) EIT turėtų turėti juridinio asmens statusą ir siekiant užtikrinti jo funkcinį savarankiškumą bei nepriklausomumą, jis turėtų pats administruoti savo biudžetą, kurio pajamų dalį sudarytų Bendrijos įnašai. (16) EIT turėtų siekti, kad didėtų privačiojo sektoriaus įnašai ir pajamos iš savo veiklos. Todėl tikimasi, kad pramonės, finansų ir paslaugų sektoriai ženkliai prisidės finansuojant EIT biudžetą, ypač – ŽIB biudžetą. ŽIB turėtų siekti, kad kuo didesnę įnašų dalį sudarytų privačiojo sektoriaus įnašai. ŽIB ir jų organizacijos-partnerės turėtų skelbti faktą, kad jos vykdo veiklą EIT kontekste ir kad gauna finansinį įnašą iš Europos Sąjungos bendrojo biudžeto. (17) Iš Bendrijos įnašo EIT turėtų būti dengiamos išlaidos, susidarančios dėl EIT ir ŽIB įsteigimo, administracinės ir koordinavimo veiklos. Siekiant išvengti dvigubo finansavimo, ši veikla neturėtų būti vienu metu finansuojama pagal kitas Bendrijos programas, pavyzdžiui, Mokslinių tyrimų, technologinės plėtros ir demonstracinės veiklos bendrąją programą, Konkurencingumo ir inovacijų bendrąją programą, Mokymosi visą gyvenimą programą ar struktūrinius fondus. Be to, jei ŽIB arba jos organizacijos-partnerės tiesiogiai pateikia paraišką dėl Bendrijos pagalbos pagal šias programas ar fondus, tai jų paraiškoms neturėtų būti teikiama pirmenybė kitų paraiškų atžvilgiu. (18) Bendrijos biudžeto sudarymo procedūra turėtų būti taikoma tik subsidijos ir kitų dotacijų, mokėtinų iš Europos Sąjungos bendrojo biudžeto, atžvilgiu. Sąskaitų auditą turėtų atlikti Audito Rūmai pagal 2002 m. birželio 25 d. Tarybos reglamentą (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 dėl Europos Bendrijų bendrajam biudžetui taikomo finansinio reglamento ( 5 ). (19) Šiuo reglamentu nustatomas finansinis paketas 2008–2013 m. laikotarpiui, kuris biudžeto valdymo institucijai bus svarbiausias orientacinis dydis, kaip nurodyta 2006 m. gegužės 17 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinio susitarimo dėl biudžetinės drausmės ir patikimo finansų valdymo ( 6 ) 37 punkte. (20) EIT yra Bendrijų steigiama įstaiga, kaip numatyta Reglamento (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 185 straipsnio 1 dalyje, ir EIT atitinkamai turėtų priimti finansines taisykles. Todėl EIT turėtų būti taikomas 2002 m. lapkričio 19 d. Komisijos reglamentas (EB, Euratomas) Nr. 2343/2002 dėl finansinio pagrindų reglamento, skirto įstaigoms, nurodytoms Tarybos reglamento (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 ( 7 ) 185 straipsnyje. (21) EIT turėtų parengti metinę ataskaitą, kurioje nurodoma praėjusiais kalendoriniais metais vykdyta veikla ir trejų metų atnaujinamoji darbo programa, kurioje išskiriamos planuojamos jo iniciatyvos ir kuri EIT sudarytų sąlygas reaguoti į vidaus bei išorės pokyčius mokslo, technologijos, aukštojo mokslo, inovacijos ir kitose svarbiose srityse. Šie dokumentai turėtų būti pateikiami Europos Parlamentui, Tarybai, Komisijai, Audito Rūmams, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui bei Regionų komitetui susipažinti. Europos Parlamentas, Taryba ir Komisija turėtų turėti teisę pateikti nuomonę dėl pirmosios EIT trejų metų darbo programos projekto. (22) EIT strateginės, ilgalaikės prioritetinės sritys ir finansiniai poreikiai septynerių metų laikotarpiui turėtų būti nurodyti Strateginėje inovacijos darbotvarkėje (toliau – SID). Atsižvelgiant į SID svarbą Bendrijos inovacijos politikai ir dėl to atsirandančią jos socialinio bei ekonominio poveikio Bendrijai politinę svarbą, SID turėtų tvirtinti Europos Parlamentas ir Taryba, remdamiesi Komisijos pasiūlymu, parengtu pagal EIT pateiktą projektą. (23) Tikslinga, kad Komisija inicijuotų nepriklausomą išorinį EIT veiklos vertinimą, visų pirma siekiant parengti SID. Atitinkamais atvejais Komisija turėtų teikti šio reglamento pakeitimų pasiūlymus. (24) Tikslinga, kad EIT veikla būtų vykdoma laipsniškai, etapais, atsižvelgiant į jo ilgalaikį vystymąsi. Būtinas pradinis etapas, kuriame dalyvautų ribotas ŽIB skaičius, siekiant tinkamai įvertinti EIT ir ŽIB funkcionavimą ir įdiegti reikiamus patobulinimus. Per aštuoniolika mėnesių nuo jos sukūrimo dienos valdyba turėtų atrinkti dvi ar tris ŽIB, vykdančias veiklą srityse, kurios padeda Europos Sąjungai priimti esamus ir būsimu iššūkius, pavyzdžiui – klimato kaita, atsinaujinanti energija ir naujos kartos informacinės ir ryšių technologijos. Kitos ŽIB turėtų būti atrinktos ir paskirtos patvirtinus pirmąją SID, kurioje, siekiant atsižvelgti į ilgalaikę perspektyvą, taip pat turėtų būti numatytos EIT veiklos išsamios sąlygos. (25) Kadangi valstybės narės šio veiksmo tikslo – įsteigti EIT – negali deramai pasiekti, ir dėl jo masto ir tarptautinio pobūdžio šis tikslas būtų geriau pasiektas Bendrijos lygiu, Bendrija gali patvirtinti priemones vadovaudamasi Sutarties 5 straipsnyje nustatytu subsidiarumo principu. Pagal tame straipsnyje nustatytą proporcingumo principą šiuo reglamentu neviršijama to, kas būtina nurodytam tikslui pasiekti, kadangi: PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:







1 straipsnis

Dalykas

Šiuo reglamentu steigiamas Europos inovacijos ir technologijos institutas (toliau – EIT).

2 straipsnis

Sąvokų apibrėžtys

Šiame reglamente taikomos tokios sąvokų apibrėžtys:

▼M1

1. Inovacijos – procesas, įskaitant jo rezultatus, kuriuo naujomis idėjomis atsiliepiama į visuomeninius ar ekonominius poreikius ir paklausą, ir sukuriami nauji produktai, paslaugos ar verslo ir organizaciniai modeliai, kurie yra sėkmingai pateikiami į esamą rinką arba kurių pagrindu gali būti sukurtos naujos rinkos ir kurie yra naudingi visuomenei.

