Šis tekstas yra skirtas tik informacijai ir teisin ės galios neturi. Europos S ąjungos institucijos n ėra teisiškai atsakingos už jo 
turinį. Autentiškos atitinkam ų teisės aktų, įskaitant j ų preambules, versijos skelbiamos Europos S ąjungos oficialiajame 
leidinyje ir pateikiamos svetain ėje „EUR-Lex“. Oficial ūs tekstai tiesiogiai prieinami naudojantis šiame dokumente 
pateikiamomis nuorodomis  
►B EUROPOS S ĄJUNGOS KOMBINUOTOSIOS NOMENKLAT ŪROS PAAIŠKINIMAI  
(2019/C 119/01)  
Leidinys, išleistas remiantis 1987 m. liepos 23 d. Tarybos reglamento (EEB) Nr. 2658/87 d ėl tarifų 
ir statistin ės nomenklat ūros bei d ėl Bendrojo muit ų tarifo  ( 1 ), 9 straipsnio 1 dalimi  
(OL C 119, 2019 3 29, p. 1)  
iš dalies keičiamas:  
Oficialusis leidinys  
Nr. puslapis  data  
►M1 Europos Sąjungos kombinuotosios nomenklatūros paaiškinimai 201 9/C 
157/04  C 157  1 2  2019 5 8  
►M2 Europos Sąjungos kombinuotosios nomenklatūros paaiškinimai 201 9/C 
179/02  C 179  2  2019 5 24  
►M3 Europos Sąjungos kombinuotosios nomenklatūros paaiškinimai 201 9/C 
179/03  C 179  2  2019 5 24  
►M4 Europos Sąjungos kombinuotosios nomenklatūros paaiškinimai 201 9/C 
179/04  C 179  3  2019 5 24  
►M5 Europos Sąjungos kombinuotosios nomenklatūros paaiškinimai 201 9/C 
179/05  C 179  4  2019 5 24  
►M6 Europos Sąjungos kombinuotosios nomenklatūros paaiškinimai 201 9/C 
192/09  C 192  2 5  2019 6 7  
►M7 Europos Sąjungos kombinuotosios nomenklatūros paaiškinimai 201 9/C 
219/04  C 219  4  2019 7 1  
►M8 Europos Sąjungos kombinuotosios nomenklatūros paaiškinimai 201 9/C 
248/03  C 248  3  2019 7 24  
►M9 Europos Sąjungos kombinuotosios nomenklatūros paaiškinimai 201 9/C 
307/04  C 307  4  2019 9 11  
►M10  Europos Sąjungos kombinuotosios nomenklatūros paaiškinimai 201 9/C 
341/04  C 341  4  2019 10 9  
►M11  Europos Sąjungos kombinuotosios nomenklatūros paaiškinimai 201 9/C 
350/02  C 350  2  2019 10 16  
►M12  Europos Sąjungos kombinuotosios nomenklatūros paaiškinimai 201 9/C 
370/04  C 370  7  2019 10 31  
►M13  Europos Sąjungos kombinuotosios nomenklatūros paaiškinimai 201 9/C 
387/04  C 387  1 1  2019 11 15  
►M14  Europos Sąjungos kombinuotosios nomenklatūros paaiškinimai 202 0/C 
48/06  C 48  6  2020 2 12  02019XC0329(02) — LT — 12.02.2020 — 005.001 — 1  
( 1 ) OL L 256, 1987 9 7, p. 1 .
