1997A1716 — LT — 01.01.2012 — 001.003

Šis dokumentas yra skirtas tik informacijai, ir institucijos nėra teisiškai atsakingos už jo turinį

iš dalies keičiamas:









▼B

EUROPOS–VIDURŽEMIO JŪROS REGIONO LAIKINOSIOS ASOCIACIJOS SUSITARIMAS

dėl prekybos ir bendradarbiavimo tarp Europos bendrijos ir Palestinos išsivadavimo organizacijos (PIO), atstovaujančios Vakarų Kranto ir Gazos ruožo Palestinos valdžios interesams







EUROPOS BENDRIJA (toliau - Bendrija) ir PALESTINOS IŠSIVADAVIMO ORGANIZACIJA (PIO), ATSTOVAUJANTI VAKARŲ KRANTO IR GAZOS RUOŽO PALESTINOS VALDŽIOS INTERESAMS (toliau - Palestinos valdžia), ATSIŽVELGDAMOS į egzistuojančių ryšių tarp Bendrijos bei Vakarų Kranto ir Gazos ruožo Palestinos liaudies svarbą ir į jų bendrai naudojamas bendrąsias vertybes, ATSIŽVELGDAMOS į Bendrijos ir PIO norą stiprinti tuos ryšius bei užmegzti ilgalaikius, partneryste ir savitarpiškumu grindžiamus ryšius, ATSIŽVELGDAMOS į svarbą, kurią Šalys teikia Jungtinių Tautų Chartijos principams, ypač žmogaus teisių laikymuisi, demokratiniams principams ir ekonominėms laisvėms, sudarančioms jų ryšių pagrindą, NORĖDAMOS sustiprinti Europos bendrijos ir Artimųjų Rytų santykių pagrindą bei Artimųjų Rytų regiono ekonominę integraciją kaip tikslą, kuris pasiekiamas, kai tik leis susiklosčiusios aplinkybės, ATSIŽVELGDAMOS į Šalių ekonominės ir socialinės plėtros skirtumus bei poreikį intensyviau dėti dabartines pastangas, skatinant Vakarų Kranto ir Gazos ruožo ekonominę ir socialinę plėtrą, NORĖDAMOS pradėti bendradarbiavimą, paremtą nuolatiniu dialogu ekonomikos, kultūros, mokslo ir švietimo klausimais, siekiant pagerinti abipusį pažinimą ir supratimą, ATSIŽVELGDAMOS į Šalių įsipareigojimą dėl laisvosios prekybos, ypač 1994 m. Bendrojo susitarimo dėl muitų tarifų ir prekybos nuostatų laikymosi, NORĖDAMOS remtis jau egzistuojančiais autonominiais Šalių susitarimais dėl prekybos ir laikydamos juos susitarimų ir savitarpiškumo pagrindu, ĮSITIKINUSIOS, kad būtina skatinti jų ekonominių ryšių naujo klimato kūrimą siekiant pagerinti aplinką investicijų srautams, ATSIŽVELGDAMOS į Šalių teises ir prievoles pagal jų pasirašytus tarptautinius susitarimus, ĮSITIKINUSIOS, kad Palestinos valdžios visapusiškas dalyvavimas Europos–Viduržemio jūros regiono partnerystės programoje, pradėtoje Barselonos konferencijos metu, yra svarbus žingsnis, normalizuojant Šalių tarpusavio ryšius, kurį reikėtų nurodyti dabartiniame laikinajame Susitarime, ŽINODAMOS apie 1996 m. sausio 20 d. Palestinoje rengiamų rinkimų pagrindinę politinę reikšmę procesui, kuriuo bėgyje siekiama sudaryti nuolatinį susitarimą pagal Jungtinių Tautų Saugumo Tarybos 242 ir 338 rezoliucijas, PRIPAŽINDAMOS, kad šis Susitarimas pakeistų Europos–Viduržemio jūros regiono laikinosios asociacijos susitarimą, sąlygoms leidus, SUSITARĖ:







1 straipsnis

1. Šiuo susitarimu Bendrija ir Palestinos valdžia įsteigia laikinąją asociaciją dėl prekybos ir bendradarbiavimo.

2. Šiuo Susitarimu siekiama:

— sukurti atitinkamą pagrindą visapusiškam dialogui, kuris leistų vykti Šalių artimų ryšių plėtrai,

— sudaryti sąlygas pažangiam prekybos liberalizavimui,

— skatinti Šalių subalansuotų ekonominių ir socialinių ryšių plėtrą dialogo ir bendradarbiavimo pagrindu,

— prisidėti prie Vakarų kranto ir Gazos ruožo socialinės ir ekonominės plėtros,

— skatinti regionų bendradarbiavimą, atsižvelgiant į taikaus sambūvio ir ekonominio ir politinio stabilumo sustiprinimą,

— skatinti bendradarbiavimą kitose, abi Šalis dominančiose srityse.

2 straipsnis

Šalių ryšiai, taip pat ir šio Susitarimo nuostatos grindžiami demokratijos principais ir pagrindinėmis žmogaus teisėmis, kaip išdėstyta Visuotinėje žmogaus teisių deklaracijoje, kuriais vadovaujamasi, vykdant jų vidaus ir tarptautinę politiką ir kurie yra šio Susitarimo pagrindinis elementas.







I ANTRAŠTINĖ DALIS

LAISVAS PREKIŲ JUDĖJIMAS







PAGRINDINIAI PRINCIPAI

3 straipsnis

Bendrija ir Palestinos valdžia palaipsniui sukuria laisvosios prekybos erdvę pereinamuoju laikotarpiu, trunkančiu ne ilgiau kaip iki 2001 m. gruodžio 31 dienos šioje antraštinėje dalyje nustatyta tvarka ir laikantis 1994 m. Bendrojo susitarimo dėl muitų tarifų ir prekybos ir kitų daugiašalių susitarimų dėl prekybos prekėmis, pridėtų prie Pasaulio prekybos organizacijos (PPO) steigimo susitarimo (toliau - GATT susitarimas), nuostatų.







1 SKYRIUS

PRAMONĖS PRODUKTAI

4 straipsnis

▼M3

Šio skyriaus nuostatos taikomos produktams, kurių kilmės šalys yra Europos Sąjunga ir Vakarų Krantas ir Gazos ruožas, išskyrus išvardytuosius Kombinuotosios nomenklatūros (KN) ir Palestinos Administracijos muitų tarifo 1–24 skyriuose ir GATT susitarimo dėl žemės ūkio 1 priedo 1 dalies ii punkte. Tačiau šis skyrius tebetaikomas chemiškai grynai laktozei, kurios KN kodas yra 1702 11 00 , ir gliukozei bei gliukozės sirupui, kurių sudėtyje esanti gliukozė sudaro 99 % arba daugiau sausosios medžiagos masės ir kurių KN kodai yra ex 1702 30 50 ir ex 1702 30 90 .

▼B

5 straipsnis

Vykstant prekybai tarp Bendrijos ir Vakarų Kranto ir Gazos ruožo, joks naujas importo muito mokestis ar bet kuris kitas, lygiavertį poveikį turintis mokestis netaikomas.

6 straipsnis

Importuojant į Bendriją produktus, kurių kilmės šalis yra Vakarų Krantas ir Gazos ruožas, leidžiama neapmokestinti muito mokesčiu arba bet kuriuo kitu, lygiavertį poveikį turinčiu mokesčiu ir netaikyti kiekybinių apribojimų ar bet kurios kitos, lygiavertį poveikį turinčios priemonės.

7 straipsnis

1. Šio skyriaus nuostatos netrukdo Bendrijai išlaikyti prekių, kurių kilmės šalis yra Vakarų krantas ir Gazos ruožas ir kurios išvardytos I priede, žemės ūkio komponentą.

Šiam žemės ūkio komponentui taikomos mutatis mutandis 2 skyriaus nuostatos, taikomos žemės ūkio produktams.

2. Produktus, išvardytus 2 priede, kurių kilmės šalis yra Bendrija, Susitarimo galiojimo laikotarpiu Palestinos valdžia gali toliau apmokestinti importo muito mokesčiais ir lygiavertį poveikį turinčiais mokesčiais, ne didesniais už mokesčius, galiojančius nuo 1996 m. sausio 1 d.

3. Pagal 63 straipsnį įsteigtas Jungtinis komitetas gali priimti sprendimą dėl Šalių vienų kitoms suteikiamų paskesnių lengvatų savitarpiškumo pagrindu.

8 straipsnis

1. Muito mokesčiai ir lygiavertį poveikį turintys mokesčiai, kurias apmokestinami į Vakarų Krantą ir Gazos ruožą importuojami produktai, kurių kilmės šalis yra Bendrija, išskyrus 2 ir 3 prieduose išvardytus produktus, panaikinami šiam Susitarimui įsigaliojus.

2. Įsigaliojus šiam Susitarimui, Palestinos valdžia gali apmokestinti į Vakarų Krantą ir Gazos ruožą importuojamus produktus, kurių kilmės šalis yra Bendrija, fiskaliniais mokesčiais, neviršijančiais 25 % pagal produktų vertę. Šie mokesčiai panaikinami palaipsniui pagal šį planą:

praėjus vieneriems metams nuo šio Susitarimo įsigaliojimo, kiekvienas mokestis sumažinamas iki 90 % bazinio mokesčio;

praėjus dvejiems metams nuo šio Susitarimo įsigaliojimo, kiekvienas mokestis sumažinamas iki 80 % bazinio mokesčio;

praėjus trejiems metams nuo šio Susitarimo įsigaliojimo, kiekvienas mokestis sumažinamas iki 70 % bazinio mokesčio;

praėjus ketveriems metams nuo šio Susitarimo įsigaliojimo, kiekvienas mokestis sumažinamas iki 60 % bazinio mokesčio;

praėjus penkeriems metams nuo šio Susitarimo įsigaliojimo, kiekvienas likęs mokestis panaikinamas.

3. Didelių sunkumų, susijusių su konkrečiu produktu, atveju Jungtinis komitetas bendru sutarimu peržiūri 2 straipsnio dalyje nurodytą planą, suvokdamas, kad šio negalima panaikinti per ilgiausią, pereinamąjį penkerių metų laikotarpį. Jei Jungtinis komitetas nepriima sprendimo per 30 dienų nuo jo prašymo peržiūrėti planą, Palestinos valdžia gali laikinai atidėti plano taikymą ne ilgesniam kaip vienerių metų laikotarpiui.

4. Jei mokestis sumažinamas erga omnes, sumažintas mokestis pakeičia 2 straipsnio dalyje nurodytą bazinį mokestį nuo sumažinimo taikymo dienos.

5. Palestinos valdžia praneša Bendrijai apie savo bazinius muitus ir mokesčius.

9 straipsnis

Nuostatos dėl importo muitų panaikinimo taip pat taikomos fiskalinio pobūdžio muitų mokesčiams.

10 straipsnis

1. Nukrypdama nuo 5 ir 8 straipsnių, Palestinos valdžia gali imtis išimtinių, ribotos trukmės priemonių muitų mokesčių nustatymui, padidinimui arba pakartotiniam nustatymui.

2. Tokios priemonės gali būti taikomos tik naujų bei besivystančių pramonės šakų ir pertvarkomų ar didelių sunkumų patiriančių sektorių, ypač tų, kuriuose patiriami sunkumai sukelia aštrias socialines problemas, atveju.

3. Produktų, kurių kilmės šalis yra Bendrija, importo į Vakarų Krantą ir Gazos ruožą muitų mokesčiai, pradedami taikyti tokiomis išimtinėmis priemonėmis, negali viršyti 25 % produktų vertės ir privalo išlikti produktų, kurių kilmės šalis yra Bendrija, preferencine marža. Produktų, kurių importui tokios priemonės taikomos, bendra vertė negali viršyti 15 % pramonės produktų, kurių kilmės šalis yra Bendrija, bendros vertės pagal turimus pastarųjų metų statistinius duomenis.

4. Tokios priemonės taikomos ne ilgiau kaip penkerius metus, išskyrus Jungtinio komiteto nustatytą ilgesnį laikotarpį.

5. Palestinos valdžia praneša Jungtiniam komitetui apie bet kokias išimtines priemones, kurias ji ketina priimti ir Bendrijos reikalavimu konsultuojamasi dėl jų ir taikymo sektoriuose prieš įgyvendinant šias priemones. Priimdama tokias priemones, Palestinos valdžia pateikia Komitetui muitų mokesčių, pradėtų taikyti pagal šį straipsnį, panaikinimo tvarkaraštį. Tokie tvarkaraščiai numato laipsnišką nagrinėjamų mokesčių panaikinimą dalimis palaipsniui kasmet, ne vėliau kaip antrųjų metų, praėjusių nuo jų taikymo pradžios, pabaigoje. Jungtinis komitetas gali priimti sprendimą dėl skirtingo tvarkaraščio.







2 SKYRIUS

▼M3

ŽEMĖS ŪKIO PRODUKTAI, PERDIRBTI ŽEMĖS ŪKIO PRODUKTAI, ŽUVYS IR ŽUVININKYSTĖS PRODUKTAI

▼B

11 straipsnis

▼M3

Šio skyriaus nuostatos taikomos produktams, kurių kilmės šalys yra Europos Sąjunga ir Vakarų Krantas ir Gazos ruožas, išvardytiems Kombinuotosios nomenklatūros (KN) ir Palestinos Administracijos muitų tarifo 1–24 skyriuose ir GATT susitarimo dėl žemės ūkio 1 priedo 1 dalies ii punkte, išskyrus chemiškai gryną laktozę (KN kodas yra 1702 11 00 ), taip pat gliukozę bei gliukozės sirupą (kurių sudėtyje esanti gliukozė sudaro 99 % arba daugiau sausosios medžiagos masės ir kurių KN kodai yra ex 1702 30 50 ir ex 1702 30 90 ), kuriuos jau leista tiekti rinkai be muitų pagal 1 skyrių.

▼B

12 straipsnis

▼M3

Europos Sąjunga ir Palestinos Administracija palaipsniui labiau liberalizuoja prekybą abiem Šalims svarbiais žemės ūkio produktais, perdirbtais žemės ūkio produktais, žuvimis ir žuvininkystės produktais.

▼B

13 straipsnis

▼M3

1. Į Europos Sąjungą importuojant 1 protokole išvardytus žemės ūkio produktus, perdirbtus žemės ūkio produktus, žuvis ir žuvininkystės produktus, kurių kilmės šalis yra Vakarų Krantas ir Gazos ruožas, taikoma tame protokole nustatyta tvarka.

2. Į Vakarų Krantą ir Gazos ruožą importuojant 2 protokole išvardytus žemės ūkio produktus, perdirbtus žemės ūkio produktus, žuvis ir žuvininkystės produktus, kurių kilmės šalis yra Europos Sąjunga, taikoma tame protokole nustatyta tvarka.

▼B

14 straipsnis

1. Nuo 1999 m. sausio 1 d. Bendrija ir Palestinos valdžia apsvarsto situaciją tam, kad nustatytų, kokių priemonių Bendrijai ir Palestinos valdžiai reikėtų imtis, siekiant 12 straipsnyje užsibrėžto tikslo.

2. Nepažeisdamos 1 straipsnio dalies ir atsižvelgdamos į Šalių tarpusavio prekybos žemės ūkio produktais apimtį ir pažeidžiamumą, Bendrija ir Palestinos valdžia Jungtiniame komitete apsvarsto kiekvieną produktą atskirai eiliškumo ir abipusiškumo pagrindu ir nusprendžia dėl kiekvienos kitos paskesnės lengvatos.







3 SKYRIUS

BENDROSIOS NUOSTATOS

15 straipsnis

1. Joks naujas apribojimas ar lygiavertį poveikį turinčios priemonės nepradedamos taikyti Bendrijos prekybos su Vakarų Krantu ir Gazos ruožu metu.

2. Kiekybiniai importo apribojimai ir lygiavertį poveikį turinčios priemonės, taikomos Bendrijos prekybos su Vakarų Krantu ir Gazos ruožu metu, panaikinamos nuo šio Susitarimo įsigaliojimo.

3. Bendrija ir Palestinos valdžia jų eksportui netaiko nei muitų mokesčių, nei lygiavertį poveikį turinčių mokesčių arba kiekybinių apribojimų ar lygiavertį poveikį turinčių priemonių.