2. Žinių ir inovacijų bendrija (toliau -ŽIB) – strateginio tinklo formos autonomiška aukštojo mokslo įstaigų, mokslinių tyrimų organizacijų, bendrovių ir kitų suinteresuotųjų subjektų partnerystė vykdant inovacijų procesą, neatsižvelgiant į jos tikslią teisinę formą, pagrįsta bendru vidutinės trukmės ir ilgalaikiu inovacijų planavimu siekiant įveikti EIT iššūkius ir prisidėti prie Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) Nr. 1291/2013 ( 8 ) („Horizontas 2020“), nustatytų tikslų įgyvendinimo.

3. Koordinavimo centras – geografinis rajonas, kuriame yra pagrindiniai žinių trikampio partneriai ir kuriame jie gali nesunkiai bendrauti, taip sutelkdami ŽIB veiklą tame rajone.

▼M1 —————

▼M1

5. Organizacija partnerė – bet kuri organizacija, kuri yra ŽIB narė, ir kuri, visų pirma, apima aukštojo mokslo įstaigas, mokslinių tyrimų organizacijas, valstybines ar privačias bendroves, finansų įstaigas, regioninės ir vietos valdžios institucijas, fondus ir ne pelno organizacijas.

▼B

6. Mokslinių tyrimų organizacija – valstybinis ar privatus juridinis subjektas, kuris vykdo mokslinius tyrimus ar technologinę plėtrą, ir tai yra vienas pagrindinių jo tikslų.

7. Aukštojo mokslo įstaiga – universitetas arba bet kurios rūšies aukštojo mokslo įstaiga, kuri pagal nacionalinės teisės aktus arba praktiką teikia magistro ar daktaro laipsnius ir diplomus, nesvarbu koks jos pavadinimas nacionalinėje sistemoje.

8. Laipsniai ir diplomai – kvalifikacijos, kurias turint gaunamas magistro arba daktaro laipsnis, kurį dalyvaujančios aukštojo mokslo įstaigos suteikia ŽIB vykdomos aukštojo mokslo veiklos kontekste.

▼M1

9. Strateginė inovacijų darbotvarkė (toliau -SID) – politikos dokumentas, kuriame pateikiamos prioritetinės EIT sritys ir ilgalaikė EIT būsimų iniciatyvų strategija, įskaitant septynerių metų laikotarpiui planuojamos veiklos aukštojo mokslo, mokslinių tyrimų ir inovacijų srityse apžvalgą.

▼M1

9a. Regioninė inovacijų sistema (toliau -RIS) – informavimo sistema, skirta aukštojo mokslo įstaigų, mokslinių tyrimų organizacijų, bendrovių ir kitų suinteresuotųjų subjektų partnerystėms, kuria siekiama skatinti inovacijas visoje Sąjungoje.

10. Suinteresuotųjų subjektų forumas – platforma, atvira nacionalinės, regionų ir vietos valdžios institucijų atstovams, organizuotoms interesų grupėms ir individualiems verslo, aukštojo mokslo, mokslinių tyrimų sričių subjektams, asociacijoms, pilietinės visuomenės ir grupių organizacijoms bei kitoms suinteresuotosioms žinių trikampio šalims.

11. ŽIB pridėtinės vertės veikla – organizacijų partnerių arba, jei taikytina, ŽIB teisinių subjektų veikla, kuria siekiama padėti integruoti aukštojo mokslo, mokslinių tyrimų ir inovacijų žinių trikampį, įskaitant ŽIB įsteigimą, administravimą ir koordinavimą ir kuria prisidedama prie bendrų EIT tikslų įgyvendinimo.

▼M1

3 straipsnis

Misija ir tikslai

EIT misija – prisidėti prie tvaraus Europos ekonominio augimo ir konkurencingumo stiprinant valstybių narių ir Sąjungos inovacinius gebėjimus, kad būtų sprendžiami svarbiausi Europos visuomenei kylantys iššūkiai. Jis to siekia skatindamas tarpusavio sąveiką ir bendradarbiavimą bei integruodamas aukščiausių standartų veiklą aukštojo mokslo, mokslinių tyrimų ir inovacijų srityse, taip pat skatindamas verslumą.

Laikotarpiu nuo 2014 m. iki 2020 m. EIT bendrieji ir konkretūs tikslai bei rezultatų rodikliai apibrėžti programoje „Horizontas 2020“.

▼B

4 straipsnis

EIT organai

1. EIT organai:

▼M1

a) valdyba, kurią sudaro aukšto lygio nariai, turintys patirties aukštojo mokslo, mokslinių tyrimų, inovacijų ir verslo srityse. Ji atsakinga už vadovavimą EIT veiklai, ŽIB atranką, paskyrimą ir vertinimą bei visus kitus strateginius sprendimus. Jai padeda vykdomasis komitetas;

▼M1 —————

▼M1

c) valdybos paskirtas direktorius, kuris atsako valdybai už EIT administracinį ir finansų valdymą ir kuris yra EIT teisinis atstovas;

▼B

d) vidaus audito padalinys, kuris pataria valdybai ir direktoriui finansų bei administracinio valdymo ir EIT kontrolės struktūrų klausimais, taip pat organizacijos finansinių ryšių su ŽIB klausimais ar visais kitais valdybai rūpimais klausimais.

2. Komisija gali skirti stebėtojus dalyvauti valdybos posėdžiuose.

3. Išsamios nuostatos dėl EIT organų išdėstytos prie šio reglamento pridėtuose EIT įstatuose.

5 straipsnis

Užduotys

1. Siekdamas savo tikslo EIT:

▼M1

a) pagal SID nustato savo pagrindinius prioritetus ir veiklą;

▼B

b) didina potencialių organizacijų-partnerių informuotumą ir skatina jų dalyvavimą jo veikloje;

▼M1

c) prioritetinėse srityse atrenka ir paskiria ŽIB pagal 7 straipsnį, susitarimu nustato jų teises ir pareigas, teikia joms tinkamą paramą, taiko tinkamas kokybės kontrolės priemones, nuolat stebi ir periodiškai vertina jų veiklą, užtikrina tinkamą koordinavimo lygį ir sudaro palankias sąlygas ŽIB komunikacijai ir teminiam bendradarbiavimui;

▼B

d) kaupia finansavimą iš viešųjų ir privačių šaltinių bei naudoja savo išteklius pagal šį reglamentą. Jis ypač siekia sukaupti didelę ir vis didėjančią savo biudžeto dalį iš privačių šaltinių ir pajamų iš savo veiklos;

e) skatina valstybes nares pripažinti aukštojo mokslo įstaigų, kurios yra organizacijos-partnerės, suteiktus laipsnius ir diplomus, kurie gali turėti EIT laipsnių ir diplomų žymą;

▼M1

f) skatina geriausios praktikos skleidimą žinių trikampio integravimo tikslais, įskaitant tarp ŽIB, kad būtų plėtojama bendra inovacijų ir žinių perdavimo kultūra, ir ragina dalyvauti informavimo veikloje, įskaitant dalyvavimą RIS;