02019XC0329(02) — LT — 12.02.2020 — 005.001 — 2  
EUROPOS S ĄJUNGOS KOMBINUOTOSIOS 
NOMENKLAT ŪROS PAAIŠKINIMAI  
(2019/C 119/01)  
Leidinys, išleistas remiantis 1987 m. liepos 23 d. Tarybos 
reglamento (EEB) Nr. 2658/87 d ėl tarifų ir statistin ės 
nomenklat ūros bei d ėl Bendrojo muit ų tarifo  ( 1 ), 9 straipsnio 
1 dalimi  
TURINYS  
Įžanga  
A. Bendrosios Kombinuotosios nomenklatūros aiškinimo taisyklės  
C. Bendrosios taisyklės, taikomos ir nomenklatūrai, ir muitams  
I skyrius  
Gyvi gyv ūnai; gyvūninės kilmės produktai  
1 Gyvi gyvūnai  
2 Mėsa ir valgomieji mėsos subproduktai  
3 Žuvys ir vėžiagyviai, moliuskai ir kiti vandens bestuburiai  
4 Pienas ir pieno produktai; paukščių kiaušiniai; natūralus med us; 
gyvūninės kilmės maisto produktai, nenurodyti kitoje vietoje  
5 Gyvūninės kilmės produktai, nenurodyti kitoje vietoje  
II skyrius  
Augaliniai produktai  
6 Augantys medžiai ir kiti augalai; svogūnėliai, šaknys ir kito s pana­ 
šios augalų dalys; skintos gėlės ir dekoratyviniai žalumynai  
7 Valgomosios daržovės ir kai kurie šakniavaisiai bei šakniagum biai 
8 Valgomieji vaisiai ir riešutai; citrusinių vaisių arba melion ų žievelės 
ir luobos  
9 Kava, arbata, matė ir prieskoniai  
10 Javai  
11 Malybos produkcija; salyklas; krakmolas; inulinas; kviečių g litimas  
12 Aliejinių kultūrų sėklos ir vaisiai; įvairūs grūdai, sėklos ir vaisiai; 
augalai, naudojami pramonėje ir medicinoje; šiaudai ir pašarai  
13 Šelakas; lipai, dervos ir kiti augalų syvai bei ekstraktai  
14 Augalinės pynimo medžiagos; augaliniai produktai, nenurodyti  
kitoje vietoje  
III skyrius  
Gyvūniniai arba augaliniai riebalai ir aliejus bei j ų skilimo 
produktai; paruošti valgomieji riebalai; gyv ūninis arba augalinis 
vaškas  
15 Gyvūniniai arba augaliniai riebalai ir aliejus bei jų skilim o 
produktai; paruošti valgomieji riebalai; gyvūninis arba augalin is 
vaškas  ▼B 
( 1 ) OL L 256, 1987 9 7, p. 1.
 02019XC0329(02) — LT — 12.02.2020 — 005.001 — 3  
IV skyrius  
Paruošti maisto produktai; nealkoholiniai ir alkoholiniai g ėrimai bei 
actas; tabakas ir perdirbti tabako pakaitalai  
16 Gaminiai iš mėsos, žuvies arba vėžiagyvių, moliuskų arba kit ų 
vandens bestuburių  
17 Cukrūs ir konditerijos gaminiai iš cukraus  
18 Kakava ir gaminiai iš kakavos  
19 Gaminiai iš javų, miltų, krakmolo arba pieno; miltiniai kond iterijos 
gaminiai  
20 Daržovių, vaisių, riešutų arba kitų augalų dalių produktai  
21 Įvairūs maisto produktai  
22 Nealkoholiniai ir alkoholiniai gėrimai bei actas  
23 Maisto pramonės liekanos ir atliekos; paruošti pašarai gyvūn ams 
24 Tabakas ir perdirbti tabako pakaitalai  
V skyrius  
Mineraliniai produktai  
25 Druska; siera; žemės ir akmenys; tinkavimo medžiagos, kalkės  ir 
cementas  
26 Rūdos, šlakas ir pelenai  
27 Mineralinis kuras, mineralinės alyvos ir jų distiliavimo pro duktai; 
bituminės medžiagos; mineraliniai vaškai  
VI skyrius  
Chemijos pramon ės ir jai gimining ų pramon ės šakų produkcija  