16 straipsnis

1. Susitariama, kad produktams, kurių kilmė yra Vakarų Krantas ir Gazos ruožas, importo į Bendriją metu taikomas režimas palankesnis už valstybių narių taikomą tarpusavio prekybos režimą.

2. Šio Susitarimo nuostatos taikomos, nepažeidžiant 1991 m. birželio 26 d. Tarybos reglamento (EEB) Nr. 1911/91 dėl Bendrijos teisės nuostatų Kanarų saloms taikymo.

17 straipsnis

1. Pradėjusi taikyti tam tikras taisykles dėl jos žemės ūkio politikos įgyvendinimo arba dėl bet kurio dabartinių taisyklių pakeitimo, arba dėl žemės ūkio politikos įgyvendinimo nuostatų bet kurio pakeitimo ar taikymo išplėtimo suinteresuota Šalis gali iš dalies pakeisti šiame Susitarime numatytą tvarką, atsižvelgdama į nagrinėjamus produktus.

2. Tokiais atvejais suinteresuota Šalis praneša Jungtiniam komitetui. Kitos Šalies reikalavimu Jungtinis Komitetas surengia posėdį, kad būtų deramai atsižvelgta į tos kitos Šalies interesus.

3. Jei Bendrija ar Palestinos valdžia, taikydamos 1 straipsnio dalį, pakeičia šiame Susitarime nustatytą tvarką dėl žemės ūkio produktų, jos susitaria, kad kitos Šalies kilmės statusą turintys produktai bus pranašesni nei numatyta šiame Susitarime.

4. Šis straipsnis gali būti taikomas, pasikonsultavus su Jungtiniu komitetu.

18 straipsnis

1. Šalys susilaiko nuo bet kokios priemonės ar fiskalinio pobūdžio praktikos, tiesiogiai ar netiesiogiai skirdamos vienos Šalies produktus nuo panašių produktų, turinčių kitos Šalies teritorijos kilmės statusą.

2. Produktus importavus į vienos iš Šalių teritoriją, negalima gauti naudos, pakartotinai išmokėjus netiesioginį vidaus apmokestinimą, viršijantį jiems tiesiogiai arba netiesiogiai taikomo netiesioginio apmokestinimo sumą.

19 straipsnis

1. Šis Susitarimas netrukdo išlaikyti arba įsteigti muitų sąjungas, laisvosios prekybos zonas arba prekybos per sieną tvarką, išskyrus tiek, kiek ji pakeičia šiame Susitarime numatytą prekybos tvarką.

2. Šalys konsultuojasi Jungtiniame komitete dėl susitarimų, kuriais įsteigiamos muitų sąjungos ar laisvosios prekybos zonos ir, kai reikalaujama, svarstomi kiti esminiai klausimai, susiję su jų atitinkama prekybos su trečiosiomis šalimis politika. Ypač trečiajai šaliai įstojus į Europos Sąjungą, konsultuojamasi siekiant užtikrinti, kad būtų atsižvelgiama į šių Šalių abipusius interesus.

20 straipsnis

Jei viena Šalis nustato, kad prekybos su kita Šalimi metu vykdomas dempingas, kaip apibrėžta Bendrojo susitarimo dėl muitų tarifų ir prekybos (GATT) VI straipsnyje, ji gali imtis atitinkamų priemonių, nukreiptų prieš šią praktiką, atsižvelgdama į Susitarimo dėl Bendrojo susitarimo dėl muitų tarifų ir prekybos (GATT) VI straipsnio įgyvendinimo ir į savo atitinkamus nacionalinius įstatymus, laikydamasi sąlygų ir šio Susitarimo 23 straipsnyje nustatytos tvarkos.

21 straipsnis

Kai bet kuris produktas importuojamas tokiais didesniais kiekiais ir tokiomis sąlygomis, kad sukeliama arba galima sukelti:

— rimtą žalą vidaus gamintojams arba panašiems ar tiesiogiai konkurencingiems produktams vienoje iš Šalių teritorijoje arba

— rimtą pažeidimą bet kuriame ūkio sektoriuje ar

— sunkumų, dėl kurių regiono ekonominė situacija gali pablogėti,

suinteresuota Šalis gali imtis atitinkamų priemonių, laikydamasi sąlygų ir 23 straipsnyje nustatytos tvarkos.

22 straipsnis

Kai laikantis 15 straipsnio 3 dalies nuostatų:

i) pakartotinai eksportuojama į trečią šalį, kuriai eksportuojanti Šalis taiko kiekybinius eksporto apribojimus, eksporto mokesčius ar lygiavertį poveikį turinčias priemones svarstomo produkto atveju, ar

ii) egzistuoja eksportuojančiai Šaliai svarbaus produkto trūkumas arba yra pavojus jam atsirasti

ir kai dėl pirmiau nurodytos situacijos eksportuojanti Šalis patiria arba gali patirti didelių sunkumų, ta Šalis gali imtis atitinkamų priemonių, laikydamasi sąlygų ir 23 straipsnyje nustatytos tvarkos. Priemonės nėra diskriminacinės ir jos nebetaikomos, esant sąlygoms, nesuteikiančioms pagrindo jas taikyti.

23 straipsnis

1. Bendrijai ar Palestinos valdžiai importuojant produktus, galinčius sukelti 21 straipsnyje nurodytus sunkumus administracinei tvarkai, kuria siekiama greitai pateikti informaciją apie prekybos srautų kryptį, ji nedelsiant apie tai praneša kitai Šaliai.

2. 20, 21 ir 22 straipsniuose nurodytais atvejais, prieš imdamasi tuose straipsniuose nurodytų priemonių arba nedelsiant atvejais, kuriems taikomas šio straipsnio 3 dalies d punktas, nurodyta Šalis pateikia Jungtiniam komitetui visą atitinkamą informaciją, kuri reikalinga nuodugniai situacijos analizei tam, kad būtų priimtas abiem Šalims priimtinas sprendimas.

Pasirenkant atitinkamas priemones, prioritetą reikia skirti toms, kurios mažiausiai trikdo šio Susitarimo įgyvendinimą.

Apie apsaugos priemones Jungtiniam komitetui pranešama nedelsiant ir dėl jų periodiškai konsultuojamasi tame komitete, ypač siekiant jas panaikinti, sąlygoms leidus.

3. Įgyvendinant 2 straipsnio dalį, taikomos šios nuostatos:

a) dėl 20 straipsnio: eksportuojančiai Šaliai pranešama apie dempingo atvejį, kai tik importuojančios Šalies valdžia inicijuoja tyrimą. Kai dempingo neįmanoma išvengti, kaip apibrėžta Bendrojo susitarimo dėl muitų tarifų ir prekybos (GATT) VI straipsnyje arba neįmanoma priimti kito patenkinamo sprendimo per 30 dienų nuo pranešimo šiuo klausimu dienos, importuojanti Šalis gali priimti atitinkamas priemones;

b) dėl 21 straipsnio: apie sunkumus, kylančius esant tame straipsnyje nurodytai situacijai, pranešama Jungtiniam komitetui, kad būtų atliktas tyrimas. Jei Jungtinis komitetas ar eksportuojanti Šalis nepriėmė sprendimo dėl šių sunkumų išvengimo arba kito patenkinamo sprendimo per 30 dienų nuo pranešimo šiuo klausimu dienos, tai importuojanti Šalis gali priimti atitinkamas priemones situacijai pagerinti. Šių priemonių taikymo sritis neviršija priemonių, taikomų anksčiau atsiradusiems sunkumams pašalinti, taikymo srities;

c) dėl 22 straipsnio: apie sunkumus, kylančius esant tame straipsnyje nurodytai situacijai, pranešama Jungtiniam komitetui, kad būtų atliktas tyrimas. Komitetas gali priimti sprendimą dėl šių sunkumų išvengimo. Jei jis nepriima sprendimo per 30 dienų nuo pranešimo šiuo klausimu dienos, tai eksportuojanti Šalis gali imtis atitinkamų priemonių dėl nagrinėjamo produkto eksporto;

d) kai išimtinės aplinkybės reikalauja nedelsiant imtis veiksmų iki pranešimo ar tyrimo ir kai šitai padaryti neįmanoma, 20, 21 ir 22 straipsnyje nurodytais atvejais suinteresuota Šalis gali nedelsiant imtis tokių apsaugos priemonių, būtinų situacijai pagerinti ir apie tai nedelsiant praneša kitai Šaliai.

▼M3

23bis straipsnis

Laikinas lengvatų panaikinimas

1. Šalys susitaria, kad administracinis bendradarbiavimas ir pagalba yra svarbūs lengvatinio režimo, suteikiamo pagal šį Susitarimą, įgyvendinimui ir kontrolei, ir pabrėžia savo įsipareigojimą kovoti su pažeidimais bei sukčiavimu muitų ir kitose susijusiose srityse.

2. Jei remdamasi objektyvia informacija Šalis nustato, kad nebuvo užtikrintas administracinis bendradarbiavimas arba nesuteikta pagalba, ir (arba) nustato pažeidimus arba sukčiavimą pagal šį Susitarimą, vadovaudamasi šiuo straipsniu ta Šalis gali laikinai sustabdyti tam tikro lengvatinio režimo taikymą atitinkamam (-iems) produktui (-ams).

3. Šiame straipsnyje žodžių junginys „nebuvo užtikrintas administracinis bendradarbiavimas arba nesuteikta pagalba“, inter alia, reiškia:

a) pakartotinį įpareigojimų tikrinti atitinkamo (-ų) produkto (-ų) kilmės statusą nevykdymą;

b) pakartotinį atsisakymą arba nepagrįstą delsimą atlikti paskesnį kilmės įrodymo tikrinimą ir (arba) pranešti jo rezultatus;

c) pakartotinį atsisakymą arba nepagrįstą delsimą gauti leidimą rengti tiriamuosius vizitus su svarstomo lengvatinio režimo suteikimu susijusių dokumentų autentiškumui arba informacijos tikslumui patikrinti.

4. Taikant šį straipsnį pažeidimai arba sukčiavimas, inter alia, gali būti nustatomi, jei pagal objektyvią informaciją apie pažeidimus arba sukčiavimą prekių importas sparčiai ir be tinkamo paaiškinimo padidėja ir viršija įprastą kitos Šalies gamybos bei eksporto pajėgumo mastą.

5. Laikinas sustabdymas taikomas šiomis sąlygomis:

a) Šalis, kuri remdamasi objektyvia informacija nustato, kad nebuvo užtikrintas administracinis bendradarbiavimas arba nesuteikta pagalba, ir (arba) nustato pažeidimus arba sukčiavimą, nedelsdama apie tai praneša Jungtiniam komitetui, pateikia jam objektyvią informaciją ir, remdamasi visa susijusia informacija ir objektyviomis išvadomis, pradeda konsultacijas Jungtiniame komitete, siekdama abiem Šalims priimtino sprendimo;

b) jeigu Šalys pradeda konsultacijas Jungtiniame komitete ir per 3 mėnesius nuo pranešimo dienos nesusitaria dėl priimtino sprendimo, atitinkama Šalis gali laikinai sustabdyti lengvatinio režimo taikymą atitinkamam (-iems) produktui (-ams). Apie laikiną sustabdymą nedelsiant pranešama Jungtiniam komitetui;

c) laikinas sustabdymas pagal šį straipsnį trunka tik tiek laiko, kiek tai būtina finansiniams atitinkamos Šalies interesams apsaugoti. Laikinas sustabdymas neviršija šešių mėnesių laikotarpio, kuris gali būti pratęstas, jei pasibaigus laikino sustabdymo galiojimo laikui, sąlygos, dėl kurių pradėtas taikyti pirminis sustabdymas, nepasikeitė. Dėl laikino sustabdymo periodiškai konsultuojamasi Jungtiniame komitete, ypač dėl jo nutraukimo, kai nebelieka priežasčių toliau jį taikyti.

Kiekviena Šalis, vadovaudamasi savo vidaus procedūromis, paskelbia (Europos Sąjunga skelbia Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje) importuotojams skirtus pranešimus apie visus 5 dalies a punkte nurodytus pranešimus, 5 dalies b punkte nurodytus sprendimus ir 5 dalies c punkte nurodyto pratęsimo arba nutraukimo atvejus.

▼B

24 straipsnis

Šiame Susitarime netrukdoma uždrausti arba riboti prekių, kurios, kaip motyvuojama, pažeidžia visuomenės moralę, visuomenės politiką ar visuomenės saugumą, žmonių, gyvūnų ir augalų sveikatos ir gyvybės priežiūrą, nacionalinio paveldo, turinčio meninės, istorinės ar archeologinės vertės, apsaugą, intelektinės, pramoninės ar komercinės nuosavybės apsaugą arba auksą ir sidabrą reglamentuojančias taisykles, eksportą, importą arba vežimą tranzitu. Tačiau tokiais draudimais arba apribojimais nesiekiama savavališkai diskriminuoti arba slaptai riboti prekybą tarp Šalių.

25 straipsnis

„Produktų, kurių kilmės šalis“ sąvoka šios antraštinės dalies nuostatų taikymui ir su jomis susiję administracinio bendradarbiavimo metodai išdėstyti 3 protokole. Jungtinis komitetas gali nuspręsti padaryti šio protokolo būtinus pakeitimus, atsižvelgdamas į kilmės kumuliacijai įgyvendinimą, kaip susitarta Barselonos konferencijoje priimtoje deklaracijoje.

26 straipsnis

Prekių, kuriomis prekiauja Šalys, klasifikavimui naudojama Kombinuotoji nomenklatūra.







II ANTRAŠTINĖ DALIS

MOKĖJIMAI, KAPITALAS, KONKURENCIJA, INTELEKTINĖ NUOSAVYBĖ IR VIEŠIEJI PIRKIMAI







1 SKYRIUS

EINAMIEJI MOKĖJIMAI IR KAPITALO JUDĖJIMAS

27 straipsnis

Laikydamosios 29 straipsnio nuostatų, Šalys įsipareigoja netaikyti jokių apribojimų bet kuriems einamiesiems mokėjimams už einamuosius sandorius.

28 straipsnis

1. Atsižvelgdamos į mokėjimų balanso kapitalo sąskaitoje sandorius, Šalys įsipareigoja netaikyti apribojimų kapitalo judėjimui, susijusiam su tiesioginėmis investicijomis į Vakarų Kranto ir Gazos ruožo bendroves, įsteigtas pagal dabartinius įstatymus, nei likviduojant, nei išvežant iš tokių investicijų gautas pajamas ar pelną.

2. Šalys konsultuojasi tarpusavyje tam, kad palengvintų kapitalo judėjimą tarp Bendrijos ir Vakarų Kranto ir Gazos ruožo.

29 straipsnis

Jei viena ar daugiau Bendrijos valstybių narių arba Palestinos valdžia patiria didelių sunkumų, susijusių su mokėjimų balansu ar jų keliama grėsme, Bendrija ar Palestinos valdžia, laikydamasi Bendrajame susitarime dėl muitų tarifų ir prekybos (GATT) ir Tarptautinio valiutos fondo Susitarimo VIII ir XIX straipsniuose nustatytų sąlygų, patvirtina einamųjų sandorių apribojimus, taikomus ribotą laikotarpį ir neviršijančius to, ką reikia padaryti mokėjimų balanso situacijai pagerinti. Bendrija arba Palestinos valdžia praneša nedelsiant kitai Šaliai ir pateikia jai kuo skubiau nagrinėjamų priemonių panaikinimo tvarkaraštį.







2 SKYRIUS

KONKURENCIJA, INTELEKTINĖ NUOSAVYBĖ IR VIEŠIEJI PIRKIMAI

30 straipsnis

1. Su šio Susitarimo tinkamu vykdymu nesuderinami šie dalykai, kadangi jie gali daryti įtaką prekybai tarp Bendrijos ir Palestinos valdžios:

i) visi susitarimai tarp įmonių, įmonių asociacijų sprendimai ir koordinuota įmonių praktika, kuri yra jų tikslas arba poveikis, kuriuo siekiama daryti įtaką konkurencijos prevencijai, ribojimui ar sutrikdymui;

ii) vienos ar daugiau įmonių piktnaudžiavimas dominuojančia padėtimi Bendrijos arba Vakarų Kranto ir Gazos ruožo teritorijoje ar pagrindinėje jos dalyje;

iii) bet kokia valstybės pagalba, sutrikdanti arba sukelianti konkurencijos sutrikdymo pavojų, suteikiant palankumo statusą tam tikroms įmonėms ar tam tikrų prekių produkcijai.