▼B

g) siekia tapti pasaulinio lygio aukščiausios kompetencijos įstaiga aukštojo mokslo, mokslinių tyrimų ir inovacijos srityse;

▼M1

h) skatina daugiadalykius inovacijų metodus, įskaitant technologinių, socialinių ir netechnologinių sprendimų, organizacinių metodų ir naujų verslo modelių integravimą;

▼M1

i) kai tinkama, užtikrina EIT veiklos ir kitų Sąjungos programų papildomumą ir sinergiją;

j) skatina ŽIB kaip puikias inovacijų partneres Sąjungoje ir už Sąjungos ribų;

k) įsteigia suinteresuotųjų subjektų forumą, kad informuotų apie EIT veiklą, savo patirtį, geriausią praktiką ir indėlį į Sąjungos inovacijų, mokslinių tyrimų ir švietimo politiką bei tikslus, ir kad leistų suinteresuotiesiems subjektams pateikti savo nuomonę. Suinteresuotųjų subjektų forumo posėdis rengiamas bent kartą per metus. Suinteresuotųjų subjektų forumo posėdyje valstybių narių atstovai posėdžiauja specialios sudėties, kad būtų užtikrinta tinkama komunikacija ir informacijos srautai su EIT, ir kad jie būtų informuojami apie pasiekimus, galėtų teikti EIT ir ŽIB patarimus ir dalytis su jais patirtimi. Valstybių narių atstovų specialia sudėtimi suinteresuotųjų subjektų forume taip pat užtikrinama EIT bei ŽIB veiklos ir nacionalinių programų bei iniciatyvų atitinkama sąveika ir papildomumas, įskaitant ŽIB veiklos potencialų nacionalinį bendrą finansavimą.

▼B

2. EIT turi įgaliojimus steigti fondą (toliau – EIT fondas), kurio specifinis tikslas yra skatinti ir remti EIT veiklą.

6 straipsnis

ŽIB

1. ŽIB visų pirma vykdo:

a) inovacinę veiklą ir investuoja kurdamos europinę pridėtinę vertę, visiškai apjungdamos mokslinių tyrimų ir aukštojo mokslo užmojus, siekdamos kritinės masės ir skatindamos rezultatų sklaidą bei panaudojimą;

▼M1

b) pagrindinių ekonomikos ir visuomenės interesų sričių pažangiuosius ir inovatyvius mokslinius tyrimus, remdamosi Europos ir nacionalinių mokslinių tyrimų rezultatais, kurie gali padėti stiprinti Europos konkurencingumą tarptautiniu lygmeniu ir rasti svarbiausių iššūkių, iškilusių Europos visuomenei, sprendimus;

c) magistrantūros ir doktorantūros pakopų švietimo ir mokymo veiklą, taip pat rengia profesinio rengimo kursus tų dalykų, kurie gali patenkinti būsimus Europos socialinius ir ekonominius poreikius, ir kuriais išplečiama Sąjungos talentų bazė, skatinama plėtoti su inovacijomis susijusius gebėjimus, gerinti vadybos bei verslumo gebėjimus, didinti tyrėjų bei studentų judumą ir skatinti EIT absolventų ir jo rengiamuose mokymuose dalyvavusių asmenų dalijimąsi žiniomis, kuravimą ir jungimąsi į tinklus;

d) informavimo veiklą ir geriausios praktikos inovacijų sektoriuje sklaidą, daugiausia dėmesio skirdamos aukštojo mokslo, mokslinių tyrimų ir verslo, įskaitant paslaugų ir finansų sektorius, bendradarbiavimo vystymui;

▼M1

e) kai tinkama, siekti ŽIB veiklos ir esamų Europos, nacionalinių ir regioninių programų sąveikos ir papildomumo.

▼M1

2. ŽIB savarankiškai priima sprendimus dėl vidaus organizavimo ir sudėties bei dėl tikslios darbotvarkės ir darbo metodų. Visų pirma, ŽIB:

a) nustato valdymo tvarką, kuri atspindi aukštojo mokslo, mokslinių tyrimų ir inovacijų žinių trikampį;

b) siekia būti atvira naujiems nariams, kai jie partnerystei suteikia pridėtinės vertės;

c) veikia atvirai ir skaidriai pagal savo vidaus taisykles;

d) nustato verslo planus kartu su tikslais ir pagrindiniais veiklos rodikliais;

e) parengia finansinio tvarumo strategiją.

▼B

3. EIT ir kiekvienos ŽIB santykiai grindžiami sutartimis.

7 straipsnis

ŽIB atranka

▼M1

1. EIT, atlikusi konkurencingą, atvirą ir skaidrią procedūrą, atrenka partnerystes ir paskiria jas ŽIB. EIT patvirtina ir paskelbia išsamius ŽIB atrankos kriterijus, grindžiamus kompetencijos ir inovacijų aktualumo principais. Atrankos procese dalyvauja išorės ir nepriklausomi ekspertai.

▼M1

1a. EIT, atsižvelgdamas į SID apibrėžtas prioritetines sritis ir nustatytą tvarkaraštį, pradeda ŽIB atranką ir skyrimą.

▼M1

2. Laikantis 1 dalyje nurodytų principų, ŽIB atrankos kriterijai, be kita ko, apima šiuos kriterijus:

a) dabartinius ir potencialius partnerystės inovacinius gebėjimus, įskaitant verslumą, ir jos kompetenciją aukštojo mokslo, mokslinių tyrimų ir inovacijos srityse;

b) partnerystės gebėjimus siekti SID tikslų ir taip prisidėti įgyvendinant programos „Horizontas 2020“ bendrus tikslus ir prioritetus;

c) daugiadalykius inovacijų metodus, įskaitant technologinių, socialinių ir netechnologinių priemonių integravimą;

d) partnerystės gebėjimus užtikrinti tvarų ir ilgalaikį nepriklausomą finansavimą, įskaitant pakankamai didelį ir vis didėjantį privačiojo sektoriaus, pramonės ir paslaugų sektoriaus įnašą;

e) tinkamai subalansuotą partnerystėje dalyvaujančių organizacijų, veikiančių aukštojo mokslo, mokslinių tyrimų ir inovacijų žinių trikampyje, pasiskirstymą;

f) atitinkamam sektoriui būdingos intelektinės nuosavybės valdymo planą, įskaitant tai, kaip atsižvelgta į įvairių organizacijų partnerių įnašą;

g) priemones, kuriomis remiamas privataus sektoriaus, įskaitant finansų sektorių ir ypač MVĮ, dalyvavimas ir bendradarbiavimas su juo bei naujų veiklą pradedančių įmonių, atsiskyrusių įmonių ir MVĮ sukūrimas, siekiant ŽIB veiklos rezultatus panaudoti komerciniais tikslais;

h) kai tinkama, pasirengimą nustatyti konkrečias ryšių palaikymo ir bendradarbiavimo su viešuoju ir trečiųjų šalių sektoriais priemones;

i) pasirengimą palaikyti ryšius su kitomis organizacijomis ir tinklais, kurie nėra ŽIB, siekiant dalintis geriausia praktika ir kompetencija;

j) pasirengimą parengti konkrečius pasiūlymus dėl sąveikos su Sąjungos ar kitomis susijusiomis iniciatyvomis.