28 Neorganiniai chemikalai; organiniai arba neorganiniai taurių jų 
metalų, retųjų žemių metalų, radioaktyviųjų elementų arba izoto pų 
junginiai  
29 Organiniai chemikalai  
30 Farmacijos produktai  
31 Trąšos  
32 Rauginimo arba dažymo ekstraktai; taninai ir jų dariniai; da žikliai, 
pigmentai ir kitos dažiosios medžiagos; dažai ir lakai; glaista i ir 
kitos mastikos; rašalai  
33 Eteriniai aliejai ir kvapieji dervų ekstraktai (rezinoidai);  parfume­ 
rijos, kosmetikos ir tualetiniai preparatai  
34 Muilas, organinės paviršinio aktyvumo medžiagos, skalbikliai , 
tepimo priemonės, dirbtiniai vaškai, paruošti vaškai, blizginim o 
arba šveitimo priemonės, žvakės ir panašūs dirbiniai, modeliavi mo 
pastos, stomatologiniai vaškai, taip pat stomatologijos prepara tai, 
daugiausia iš gipso  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 12.02.2020 — 005.001 — 4  
35 Albumininės medžiagos; modifikuoti krakmolai; klijai; fermen tai 
(enzimai)  
36 Sprogmenys; pirotechnikos gaminiai; degtukai; piroforiniai l ydiniai; 
tam tikros degiosios medžiagos  
37 Fotografijos ir kinematografijos prekės  
38 Įvairūs chemijos produktai  
VII skyrius  
Plastikai ir j ų gaminiai; kau čiukas ir jo gaminiai  
39 Plastikai ir jų gaminiai  
40 Kaučiukas ir jo gaminiai  
VIII skyrius  
Žalios (neišdirbtos) odos, išdirbta oda, kailiai ir j ų dirbiniai; 
pakinktai ir balnai; kelion ės reikmenys, rankin ės ir panaš ūs 
daiktai; dirbiniai iš gyv ūnų žarnų (išskyrus šilkaverpi ų žarnas)  
41 Žaliavinės odos (išskyrus kailius) ir išdirbta oda  
42 Odos dirbiniai; balnai ir pakinktai; kelionės reikmenys, ran kinės ir 
panašūs daiktai; dirbiniai iš gyvūnų žarnų (išskyrus šilkaverpi ų 
žarnas)  
43 Kailiai ir dirbtiniai kailiai; jų dirbiniai  
IX skyrius  
Mediena ir medienos gaminiai; medžio anglys; kamštiena ir 
kamštienos dirbiniai; dirbiniai iš šiaud ų, esparto arba iš kit ų 
pynimo medžiag ų; pintinės ir kiti pinti dirbiniai  
44 Mediena ir medienos gaminiai; medžio anglys  
45 Kamštiena ir kamštienos dirbiniai  
46 Dirbiniai iš šiaudų, esparto arba iš kitų pynimo medžiagų; p intinės ir 
pinti dirbiniai  
X skyrius  
Medienos arba kit ų pluoštini ų celiuliozini ų medžiag ų plaušiena; 
perdirbti skirtas popierius arba kartonas (atliekos ir liekanos); 
popierius ir kartonas bei j ų gaminiai  
47 Medienos arba kitų pluoštinių celiuliozinių medžiagų plaušie na; 
perdirbti skirtas popierius arba kartonas (atliekos ir liekanos ) 
48 Popierius ir kartonas; popieriaus plaušienos, popieriaus arb a kartono 
gaminiai  
49 Spausdintos knygos, laikraščiai, reprodukcijos ir kiti polig rafijos 
pramonės gaminiai; rankraščiai, mašinraščiai ir brėžiniai  
XI skyrius  
Tekstilės medžiagos ir tekstil ės dirbiniai  
50 Šilkas  
51 Vilna, švelniavilnių arba šiurkščiavilnių gyvūnų plaukai; aš utų 
verpalai ir audiniai  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 12.02.2020 — 005.001 — 5  
52 Medvilnė  