2. Prireikus Šalys įvertina šiam straipsniui prieštaraujančią bet kokią praktiką pagal kriterijus, atsirandančius taikant konkurencijos Bendrijoje taisykles.

3. Jungtinis komitetas savo sprendimu priima 1 ir 2 straipsnio dalių įgyvendinimui būtinas taisykles iki 2001 m. gruodžio 31 d.

Kol šios taisyklės bus priimtos, Susitarimo dėl subsidijų ir kompensavimo priemonių nuostatos taikomos kaip 1 straipsnio dalies iii punkto ir 2 straipsnio dalies atitinkamų punktų įgyvendinimo taisyklės.

4. Dėl 1 straipsnio dalies iii punkto įgyvendinimo Šalys pripažįsta, kad Palestinos valdžia gali pageidauti per laikotarpį iki 2001 m. gruodžio 31 d. suteikti valstybės pagalbą įmonėms kaip priemonę jos ypatingoms plėtros problemoms spręsti.

5. Kiekviena Šalis užtikrina valstybės teikiamos pagalbos skaidrumą, inter alia, pranešdama kasmet kitai Šaliai apie bendrą pagalbos sumą ir paskirstymą, pateikdama, pareikalavus, pagalbos suteikimo planus. Vienai Šaliai pareikalavus, kita Šalis pateikia informaciją apie konkrečius atskirus valstybės pagalbos teikimo atvejus.

6. Atsižvelgiant į I antraštinės dalies 2 skyriuje nurodytus produktus:

— 1 straipsnio dalies iii punktas netaikomas,

— bet kuri, 1 straipsnio dalies i punktui prieštaraujanti praktika turėtų būti vertinama, atsižvelgiant į Bendrijos kriterijus, nustatytus pagal Europos bendrijos steigimo sutarties 42 ir 43 straipsnius, ypač į Tarybos reglamentą Nr. 26/62.

7. Jei Bendrija arba Palestinos valdžia laikosi nuomonės, kad konkreti praktika nesuderinama su šio straipsnio 1 dalies sąlygomis ir:

— ji nederamai buvo taikoma pagal 3 straipsnio dalyje nurodytas įgyvendinimo taisykles, ar

— nesant tokių taisyklių ir jei tokia praktika pažeidžia iš esmės arba kelia esminio pažeidimo pavojų kitos šalies interesams arba jos vidaus pramonės, įskaitant paslaugų pramonę, materialiniams interesams,

ji gali imtis atitinkamų priemonių, pasikonsultavusi su Jungtiniu komitetu arba praėjus 30 dienų nuo klausimo perdavimo konsultacijai dienos.

Darant nuorodą į praktiką, nesiderinamą su šio straipsnio 1 dalies iii punktu, tokios atitinkamos priemonės, kai joms galima taikyti Bendrąjį susitarimą dėl muitų tarifų ir prekybos (GATT), gali būti priimamos GATT nustatyta tvarka ir sąlygomis arba taikant kitą atitinkamą instrumentą, dėl kurio susitarta ir kuris taikomas tarp Šalių.

8. Nepaisydamos bet kokių, pagal 3 straipsnio dalį priimtų priešingų nuostatų, Šalys keičiasi informacija, atsižvelgdamos į apribojimus, nustatytus pagal profesinio ir komercinio slaptumo reikalavimus.

31 straipsnis

Valstybės narės ir Palestinos valdžia, nepažeisdamos savo įsipareigojimų GATT, tam tikrais atvejais laipsniškai suderina bet kurios valstybės komercinio pobūdžio monopolį, užtikrindamos, kad iki 2001 m. gruodžio 31 d. įsigyjant prekes ir prekiaujant jomis tarp valstybių narių piliečių ir Vakarų Krante ir Gazos ruože gyvenančių palestiniečių jokios diskriminacijos nėra.

32 straipsnis

Jungtinis komitetas, atsižvelgdamas į valstybės valdomas įmones arba bendroves, kurioms suteiktos ypatingos ar išimtinės teisės, užtikrina, kad iki 2001 m. gruodžio 31 d. nesiimama ir netaikoma jokia priemonė, sutrikdanti prekybą tarp Bendrijos ir Palestinos valdžios, priešinga Šalių interesams. Ši nuostata neturėtų trukdyti toms įmonėms vykdyti įstatyme numatytų arba pavestų tam tikrų užduočių.

33 straipsnis

1. Šalys suteikia ir užtikrina deramą ir efektyvią intelektinės, pramoninės ir komercinės nuosavybės teisių apsaugą pagal aukščiausius tarptautinius standartus, įskaitant efektyvias tokių teisių priverstinio įgyvendinimo priemones.

2. Šalys reguliariai įvertina šio straipsnio įgyvendinimą. Jei intelektinės, pramoninės ir komercinės nuosavybės problemos daro įtaką prekybos sąlygoms, surengiamos konsultacijos Jungtiniame komitete skubos tvarka bet kurios Šalies reikalavimu tam, kad būtų priimti abiem pusėms priimtini sprendimai.

34 straipsnis

1. Šalys susitaria dėl tikslo siekti abipusio ir laipsniško viešųjų pirkimų sutarčių liberalizavimo.

2. Jungtinis komitetas imasi priemonių, būtinų įgyvendinti 1 straipsnio dalį.







III ANTRAŠTINĖ DALIS

EKONOMINIS BENDRADARBIAVIMAS IR SOCIALINĖ PLĖTRA

35 straipsnis

Tikslai

1. Šalys įsipareigoja intensyvinti ekonominį bendradarbiavimą jų savitarpio interesais ir atsižvelgiant į bendruosius šio Susitarimo tikslus.

2. Bendradarbiavimo tikslas yra parama Palestinos valdžios dedamoms pastangoms pasiekti tvarią ekonominę ir socialinę plėtrą.

36 straipsnis

Taikymo sritis

1. Bendradarbiavimo metu pirmiausia dėmesys bus skiriamas sektoriams, patiriantiems vidinių sunkumų arba paveiktiems dėl Vakarų Kranto ir Gazos ruožo ūkio bendro liberalizavimo proceso, ypač dėl prekybos tarp Vakarų Kranto ir Gazos ruožo bei Bendrijos liberalizavimo.

2. Bendradarbiavimo metu dėmesys taip pat bus skiriamas toms sritims, kuriose bandoma suartinti Bendrijos bei Vakarų Kranto ir Gazos ruožo ūkį, ypač toms sritims, kurios garantuos tvarų augimą ir užimtumą.

3. Bendradarbiavimo metu skatinama įgyvendinti priemones, skirtas regionų bendradarbiavimo plėtrai.

4. Vykdant ekonominį bendradarbiavimą įvairiuose sektoriuose, kuriems jis yra reikšmingas, atsižvelgiama į aplinkos ir ekologinės pusiausvyros išsaugojimą.

5. Šalys gali susitarti dėl ekonominio bendradarbiavimo kituose sektoriuose, nenumatytuose šios antraštinės dalies nuostatose.

37 straipsnis

Metodai ir tvarka

Ekonominis bendradarbiavimas vykdomas, ypač:

a) plėtojant reguliarų ekonominį Šalių dialogą visose makroekonominės politikos srityse, ypač biudžeto politikos, mokėjimų balanso ir pinigų politikos klausimais;

b) reguliariai keičiantis informacija ir idėjomis kiekviename bendradarbiavimo sektoriuje, įskaitant pareigūnų ir ekspertų posėdžius;

c) teikiant konsultacijas, dalijantis patirtimi ir organizuojant mokymą;

d) vykdant bendrą veiklą, tokią kaip seminarai ir pasitarimai;

e) teikiant techninę, administracinę pagalbą ir vykdant priežiūrą;

f) skatinant steigti bendras įmones;

g) skleidžiant informaciją apie bendradarbiavimą.

38 straipsnis

Bendradarbiavimas pramonės srityje

Pagrindinis tikslas bus:

— parama Palestinos valdžios pastangoms modernizuoti ir įvairinti pramonę, ypač kuriant privačiam sektoriui ir pramonės plėtrai palankią aplinką,

— abiejų šalių ūkio subjektų bendradarbiavimo skatinimas,

— bendradarbiavimo pramonės politikos, konkurencingumo atviros ekonomikos sąlygomis ir pramonės modernizavimo ir plėtros klausimais skatinimas,

— paramos produkcijos asortimento didinimui, eksportui ir realizavimui užsienio rinkose teikimas,

— tyrimų ir taikomosios veiklos skatinimas, inovacijų ir technologijų perdavimas tiek, kiek jos duoda naudos pramonei,

— pramonei reikalingų žmogiškųjų išteklių plėtra ir stiprinimas,

— galimybės Palestinos pramonei gauti paskolų rizikingo kapitalo finansavimui suteikimas.

39 straipsnis

Investicijų skatinimas ir investavimas

Bendradarbiavimo tikslas bus palankios ir stabilios aplinkos investicijoms į Vakarų Krantą ir Gazos ruožą sukūrimas.

Bendradarbiavimas įgaus investicijų skatinimo formą. Šitaip bus skatinamas vystymasis:

— suderintos ir supaprastintos administravimo tvarkos,

— bendrai vykdomo investavimo mechanizmo, ypač skirto abiejų Šalių smulkiosioms ir vidutinėms įmonėms,

— informavimo kanalų ir investavimo galimybių nustatymo priemonių,

— aplinkos, palankios investicijoms Vakarų Krante ir Gazos ruože.

Galima bendradarbiauti ir plėtojant bei įgyvendinant projektus, įrodančius efektyvų pagrindinių technologijų įdiegimą bei panaudojimą, standartų vartojimą ir žmogiškųjų išteklių plėtrą (pvz., technologijų ir valdymo srityse) bei darbo vietų kūrimą.

40 straipsnis

Standartizavimas ir atitikties įvertinimas

Bendradarbiavimo tikslas bus sumažinti atotrūkį tarp standartų ir sertifikavimo.

Praktiškai, bendradarbiavimas bus vykdomas:

— skatinant taikyti Bendrijos techninius reglamentus ir Europos standartus bei atitikties įvertinimo tvarką,

— padidinant Palestinos sertifikavimo ir akreditacijos įstaigų atliekamo atitikties įvertinimo lygį,

— diskutuojant abipusio pripažinimo tvarkos klausimu tam tikrais atvejais,

— bendradarbiaujant kokybės vadybos srityje,

— kuriant intelektinės, pramoninės ir komercinės nuosavybės teisų apsaugos, standartizavimo ir kokybės standartų nustatymo struktūras.

41 straipsnis

Įstatymų suderinimas

Bendradarbiavimo tikslas bus Palestinos savivaldos tarybos leidžiamų teisės aktų suderinimas su Bendrijos teisės aktais šiame Susitarime numatytose srityse.

42 straipsnis

Mažosios ir vidutinės įmonės

Bendradarbiavimo tikslas bus aplinkos, palankios mažųjų ir vidutinių įmonių plėtrai, sukūrimas vidaus ir eksporto rinkose, inter alia:

— skatinant ryšių tarp įmonių užmezgimą, ypač naudojantis Bendrijos tinklais ir bendradarbiavimo bei partnerystės pramonės srityje skatinimo priemonėmis,

— sudarant galimybę gauti lėšų investicijoms,

— teikiant informaciją ir paramos paslaugas,

— sustiprinant žmogiškuosius išteklius, siekiant skatinti inovacijas ir projektų parengimą ir bendrų įmonių steigimą.

43 straipsnis

Finansinės paslaugos

Bendradarbiavimo tikslas bus finansinių paslaugų gerinimas ir plėtra.

Bus bendradarbiaujama:

— skatinant Palestinos finansų sektoriaus stiprinimą ir restruktūrizavimą,

— tobulinant Palestinos bankininkystės, draudimo ir kitų finansinio sektoriaus sričių atsiskaitymo, priežiūros ir reguliavimo sistemas.

44 straipsnis

Žemės ūkis ir žuvininkystė

Bendradarbiavimo pagal šią antraštę tikslas iš esmės bus, jei būtina, žemės ūkio ir žuvininkystės modernizavimas ir pertvarkymas.

Bus vykdomas infrastruktūrų ir įrangos modernizavimas, pakavimo, saugojimo bei rinkodaros metodų kūrimas ir paskirstymo kanalų tobulinimas.

Ypač bus siekiama:

— sukurti stabilias rinkas,

— teikti paramą produkcijos asortimento didinimo politikai, eksportui ir realizavimui užsienio rinkose,

— sumažinti priklausomybę nuo maisto produktų,

— skatinti ekologinę žemdirbystę ir žuvininkystę, ypatingą dėmesį skiriant žuvų išteklių išsaugojimo ir racionalaus valdymo poreikiui,

— skatinti verslo grupes glaudžiau bendradarbiauti su prekybininkų ir žemės ūkio bei žuvininkystės specialistų organizacijomis laisvanoriškumo pagrindu,

— teikti techninę pagalbą ir organizuoti mokymą,

— suderinti fitosanitarinius ir veterinarinius standartus,

— vykdyti integruotą kaimo plėtrą, įskaitant teikiamų bazinių paslaugų gerinimą ir su jomis susietos ekonominės veiklos plėtrą, ir

— skatinti kaimo regionų bendradarbiavimą ir keitimąsi patirtimi ir žiniomis kaimo plėtros klausimais.

45 straipsnis

Socialinė plėtra

Šalys pripažįsta socialinės plėtros, kuri turėtų būti vykdoma kartu su ekonomikos plėtra, svarbą. Pagrindinį prioritetą jos teikia pagrindinėms socialinėms teisėms.

Šalys teiks prioritetą priemonėms, kuriomis siekiama:

— akcentuoti moterų lygiateisiškumą ir subalansuotą dalyvavimą sprendimų ekonominiais ir socialiniais klausimais priėmimo procese, pirmiausia vykdant švietimo veiklą ir naudojantis žiniasklaidos priemonėmis,

— plėtoti šeimos planavimą ir motinų bei vaikų apsaugą,

— tobulinti socialinės apsaugos sistemą,

— gerinti atsaką į sveikatai keliamus reikalavimus,

— gerinti gyvenimo sąlygas tankiai gyvenamose mažesnį palankumo statusą turinčių regionų teritorijose,

— skatinti gerbti žmogaus teises ir demokratiją, inter alia, plėtojant visuomenės ir specialistų dialogą.

46 straipsnis

Transportas

Bendradarbiavimo tikslai bus:

— pagalba kelių, uostų ir oro uostų pertvarkymui ir modernizavimui,

— keleivių ir krovinių vežėjų paslaugų gerinimas tiek dvišaliame, tiek ir regionų lygmenyje, ir

— veiklos standartų, palyginamų su Bendrijos standartais, sukūrimas ir taikymas.

Prioritetas bus teikiamas šioms sritims:

— kelių transportui, įskaitant tranzito reikalavimų sušvelninimą palaipsniui,

— geležinkelių, uostų ir oro uostų valdymui, įskaitant navigacijos sistemas ir atitinkamų nacionalinių institucijų tarpusavio bendradarbiavimą,

— bendrojo naudojimo kelių, geležinkelių, uostų ir oro uostų pagrindinių maršrutų modernizavimui,

— transeuropiniams keliams bei regionų maršrutams, ir

— techninės įrangos atnaujinimui, kad ši atitiktų Bendrijos standartus, taikomus kelių/geležinkelių transportui, konteinerių transportui ir perkėlimui į kitos rūšies transportą.

47 straipsnis

Informacijos infrastruktūra ir telekomunikacijos

Bendradarbiavimo tikslas bus ekonominės ir socialinės plėtros skatinimas, taip pat ir informacinės visuomenės kūrimas.