3. Būtina ŽIB įsteigimo sąlyga – steigiant ŽIB turi dalyvauti bent trys organizacijos partnerės, įsisteigusios bent trijose skirtingose valstybėse narėse. Visos tokios organizacijos partnerės turi būti viena nuo kitos nepriklausomos, kaip apibrėžta Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1290/2013 8 straipsnyje ( 9 ).

4. Papildant 3 dalyje nustatytą sąlygą, bent du trečdaliai ŽIB sudarančių organizacijų partnerių turi būti įsteigtos valstybėse narėse. Kiekvienai ŽIB turi priklausyti bent viena aukštojo mokslo įstaiga ir viena privati bendrovė.

▼M1

5. EIT, prieš pradėdamas naujų ŽIB atrankos procedūrą, patvirtina ir paskelbia ŽIB veiklos finansavimo, stebėsenos ir vertinimo kriterijus ir tvarką. Apie juos nedelsiant informuojama specialios sudėties valstybių narių atstovai suinteresuotųjų subjektų forume.

7a straipsnis

ŽIB vertinimo ir stebėsenos principai

EIT, remdamasis pagrindiniais veiklos rodikliais, nustatytais, inter alia, Reglamente (ES) Nr. 1291/2013 ir SID, bei bendradarbiaudamas su Komisija, organizuoja nuolatinę kiekvienos ŽIB veiklos stebėseną ir periodinį našumo, rezultatų ir poveikio išorės vertinimą. Apie tokių stebėsenos ir vertinimo rezultatus pranešama Europos Parlamentui ir Tarybai ir jie padaromi viešai prieinamais.

7b straipsnis

ŽIB veiklos trukmė, tęstinumas ir užbaigimas

1. Priklausomai nuo nuolatinės stebėsenos ir periodinio vertinimo rezultatų ir konkrečių sričių ypatumų, ŽIB paprastai veiklą vykdo nuo septynerių iki penkiolikos metų.

2. EIT gali sudaryti partnerystės pagrindų susitarimą su ŽIB pradiniam septynerių metų laikotarpiui.

3. Valdyba gali nuspręsti pratęsti partnerystės pagrindų susitarimą su ŽIB pasibaigus nustatytam pradiniam laikotarpiui, laikydamasi 19 straipsnyje nurodyto finansinio paketo ribų, jei tai yra tinkamiausias būdas pasiekti EIT tikslus.

4. Jei ŽIB veiklos vertinimo rezultatai yra nepatenkinami, valdyba imasi tinkamų priemonių, įskaitant jos finansinės paramos sumažinimą, pakeitimą ar atšaukimą arba susitarimo nutraukimą.

▼B

8 straipsnis

Laipsniai ir diplomai

1. Laipsnius ir diplomus, susijusius su aukštojo mokslo veikla, nurodyta 6 straipsnio 1 dalies c punkte, suteikia dalyvaujančios aukštojo mokslo įstaigos, laikydamosi nacionalinių taisyklių ir akreditavimo procedūrų. EIT ir ŽIB susitarime turi būti numatyta, kad šie laipsniai ir diplomai taip pat gali turėti EIT laipsnio ir diplomo žymą.

2. EIT skatina dalyvaujančias aukštojo mokslo įstaigas:

a) teikti bendrus arba kelis laipsnius ir diplomus, atspindinčius integruotąjį ŽIB pobūdį. Tačiau juos taip pat gali teikti viena aukštojo mokslo įstaiga;

▼M1

aa) skleisti geriausią horizontalių problemų sprendimo praktiką;

▼B

b) atsižvelgti į: i) Bendrijos veiksmus, kurių imamasi pagal Sutarties 149 ir 150 straipsnius; ii) veiksmus, kurių imamasi Europos aukštojo mokslo erdvėje.

9 straipsnis

EIT nepriklausomumas ir suderinamumas su Bendrijos valstybės narės ar tarpvyriausybiniais veiksmais

1. EIT savo veiklą vykdo nepriklausomai nuo nacionalinių valdžios institucijų ir išorės jėgų spaudimo.

2. EIT veikla turi būti derinama su kitais Bendrijos lygiu įgyvendinamais veiksmais ir priemonėmis, ypač aukštojo mokslo, mokslinių tyrimų ir inovacijos srityse.

3. EIT turi tinkamai atsižvelgti į regioninio, nacionalinio ir tarpvyriausybinio lygio politines priemones ir iniciatyvas, siekdamas naudotis geriausia praktika, pripažintomis koncepcijomis ir esamais ištekliais.

▼M1 —————

▼B

11 straipsnis

Teisinis statusas

1. EIT yra Bendrijos įstaiga ir turi judrinio asmens statusą. Visose valstybėse narėse jis turi didžiausią pagal nacionalinės teisės aktus juridiniams asmenims suteikiamą teisnumą ir veiksnumą. Visų pirma jis turi teisę įsigyti ar perleisti kilnojamąjį ir nekilnojamąjį turtą bei būti šalimi teismo procese.

2. EIT taikomas Protokolas dėl Europos Bendrijų privilegijų ir imunitetų.

12 straipsnis

Atsakomybė

1. EIT atsakingas tik už savo pareigų vykdymą.

2. Sutartinę EIT atsakomybę reglamentuoja atitinkamos sutartinės nuostatos ir konkrečiai sutarčiai taikoma teisė. Europos Bendrijų Teisingumo Teismui priklauso jurisdikcija pagal bet kurią EIT sudarytoje sutartyje esančią arbitražinę išlygą.

3. Nesutartinės atsakomybės atveju EIT, pagal valstybių narių teisei bendrus principus, turi padengti visus nuostolius, sukeltus jo paties ar jo tarnautojų, šiems vykdant savo pareigas.

Europos Bendrijų Teisingumo Teismas turi jurisdikciją spręsti ginčus dėl tokios žalos atlyginimo.

4. Bet kuris EIT mokėjimas, skirtas apmokėti 2 ir 3 dalyse nurodytas pareigas, ir su tuo susijusios išlaidos ir kaštai laikomi EIT išlaidomis ir dengiamos iš EIT išteklių.

5. Europos Bendrijų Teisingumo Teismo jurisdikcijai Sutarties 230 ir 232 straipsniuose numatytomis sąlygomis priklauso nagrinėti EIT pareikštus ieškinius.

13 straipsnis

Skaidrumas ir galimybė susipažinti su dokumentais

1. EIT užtikrina aukštą vykdomos veiklos skaidrumo lygį. Visų pirma EIT turi sukurti visiems prieinamą ir nemokamą tinklavietę, kurioje būtų teikiama informacija apie EIT ir atskirų ŽIB veiklą.