53 Kiti augaliniai tekstilės pluoštai; popieriniai verpalai ir popierinių 
verpalų audiniai  
54 Cheminės gijos; juostelės ir panašūs dirbiniai iš cheminių t ekstilės 
medžiagų  
55 Cheminiai kuokšteliniai pluoštai  
56 Vata, veltinys ir neaustinės medžiagos; specialieji siūlai; virvės, 
virvelės, lynai ir trosai bei jų dirbiniai  
57 Kilimai ir kita tekstilinė grindų danga  
58 Specialieji audiniai; siūtinės pūkinės tekstilės medžiagos; nėriniai; 
gobelenai; apsiuvai; siuvinėjimai  
59 Įmirkyti, aptraukti, padengti arba laminuoti tekstilės audek lai; teks­ 
tilės dirbiniai, tinkami naudoti pramonėje  
60 Megztinės arba nertinės medžiagos  
61 Megzti arba nerti drabužiai ir jų priedai  
62 Drabužiai ir jų priedai, išskyrus megztus ir nertus  
63 Kiti gatavi tekstilės dirbiniai; rinkiniai; dėvėti drabužiai  ir dėvėti 
tekstilės dirbiniai; skudurai  
XII skyrius  
Avalynė, galvos apdangalai, sk ėčiai, skėčiai nuo saul ės, lazdos, 
lazdos-sėdynės, vytiniai, botagai ir j ų dalys; paruoštos naudoti 
plunksnos ir j ų dirbiniai; dirbtin ės gėlės; dirbiniai iš žmoni ų plaukų 
64 Avalynė, getrai ir panašūs dirbiniai; tokių dirbinių dalys  
65 Galvos apdangalai ir jų dalys  
66 Skėčiai, skėčiai nuo saulės, lazdos, lazdos-sėdynės, vytinia i, botagai 
ir jų dalys  
67 Paruoštos naudoti plunksnos ir pūkai bei dirbiniai iš plunks nų arba 
iš pūkų; dirbtinės gėlės; dirbiniai iš žmonių plaukų  
XIII skyrius  
Dirbiniai iš akmens, gipso, cemento, asbesto, ž ėručio arba panaši ų 
medžiagų; keramikos dirbiniai; stiklas ir stiklo dirbiniai  
68 Dirbiniai iš akmens, gipso, cemento, asbesto, žėručio arba p anašių 
medžiagų  
69 Keramikos dirbiniai  
70 Stiklas ir stiklo dirbiniai  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 12.02.2020 — 005.001 — 6  
XIV skyrius  
Gamtiniai arba dirbtiniu b ūdu išauginti perlai, brangakmeniai arba 
pusbrangiai akmenys, taurieji metalai, metalai, plakiruoti tauriuoju 
metalu, bei j ų dirbiniai; dirbtin ė bižuterija; monetos  
71 Gamtiniai arba dirbtiniu būdu išauginti perlai, brangakmenia i arba 
pusbrangiai akmenys, taurieji metalai, metalai, plakiruoti taur iuoju 
metalu, bei jų dirbiniai; dirbtinė bižuterija; monetos  
XV skyrius  
Netaurieji metalai ir netauri ųjų metalų gaminiai  
72 Geležis ir plienas (juodieji metalai)  
73 Gaminiai iš geležies arba iš plieno (iš juodųjų metalų)  
74 Varis ir vario gaminiai  
75 Nikelis ir nikelio gaminiai  
76 Aliuminis ir aliuminio gaminiai  
78 Švinas ir švino gaminiai  
81 Kiti netaurieji metalai; kermetai; gaminiai iš šių medžiagų  
82 Įrankiai, padargai, peiliai, šaukštai ir šakutės iš netaurių jų metalų; jų 
dalys iš netauriųjų metalų  
83 Įvairūs gaminiai iš netauriųjų metalų  
XVI skyrius  
Mašinos ir mechaniniai įrenginiai; elektros įranga; jų dalys; garso 
įrašymo ir atk ūrimo aparatai, televizijos vaizdo ir garso įrašymo ir 
atkūrimo aparatai, ši ų gaminių dalys bei reikmenys  
84 Branduoliniai reaktoriai, katilai, mašinos ir mechaniniai įr enginiai; 