Bendradarbiavimo metu prioritetas bus teikiamas:

— bendradarbiavimo telekomunikacijų politikos srityje palengvinimui, tinklų ir informacinės visuomenės infrastruktūros kūrimui,

— dialogo klausimais, susijusiais su informacine visuomene, plėtrai ir skatinimui keistis informacija bei seminarų ir konferencijų šioje srityje organizavimui,

— bendrų projektų, kuriais siekiama pradėti teikti naujas telekomunikacijų paslaugas, ir taikomųjų programų, susijusių su informacine visuomene, kūrimui ir įgyvendinimui,

— galimybės keistis informacija apie standartizavimą, atitikimo standartams tyrimą ir informacinių ir ryšių technologijų sertifikavimą sudarymui,

— tinklų ir telematinių tarnybų tarpusavio ryšiui ir tarpusavio veikimo gebai.

48 straipsnis

Energetika

Bendradarbiavimo energetikos srityje tikslas bus pagalba Vakarų Krantui ir Gazos ruožui, kuriant naujas technologijas ir infrastruktūras, būtinas jo plėtrai, ypač atsižvelgiant į jo ūkio ir Bendrijos ūkio ryšių glaudumo didinimą.

Bendradarbiavimo metu prioritetas bus teikiamas šioms sritims:

— savaime atsinaujinančių energijos šaltinių propagavimui,

— skatinimui taikyti energiją taupančias ir efektyviai energiją naudojančias sistemas,

— paramai veiklai, kuria siekiama palengvinti dujų, naftos ir elektros energijos tiekimą bei duomenų bankų tinklų ekonominiame ir socialiniame sektoriuje, ypač sujungiančių Bendrijos ir Palestinos operatorius, taikomiesiems tyrimams, ir

— paramai, teikiamai energijos tinklų modernizavimui ir plėtrai bei jų sujungimui su Bendrijos tinklais.

49 straipsnis

Bendradarbiavimas mokslo ir technologijų srityje

Šalys dės pastangas skatinti bendradarbiavimą dėl mokslo ir technologijų plėtros.

Bendradarbiavimo tikslas yra:

a) skatinti nuolatinių ryšių tarp šalių mokslininkų bendruomenių užmezgimą, pirmiausia: — suteikiant galimybę Palestinos institucijoms dalyvauti Bendrijos mokslo ir technologijų plėtros programose, laikantis taisyklių, reglamentuojančių Bendrijai nepriklausančių valstybių dalyvavimą tokiose programose, — Palestinai dalyvaujant decentralizuoto bendradarbiavimo tinkluose, — skatinant mokymo ir mokslinių tyrimų tarpusavio sąveiką;

b) padidinti Palestinos vykdomų mokslinių tyrimų pajėgumus;

c) skatinti technologines inovacijas ir keitimąsi naujomis technologijomis bei mokslo žiniomis;

d) skatinti bet kokią veiklą, kuria siekiama sukurti tarpusavio sąveiką regionų lygmenyje.

50 straipsnis

Aplinkosauga

Bendradarbiavimo tikslai bus aplinkos blogėjimo prevencija, užterštumo kontrolė, žmonių sveikatos apsauga ir racionalus žmogiškųjų išteklių panaudojimo užtikrinimas, siekiant skatinti tvarią plėtrą.

Prioritetas bus klausimams, susijusiems su dykumėjimu, vandens išteklių valdymu, druskėjimu, žemės ūkio poveikiu dirvožemio ir vandens kokybei, tinkamu energijos panaudojimu, pramonės plėtros poveikiu apskritai ir pramonės įmonių sauga, ypač atliekų tvarkymu, pažeidžiamų teritorijų integruotu valdymu, jūrų vandenų kokybe ir jūrų taršos kontrole bei prevencija ir aplinkosauginiu švietimu bei sąmoningumu.

Bendradarbiavimas yra palengvinamas naudojant šiuolaikiškas aplinkosaugos vadybos, aplinkos monitoringo priemones ir priežiūros metodus, įskaitant Aplinkosaugos informacijos sistemos (EIS) ir poveikio aplinkai įvertinimo metodus (EIA).

51 straipsnis

Turizmas

Bendradarbiavimo prioritetai yra:

— investicijų turizmo srityje skatinimas,

— žinių apie turizmo industriją gilinimas ir politikos, darančios įtaką turizmui, nuoseklumo didinimas,

— tinkamo turizmo veiklos paskirstymo skirtingais metų laikais skatinimas,

— kaimyninių šalių regionų ir miestų bendradarbiavimo skatinimas,

— kultūrinio paveldo svarbos turizmui akcentavimas,

— turizmo konkurencingumo didinimas, teikiant paramą profesionalumo didinimui, užtikrinant subalansuotą ir tvarią turizmo plėtrą.

52 straipsnis

Muitinių bendradarbiavimas

Muitinių bendradarbiavimu siekiama užtikrinti, kad būtų kontroliuojamas nuostatų dėl prekybos laikymasis ir garantuojama sąžininga prekyba.

Muitinės galėtų bendradarbiauti:

— įvairiais būdais keisdamosi informacija ir mokymo planais,

— supaprastindamos prekėms taikomą muitinės procedūrų atlikimo tvarką ir kontrolę,

— pradėdamos naudoti tik vieną administracinį dokumentą ir sistemą, sujungiančią Bendrijos ir Palestinos valdžios taikomą tranzito tvarką, ir

— Bendrijos ekspertams teikiant techninę pagalbą.

Nepažeisdamos šiame Susitarime numatytų kitų bendradarbiavimo formų, Šalių vykdomosios valdžios institucijos teiks vienos kitoms savitarpio pagalbą muitinių klausimais.

53 straipsnis

Bendradarbiavimas statistikos srityje

Bendradarbiaujant šioje srityje, turėtų būti siekiama iš esmės užtikrinti statistinių duomenų apie prekybą su užsienio šalimis, mokėjimų finansavimą ir balansą, gyventojus, migraciją, transportą ir ryšius bei apskritai apie visas, šiame Susitarime numatytas sritis, palyginamumą ir naudą, dėti pastangas sukurti statistinio duomenų vertinimo sistemą.

54 straipsnis

Bendradarbiavimas ekonomikos politikos srityje

Bendradarbiaujant siekiama:

— keistis informacija apie makroekonominę situaciją ir jos perspektyvas bei plėtros strategijas,

— bendrai analizuoti abipusį interesą skatinančius ekonominius klausimus, ir

— stiprinti Bendrijos bei Vakarų Kranto ir Gazos ruožo ekonomistų bei politikų bendradarbiavimą.

55 straipsnis

Regionų bendradarbiavimas

Šalys, teikdamos techninę paramą, skatins operacijas, skirtas Palestinos valdžios bendradarbiavimo su kitais Viduržemio jūros regiono partneriais plėtrai kaip ekonominio bendradarbiavimo įgyvendinimo įvairiose srityse dalį.

Šis bendradarbiavimas taps Bendrijos paramos viso šio regiono plėtrai esminiu elementu.

Prioritetas bus teikiamas operacijoms, kuriomis siekiama:

— skatinti tarpregioninę prekybą,

— plėtoti regionų bendradarbiavimą aplinkos srityje,

— skatinti ryšių infrastruktūros plėtrą, būtiną šio regiono plėtrai,

— stiprinti jaunimo bendradarbiavimo su kaimyninėmis šalimis plėtrą.

Be to, Šalys stiprins tarpusavio bendradarbiavimą regionų plėtros ir žemės naudmenų panaudojimo planavimo srityje.

Šiuo tikslu galima imtis šių priemonių:

— regionų ir vietos valdžios institucijų bendri veiksmai ekonominės plėtros srityje bei

— keitimosi informacija ir patirtimi mechanizmų kūrimas.







IV ANTRAŠTINĖ DALIS

BENDRADARBIAVIMAS AUDIOVIZUALINIAIS IR KULTŪROS KLAUSIMAIS INFORMACIJOS BEI RYŠIŲ SRITYJE

56 straipsnis

Šalys skatina bendradarbiavimą audiovizualiniame sektoriuje, siekdamos abipusės naudos. Šalys ieško Palestinos valdžios asociacijos su Bendrijos iniciatyvomis šiame sektoriuje būdų, šitaip sudarydamos galimybę bendradarbiauti tokiose srityse kaip bendra gamyba, mokymas, kūrimas ir platinimas.

57 straipsnis

Šalys skatina kultūrinį bendradarbiavimą. Bendradarbiavimo sričiai gali priklausyti Bendrijos veikla, ypač susijusi su vertimu, keitimusi meno kūriniais ir menininkais, istorijos ir kultūros paminklų bei vietų išsaugojimu ir restauravimu, asmenų, dirbančių kultūros srityje, mokymu, į Europą orientuotais kultūriniais renginiais, didinančiais abipusį sąmoningumą ir prisidedančiais prie informacijos apie svarbiausius kultūrinius renginius platinimo.

58 straipsnis

Šalys įsipareigoja rasti būdus žymiai pagerinti švietimo ir profesinio mokymo situaciją. Šiam tikslui reikės didesnį dėmesį moterų švietimo galimybėms, įskaitant techninius kursus, aukštesnįjį išsilavinimą ir profesinį mokymą.

Siekdamos, kad visuomeniniame ir privačiame sektoriuose dirbantis vyresnysis personalas pasiektų ekspertų lygmenį, Šalys bendradarbiavimo metu pagrindinį dėmesį skiria švietimui ir profesiniam mokymui bei universitetų ir bendrovių tarpusavio bendradarbiavimui.

Reikėtų skatinti jaunimą tapti aktyviais demokratinės pilietinės visuomenės nariais. Todėl reikėtų teikti paramą ir padėti plėtoti jaunimo bendradarbiavimą, įskaitant jaunų darbuotojų ir jaunimo lyderių mokymą, jaunimo mainus ir savanorišką paslaugų teikimą.

Ypatingą dėmesį reikėtų skirti operacijoms ir programoms, kurios užtikrins nuolatinius ryšius (pvz., MED-CAMPUS) tarp Bendrijos bei Vakarų Kranto ir Gazos ruožo specializuotų įstaigų, kartu paskatins patirties ir techninių išteklių kaupimą bei mainus.

59 straipsnis

Šalys skatina veiklą informacijos ir ryšių srityje, siekdamos abipusių interesų.

60 straipsnis

Bendradarbiaujama, ypač:

a) vykdant reguliarų abiejų Šalių dialogą;

b) reguliariai keičiantis informacija ir idėjomis apie bendradarbiavimą kiekviename sektoriuje, įskaitant valdžios pareigūnų ir ekspertų susitikimus;

c) teikiant abipuses konsultacijas ir keičiantis patyrimu ir mokant jaunus Palestinos diplomuotus specialistus;

d) vykdant bendrą veiklą, tokią kaip seminarų ir pasitarimų organizavimas;

e) techninė, administracinė pagalba bei priežiūra;

f) informacijos apie veiklą, susijusią su bendradarbiavimu, platinimas.







V ANTRAŠTINĖ DALIS

FINANSINIS BENDRADARBIAVIMAS

61 straipsnis

Siekiant šio Susitarimo tikslų, reikia sudaryti galimybę Palestinos valdžiai naudotis finansinio bendradarbiavimo priemonių paketu atitinkama tvarka ir atsižvelgiant į reikalingus finansinius išteklius.

Dėl šios tvarkos susitaria abi Šalys, taikydamos tinkamiausias priemones po to, kai įsigalios šis Susitarimas.

Finansinio bendradarbiavimo metu pagrindinis dėmesys skiriamas:

— reagavimui į Vakarų Kranto ir Gazos ruožo ekonomikos atsaką, palaipsniui suteikiant laisvosios prekybos zonos statusą, pirmiausia modernizuojant ir pertvarkant pramonę,

— prekybos institucijoms, skatinančioms prekybinius ryšius su užsienio rinkomis,

— priemonėms, papildančioms politiką, įgyvendinamą socialiniame sektoriuje,

— ekonominės ir socialinės infrastruktūros atnaujinimui,

— privataus investavimo skatinimui ir darbo vietų kūrimui produktyviuose sektoriuose,

— reformų, skirtų modernizuoti ūkį, skatinimui,

— paslaugoms,

— miestų ir kaimų plėtrai,

— aplinkai,

— institucijų, būtinų užtikrinti tinkamą Palestinos viešąjį administravimą bei pažangą demokratijos ir žmogaus teisių srityje, įsteigimui ir tobulinimui.

62 straipsnis

Siekdamos užtikrinti, kad bet kokios makroekonominės ar finansinės problemos, galinčios atsirasti dėl šio Susitarimo įgyvendinimo, sprendžiamos koordinuotai, Šalys plėtoja III antraštinėje dalyje numatytą reguliarų ekonominį dialogą, ypatingą dėmesį skirdamos tarpusavio prekybos ir finansų srautų monitoringui.







VI ANTRAŠTINĖ DALIS

INSTITUCINĖS, BENDROSIOS IR BAIGIAMOSIOS NUOSTATOS

63 straipsnis

1. Europos bendrijos ir Palestinos valdžios Jungtinis prekybos ir bendradarbiavimo komitetas, nurodytas šiame Susitarime kaip „Jungtinis komitetas“ įkuriamas šiuo Susitarimu. Jis turi įgaliojimus priimti sprendimus šiame Susitarime nurodytais atvejais, taip pat ir kitais atvejais, kai būtina pasiekti šiame Susitarime išdėstytų tikslų.

Priimti sprendimai yra privalomi Šalims, kurios imasi tokių priemonių, kokių reikia jiems įgyvendinti.

2. Jungtinis komitetas taip pat gali suformuluoti bet kokias rezoliucijas, rekomendacijas ar nuomones, kurios jo nuomone būtinos bendriesiems tikslams pasiekti ir šio Susitarimo sklandžiam vykdymui užtikrinti.

3. Jungtinis komitetas priima savo darbo tvarkos taisykles.

64 straipsnis

1. Jungtinis komitetas sudaromas iš Bendrijos ir Palestinos valdžios atstovų.

2. Jungtinis komitetas veikia Bendrijos ir Palestinos valdžios abipusiu susitarimu.

65 straipsnis

1. Jungtiniam komitetui pasirinktinai pirmininkauja Bendrija ir Palestinos valdžia, laikydamasi darbo tvarkos taisyklėse nustatytų sąlygų.

2. Jungtinis komitetas susirenka vienąkart per metus ir, susiklosčius būtinoms aplinkybėms, jo Pirmininko iniciatyva.

66 straipsnis

1. Jungtinis komitetas gali nuspręsti įkurti bet kurį kitą komitetą, kuris jam padėtų vykdyti jo pareigas.

2. Jungtinis komitetas nustato tokių komitetų sudėtį ir pareigas bei jų darbo tvarką.

67 straipsnis

1. Bet kuri Šalis gali Jungtiniam komitetui perduoti spręsti bet kurį ginčą, susijusį su šio Susitarimo taikymu arba aiškinimu.

2. Jungtinis komitetas gali išspręsti ginčą, priimdamas sprendimą.

3. Kiekviena Šalis įsipareigoja taikyti priemones, būtinas 2 straipsnio dalyje nurodytam sprendimui įgyvendinti.

4. Tuo atveju, kai ginčą neįmanoma išspręsti pagal 2 straipsnio dalį, bet kuri iš Šalių gali pranešti kitai Šaliai apie arbitro paskyrimą; kita Šalis privalo paskirti antrąjį arbitrą per du mėnesius.

Jungtinis komitetas paskiria trečiąjį arbitrą.

Arbitrų sprendimai priimami balsų dauguma.

Kiekviena ginčo Šalis privalo imtis priemonių, būtinų arbitro sprendimo įgyvendinimui.

68 straipsnis

Šis Susitarimas neriboja Šalies imtis bet kokių priemonių:

a) kurias ji laiko būtinomis, apsisaugant nuo informacijos atskleidimo esminiais saugumo interesais;

b) kurios susijusios su ginklų, karinės amunicijos ar karinėms reikmėms naudojamų medžiagų gamyba, prekyba arba moksliniais tyrimais, kūrimu ar gamyba, būtinais gynybos tikslams, nustatant, kad tokios priemonės nepažeidžia konkurencijos sąlygų produktų, kurie nėra skirti ypatingiems kariniams tikslams, atveju;

c) kurias ji laiko būtinomis, užtikrinant savo pačios saugumą rimtų vidaus neramumų, pažeidžiančių įstatymus ar viešąją tvarką, karo ar tarptautinės įtampos, keliančios karo pavojų, atveju tam, kad vykdytų prisiimtas prievoles išsaugoti taiką ir tarptautinį saugumą.