▼M1

2. Prieš pradėdamas konkursą dėl ŽIB atrankos, EIT paskelbia savo darbo tvarkos taisykles, 21 straipsnio 1 dalyje nurodytas savo specifines finansines taisykles ir 7 straipsnyje nurodytus išsamius ŽIB atrankos kriterijus.

▼B

3. EIT nedelsdama viešai paskelbia savo trejų metų atnaujinamąją darbo programą ir metinę veiklos ataskaitą, nurodytas 15 straipsnyje.

4. Nedarant poveikio 5 ir 6 dalių taikymui, EIT tretiesiems asmenims neatskleidžia gaunamos konfidencialios informacijos, kurią reikalaujama laikyti slapta, ir toks reikalavimas yra pagrįstas.

5. EIT organų nariams taikomas konfidencialumo reikalavimas, nurodytas Sutarties 287 straipsnyje.

Vadovaujantis šiuo reglamentu EIT surinktai informacijai taikomas 2000 m. gruodžio 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 45/2001 dėl asmenų apsaugos Bendrijos institucijoms ir įstaigoms tvarkant asmens duomenis ir laisvo tokių duomenų judėjimo ( 10 ).

6. EIT saugomiems dokumentams taikomas 2001 m. gegužės 30 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas Nr. 1049/2001 dėl galimybės visuomenei susipažinti su Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos dokumentais ( 11 ). Valdyba ne vėliau kaip per šešis mėnesius nuo EIT įsteigimo patvirtina praktines šio reglamento taikymo priemones.

7. Oficialūs EIT dokumentai ir publikacijos turi būti verčiami vadovaujantis 1958 m. balandžio 15 d. reglamentu Nr. 1/1958 ( 12 ). Reikalingas vertimo paslaugas teikia Tarybos reglamentu (EB) Nr. 2965/1994 ( 13 ) įsteigtas Europos Sąjungos įstaigų vertimo centras.

14 straipsnis

Finansiniai ištekliai

1. EIT finansuojamas iš Europos Sąjungos bendrojo biudžeto, laikantis 19 straipsnyje nurodyto finansinio paketo ribų bei iš kitų privačių ir viešų šaltinių.

▼M1

2. ŽIB finansavimo šaltiniai visų pirma yra:

a) organizacijų partnerių įnašai, sudarantys esminę finansavimo šaltinio dalį;

b) savanoriški valstybių narių, trečiųjų šalių ar jų viešosios valdžios institucijų įnašai;

c) tarptautinių organizacijų ar institucijų įnašai;

d) pajamos iš ŽIB nuosavo turto ir veiklos ir iš intelektinės nuosavybės teisių;

e) sukaupto kapitalo įnašai, įskaitant EIT fondo valdomas pajamas;

f) asmenų, institucijų, fondų ar kitų nacionalinių įstaigų palikimai, aukos ir įnašai;

g) EIB įnašas;

h) finansinės priemonės, įskaitant iš Sąjungos bendrojo biudžeto finansuojamas priemones.

Įnašai gali būti ir nepiniginiai.

▼B

3. Finansavimo iš EIT sąlygos nustatomos EIT finansinėse taisyklėse, nurodytose 21 straipsnio 1 dalyje.

▼M1

4. EIT įnašas į ŽIB gali apimti iki 100 proc. visų ŽIB papildomos naudos veiklos tinkamų finansuoti sąnaudų.

▼B

5. ŽIB arba jų organizacijos-partnerės gali prašyti Bendrijos paramos, ypač pagal tam tikras Bendrijos programas ir fondus, laikantis atitinkamų jų taisyklių ir tomis pačiomis sąlygomis kaip kiti pareiškėjai. Tais atvejais tokios paramos negalima skirti veiklai, kuri jau finansuojama iš Europos Sąjungos bendrojo biudžeto.

▼M1

6. EIT įnašas vidutiniškai neviršija 25 proc. viso ŽIB finansavimo.

7. EIT nustato konkurencingą atitinkamos savo finansinio įnašo į ŽIB dalies skyrimo peržiūros mechanizmą. Jis apima ŽIB verslo planų ir vykdant nuolatinę stebėseną nustatytų veiklos rezultatų vertinimą.

▼M1

15 straipsnis

Programavimas ir ataskaitos

1. EIT tvirtina trejų metų atnaujinamąją darbo programą, grindžiamą patvirtinta SID, kurioje nurodomi pagrindiniai EIT ir ŽIB prioritetai ir planuojama veikla, įskaitant numatomus finansavimo poreikius ir šaltinius. Joje taip pat nurodomi atitinkami ŽIB ir EIT veiklos stebėsenos rodikliai, naudojantis į rezultatus orientuotu metodu. EIT pateikia Komisijai preliminarią trejų metų atnaujinamąją darbo programą ne vėliau kaip tų metų, kurie pasibaigia dveji metai iki aptariamos trejų metų darbo programos įsigaliojimo dienos (kiekvienų N-2 metų), gruodžio 31 d.

Komisija, atsižvelgdama į programoje „Horizontas 2020“ apibrėžtus konkrečius EIT tikslus ir papildomumą, susijusį su kitomis Sąjungos politikos sritimis ir priemonėmis, per tris mėnesius nuo darbo programos pateikimo pateikia savo nuomonę. EIT tinkamai atsižvelgia į Komisijos nuomonę, o jei su Komisijos nuomone nesutinka, pagrindžia savo poziciją. EIT galutinę darbo programą perduoda susipažinti Europos Parlamentui, Tarybai, Komisijai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui bei Regionų komitetui. Pateikus prašymą, direktorius galutinę darbo programą pateikia atsakingam Europos Parlamento komitetui;

2. EIT kiekvienais metais ne vėliau kaip birželio 30 d. tvirtina metinę ataskaitą. Ataskaitoje nurodoma EIT ir ŽIB praėjusiais kalendoriniais metais vykdyta veikla ir įvertinami rezultatai, atsižvelgiant į nustatytus tikslus, rodiklius ir grafiką, su vykdyta veikla susijusi rizika, išteklių panaudojimas ir bendra EIT veikla. EIT perduoda metinę ataskaitą Europos Parlamentui ir Tarybai ir bent kartą per metus informuoja juos apie EIT veiklą, jo indėlį įgyvendinant programą „Horizontas 2020“ ir Sąjungos inovacijų, mokslinių tyrimų bei švietimo politiką ir tikslus.

▼B

16 straipsnis

EIT stebėsena ir vertinimas

1. EIT užtikrina, kad, siekiant kokybiškiausių rezultatų, mokslinės kompetencijos ir veiksmingiausio išteklių panaudojimo, būtų nuolat ir sistemingai vykdoma EIT veiklos, įskaitant per ŽIB valdomą veiklą, stebėsena ir reguliariai atliekami nepriklausomi vertinimai. Vertinimų rezultatai skelbiami viešai.