jų dalys  
85 Elektros mašinos ir įranga bei jų dalys; garso įrašymo ir at kūrimo 
aparatai, televizinio vaizdo ir garso įrašymo ir atkūrimo apara tai, šių 
gaminių dalys ir reikmenys  
XVII skyrius  
Antžeminio, oro, vandens transporto priemon ės ir pagalbin ė 
transporto įranga  
86 Geležinkelio arba tramvajaus lokomotyvai, riedmenys ir jų da lys; 
geležinkelių arba tramvajų bėgių įrenginiai ir įtaisai bei jų d alys; 
visų rūšių mechaninė (įskaitant elektromechaninę) eismo signali za­ 
cijos įranga  
87 Antžeminio transporto priemonės, išskyrus geležinkelio ir tr amva­ 
jaus riedmenis; jų dalys ir reikmenys  
88 Orlaiviai, erdvėlaiviai ir jų dalys  
89 Laivai, valtys ir plaukiojantieji įrenginiai  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 12.02.2020 — 005.001 — 7  
XVIII skyrius  
Optikos, fotografijos, kinematografijos, matavimo, tikrinimo, 
tikslieji, medicinos arba chirurgijos prietaisai ir aparatai; 
laikrodžiai; muzikos instrumentai; j ų dalys ir reikmenys  
90 Optikos, fotografijos, kinematografijos, matavimo, tikrinimo , tiks­ 
lieji, medicinos arba chirurgijos prietaisai ir aparatai; jų da lys ir 
reikmenys  
91 Laikrodžiai ir jų dalys  
92 Muzikos instrumentai; šių dirbinių dalys ir reikmenys  
XIX skyrius  
Ginklai ir šaudmenys; j ų dalys ir reikmenys  
93 Ginklai ir šaudmenys; jų dalys ir reikmenys  
XX skyrius  
Įvairūs pramon ės dirbiniai  
94 Baldai; patalynės reikmenys, čiužiniai, čiužinių karkasai, d ekoraty­ 
vinės pagalvėlės ir panašūs kimštiniai baldų reikmenys; šviestu vai ir 
apšvietimo įranga, nenurodyti kitoje vietoje; šviečiantieji žen klai, 
šviečiančiosios iškabos ir panašūs dirbiniai; surenkamieji stat iniai 
95 Žaislai; žaidimai ir sporto reikmenys; jų dalys ir reikmenys  
96 Įvairūs pramonės dirbiniai  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 12.02.2020 — 005.001 — 8  
ĮŽANGA  
1987 m. liepos 23 d. Tarybos reglamentas (EEB) Nr. 2658/87 dėl tarifų 
ir statistinės nomenklatūros bei dėl Bendrojo muitų tarifo (  1 ) patvirtino 
nomenklatūrą, vadinamą „Kombinuotąja nomenklatūra“ arba sutrum­  
pintai „KN“, kuri remiasi Suderintos prekių aprašymo ir kodavim o 
sistemos tarptautine konvencija (  2 ), vadinama „Suderinta sistema“ arba 
sutrumpintai „SS“.  
SS buvo papildyta jai skirtais paaiškinimais (SSP). Šiuos paaiš kinimus 
anglų ir prancūzų kalbomis išleidžia ir atnaujina:  
PASAULIO MUITINIŲ ORGANIZACIJA (PMO)  
Muitinių bendradarbiavimo taryba (MBT)  
30, rue du Marché,  
B-1210 Briuselis  
Remiantis Reglamento (EEB) Nr. 2658/87 9 straipsnio 1 dalies a punkto 
pirma įtrauka, Komisija tvirtina Kombinuotosios nomenklatūros 
paaiškinimus (KNP), kai juos apsvarsto Muitinės kodekso komitet o 
Tarifų ir statistinės nomenklatūros pakomitetis. Nors KNP gali pateikti 
nuorodas į SSP, jie nėra pastarųjų pakaitalas, bet juos papildo , todėl 
reikia naudotis ir Suderintos sistemos, ir Kombinuotosios nomen klatūros 
paaiškinimais.  