69 straipsnis

Šiame Susitarime numatytose srityse ir nepažeidžiant bet kokių, jose taikomų nuostatų:

— Palestinos valdžios susitarimai su Bendrija nesukelia jokios diskriminacijos tarp valstybių narių, jų piliečių arba jų bendrovių ar firmų,

— Bendrijos susitarimai su Palestinos valdžia nesukelia jokios diskriminacijos tarp Palestinos gyventojų, Vakarų Kranto ir Gazos ruožo bendrovių ar firmų.

70 straipsnis

1. Šalys imasi bet kurių bendrųjų ar ypatingų priemonių, būtinų savo įsipareigojimams įvykdyti, kaip numatyta šiame Susitarime. Jos siekia, kad šiame Susitarime išdėstyti tikslai būtų įgyvendinti.

2. Jei bet kuri Šalis mano, kad kita Šalis neįvykdė įsipareigojimo pagal šį Susitarimą, ji gali imtis atitinkamų priemonių. Prieš taip darydama, išskyrus ypatingos skubos atvejus, ji pateikia Jungtiniam komitetui visą atitinkamą informaciją, būtiną nuodugniai situacijos analizei, tam, kad priimtų abiem Šalims priimtiną sprendimą.

Pasirenkant priemones, prioritetą būtina teikti toms priemonėms, kurios mažiausiai sutrikdo šio Susitarimo vykdymą. Apie šias priemones nedelsiant pranešama Jungtiniam komitetui ir su Jungtiniu komitetu konsultuojamasi, jei kita Šalis to reikalauja.

71 straipsnis

1–3 priedai ir 1–3 protokolai yra šio Susitarimo neatskiriama dalis.

Deklaracijos pateikiamos baigiamajame akte, kuris yra šio Susitarimo neatskiriama dalis.

72 straipsnis

Šiame Susitarime terminas „Šalys“ reiškia PIO, atstovaujančią Palestinos valdžios interesams, ir Bendriją, kurių kiekviena laikosi savo atitinkamų įgaliojimų.

73 straipsnis

Viena vertus, šis Susitarimas taikomas teritorijose, kuriose taikoma Europos bendrijos steigimo sutartis, toje Sutartyje nustatytomis sąlygomis, o kita vertus, taikomas Vakarų Krante ir Gazos ruože.

74 straipsnis

Šis Susitarimas sudarytas dviem egzemplioriais anglų, arabų, danų, graikų, ispanų, italų, olandų, portugalų, prancūzų, suomių, vokiečių ir švedų kalbomis. Visi tekstai yra autentiški ir perduodami saugoti Europos Sąjungos Tarybos Generaliniam Sekretoriui.

75 straipsnis

1. Šalys šį Susitarimą patvirtins savo įprasta tvarka.

Šis Susitarimas įsigalioja kito mėnesio, kai Šalys apsikeitė notomis, patvirtinančiomis šio Susitarimo įsigaliojimo tvarkos taikymo pabaigą, pirmąją dieną.

2. Ne vėliau kaip nuo 1999 m. gegužės 4 d. pradedamos derybos dėl Europos–Viduržemio jūros regiono asociacijos Susitarimo sudarymo. Iki tokio Susitarimo sudarymo galioja šis Susitarimas, iš dalies pakeičiamas Šalių susitarimu.

3. Bet kuri Šalis gali nutraukti šį Susitarimą, apie tai pranešdama kitai Šaliai. Praėjus šešiems mėnesiams nuo tokio pranešimo dienos, Susitarimo taikymas sustabdomas.

Hecho en Bruselas, el veinticuatro de febrero de mil novecientos noventa y siete.

Udfærdiget i Bruxelles den fireogtyvende februar nitten hundrede og syv og halvfems.

Geschehen zu Brüssel am vierundzwanzigsten Februar neunzehnhundertsiebenundneunzig.

Έγινε στις Βρυξέλλες, στις είκοσι τέσσερις Φεβρουαρίου χίλια εννιακόσια ενενήντα επτά.

Done at Brussels on the twenty-fourth day of February in the year one thousand nine hundred and ninety-seven.

Fait à Bruxelles, le vingt-quatre février mille neuf cent quatre-vingt-dix-sept.

Fatto a Bruxelles, addì ventiquattro febbraio millenovecentonovantasette.

Gedaan te Brussel, de vierentwintigste februari negentienhonderd zevenennegentig.

Feito em Bruxelas, em vinte e quatro de Fevereiro de mil novecentos e noventa e sete.

Tehty Brysselissä kahdentenakymmenentenäneljäntenä päivänä helmikuuta vuonna tuhatyhdeksänsataayhdeksänkymmentäseitsemän.

Som skedde i Bryssel den tjugofjärde februari nittonhundranittiosju.

Por la Comunidad Europea

For Det Europæiske Fællesskab

Für die Europäische Gemeinschaft

Για την Ευρωπαϊκή Κοινότητα

For the European Community

Pour la Communauté européenne

Per la Comunità europea

Voor de Europese Gemeenschap

Pela Comunidade Europeia

Euroopan yhteisön puolesta

På Europeiska gemenskapens vägnar

Priedų sąrašas







1 priedas: Produktai, nurodyti 7 straipsnio 1 dalyje 2 priedas: Produktai, nurodyti 7 straipsnio 2 dalyje 3 priedas: Produktai, nurodyti 7 straipsnio 1 dalyje

1 PRIEDAS

PRODUKTAI, NURODYTI 7 STRAIPSNIO 1 DALYJE







KN kodas Aprašymas 0403 Pasukos, rūgpienis ir grietinė, jogurtas, kefyras ir kitoks fermentuotas arba raugintas pienas ir grietinėlė, koncentruoti arba nekoncentruoti, į kuriuos pridėta arba nepridėta cukraus ar kitų saldiklių arba aromatinių medžiagų, taip pat į kuriuos pridėta arba nepridėta vaisių, riešutų arba kakavos: Nuo 0403 10 51 iki 0403 10 99 Jogurtas, į kurį pridėta aromatinių medžiagų arba vaisių, riešutų arba kakavos Nuo 0403 90 71 iki 0403 90 99 Kiti, į kuriuos pridėta aromatinių medžiagų arba vaisių, riešutų arba kakavos 0710 40 00 Saldieji kukurūzai (nevirti arba virti garuose ar vandenyje), sušaldyti 0711 90 30 Konservuoti saldieji kukurūzai, netinkami ilgai laikyti ir papildomai neapdorojus tiesiogiai vartoti maistui (pavyzdžiui, konservuoti dujiniu sieros dioksidu, sūrymu, sieros vandeniu arba kitais konservuojamais tirpalais) ex 15 17 Margarinas; gyvūninių arba augalinių riebalų ir aliejaus bei įvairių šiame skirsnyje klasifikuojamų riebalų arba aliejaus frakcijų valgomieji mišiniai arba preparatai, išskyrus valgomuosius riebalus, aliejų arba jų frakcijas, klasifikuojamus 15.16 pozicijoje: 1517 10 10 Margarinas, išskyrus skystąjį margariną, kurio sudėtyje yra daugiau kaip 10 %, bet ne daugiau kaip 15 % masės pieno riebalų 1517 90 10 Kiti, kurių sudėtyje yra daugiau kaip 10 %, bet ne daugiau kaip 15 % masės pieno riebalų ex 17 04 Konditerijos gaminiai iš cukraus (įskaitant baltąjį šokoladą), kurių sudėtyje nėra kakavos; išskyrus saldišaknės ekstraktą, kurio sudėtyje yra daugiau kaip 10 % masės sacharozės, bet nėra kitų medžiagų priedų, klasifikuojamą KN 1704 90 10 pozicijoje. 1806 Šokoladas ir kiti maisto produktai, turintys kakavos ex 19 01 Salyklo ekstraktas; maisto produktai iš miltų, rupinių, krakmolo arba salyklo ekstrakto, kurių sudėtyje nėra kakavos miltelių arba kurių sudėtyje esanti kakava sudaro mažiau kaip 50 % masės, nenurodyti kitoje vietoje; maisto produktai iš prekių, klasifikuojamų 0401–0404 pozicijose, kurių sudėtyje nėra kakavos arba kurių sudėtyje esanti kakava sudaro mažiau kaip 10 % masės, nenurodyti kitoje vietoje, išskyrus produktus, kurių KN kodas yra 1901 90 91 ex 19 02 Tešlos gaminiai, išskyrus įdarytus tešlos gaminius, klasifikuojamus KN kodų 1902 20 10 ir 1902 20 30 subpozicijose; kuskusas, paruoštas arba neparuoštas 1903 Tapijoka ir iš krakmolo pagaminti jos pakaitalai, turintys dribsnių, grūdelių, žirnelių, išsijų arba panašų pavidalą 1904 Paruošti maisto produktai, pagaminti išpučiant arba skrudinant javų grūdus ar javų grūdų produktus (pavyzdžiui, kukurūzų dribsnius); javai (išskyrus kukurūzus), turintys grūdų, dribsnių arba kitaip apdorotų grūdų pavidalą (išskyrus miltus, kruopas ir rupinius), apvirti arba paruošti kitu būdu 1905 Duona, pyragai, bandelės, pyragaičiai, sausainiai ir kiti kepiniai, su kakava arba be kakavos; ostijos ir kalėdaičiai, tuščios kapsulės, naudojamos farmacijoje, plokštieji vafliai, ryžinis popierius ir panašūs produktai 2001 90 30 Cukriniai kukurūzai (Zea mays var. saccharata), paruošti arba konservuoti su actu arba acto rūgštimi 2001 90 40 Batatai, saldžiosios bulvės ir panašios valgomosios augalų dalys, kuriose krakmolas sudaro ne mažiau kaip 5 % masės, paruošti arba konservuoti su actu arba acto rūgštimi 2004 10 91 Bulvės, turinčios miltų, rūpinių arba dribsnių pavidalą, paruoštos arba konservuotos be acto arba acto rūgšties, sušaldytos 2004 90 10 Cukriniai kukurūzai (Zea mays var. saccharata), paruošti arba konservuoti kitu būdu negu su actu arba acto rūgštimi, sušaldyti 2005 20 10 Bulvės, turinčios miltų, rūpinių arba dribsnių pavidalą, paruoštos arba konservuotos be acto arba acto rūgšties, nesušaldytos 2005 80 00 Cukriniai kukurūzai (Zea mays var. saccharata), paruošti arba konservuoti kitu būdu negu su actu arba acto rūgštimi, nesušaldyti 2008 92 45 Javainių (Müsli) rūšies produktai, daugiausia sudaryti iš neskrudintų javų grūdų dribsnių 2008 99 85 Kukurūzai, išskyrus cukrinius kukurūzus (Zea mays var. saccharata), paruošti arba konservuoti kitu būdu, kurių sudėtyje nepridėta spirito arba cukraus 2008 99 91 Batatai, saldžiosios bulvės ir panašios valgomosios augalų dalys, kuriose krakmolas sudaro ne mažiau kaip 5 % masės, paruošti arba konservuoti kitu būdu, kurių sudėtyje nepridėta spirito arba cukraus 2101 10 98 Produktai, daugiausia sudaryti iš kavos 2101 20 98 Produktai, daugiausia sudaryti iš arbatos arba matės 2101 30 19 Skrudintos kavos pakaitalai, neįskaitant skrudintų trūkažolių (cikorijų) 2101 30 99 Skrudintų kavos pakaitalų ekstraktai, esencijos ir koncentratai, neįskaitant skrudintų trūkažolių (cikorijų) Nuo 2102 10 31 iki 2102 10 39 Kepimo mielės ex 21 03 Padažai ir jų pusgaminiai: — Majonezas 2105 Grietininiai ir kiti valgomieji ledai, su kakava arba be jos ex 21 06 Maisto produktai, nenurodyti kitoje vietoje, išskyrus klasifikuojamus KN kodų 2106 10 20 ir 2106 90 92 subpozicijose ir išskyrus aromatintus arba dažytus cukraus sirupus 22029091 22029095 22029099 Nealkoholiniai gėrimai, neįskaitant vaisių arba daržovių sulčių, klasifikuojamų KN kodo 2009 pozicijoje, kurių sudėtyje yra produktų, klasifikuojamų KN kodų 0401 –0404 pozicijose, arba riebalų, gautų iš produktų, klasifikuojamų KN kodų 0401 –0404 pozicijose 2905 43 00 Manitolis 2905 44 D-gliucitolis (sorbitolis) ex 3505 10 Dekstrinai ir kiti modifikuoti krakmolai, išskyrus esterintus arba eterintus krakmolus, klasifikuojamus KN kodo 3505 10 50 subpozicijoje 3505 20 Klijai, kurių pagrindas yra krakmolai arba dekstrinai arba kiti modifikuoti krakmolai 3809 10 Apdailos agentai, priemonės, naudojamos dažymui arba dažiklių fiksacijai pagreitinti, ir kiti produktai bei preparatai (pavyzdžiui, užpildai ir kandikai), naudojami tekstilės, popieriaus, odos pramonėje arba panašiose pramonės šakose, nenurodyti kitoje vietoje 3823 60 Gliucitolis (sorbitolis), išskyrus klasifikuojamą 2905 44 subpozicijoje

2 PRIEDAS

PRODUKTAI, NURODYTI 7 STRAIPSNIO 2 DALYJE







KN kodas Aprašymas 1902 Tešlos gaminiai ir kuskusas: A — iš kietųjų kviečių B — kiti 1905 10 Duonos traškučiai 1905 20 90 Meduoliai su imbiero priedais ir panašūs produktai, kurie nėra skirti diabetikams: A — kurių sudėtyje yra daugiau kaip 15 % masės grūdų miltų, išskyrus kviečius, palyginti su visu miltų kiekiu B — kiti ex 30 00 A Vafliai ir sausblyniai A1 — neįdaryti, padengti arba nepadengti A1a — kurių sudėtyje yra daugiau kaip 15 % masės grūdų miltų, išskyrus kviečius, palyginti su visu miltų kiekiu A1b — kiti A2 — kiti A2a — kurių sudėtyje yra ne mažiau kaip 1,5 % pieno riebalų arba ne mažiau kaip 2,5 % pieno baltymų A2b — kiti 1905 40 10 Džiūvėsiai, į kuriuos pridėta cukraus, medaus, kitų saldiklių, kiaušinių, riebalų, sūrio, vaisių, kakavos ar panašių produktų: A — kurių sudėtyje yra daugiau kaip 15 % masės grūdų miltų, išskyrus kviečius, palyginti su visu miltų kiekiu B — kiti 1905 ex 30 00 ) + 9019) B Kiti kepiniai, į kuriuos pridėta cukraus, medaus, kitų saldiklių, kiaušinių, riebalų, sūrio, vaisių, kakavos ar panašių produktų: B1 — kurių sudėtyje esantys kiaušiniai sudaro ne mažiau kaip 2,5 % masės B2 — į kuriuos pridėta džiovintų vaisių ar riešutų: B2a — kurių sudėtyje yra ne mažiau kaip 1,5 % masės pieno riebalų ir ne mažiau kaip 2,5 % masės pieno baltymų; žr. V priedą B2b — kiti B3 — kurių sudėtyje esantis cukrus sudaro mažiau kaip 10 % masės ir į kuriuos nepridėta kiaušinių, džiovintų vaisių ar riešutų

3 PRIEDAS

PRODUKTAI, NURODYTI 8 STRAIPSNIO 2 DALYJE







KN kodas Aprašymas 1704 90 39/05 Karamelės ir ledinukai ant pagaliuko 1806 32 00/2 Šokoladas 1905 90 90/7 Sausainiai ir sausblyniai 2005 20 90/6 Traškučiai ir užkandžiai 6208 51 00/2 Kilpiniai maudymosi chalatai 6302 60 00 Rankšluoščiai

Protokolų sąrašas







1 protokolas dėl į europos sąjungą importuojamiems žemės ūkio produktams, perdirbtiems žemės ūkio produktams, žuvims ir žuvininkystės produktams, kurių kilmės šalis yra vakarų krantas ir gazos ruožas, taikomos laikinos tvarkos 2 protokolas dėl į vakarų krantą ir gazos ruožą importuojamiems žemės ūkio produktams, perdirbtiems žemės ūkio produktams, žuvims ir žuvininkystės produktams, kurių kilmės šalis yra europos sąjunga, taikomos tvarkos 3 protokolas dėl sąvokos „produktų kilmė“ apibrėžimo ir administracinio bendradarbiavimo metodų

▼M3

1 PROTOKOLAS

dėl į europos sąjungą importuojamiems žemės ūkio produktams, perdirbtiems žemės ūkio produktams, žuvims ir žuvininkystės produktams, kurių kilmės šalis yra vakarų krantas ir gazos ruožas, taikomos laikinos tvarkos







1. Remiantis Europos Sąjungos ir Palestinos Administracijos susitarimo pasikeičiant laiškais, kuriame numatoma dar labiau liberalizuoti prekybą žemės ūkio produktais, perdirbtais žemės ūkio produktais, žuvimis ir žuvininkystės produktais ir kuriuo iš dalies keičiamas šis Susitarimas, pasirašyto 2011 m., C dalies 1 punkto a papunkčio nuostatomis, muitai ir jiems lygiaverčio poveikio privalomieji mokėjimai (įskaitant jų žemės ūkio sudedamąją dalį), taikomi į Europos Sąjungą importuojamiems produktams, kurių kilmės šalis yra Vakarų Krantas ir Gazos ruožas ir kurie išvardyti Kombinuotosios nomenklatūros (KN) ir Palestinos Administracijos muitų tarifo 1–24 skyriuose ir GATT susitarimo dėl žemės ūkio 1 priedo 1 dalies ii punkte, išskyrus chemiškai gryną laktozę (KN kodas 1702 11 00 ), gliukozę ir gliukozės sirupą (kurių sudėtyje esanti gliukozė sudaro 99 % arba daugiau sausosios medžiagos masės ir kurių KN kodai yra ex 1702 30 50 ir ex 1702 30 90 ), kuriems taikomas 1 skyrius, laikinai panaikinami.