2. Iki 2011 m. birželio mėn. ir kas ►M1 trejus ◄ metus nuo naujos finansinės programos įsigaliojimo Komisija numato atlikti EIT vertinimą. Jis grindžiamas nepriklausomu išorės vertinimu ir jame nagrinėjama, kaip EIT vykdo savo misiją. Jis apima visą EIT ir ŽIB veiklą, įvertinama EIT sukuriama pridėtinė vertė, poveikis, efektyvumas, tvarumas, veiksmingumas ir aktualumas bei jos ryšys su esamomis nacionalinėmis ir Bendrijos politikos sritimis ir (arba) jų papildomumas, siekiant remti inovaciją, mokslinius tyrimus ir aukštąjį mokslą. Vertinant atsižvelgiama į Europos ir nacionalinio lygio suinteresuotų subjektų nuomones.

▼M1

2a. Pasitelkdama nepriklausomus ekspertus Komisija, siekdama įvertinti, kaip EIT sekasi siekti nustatytų tikslų, nustatyti veiklos įgyvendinimui įtakos turinčius veiksnius ir atpažinti geriausiąją praktiką, gali atlikti kitus strateginės svarbos temų ar klausimų vertinimus. Tą darydama Komisija visapusiškai atsižvelgia į administracinį poveikį EIT ir ŽIB.

▼B

3. Vertinimo rezultatus, savo nuomonę ir tam tikrais atvejais – visus pasiūlymus dėl šio reglamento pakeitimų Komisija pateikia Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui bei Regionų komitetui. Valdyba, rengdama EIT programas ir planuodama veiklą, tinkamai atsižvelgia į vertinimo rezultatus.

17 straipsnis

SID

1. Vėliausiai iki 2011 m. birželio 30 d., o po to – kas septynerius metus, EIT parengia septynerių metų SID projektą ir pateikia jį Komisijai.

▼M1

2. SID apibrėžiamos EIT prioritetinės sritys ir ilgalaikė strategija bei pateikiamas jo socialinio ir ekonominio poveikio bei gebėjimų sukurti didžiausią su inovacijomis susijusią pridėtinę vertę įvertinimas. SID turi būti atsižvelgiama į 16 straipsnyje nurodytos EIT stebėsenos ir vertinimo rezultatus.

▼M1

2a. SID apima EIT veiklos ir kitų Sąjungos iniciatyvų, priemonių ir programų galimos ir atitinkamos sąveikos ir papildomumo analizę.

▼B

3. SID turi būti numatomi finansiniai poreikiai ir šaltiniai, atsižvelgiant į būsimą veiklą, ilgalaikę plėtrą ir EIT finansavimą. Joje taip pat pateikiamas orientacinis finansinis planas finansinės programos laikotarpiui.

▼M1

4. Komisijos pasiūlymu Europos Parlamentas ir Taryba patvirtina SID laikydamiesi Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 173 straipsnio 3 dalies.

▼B

18 straipsnis

Pradinis etapas

1. Per 12 mėnesių nuo jos sukūrimo, valdyba pateikia Europos Parlamentui, Tarybai ir Komisijai 15 straipsnyje nurodytos pirmosios trejų metų atnaujinamosios darbo programos projektą. Europos Parlamentas, Taryba ir Komisija per tris mėnesius nuo projekto gavimo dienos gali valdybai pateikti nuomonę dėl bet kokio jame aptariamo klausimo. Gavusi tokią nuomonę EIT valdyba per tris mėnesius pateikia atsakymą nurodydama prioritetų ir planuojamos veiklos pakeitimus.

2. Per 18 mėnesių nuo valdybos sukūrimo EIT atrenka ir paskiria dvi ar tris ŽIB, laikydamasis 7 straipsnyje nustatytų kriterijų ir procedūrų.

3. Komisija iki 2011 m. pabaigos Europos Parlamentui ir Tarybai pateikia pasiūlymą dėl pirmosios SID, parengtą remiantis EIT pateiktu projektu.

Be to, kad SID turinys turi atitikti 17 straipsnio reikalavimus, pirmojoje SID taip pat nurodoma:

a) su EIT veikla susijusios išsamios specifikacijos ir sąlygos;

b) valdybos bei ŽIB bendradarbiavimo priemonės;

c) ŽIB finansavimo priemonės.

4. Patvirtinus pirmąją SID pagal 17 straipsnio 4 dalį, valdyba gali atrinkti ir paskirti papildomas ŽIB pagal 6 ir 7 straipsnių nuostatas.

▼M1

19 straipsnis

Biudžetiniai įsipareigojimai

1. Finansinis paketas iš programos „Horizontas 2020“, skirtas šio reglamento įgyvendinimui laikotarpiu nuo 2014 m. sausio 1 d. iki 2020 m. gruodžio 31 d., yra 2 711,4 mln. EUR dabartinėmis kainomis.

2. Ta suma per metinę biudžeto tvirtinimo procedūrą Europos Parlamentui ir Tarybai yra svarbiausias orientacinis dydis, kaip apibrėžta 2013 m. gruodžio 2 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinio susitarimo dėl biudžetinės drausmės, bendradarbiavimo biudžeto klausimais ir patikimo finansų valdymo 17 punkte ( 14 ).

3. Europos Parlamentas ir Taryba leidžia naudoti metinius asignavimus laikantis daugiametėje finansavimo programoje nustatytų ribų. EIT finansinis įnašas ŽIB teikiamas pagal šį finansinį paketą.

▼B

20 straipsnis

Metų biudžeto rengimas ir patvirtinimas

1. EIT išlaidas sudaro personalo, administracinės, infrastruktūros ir veiklos išlaidos. Administracinės išlaidos turi būti minimalios.

2. Finansiniai metai atitinka kalendorinius metus.

3. Direktorius sudaro EIT pajamų ir išlaidų ateinantiems finansiniams metams sąmatą ir ją pateikia valdybai.

4. Turi būti išlaikyta pajamų ir išlaidų pusiausvyra.

▼M1

5. Valdyba priima sąmatos projektą, prie kurio kartu pridedamas personalo plano projektas ir preliminari trejų metų atnaujinamoji darbo programa ir ne vėliau kaip N-2 metų gruodžio 31 d. pateikia juos Komisijai.

6. Remdamasi šia sąmata Komisija į Sąjungos bendrojo biudžeto projektą įtraukia numatomą sumą, kurią ji laiko būtina subsidijai iš bendrojo biudžeto išmokėti.

▼B

7. Biudžeto valdymo institucija tvirtina asignavimus EIT skirtai subsidijai.

8. Valdyba tvirtina EIT biudžetą, kuris tampa galutiniu, kai galutinai patvirtinamas Europos Sąjungos bendrasis biudžetas. Tam tikrais atvejais jis atitinkamai koreguojamas.

9. Valdyba turi kuo greičiau informuoti biudžeto valdymo instituciją apie savo ketinimą įgyvendinti bet kurį projektą, kuriam skiriamos lėšos gali turėti didelės finansinės reikšmės EIT biudžeto finansavimui, ypač apie su nuosavybe susijusius projektus, pavyzdžiui, pastatų nuomos ar įsigijimo. Apie tai ji informuoja Komisiją.