Šioje KNP redakcijoje įtraukti visi ir, atitinkamais atvejais, pakeisti 
paaiškinimai, paskelbti  Europos S ąjungos oficialiojo leidinio  C serijoje 
iki 2019 m. sausio 4 d. (  3 ). KNP, kurie  Oficialiojo leidinio  C serijoje 
buvo paskelbti vėliau, laikomi galiojančiais ir bus įtraukti į kitą KNP 
redakciją.  
Taip pat pažymėtina, kad KN pozicijų ir subpozicijų kodai, į ku riuos 
pateikiamos nuorodos, sutampa su 2019 m. Kombinuotosios nomenkl a­
tūros kodais, patvirtintais Komisijos įgyvendinimo reglamentu ( ES) 
2018/1602 (  4 ). 
Be to, informacija, susijusi su „Prekių, supakuotų į mažmeninei  
prekybai skirtus rinkinius, klasifikavimo Kombinuotojoje nomenk latū­
roje gairėmis“, buvo paskelbta  Europos S ąjungos oficialiojo leidinio  
C serijoje (  5 ). ▼B 
( 1 ) OL L 256, 1987 9 7, p. 1. 
( 2 ) OL L 198, 1987 7 20, p. 1. 
( 3 ) OL C 2, 2019 1 4, p. 2. 
( 4 ) OL L 273, 2018 10 31, p. 1. 
( 5 ) OL C 105, 2013 4 11, p. 1.
 02019XC0329(02) — LT — 12.02.2020 — 005.001 — 9  
A. Bendrosios Kombinuotosios nomenklat ūros aiškinimo taisykl ės 
5 bendrosios taisykl ės 
b punktas  Pakavimo talpyklos, kurios paprastai naudojamos 
gėrimų, džemų, garstyčių, prieskonių ir t. t. laikymui, 
klasifikuojamos kartu su produktais, kuriuos jos 
talpina, nors šios talpyklos gali būti ir daugkartinio 
naudojimo.  
C. Bendrosios taisykl ės, taikomos ir nomenklat ūrai, ir muitams  
3 bendroji taisykl ė Komisijos įgyvendinimo reglamento (ES) 2015/ 
2447 (  1 ) 48 straipsnio 2 dalyje „darbo dienos“ įvardija 
visas dienas, išskyrus šeštadienius, sekmadienius ir 
Europos Centrinio Banko paskelbtas švenčių dienas.  ▼B 
( 1 ) 2015 m. lapkričio 24 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (E S) 
2015/2447, kuriuo nustatomos išsamios tam tikrų Europos Parlame nto ir 
Tarybos reglamento (ES) Nr. 952/2013, kuriuo nustatomas Sąjungo s muitinės 
kodeksas, nuostatų įgyvendinimo taisyklės (OL L 343, 2015 12 29 , p. 558).
 02019XC0329(02) — LT — 12.02.2020 — 005.001 — 10  
I SKYRIUS  
GYVI GYV ŪNAI; GYV ŪNINĖS KILM ĖS PRODUKTAI  
1 SKIRSNIS  
GYVI GYV ŪNAI 
0101  Gyvi arkliai, asilai, mulai ir arkl ėnai 
0101 29 10 ir 
0101 29 90  Arkliai  
Šioms subpozicijoms priskiriami laukiniai arkliai, pavyz­
džiui, Prževalskio arkliai arba tarpanai (Mongolijos arkliai). 
Tačiau zebrai ( Equus zebra , Equus grevyi , Equus burchelli , 
Equus quagga  ir t. t.), nors jie ir priklauso arklinių šeimai, 
priskiriami 0106 19 00 subpozicijai. 