2. Nepaisant šio Protokolo 1 punkte nustatytų sąlygų, produktams, kurių įvežimo kaina nustatoma pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 1234/2007 ( 1 ) 140a straipsnį ir kuriems Bendrajame muitų tarife numatyta taikyti ad valorem muitus ir specifinį muitą, panaikinama tik muito ad valorem dalis.

▼M1

1 PROTOKOLO PRIEDAS







KN kodas (1) Aprašymas (2) MFN muito mokesčio sumažinimas (%) (3) Tarifinės kvotos (t, jeigu nenurodyta kitaip) MFN muito mokesčių, viršijančių esamą arba galimą tarifinę kvotą, sumažinimas (%) (3) Referenciniskiekis (t, jeigu nenurodyta kitaip) Konkrečios nuostatos a b c d e 0409 00 00 Natūralus medus 100 500 0 4 punktas – kasmet didinama 250 t ex 0603 10 Skintos gėlės ir gėlių žiedpumpuriai, gyvos 100 2 000 0 4 punktas – kasmet didinama 250 t 0702 00 00 Pomidorai, švieži arba atšaldyti, nuo gruodžio 1 d. iki kovo 31 d. 100 60 2 000 ex 0703 10 Svogūnai, švieži arba atšaldyti, nuo vasario 15 d. iki gegužės 15 d. 100 60 0709 30 00 Baklažanai, švieži arba atšaldyti, nuo sausio 15 d. iki balandžio 30 d. 100 60 3 000 ex 0709 60 Capsicum genties arba Pimenta genties vaisiai, švieži arba atšaldyti: 0709 60 10 Saldžiosios paprikos 100 40 1 000 0709 60 99 Kitos daržovės 100 80 0709 90 70 Cukinija, šviežia arba atšaldyta, nuo gruodžio 1 d. iki vasario pabaigos 100 60 300 ex 0709 90 90 Svogūnai, įskaitant Muscari comosum rūšies svogūnus, švieži arba atšaldyti, nuo vasario 15 d. iki gegužės 15 d. 100 60 0710 80 59 Capsicum genties arba Pimenta genties vaisiai, išskyrus saldžiąsias paprikas, nevirti arba virti garuose ar vandenyje, sušaldyti 100 80 0711 90 10 Capsicum genties arba Pimenta genties vaisiai, išskyrus saldžiąsias paprikas, konservuoti, netinkami papildomai neapdorojus tiesiogiai vartoti maistui 100 80 0712 31 00 0712 32 00 0712 33 00 0712 39 00 Grybai, ausiagrybiai (Auricularia spp.), žiūryčiai (Tremella spp.) ir trumai, džiovinti 100 500 0 ex 0805 10 Apelsinai, švieži 100 60 25 000 ex 0805 20 Mandarinai (įskaitant tikruosius mandarinus (tangerines) ir likerinius mandarinus (satsumas); klementinos (clementines), vilkingai (wilkings) ir panašūs citrusinių hibridai, švieži 100 60 500 0805 40 00 Greipfrutai 100 80 ex 0805 50 10 Tikrosios citrinos (Citrus limon, Citrus limonum), šviežios 100 40 800 0806 10 10 Šviežios valgomosios vynuogės, nuo vasario 1 d. iki liepos 14 d. 100 1 000 0 4 punktas – kasmet didinama 500 t 0807 19 00 Melionai (neskaitant arbūzų), švieži, nuo lapkričio 1 d. iki gegužės 31 d. 100 50 10 000 0810 10 00 Šviežios braškės, nuo lapkričio 1 d. iki kovo 31 d. 100 2 000 0 4 punktas – kasmet didinama 500 t 0812 90 20 Apelsinai, konservuoti, netinkami papildomai neapdorojus tiesiogiai vartoti maistui 100 80 0904 20 30 Capsicum genties arba Pimenta genties vaisiai, išskyrus saldžiąsias paprikas, džiovinti, bet ne susmulkinti ar sumalti 100 80 1509 10 Pirmojo spaudimo aliejus 100 2 000 0 4 punktas – kasmet didinama 500 t 2001 90 20 Capsicum genties vaisiai, išskyrus saldžiąsias paprikas arPimenta genties vaisius, paruošti arba konservuoti su actu arba acto rūgštimi 100 80 2005 90 10 Capsicum genties vaisiai, išskyrus saldžiąsias paprikas ar Pimenta genties vaisius, paruošti arba konservuoti be acto arba acto rūgšties, nesušaldyti 100 80 (1) KN kodai, atitinkantys Reglamentą (EB) Nr. 1789/2003 (OL L 281, 2003 10 30, p. 1). (2) Nepažeidžiant Kombinuotosios nomenklatūros aiškinimo taisyklių, produktų aprašymas laikomas tik indikatyviu, preferencinio prekybos režimo schema šiame priede buvo apibrėžta naudojantis KN kodais. Ten, kur nurodyta ex KN kodai, preferencinio prekybos režimo schemą reikia nustatyti kartu pritaikant ir KN kodą, ir atitinkamą aprašymą. (3) Mokesčio sumažinimas taikomas tik ad valorem muito mokesčiams. Kiekvienu atveju dėl produkto, kuriam taikomas 1509 10 kodas, specifiniam mokesčiui taikoma sumažinimo teisė.

▼M3

2 PROTOKOLAS

dėl į vakarų krantą ir gazos ruožą importuojamiems žemės ūkio produktams, perdirbtiems žemės ūkio produktams, žuvims ir žuvininkystės produktams, kurių kilmės šalis yra europos sąjunga, taikomos tvarkos







1. Prieduose išvardytus produktus, kurių kilmės šalis yra Europos Sąjunga, leidžiama importuoti į Vakarų Krantą ir Gazos ruožą remiantis šiame Protokole ir prieduose nustatytomis sąlygomis.

2. Importo muitai panaikinami arba sumažinami iki „a“ skiltyje nurodytos ribos, neviršijant „b“ skiltyje nurodytos metinės tarifinės kvotos ir atsižvelgiant į „c“ skiltyje nurodytas konkrečias nuostatas.

3. Importuojami produktai, kurių kiekis viršija tarifines kvotas, apmokestinami trečiosioms šalims taikomais bendraisiais muitais, laikantis „c“ skiltyje nurodytų konkrečių nuostatų.

4. Pirmaisiais taikymo metais tarifinių kvotų dydžiai ir referenciniai kiekiai apskaičiuojami proporcingai baziniams dydžiams, atsižvelgiant į laikotarpį iki šio Protokolo įsigaliojimo dienos.

2 PROTOKOLO 1 PRIEDAS







KN kodas Aprašymas Muitas (%) Tarifinė kvota (t, nebent nurodyta kitaip) Konkrečios nuostatos a b c 0102 90 71 Skerstini didesnės kaip 300 kg masės gyvi galvijai, išskyrus telyčias ir karves 0 300 0202 30 90 Sušaldyta galvijiena, be kaulų, išskyrus priekinius ketvirčius, „kompensuotus“ ketvirčius, galvijienos nugarinės pjausnio (rostbifo), galvijienos muštinio (antrekoto), mentės ir pakrūtinio gabalus 0 200 0206 22 00 Galvijienos valgomos kepenys, sušaldytos 0 100 0406 Sūriai ir varškė 0 200 0407 00 19 Naminių paukščių kiaušiniai, skirti inkubacijai (perinimui), išskyrus kalakučių arba žąsų kiaušinius 0 120 000 vnt. 1101 00 15 Paprastųjų kviečių ir speltos miltai 0 13 000 2309 90 99 Kiti produktai, naudojami gyvūnų pašarams 2 100

2 PROTOKOLO 2 PRIEDAS







EUROPOS IR VIDURŽEMIO JŪROS REGIONO LAIKINOJO ASOCIACIJOS SUSITARIMO 7 STRAIPSNIO 2 DALYJE NURODYTI PRODUKTAI KN kodas Aprašymas 1902 Tešlos gaminiai ir kuskusas: A — iš kietųjų kviečių B — kiti 1905 10 Duoniniai traškučiai 1905 20 90 Meduoliai ir panašūs produktai, kurie nėra skirti konkrečiai diabetu sergantiems žmonėms: A — kurių daugiau kaip 15 % masės (lyginant su visu miltų kiekiu) sudaro kitų grūdų nei kviečiai miltai B — kiti ex 1905 32 A Vafliai ir sausblyniai Al — neįdaryti, padengti arba nepadengti Ala — kurių daugiau kaip 15 % masės (lyginant su visu miltų kiekiu) sudaro kitų grūdų nei kviečiai miltai Alb — kiti A2 — kiti A2a — kurių sudėtyje yra ne mažiau kaip 1,5 % pieno riebalų arba ne mažiau kaip 2,5 % pieno baltymų A2b — kiti 1905 40 10 Džiūvėsiai, į kuriuos pridėta cukraus, medaus, kitų saldiklių, kiaušinių, riebalų, sūrio, vaisių, kakavos arba panašių produktų: A — kurių daugiau kaip 15 % masės (lyginant su visu miltų kiekiu) sudaro kitų grūdų nei kviečiai miltai B — kiti 1905 ex 31) B + ex 90) Kiti kepiniai, į kuriuos pridėta cukraus, medaus, kitų saldiklių, kiaušinių, riebalų, sūrio, vaisių, kakavos arba panašių produktų: Bl — į kuriuos pridėta kiaušinių – ne mažiau kaip 2,5 % masės B2 — į kuriuos pridėta džiovintų vaisių ar riešutų: B2a — kurių sudėtyje yra ne mažiau kaip 1,5 % pieno riebalų ir ne mažiau kaip 2,5 % pieno baltymų; žr. V priedą B2b — kiti ВЗ — į kuriuos pridėtas cukrus sudaro mažiau kaip 10 % masės ir į kuriuos nepridėta kiaušinių, džiovintų vaisių arba riešutų

▼M2

3 PROTOKOLAS

Dėl sąvokos „produktų kilmė“ apibrėžimo ir administracinio bendradarbiavimo metodų

Turinys I ANTRAŠTINĖ DALIS. BENDROSIOS NUOSTATOS 1 straipsnis Apibrėžimai II ANTRAŠTINĖ DALIS. SĄVOKOS „PRODUKTŲ KILMĖ“ APIBRĖŽIMAS 2 straipsnis Bendrieji reikalavimai 3 straipsnis Kumuliacija Bendrijoje 4 straipsnis Kumuliacija Vakarų Krante ir Gazos Ruože 5 straipsnis Visiškai gauti produktai 6 straipsnis Pakankamai apdirbti arba perdirbti produktai 7 straipsnis Nepakankamas apdirbimas arba perdirbimas 8 straipsnis Kvalifikavimo vienetas 9 straipsnis Priedai, atsarginės dalys ir įrankiai 10 straipsnis Komplektai 11 straipsnis Neutralūs elementai III ANTRAŠTINĖ DALIS. TERITORINIAI REIKALAVIMAI 12 straipsnis Teritoriškumo principas 13 straipsnis Tiesioginis gabenimas 14 straipsnis Parodos IV ANTRAŠTINĖ DALIS. MUITŲ GRĄŽINIMAS ARBA ATLEIDIMAS NUO JŲ 15 straipsnis Draudimas grąžinti muitus arba atleisti nuo muitų V ANTRAŠTINĖ DALIS. KILMĖS ĮRODYMAS 16 straipsnis Bendrieji reikalavimai 17 straipsnis EUR.1 arba EUR–MED judėjimo sertifikatų išdavimo tvarka 18 straipsnis Retrospektyvusis EUR.1 arba EUR–MED judėjimo sertifikatų išdavimas 19 straipsnis EUR.1 arba EUR–MED judėjimo sertifikato dublikato išdavimas 20 straipsnis EUR.1 arba EUR–MED judėjimo sertifikatų išdavimas pagal anksčiau išduotą kilmės įrodymo dokumentą 21 straipsnis Apskaitos atskyrimas 22 straipsnis Sąskaitos faktūros deklaracijos arba EUR–MED sąskaitos faktūros deklaracijos įrašymo sąlygos 23 straipsnis Patvirtintas eksportuotojas 24 straipsnis Kilmės įrodymo dokumento galiojimas 25 straipsnis Kilmės įrodymo dokumento pateikimas 26 straipsnis Importavimas dalimis 27 straipsnis Atleidimas nuo kilmės įrodymo dokumento pateikimo 28 straipsnis Patvirtinantieji dokumentai 29 straipsnis Kilmės įrodymo, tiekėjo deklaracijos ir patvirtinančiųjų dokumentų saugojimas 30 straipsnis Neatitikimai ir formalios klaidos 31 straipsnis Sumos, išreikštos eurais VI ANTRAŠTINĖ DALIS. ADMINISTRACINIO BENDRADARBIAVIMO PRIEMONĖS 32 straipsnis Tarpusavio pagalba 33 straipsnis Kilmės įrodymo dokumentų patikrinimas 34 straipsnis Ginčų sprendimas 35 straipsnis Nuobaudos 36 straipsnis Laisvosios zonos VII ANTRAŠTINĖ DALIS. SEUTA IR MELILIJA 37 straipsnis Protokolo taikymas 38 straipsnis Specialios sąlygos VIII ANTRAŠTINĖ DALIS. BAIGIAMOSIOS NUOSTATOS 39 straipsnis Protokolo pakeitimai 40 straipsnis Pereinamojo laikotarpio nuostatos dėl tranzitu gabenamų ar sandėliuojamų prekių I priedas II priedo sąrašo įvadinės pastabos II priedas Apdirbimo ar perdirbimo procesų, kuriuos reikia atlikti su kilmės neturinčiomis medžiagomis, norint, kad pagamintas produktas įgytų kilmės statusą, sąrašas IIIa priedas EUR.1 judėjimo sertifikato ir prašymo išduoti EUR.1 judėjimo sertifikatą pavyzdžiai IIIb priedas EUR–MED judėjimo sertifikato ir prašymo išduoti EUR–MED judėjimo sertifikatą pavyzdžiai IVa priedas Sąskaitos faktūros deklaracijos tekstas IVb priedas EUR–MED sąskaitos faktūros deklaracijos tekstas Bendros deklaracijos Bendra deklaracija dėl Andoros Kunigaikštystės Bendra deklaracija dėl San Marino Respublikos