10. Bet kokie esminiai biudžeto pakeitimai daromi taikant tokią pačią procedūrą.

21 straipsnis

Biudžeto vykdymas ir kontrolė

1. EIT patvirtina savo finansines taisykles, vadovaudamasis Reglamento (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 185 straipsnio 1 dalimi. Jos negali nukrypti nuo Reglamento (EB, Euratomas) Nr. 2343/2002 nuostatų, išskyrus atvejus, kai to reikia konkrečiai EIT veiklai vykdyti ir Komisija yra davusi išankstinį sutikimą. Siekiant, kad EIT įgyvendintų iškeltus tikslus ir pritrauktų bei išlaikytų partnerius iš privačiojo sektoriaus, būtina tinkamai įvertinti deramo veiklos lankstumo poreikį.

▼M1

1a. Finansinis įnašas į EIT bus įgyvendinamas pagal Reglamentą (ES) Nr. 1290/2013 ir Reglamentą (ES) Nr. 1291/2013.

▼B

2. EIT biudžetą vykdo direktorius.

3. EIT sąskaitos konsoliduojamos su Komisijos sąskaitomis.

▼M1

4. Tarybai rekomendavus, Europos Parlamentas anksčiau nei N + 2 metų gegužės 15 d. patvirtina, kad direktorius įvykdė N metų EIT biudžetą.

▼B

22 straipsnis

Bendrijos finansinių interesų apsauga

1. Siekiant kovoti su sukčiavimu, korupcija ir kitokia neteisėta veikla, EIT taikomas visas 1999 m. gegužės 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1073/1999 dėl Europos kovos su sukčiavimu tarnybos (OLAF) atliekamų tyrimų ( 15 ).

2. EIT turi prisijungti prie 1999 m. gegužės 25 d. Tarpinstitucinio susitarimo tarp Europos Parlamento, Europos Sąjungos Tarybos ir Europos Bendrijų Komisijos dėl Europos kovos su sukčiavimu tarnybos (OLAF) atliekamų vidaus tyrimų ( 16 ). Valdyba formalizuoja šį prisijungimą ir patvirtina reikiamas priemones, padedančias OLAF atlikti vidaus tyrimus.

3. Visuose EIT priimtuose sprendimuose ir sudarytose sutartyse turi būti aiškiai nurodoma, kad OLAF ir Audito Rūmai gali atlikti visų rangovų ir subrangovų, kurie yra gavę Bendrijos lėšų, dokumentų patikrinimus vietoje, taip pat ir galutinių naudos gavėjų patalpose.

▼M1 —————

▼M1

22a straipsnis

EIT veiklos nutraukimas

Jei EIT veikla nutraukiama, jo likvidavimas vykdomas prižiūrint Komisijai laikantis taikytinų teisės aktų. Susitarimuose su ŽIB ir EIT fondo steigimo akte nustatomos atitinkamos tokią padėtį reglamentuojančios nuostatos.

▼B

23 straipsnis

Įstatai

Šiuo reglamentu patvirtinami priede pateikiami EIT įstatai.

24 straipsnis

Įsigaliojimas

Šis reglamentas įsigalioja dvidešimtą dieną nuo jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

▼M1









PRIEDAS

Europos inovacijos ir technologijos instituto įstatai

1 SKIRSNIS

VALDYBOS SUDĖTIS

1. Valdybą sudaro skiriami ir atstovaujantys nariai.

2. Valdybą sudaro 12 Komisijos skiriamų narių, išlaikant verslo, aukštojo mokslo ir mokslinių tyrimų srityje patirtį turinčių narių pusiausvyrą. Nariai skiriami ketverių metų kadencijai, kuri negali būti pratęsta. Prireikus valdyba Komisijai pateikia pasiūlymą skirti naują (-us) narį (-ius). Kandidatas (-ai) pasirenkamas (-i) remiantis skaidrios ir atviros procedūros, kuri apima konsultavimąsi su suinteresuotaisiais subjektais, rezultatais. Komisija atsižvelgia į aukštojo mokslo, mokslinių tyrimų, inovacijų ir verslo sričių atstovų bei lyčių ir geografinę pusiausvyrą, ir aukštojo mokslo, mokslinių tyrimų ir inovacijų aplinkos vertinimą visoje Sąjungoje. Komisija skiria narį (-ius) ir informuoja Europos Parlamentą ir Tarybą apie atrankos procesą ir galutinį tų valdybos narių paskyrimą. Jei kuris nors paskirtas narys negali eiti pareigų iki kadencijos pabaigos, jo kadencijai užbaigti skiriamas pakaitinis narys, laikantis tokios pačios procedūros, kuri buvo taikyta pareigų negalinčio eiti valdybos nario atžvilgiu. Pakaitinį narį, ėjusį pareigas ne ilgiau kaip dvejus metus, valdybos prašymu Komisija gali skirti papildomai ketverių metų kadencijai. Pereinamuoju laikotarpiu valdybos nariai, kurie buvo iš pradžių paskirti šešerių metų laikotarpiui užbaigia savo kadenciją. Iki to laiko yra 18 skiriamų narių. Per šešis mėnesius nuo šio reglamento įsigaliojimo dienos vieną trečdalį iš dvylikos 2012 m. paskirtų narių valdyba, Komisijai patvirtinus, pasirenka dvejų metų kadencijai, vieną trečdalį – ketverių metų kadencijai ir vieną trečdalį – šešerių metų kadencijai. Išimtinėmis ir tinkamai pagrįstomis aplinkybėmis, siekiant išsaugoti valdybos vientisumą, Komisija savo iniciatyva gali nutraukti valdybos nario kadenciją.

3. ŽIB iš savo organizacijų partnerių išrenka tris atstovaujančius narius. Šių narių kadencija trunka dvejus metus ir gali būti vieną kartą pratęsta. Nariams išstojus iš ŽIB jų kadencija nutraukiama. Atstovaujančių narių rinkimo ir pakeitimo sąlygas bei procedūras tvirtina valdyba remdamasi direktoriaus siūlymu. Šiuo mechanizmu užtikrinama, kad būtų tinkamai atspindima įvairovė ir atsižvelgiama į ŽIB vystymąsi. Pereinamuoju laikotarpiu atstovaujantys nariai, kurie buvo išrinkti iš pradžių trejų metų laikotarpiui, užbaigia savo kadenciją. Iki to laiko yra keturi atstovaujantys nariai.

4. Valdybos nariai nepriklausomai ir skaidriai vykdo veiklą vadovaudamiesi EIT interesais, gindama jo tikslus ir misiją, tapatybę, savarankiškumą ir darną.