Kumelės ir zebro mišrūnai priskiriami 
0106 19 00 subpozicijai.  
0101 30 00  Asilai  
Šiai subpozicijai priskiriami naminiai ir laukiniai asilai. Iš 
pastarųjų paminėtini mongoliniai džigetai, tibetiniai kiangai, 
azijiniai asilai arba kulanai ( Equus hemionus ). 
Asilo ir zebro mišrūnai priskiriami 0106 19 00 subpozicijai.  
0101 90 00  Kiti  
Šiai subpozicijai priskiriami gyvūnai, aprašyti paskutinėje 
SS paaiškinimų 0101 pozicijos paaiškinimų pastraipoje.  
0102  Gyvi galvijai  
0102 21 10 – 
0102 29 99  Galvijai  
Šioms subpozicijoms priskiriami gyvūnai, aprašyti SS paaiš­
kinimų 0102 pozicijos paaiškinimų pirmosios pastraipos 
1 punkte. 
Jakai turi 14 porų šonkaulių, o visi kiti galvijai (išskyrus 
stumbrus ir amerikinius bizonus) – tik 13 porų šonkaulių.  
0102 31 00 – 
0102 39 90  Buivolai  
Šioms subpozicijoms priskiriami gyvūnai, aprašyti SS paaiš­
kinimų 0102 pozicijos paaiškinimų pirmosios pastraipos 
2 punkte. 
Stumbrai ( Bison bonasus ) ir amerikiniai bizonai ( Bison 
bison ) turi 14 porų šonkaulių, o visi kiti galvijai (išskyrus 
jakus) – tik 13 porų šonkaulių.  
0102 39 10  Namini ų rūšių 
Šiai subpozicijai priskiriami visų rūšių naminiai galvijai, 
priklausantys  Bubalus  genties, nepriklausomai nuo jų numa­
tomo panaudojimo (veisimui, auginimui, penėjimui, sker­
dimui ir t. t.), tačiau šiai subpozicijai nepriskiriami gryna­
kraujai veisimui skirti gyvūnai (0102 31 00 subpozicija).  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 12.02.2020 — 005.001 — 11  
0102 39 90  Kiti  
Šiai subpozicijai priskiriami visų rūšių naminiai galvijai, 
priklausantys  Syncerus  i r Bison  gentims, tačiau šiai subpo­
zicijai nepriskiriami grynakraujai veisimui skirti gyvūnai 
(0102 31 00 subpozicija).  
0102 90 20 – 
0102 90 99  Kiti 
Šioms subpozicijoms priskiriami gyvūnai, aprašyti SS paaiš­
kinimų 0102 pozicijos paaiškinimų pirmosios pastraipos 
3 punkte.  
0102 90 91  Namini ų rūšių 
Šiai subpozicijai priskiriami pirmiau nepaminėti visų rūšių 
naminiai galvijai, nepriklausomai nuo jų numatomo panau­
dojimo (veisimui, auginimui, penėjimui, skerdimui ir t. t.), 
tačiau šiai subpozicijai nepriskiriami grynakraujai veisimui 
skirti gyvūnai (0102 90 20 subpozicija).  
0103  Gyvos kiaul ės 
0103 91 90  Kitos  
Laukinėms gyvų kiaulių rūšims priskiriami: 
1. šernai ( Sus scrofa ); 
2. karpočiai ( Phacochoerus aethiopicus ), krūmyninės 
kiaulės ( Potamochoerus porcus ) ir didžiosios miškinės 
kiaulės; 
3. babirusos ( Babyrousa babyrussa ); 
4. pekariai (laukinės kiaulės) ( Dycotyles tajacu ). 
0103 92 90  Kitos  
Žr. paaiškinimų 0103 91 90 subpozicijos paaiškinimus.  