I ANTRAŠTINĖ DALIS

BENDROSIOS NUOSTATOS

1 straipsnis

Apibrėžimai

Šiame Protokole:

a) gamyba – tai bet koks apdirbimas ar perdirbimas, įskaitant surinkimą ar konkrečias operacijas;

b) medžiaga – tai bet kokia produkto gamybai panaudota sudedamoji dalis, žaliava, komponentas arba detalė ir t. t.;

c) produktas – tai pagamintas produktas, netgi jei jis skirtas naudoti vėliau kitoje gamybinėje operacijoje;

d) prekės – tai medžiagos ir produktai;

e) muitinė vertė – tai pagal 1994 m. Susitarimą dėl Bendrojo susitarimo dėl muitų tarifų ir prekybos VII straipsnio įgyvendinimo (PPO susitarimas dėl muitinio įvertinimo) nustatyta vertė;

f) ex–works kaina – kaina, sumokėta už produktą (ex–works) gamintojui Bendrijoje arba Vakarų Krante ir Gazos Ruože, kurio įmonėje atliktas galutinis apdirbimas ar perdirbimas, jei į kainą įeina visų panaudotų medžiagų vertė, atskaičiavus vidaus mokesčius, kurie eksportuojant gautą produktą yra ar gali būti grąžinami;

g) medžiagų vertė – tai panaudotų kilmės statuso neturinčių medžiagų muitinė vertė importavimo metu arba, jei ji nežinoma ir negali būti nustatyta, pirmoji nustatyta kaina, sumokėta už medžiagas Bendrijoje arba Vakarų Krante ir Gazos Ruože;

h) kilmės statusą turinčių medžiagų vertė – tai tokių medžiagų vertė, kaip apibrėžta g punkte, taikoma mutatis mutandis;

i) pridėtinė vertė – tai produktų ex–works kaina, atėmus visų panaudotų medžiagų, kilusių iš kitų 3 ir 4 straipsniuose nurodytų šalių, su kuriomis taikoma kumuliacija, muitinę vertę, arba, jeigu muitinė vertė nežinoma ir negali būti nustatyta – pirmąją patvirtintą kainą, sumokėtą už medžiagas Bendrijoje arba Vakarų Krante ir Gazos Ruože;

j) „skirsniai“ ir „pozicijos“ – tai skirsniai ir pozicijos (keturženkliai kodai), vartojami nomenklatūroje, sudarančioje suderintą prekių aprašymo ir kodavimo sistemą, toliau šiame Protokole „Suderinta sistema“ arba „SS“;

k) „klasifikuojama“ reiškia, kad produktas arba medžiaga yra priskirti tam tikrai pozicijai;

l) siunta – tai, naudojant vieną transporto dokumentą, kuriame nurodytas maršrutas nuo eksportuotojo iki gavėjo, arba, jei tokio dokumento nėra, naudojant vieną sąskaitą faktūrą vieno eksportuotojo vienam gavėjui tuo pat metu siunčiami produktai;

m) „teritorijos“ apima teritorinius vandenis.







II ANTRAŠTINĖ DALIS

SĄVOKOS „PRODUKTO KILMĖ“ APIBRĖŽIMAS

2 straipsnis

Bendrieji reikalavimai

1. Siekiant įgyvendinti Susitarimą, šie produktai laikomi Bendrijos kilmės:

a) produktai, visiškai gauti Bendrijoje, kaip apibrėžta 5 straipsnyje;

b) Bendrijoje gauti produktai, kurių sudėtyje esančios medžiagos ne visiškai gautos Bendrijoje, jei tokios medžiagos buvo pakankamai apdirbtos arba perdirbtos Bendrijoje, kaip apibrėžta 6 straipsnyje;

c) Europos ekonominės erdvės (EEE) kilmės prekės, kaip apibrėžta Europos ekonominės erdvės susitarimo 4 protokole.

2. Siekiant įgyvendinti Susitarimą, šie produktai laikomi turinčiais Vakarų Kranto ir Gazos Ruožo kilmės statusą:

a) produktai, visiškai gauti Vakarų Krante ir Gazos Ruože, kaip apibrėžta 5 straipsnyje;

b) Vakarų Krante ir Gazos Ruože gauti produktai, kurių sudėtyje esančios medžiagos ne visiškai joje gautos, jei tokios medžiagos buvo pakankamai apdirbtos arba perdirbtos Vakarų Krante ir Gazos Ruože, kaip apibrėžta 6 straipsnyje.

3. 1 dalies c punkto nuostatos taikomos tik tuo atveju, jeigu laisvosios prekybos susitarimas taikomas tarp Vakarų Kranto ir Gazos Ruožo ir EEE ELPA valstybių (Islandijos, Lichtenšteino ir Norvegijos).

3 straipsnis

Kumuliacija Bendrijoje

1. Nepažeidžiant 2 straipsnio 1 dalies, produktai yra laikomi Bendrijos kilmės, jeigu jie yra gauti Bendrijoje naudojant Šveicarijos (įskaitant Lichtenšteiną) ( 2 ), Islandijos, Norvegijos, Turkijos ar Bendrijos kilmės medžiagas, ir jei produktai Bendrijoje buvo apdirbti arba perdirbti didesniu mastu nei nurodyta 7 straipsnyje. Tokios medžiagos nebūtinai turi būti pakankamai apdirbtos arba perdirbtos.

2. Nepažeidžiant 2 straipsnio 1 dalies, produktai yra laikomi Bendrijos kilmės, jeigu jie yra gauti Bendrijoje naudojant Farerų salų arba bet kurios kitos šalies, dalyvaujančios ES ir Viduržemio jūros regiono partnerystėje pagal 1995 m. lapkričio 27 ir 28 d. ES ir Viduržemio jūros regiono konferencijoje priimtą Barselonos deklaraciją, išskyrus Turkiją, kilmės medžiagas ir jei produktai Bendrijoje buvo apdirbti arba perdirbti didesniu mastu nei nurodyta 7 straipsnyje. Tokios medžiagos nebūtinai turi būti pakankamai apdirbtos arba perdirbtos.

3. Jeigu Bendrijoje atliktas apdirbimas arba perdirbimas nėra didesnio masto nei apibrėžta 7 straipsnyje, gautas produktas laikomas turinčiu Bendrijos kilmės statusą tik tuo atveju, jei čia sukurta pridėtinė vertė yra didesnė už panaudotų medžiagų, turinčių bet kurios kitos iš 1 ir 2 dalyse nurodytų šalių kilmės statusą, vertę. Priešingu atveju gautas produktas kildinamas iš tos šalies, kurios kilmės statusą turinčių medžiagų vertė sudaro didžiausią Bendrijoje pagaminto produkto vertės dalį.

4. Produktai, turintys vienos iš 1 ir 2 dalyse nurodytų šalių kilmės statusą, kurie Bendrijoje nebuvo apdirbti arba perdirbti, išlaiko savo kilmę eksportuojant juos į vieną iš tų šalių.

5. Šiame straipsnyje apibrėžta kumuliacija gali būti taikoma tik tuo atveju, jeigu:

a) tarp šalių, siekiančių įgyti kilmės statusą, ir paskirties šalies yra taikomas susitarimas dėl preferencinio prekybos režimo pagal Bendrojo susitarimo dėl muitų tarifų ir prekybos (GATT) XXIV straipsnį;

b) medžiagos ir produktai įgijo kilmės statusą taikant kilmės taisykles, identiškas nustatytosioms šiame Protokole; ir

c) pranešimai dėl kumuliacijai taikyti būtinų reikalavimų įvykdymo buvo paskelbti Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje (C serijoje) ir Vakarų Krante bei Gazos Ruože toje šalyje galiojančia tvarka.

Šiame straipsnyje apibrėžta kumuliacija taikoma nuo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje (C serijoje) paskelbtame pranešime nurodytos datos.

Bendrija per Europos Bendrijų Komisiją informuoja Vakarų Krantą ir Gazos ruožą apie susitarimus, nurodydama tokių susitarimų įsigaliojimo datas ir atitinkamas kilmės taisykles, taikomas susitarimuose su kitomis 1 ir 2 dalyse nurodytomis šalimis.

4 straipsnis

Kumuliacija Vakarų Krante ir Gazos Ruože

1. Nepažeidžiant 2 straipsnio 2 dalies, produktai yra laikomi Vakarų Kranto ir Gazos Ruožo kilmės, jeigu tokie produktai yra gauti Vakarų Krante ir Gazos Ruože naudojant medžiagas, turinčias Šveicarijos (įskaitant Lichtenšteiną) ( 3 ), Islandijos, Norvegijos, Turkijos ar Bendrijos kilmę, ir jei produktai Vakarų Krante ir Gazos Ruože buvo apdirbti arba perdirbti didesniu mastu nei nurodyta 7 straipsnyje. Tokios medžiagos nebūtinai turi būti pakankamai apdirbtos arba perdirbtos.

2. Nepažeidžiant 2 straipsnio 2 dalies, produktai yra laikomi Vakarų Kranto ir Gazos Ruožo kilmės, jeigu jie yra gauti Vakarų Krante ir Gazos Ruože naudojant medžiagas, turinčias Farerų salų arba bet kurios kitos šalies, dalyvaujančioje ES ir Viduržemio jūros regiono šalių partnerystėje pagal 1995 m. lapkričio 27 ir 28 d. ES ir Viduržemio jūros regiono šalių konferencijoje priimtą Barselonos deklaraciją, išskyrus Turkiją, ir jei produktai Vakarų Krante ir Gazos Ruože buvo apdirbti arba perdirbti didesniu mastu nei nurodyta 7 straipsnyje. Tokios medžiagos nebūtinai turi būti pakankamai apdirbtos arba perdirbtos.

3. Jeigu Vakarų Krante ir Gazos Ruože atliktas apdirbimas arba perdirbimas nėra didesnio masto nei apibrėžta 7 straipsnyje, gautas produktas laikomas turinčiu Vakarų Kranto ir Gazos Ruožo kilmės statusą tik tuo atveju, jei čia sukurta pridėtinė vertė yra didesnė už panaudotų medžiagų, turinčių bet kurios kitos iš 1 ir 2 dalyse nurodytų šalių kilmę, vertę. Priešingu atveju gautas produktas kildinamas iš tos šalies, kurios kilmės statusą turinčių medžiagų vertė sudaro didžiausią Vakarų Krante ir Gazos Ruože pagaminto produkto vertės dalį.

4. Produktai, turintys vienos iš 1 ir 2 dalyse nurodytų šalių kilmę, kurie Vakarų Krante ir Gazos Ruože nebuvo apdirbti arba perdirbti, išlaiko savo kilmę eksportuojant juos į vieną iš tų šalių.

5. Šiame straipsnyje numatyta kumuliacija gali būti taikoma tik tuo atveju, jeigu:

a) tarp šalies, siekiančios įgyti kilmės statusą, ir paskirties šalies yra taikomas susitarimas dėl preferencinio prekybos režimo pagal Bendrojo susitarimo dėl muitų tarifų ir prekybos (GATT) XXIV straipsnį;

b) medžiagos ir produktai įgijo kilmės statusą taikant kilmės taisykles, identiškas nustatytosioms šiame Protokole; ir

c) pranešimai dėl kumuliacijai taikyti būtinų reikalavimų įvykdymo buvo paskelbti Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje (C serijoje) ir Vakarų Krante ir Gazos Ruože toje šalyje galiojančia tvarka.

Šiame straipsnyje apibrėžta kumuliacija taikoma nuo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje (C serijoje) paskelbtame pranešime nurodytos datos.

Vakarų Krantas ir Gazos Ruožas per Europos Bendrijų Komisiją informuoja Bendriją apie susitarimus, nurodydamas tokių susitarimų įsigaliojimo datas ir atitinkamas kilmės taisykles, taikomas susitarimuose su kitomis 1 ir 2 dalyse nurodytomis šalimis.

5 straipsnis

Visiškai gauti produktai

1. Visiškai gautais Bendrijoje arba Vakarų Krante ir Gazos Ruože laikomi:

a) mineraliniai produktai, išgauti iš jų žemės gelmių arba jūros dugno;

b) jose išauginti augaliniai produktai;

c) jose gimę ir užauginti gyvūnai;

d) produktai, pagaminti iš joje užaugintų gyvūnų;

e) produktai, gauti iš jose vykdomos medžioklės ar žvejybos;

f) jūrų žvejybos ir kiti jūros produktai ne iš Bendrijos ar Vakarų Kranto ir Gazos Ruožo teritorinių vandenų, gauti naudojantis jų laivais;

g) jų žuvų perdirbimo laivuose pagaminti produktai tik iš produktų, nurodytų f punkte;

h) jose surinkti naudoti daiktai, tinkami naudoti tik žaliavų regeneravimui, įskaitant naudotas padangas, tinkamas tik restauruoti arba panaudoti kaip atliekas;

i) jose vykdomų gamybos procesų atliekos ir laužas;

j) produktai, išgauti iš jūros dugno ar podugnio, esančio už jos teritorinių vandenų su sąlyga, jeigu ta šalis turi išimtinę teisę eksploatuoti šį jūros dugną ar podugnį;

k) jose pagamintos prekės tik iš a–j punktuose išvardytų produktų.

2. 1 dalies f ir g punktuose minimos sąvokos „jų laivai“ ir „jų žuvų perdirbimo laivai“ yra taikomos tik laivams ar žuvų perdirbimo laivams, kurie:

a) yra registruoti ar įtraukti į registrą Bendrijos valstybėje narėje arba Vakarų Krante ir Gazos Ruože;

b) plaukioja su Bendrijos valstybės narės arba Vakarų Kranto ir Gazos Ruožo vėliava;

c) kurių ne mažiau kaip 50 % priklauso Bendrijos valstybių narių arba Vakarų Kranto ir Gazos Ruožo piliečiams arba bendrovei, turinčiai pagrindinę buveinę vienoje iš šių valstybių, kurios direktorius arba direktoriai, valdybos arba stebėtojų tarybos pirmininkas bei dauguma šios valdybos ir tarybos narių yra Bendrijos valstybių narių ar Vakarų Kranto ir Gazos Ruožo piliečiai, o jei tai – ūkinė bendrija arba ribotos turtinės atsakomybės akcinė bendrovė, mažiausiai pusė jos kapitalo priklauso toms valstybėms, viešosioms įstaigoms ar tų valstybių piliečiams;

d) kurių kapitonas ir laivo komanda yra Bendrijos valstybių narių ar Vakarų Kranto ir Gazos Ruožo piliečiai; ir

e) kurių bent 75 % laivo įgulos narių yra Bendrijos valstybių narių ar Vakarų Kranto ir Gazos Ruožo piliečiai.

6 straipsnis

Pakankamai apdirbti arba perdirbti produktai

1. Taikant 2 straipsnį produktai, kurie nėra visiškai gauti, laikomi pakankamai apdirbtais ir perdirbtais, įvykdžius II priedo sąraše nustatytas sąlygas.

Pirmiau nurodytos sąlygos numato būtiną visų produktų, kuriems taikomas Susitarimas, gamybai naudotų kilmės statuso neturinčių medžiagų apdorojimą ar perdirbimą, ir taikomos tik tokioms medžiagoms. Atitinkamai, jei produktas, kuris įgijo kilmės statusą įvykdžius sąraše nurodytas sąlygas, naudojamas kito produkto gamyboje, tai sąlygos, kurios taikomos gaminamam produktui, nėra taikomos ankstesniam produktui ir nėra įvertinamos kilmės neturinčios medžiagos, kurios galėjo būti panaudotos jį gaminant.

2. Nepaisant 1 dalies, tos kilmės statuso neturinčios medžiagos, kurios vadovaujantis II priedo sąraše nustatytomis sąlygomis negali būti naudojamos tam produktui gaminti, vis dėlto gali būti panaudotos, jeigu:

a) jų bendra vertė neviršija 10 % produkto ex–works kainos;

b) taikant šią dalį neviršijama jokia sąraše pateikta kilmės statuso neturinčių medžiagų didžiausia vertės procentinė išraiška;

Ši dalis netaikoma produktams, klasifikuojamiems Suderintos sistemos 50–63 skirsniuose.

3. 1 ir 2 dalys taikomos atsižvelgiant į 7 straipsnio nuostatas.