2 SKIRSNIS

VALDYBOS PAREIGOS

Valdyba priima reikiamus strateginius sprendimus, visų pirma:

a) remdamasi direktoriaus pasiūlymu tvirtina EIT Strateginės inovacijų darbotvarkės (SID) projektą, trejų metų atnaujinamąją darbo programą, biudžetą, metines finansines ataskaitas ir balansą bei metinę veiklos ataskaitą;

b) remdamasi direktoriaus pasiūlymu tvirtina ŽIB veiklos finansavimo, stebėsenos ir vertinimo kriterijus ir procedūras;

c) tvirtina ŽIB atrankos tvarką;

d) išrenka partnerystę ir jai suteikia ŽIB statusą bei prireikus tokį paskyrimą atšaukia;

e) užtikrina nuolatinį ŽIB veiklos vertinimą;

f) patvirtina savo darbo tvarkos taisykles, vykdomojo komiteto darbo tvarkos taisykles ir EIT specifines finansines taisykles;

g) Komisijai sutikus, nustato tinkamus valdybos ir vykdomojo komiteto narių išmokas; tokių išmokų dydis nustatomas pagal panašius mokėjimus valstybėse narėse;

h) tvirtina vykdomojo komiteto ir direktoriaus atrankos tvarką;

i) skiria ir prireikus atleidžia direktorių ir naudojasi jo atžvilgiu drausminiais įgaliojimais;

j) skiria apskaitos pareigūną ir vykdomojo komiteto narius;

k) priima gero elgesio kodeksą dėl interesų konfliktų;

l) prireikus steigia patariamąsias grupes, kurių veiklos trukmė gali būti ribota;

m) įsteigia vidaus audito padalinį pagal Komisijos reglamentą (EB, Euratomas) Nr. 2343/2002 ( 17 );

n) turi įgaliojimus steigti fondą, kurio konkretus tikslas - skatinti ir remti EIT veiklą;

o) priima sprendimą dėl kalbų vartojimo politikos, atsižvelgdama į esamus daugiakalbystės principus ir praktinius reikalavimus EIT veiklai;

p) skatina EIT pasaulio mastu, didindama instituto patrauklumą ir siekdama, kad jis taptų pasaulinio lygio kompetencijos įstaiga aukštojo mokslo, mokslinių tyrimų ir inovacijų srityse.

3 SKIRSNIS

VALDYBOS VEIKLOS ORGANIZAVIMAS

1. Valdyba savo pirmininką renka iš paskirtų narių. Pirmininkas skiriamas dvejiems metams ir jo kadencija gali būti pratęsta vieną kartą.

2. Nedarant poveikio 3 dalies taikymui, valdyba sprendimus priima paprasta balsavimo teisę turinčių narių balsų dauguma. Vis dėlto sprendimai pagal 2 skirsnio a, b, c, i ir o punktus ir pagal šio skirsnio 1 dalį priimami visų jo balsavimo teisę turinčių narių dviejų trečdalių balsų dauguma.

3. Atstovaujantys nariai negali balsuoti dėl sprendimų, priimamų pagal 2 skirsnio b, c, d, e, f, g, i, j, k, o ir p punktus.

4. Valdyba rengia eilinius posėdžius bent tris kartus per metus ir neeilinį posėdį, rengiamą valdybos pirmininko arba bent vieno trečdalio visų valdybos narių prašymu.

5. Valdybai padeda vykdomasis komitetas. Vykdomąjį komitetą sudaro trys paskirti nariai ir valdybos pirmininkas, kuris kartu yra ir vykdomojo komiteto pirmininkas. Tris vykdomojo komiteto narius, išskyrus pirmininką, iš paskirtų valdybos narių išrenka valdyba. Valdyba tam tikras užduotis gali pavesti atlikti vykdomajam komitetui.

4 SKIRSNIS

DIREKTORIUS

1. Direktoriumi skiriamas asmuo, turintis patirties ir gerą reputaciją EIT veiklos srityse. Valdyba skiria direktorių ketverių metų laikotarpiui. Valdyba, manydama, kad tai būtų geriausias sprendimas vadovaujantis EIT interesais, gali pratęsti kadenciją vieną kartą ketveriais metais.

2. Direktorius atsako už kasdienį EIT valdymą ir yra jo teisinis atstovas. Jis atskaitingas valdybai ir nuolat jai teikia ataskaitas apie EIT veiklos vykdymą.

3. Direktorius visų pirma: a) organizuoja EIT veiklą ir jai vadovauja; b) teikia paramą valdybos ir vykdomojo komiteto darbui bei teikia sekretoriato paslaugas jų posėdžiams, taip pat teikia visą jų pareigoms vykdyti būtiną informaciją; c) rengia SID projektą, preliminarią trejų metų atnaujinamąją darbo programą, kasmetinės ataskaitos projektą ir kasmetinio biudžeto projektą bei pateikia juos valdybai; d) rengia ir administruoja ŽIB atrankos procesą ir užtikrina, kad įvairūs to proceso etapai vyktų skaidriai ir objektyviai; e) rengia, veda derybas ir sudaro sutartis su ŽIB; f) organizuoja suinteresuotųjų subjektų forumą, įskaitant specialios sudėties valstybių narių atstovus; g) užtikrina, kad būtų taikomos su EIT veikla susijusios veiksmingos stebėsenos ir vertinimo procedūros pagal šio reglamento 16 straipsnį; h) atsako už administracinius ir finansinius klausimus, įskaitant EIT biudžeto vykdymą, tinkamai atsižvelgdamas į vidaus audito padalinio nuomonę; i) atsako už visus su darbuotojais susijusius klausimus; j) pateikia kasmetinių finansinių ataskaitų ir balanso projektus vidaus audito padaliniui, o vėliau – per vykdomąjį komitetą – valdybai; k) užtikrina, kad EIT vykdytų pareigas, susijusias su jo sudarytomis sutartimis ir susitarimais; l) užtikrina veiksmingus ryšius su Sąjungos institucijomis; m) nepriklausomai ir skaidriai vykdo veiklą vadovaudamasis EIT interesais, gindamas jo tikslus ir misiją, tapatybę, savarankiškumą ir darną.

5 SKIRSNIS

EIT PERSONALAS

1. EIT personalą sudaro tiesiogiai EIT pagal terminuotas sutartis įdarbinti darbuotojai. Direktoriui ir EIT personalui taikomos kitų Europos Sąjungos tarnautojų įdarbinimo sąlygos.

2. Į EIT ribotam laikotarpiui gali būti deleguojami ekspertai. Valdyba tvirtina nuostatas, pagal kurias deleguotiems ekspertams sudaromos galimybės dirbti EIT ir kuriomis nustatomos jų teisės bei pareigos.

3. Personalo atžvilgiu EIT naudojasi institucijos, kuriai suteikta teisė sudaryti sutartis su savo darbuotojais, įgaliojimais.

4. Iš darbuotojo gali būti pareikalauta atlyginti žalą (visą ar jos dalį) EIT, atsiradusią dėl sunkaus nusižengimo, padaryto einant pareigas, arba dėl su pareigomis susijusio sunkaus nusižengimo.