7 straipsnis

Nepakankamas apdirbimas arba perdirbimas

1. Nepažeidžiant 2 dalies ir nepriklausomai nuo to, įvykdyti ar neįvykdyti 6 straipsnio reikalavimai, kilmės statuso nesuteikia šios nepakankamo apdirbimo ar perdirbimo operacijos:

a) operacijos, užtikrinančios, kad produktai bus išsaugoti transportuojant bei sandėliuojant;

b) prekių pakuočių išardymas ir surinkimas;

c) plovimas, valymas, dulkių, alyvos, dažų ar kitokių apnašų pašalinimas;

d) tekstilės gaminių lyginimas ar presavimas;

e) paprastos dažymo ar lakavimo operacijos;

f) javų ir ryžių lukštenimas, dalinis ar visiškas balinimas, šlifavimas ir poliravimas;

g) cukraus dažymas ar cukraus gabalėlių formavimas;

h) vaisių, riešutų ar daržovių lupimas, kauliukų išėmimas ar lukštenimas;

i) galandimas, paprastas šlifavimas ar pjovimas;

j) sijojimas, pirminė atranka, rūšiavimas, klasifikavimas, suderinimas (įskaitant komplektų sudarymą);

k) paprastas išpilstymas į butelius, bidonus, gertuves ar kitas talpyklas, dėjimas į maišus, dėklus, dėžes, kortelių ar lentelių tvirtinimas, kitos paprastos pakavimo operacijos;

l) ženklų, etikečių ar kitų panašių atpažinimo ženklų tvirtinimas ant produktų ar jų pakuočių;

m) paprastas vienos ar kelių rūšių produktų sumaišymas;

n) paprastas produkto surinkimas iš dalių, sudarant užbaigtą gaminį arba gaminio išardymas į dalis;

o) dviejų ar kelių operacijų, išvardytų a–n punktuose, derinys;

p) gyvulių skerdimas.

2. Sprendžiant, ar produkto apdirbimas arba perdirbimas yra laikytinas nepakankamu, kaip apibrėžta 1 dalyje, atsižvelgiama į visas kartu tiek Bendrijoje, tiek Vakarų Krante ir Gazos Ruože su tuo produktu atliktas operacijas.

8 straipsnis

Kvalifikavimo vienetas

1. Taikant šio Protokolo nuostatas kvalifikavimo vienetas yra tam tikras produktas, vertinamas kaip bazinis vienetas, apibrėžiant klasifikavimą pagal Suderintos sistemos nomenklatūrą.

Tuo vadovaujantis laikoma, kad:

a) kai produktas, sudarytas iš gaminių grupės arba rinkinio, yra klasifikuojamas vienoje Suderintos sistemos pozicijoje, ta visuma sudaro kvalifikavimo vienetą;

b) kai siuntą sudaro daug tapačių produktų, klasifikuojamų toje pačioje Suderintos sistemos pozicijoje, šio Protokolo nuostatos taikomos kiekvienam produktui.

2. Jei pagal Suderintos sistemos 5 bendrąją taisyklę pakuotė klasifikuojama kartu su produktu, nustatant kilmę ji taip pat vertinama kartu su produktu.

9 straipsnis

Priedai, atsarginės dalys ir įrankiai

Priedai, atsarginės dalys ir įrankiai, siunčiami kartu su įrenginiu, mašina, aparatu ar transporto priemone, jei jie yra įprastinė įrenginio dalis ir įtraukti į jo kainą, ar kurie nėra atskirai įvertinti, laikomi viena preke kartu su įrenginiu, mašina, aparatu ar transporto priemone.

10 straipsnis

Komplektai

Komplektai, apibrėžti pagal Suderintos sistemos 3 bendrąją taisyklę, turi kilmės statusą, jei visi juos sudarantys produktai turi tokį statusą. Tačiau jei komplektą sudaro kilmės statusą turintys ir kilmės statuso neturintys produktai, visas komplektas laikomas turinčiu kilmės statusą, jei kilmės statuso neturintys produktai nesudaro daugiau kaip 15 % komplekto ex–works kainos.

11 straipsnis

Neutralūs elementai

Siekiant nustatyti, ar produktas turi kilmės statusą, nebūtina nustatyti jo gamybai naudojamų toliau nurodomų elementų kilmę:

a) energijos ir kuro;

b) gamyklų ir įrenginių;

c) mašinų ir įrankių;

d) prekių, kurios neįeina ir neįeis į galutinę produkto sudėtį.







III ANTRAŠTINĖ DALIS

TERITORINIAI REIKALAVIMAI

12 straipsnis

Teritoriškumo principas

1. Išskyrus, kaip numatyta 2 straipsnio 1 dalies c punkte, 3 ir 4 straipsniuose bei šio straipsnio 3 dalyje, norint įgyti kilmės statusą, II antraštinėje dalyje apibrėžtos sąlygos turi būti įvykdytos nepertraukiamai Bendrijoje arba Vakarų Krante ir Gazos Ruože.

2. Išskyrus 3 ir 4 straipsniuose numatytus atvejus, kai iš Bendrijos arba Vakarų Kranto ir Gazos Ruožo eksportuotos kilmės statusą turinčios prekės grąžinamos, jos turi būti laikomos neturinčiomis kilmės statuso, nebent galima muitinės institucijoms įtikinamai įrodyti, kad:

a) grąžinamos prekės yra tos pačios, kurios buvo eksportuotos; ir

b) jos nebuvo perdirbtos, išskyrus operacijas, būtinas jų kokybei išsaugoti toje šalyje arba eksportavimo metu.

3. Įgyjant kilmės statusą II antraštinėje dalyje nustatytomis sąlygomis, įtakos neturi iš Bendrijos ar Vakarų Kranto ir Gazos Ruožo eksportuotų ir vėliau atgal įvežtų medžiagų apdirbimas ar perdirbimas ne Bendrijoje ar Vakarų Krante ir Gazos Ruože, jeigu:

a) tokios medžiagos buvo visiškai gautos Bendrijoje ar Vakarų Krante ir Gazos Ruože, arba jos prieš jas eksportuojant buvo apdirbtos ar perdirbtos didesniu mastu nei apibrėžta 7 straipsnyje; ir

b) muitinės institucijoms galima įrodyti, kad: i) atgal įvežamos prekės buvo gautos apdirbant arba perdirbant eksportuotas medžiagas; ir ii) bendra pridėtinė vertė, sukurta už Bendrijos ar Vakarų Kranto ir Gazos Ruožo ribų taikant šio straipsnio nuostatas neviršija 10 % galutinio produkto, kuriam siekiama suteikti kilmės statusą, ex–works kainos.

4. Taikant 3 dalį, kilmės statuso įgijimui taikomos sąlygos, nustatytos II antraštinėje dalyje, netaikomos už Bendrijos ar Vakarų Kranto ir Gazos Ruožo ribų atliekamam apdirbimui ar perdirbimui. Tačiau jeigu nustatant galutinio produkto kilmės statusą II priede nurodytame sąraše yra taisyklė, nustatanti didžiausią leistiną kilmės neturinčių medžiagų vertę, bendra atitinkamos šalies teritorijoje panaudotų kilmės neturinčių medžiagų vertė kartu su bendra pridėtine verte, įgyta ne Bendrijoje ar Vakarų Krante ir Gazos Ruože taikant šio straipsnio nuostatas, negali viršyti nurodyto procentinio dydžio.

5. Taikant 3 ir 4 dalies nuostatas „bendra pridėtinė vertė“ suprantama kaip visos sąnaudos, patirtos ne Bendrijoje ar Vakarų Krante ir Gazos Ruože, įskaitant panaudotų medžiagų vertę.

6. 3 ir 4 dalių nuostatos netaikomos produktams, kurie netenkina II priedo sąraše nurodytų sąlygų, arba kurie gali būti laikomi pakankamai apdirbtais ar perdirbtais tik tuo atveju, jeigu taikomas 6 straipsnio 2 dalyje nustatytas bendras nuokrypis.

7. 3 ir 4 dalių nuostatos netaikomos produktams, klasifikuojamiems Suderintos sistemos 50–63 skirsniuose.

8. Apdirbimas arba perdirbimas, kuriam taikomas šis straipsnis ir kuris atliekamas už Bendrijos ar Vakarų Kranto ir Gazos Ruožo ribų, yra atliekamas pagal susitarimus dėl laikinojo išvežimo perdirbti ar panašius susitarimus.

13 straipsnis

Tiesioginis gabenimas

1. Preferencinis režimas pagal Susitarimą taikomas tik šio Protokolo reikalavimus atitinkantiems produktams, kurie tiesiogiai gabenami tarp Bendrijos ir Vakarų Kranto ir Gazos Ruožo arba per kitų šalių, nurodytų 3 ir 4 straipsniuose, su kuriomis taikoma kumuliacija, teritorijas. Tačiau produktai, sudarantys vieną atskirą siuntą, gali būti gabenami per kitas teritorijas, prireikus perkraunami arba laikinai sandėliuojami tose teritorijose su sąlyga, jeigu šie produktai lieka tranzito arba sandėliavimo šalies muitinės priežiūroje ir jeigu jų atžvilgiu netaikomos kitos operacijos, išskyrus iškrovimą, perkrovimą ar kurią nors kitą operaciją, skirtą gerai prekių būklei išsaugoti.

Kilmės statusą turintys produktai gali būti gabenami vamzdynais per kitą nei Bendrijos ar Vakarų Kranto ir Gazos Ruožo teritoriją.

2. Kad būtų įrodyta, jog įvykdytos 1 dalyje nustatytos sąlygos, importuojančios šalies muitinei pateikiama:

a) bendrasis transporto dokumentas, kuriame nurodytas maršrutas iš eksportuojančios šalies per tranzito šalį; arba

b) tranzito šalies muitinės išduota pažyma, kurioje yra: i) tikslus produktų aprašymas; ii) produktų iškrovimo ir perkrovimo datos ir atitinkamais atvejais, laivų ar kitų naudotų transporto priemonių pavadinimai; ir iii) sąlygų, kuriomis produktai buvo laikomi tranzito šalyje, patvirtinimas; arba

c) jei šių nėra, kiti patvirtinantys dokumentai.

14 straipsnis

Parodos

1. Kilmės statusą turintiems produktams, išsiunčiamiems eksponavimo tikslais į kitą šalį, išskyrus nurodytas 3 ir 4 straipsniuose, su kuriomis taikoma kumuliacija, ir po parodos parduodamiems tam, kad būtų importuoti į Bendriją arba Vakarų Krantą ir Gazos Ruožą, importo metu taikomos Susitarimo nuostatos, jeigu muitinei pateikiami įrodymai, kad:

a) eksportuotojas išsiuntė šiuos produktus iš Bendrijos ar Vakarų Kranto ir Gazos Ruožo į šalį, kurioje vyko paroda, ir ten juos eksponavo;

b) šis eksportuotojas pardavė ar kitaip perdavė produktus asmeniui Bendrijoje arba Vakarų Krante ir Gazos Ruože;

c) produktai buvo išsiųsti į Bendriją arba Vakarų Krantą ir Gazos Ruožą vykstant parodai ar tuoj po jos tokios būklės, kokios jie buvo išsiųsti į parodą; ir

d) nuo to laiko, kai produktai buvo išsiųsti į parodą, jie nebuvo naudojami jokiam kitam, išskyrus eksponavimą parodoje, tikslui.

2. Kilmės įrodymo dokumentas išduodamas arba surašomas pagal V antraštinės dalies nuostatas ir turi būti pateiktas muitinei įprastine tvarka. Jame turi būti nurodytas parodos pavadinimas ir adresas. Prireikus gali būti reikalaujama pateikti papildomus dokumentus, patvirtinančius produktų eksponavimo sąlygas.

3. 1 dalis taikoma bet kokiai prekybos, pramonės, žemės ūkio ar amatų parodai, mugei ar panašiam visuomeniniam renginiui, kuris nėra privačiai organizuojamas parduotuvėse ar verslo patalpose, siekiant parduoti užsieninius produktus, ir kurio metu produktai lieka muitinės prižiūrimi.







IV ANTRAŠTINĖ DALIS

MUITŲ GRĄŽINIMAS ARBA ATLEIDIMAS NUO JŲ

15 straipsnis

Draudimas grąžinti muitus arba atleisti nuo muitų

1.

a) Bendrijoje ar Vakarų Krante ir Gazos Ruože neturi būti taikomas muito grąžinimas ar atleidimas nuo bet kokios rūšies muitų už neturinčias kilmės statuso medžiagas, panaudotas gaminant Bendrijos, Vakarų Kranto ir Gazos Ruožo ar vienos iš kitų 3 ir 4 straipsniuose nurodytų šalių kilmės produktus, kuriems pagal V antraštinės dalies nuostatas išduotas ar surašytas kilmės įrodymo dokumentas.

b) Bendrijoje neturi būti taikomas muitų grąžinimas ar atleidimas nuo bet kurios rūšies muitų už produktus, nurodytus Suderintos sistemos 3 skirsnyje ir 1604 –1605 pozicijose ir turinčius Bendrijos kilmės statusą, kaip numatyta 2 straipsnio 1 dalies c punkte, kuriems pagal V antraštinės dalies nuostatas išduotas ar surašytas kilmės įrodymo dokumentas.

2. 1 dalyje nurodytas draudimas taikomas bet kokiam muitų ar lygiaverčio poveikio mokėjimų, taikomų Bendrijoje arba Vakarų Krante ir Gazos Ruože medžiagoms, panaudotoms gamyboje, ir produktams, kuriems taikomas 1 dalies b punktas, daliniam ar visiškam grąžinimui, atleidimui nuo mokesčių ar jų nemokėjimui, kai toks grąžinimas, atleidimas ar nemokėjimas yra taikomi, aiškiai ir veiksmingai, tuo atveju, jei iš nurodytų medžiagų pagaminti produktai yra eksportuojami, bet ne tuomet, kai jie lieka vidaus vartojimui.

3. Produktų, kuriems išduotas kilmės įrodymo dokumentas, eksportuotojas turi būti pasiruošęs bet kuriuo metu muitinei reikalaujant pateikti visus reikalingus dokumentus, įrodančius, kad produktų gamybai naudotoms kilmės statuso neturinčioms medžiagoms nebuvo taikytas muito grąžinimas, ir kad visi šioms medžiagoms taikomi muitai ar lygiaverčio poveikio mokesčiai iš tikrųjų buvo sumokėti.

4. 1–3 dalių nuostatos taip pat taikomos pakuotėms, kaip apibrėžta 8 straipsnio 2 dalyje, priedams, atsarginėms dalims ir įrankiams, kaip apibrėžta 9 straipsnyje, bei komplektams, kaip apibrėžta 10 straipsnyje, jei jie neturi kilmės statuso.

5. 1–4 dalių nuostatos taikomos tik medžiagoms, kurioms taikomos Susitarimo nuostatos. Be to, jos netrukdo žemės ūkio produktams taikyti eksporto grąžinamųjų išmokų sistemos, taikomos eksportui pagal Susitarimo nuostatas.

6. 1 dalyje nurodytas draudimas netaikomas, jeigu produktai laikomi Bendrijos kilmės ar Vakarų Kranto ir Gazos Ruožo kilmės netaikant kumuliacijos su produktais, kurių kilmės šalys yra kitos 3 ir 4 straipsniuose nurodytos šalys.

7. Nepaisant 1 dalies nuostatų, Vakarų Krantas ir Gazos Ruožas gali taikyti bet kokių muitų ir lygiaverčio poveikio priemonių grąžinimą ar atleidimą nuo jų, koks yra taikomas kilmės statuso neturinčioms medžiagoms, naudojamoms kilmės statusą turinčių produktų gamyboje, išskyrus produktus, nurodytus Suderintos sistemos 1–24 skirsniuose, taikydamas tokias nuostatas:

a) 5 % muito mokestis išlaikomas už produktus, nurodytus Suderintos sistemos 25–49 ir 64–97 skirsniuose, arba mažesnio Vakarų Krante ir Gazos Ruože taikomo tarifo;

b) 10 % muito mokestis išlaikomas už produktus, nurodytus Suderintos sistemos 50–63 skirsniuose, arba mažesnio Vakarų Krante ir Gazos Ruože taikomo tarifo