0104  Gyvos avys ir ožkos  
0104 10 10 – 
0104 10 80  Avys  
Šioms subpozicijoms priskiriamos naminės avinių ( Ovis 
aries ) genties rūšys, įvairios muflonų rūšys, pavyzdžiui, 
europinis muflonas ( Ovis musimon ), Kanados arba snieginis 
avinas ( Ovis canadiensis ), Azijos arba Šapuro urialas ( Ovis 
orientalis ), muflonas Pamyro argalis ( Ovis ammon ), taip pat 
berberinis avinas ( Ammotragus lervia ), kuris dar vadinamas 
„gauruota avimi“, nors yra labiau panašus į ožkas nei į avis.  
0104 20 10 ir 
0104 20 90  Ožkos  
Šioms subpozicijoms priskiriamos naminės ožkinių rūšys: 
kalnų ožys ( Capra ibex ) ir bezoarinis ožys ( Capra aegagrus  
arba Capra hircus ). 
Toliau paminėti gyvūnai šioms subpozicijoms nepriskiriami, 
o priskiriami 0106 19 00 subpozicijai: kabarga ( Moschus 
moschiferus ), afrikinis elniukas ( Hyemoschus ) ir azijinis 
elniukas ( Tragulus ), kurie nepriklauso ožkinių rūšims. 
Taip pat šioms subpozicijoms nepriskiriami gyvūnai, vadi­
nami ožkinėmis antilopėmis kaip antai gemzės ( Rupricapra ) 
ir Himalajiniai tarai ( Hemitragus ). ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 12.02.2020 — 005.001 — 12  
0105  Gyvi naminiai paukš čiai, t. y.  Gallus domesticus  rūšies 
paukščiai (vištos ir gaidžiai), antys, ž ąsys, kalakutai ir 
perlinės vištos (patarškos)  
Šiai pozicijai priskiriami tik gyvi naminiai, pozicijos pava­
dinime nurodytų rūšių, paukščiai ( Gallus domesticus  rūšies 
paukščiams priklauso viščiukai ir kastruoti gaidžiai), 
nesvarbu, ar jie auginami kiaušiniams dėti, mėsai, plunks­
noms, ar bet kuriam kitam tikslui (pavyzdžiui, introduka­
vimui paukštidėse, parkams ar ežerams). 
Laukiniai paukščiai (pavyzdžiui, laukiniai kalakutai –  
Meleagris gallopavo ), net jei jie yra užauginti ir papjauti 
panašiai kaip ir šioje pozicijoje paminėti naminiai paukščiai, 
priskiriami 0106 39 80 subpozicijai. 
Naminių rūšių balandžiai priskiriami 0106 39 10 
subpozicijai.  
0106  Kiti gyvi gyv ūnai 
0106 13 00  Kupranugariai ir kiti kupranugariniai ( Camelidae ) 
Šiai subpozicijai priskiriami kupranugariai, vienkupriai ir 
kiti kupranugarinių šeimos gyvūnai (lamos, alpakos, 
guanakos, vikunijos).  
0106 14 10  Naminiai triušiai  
Šiai subpozicijai priskiriami tik naminių rūšių triušiai, augi­
nami mėsai, dėl kailio (pavyzdžiui, Angoros triušis) ar bet 
kuriam kitam tikslui.  
0106 14 90  Kiti  
Šiai subpozicijai priskiriami laukiniai triušiai ( Oryctalogus 
cuniculus ) ir kiškiai.  
0106 19 00  Kiti  
Šiai subpozicijai priskiriami visi gyvi žinduoliai, išskyrus 
naminius ir ne naminius arklius, asilus, mulus ir arklėnus 
(0101 pozicija), galvijus (0102 pozicija), kiaules (0103 pozi­
cija), avis ir ožkas (0104 pozicija), primatus 
(0106 11 00 subpozicija), banginius, delfinus, jūrų kiaules, 
lamantinus ir diugonius, ruonius, jūrų liūtus ir vėplius 
(0106 12 00 subpozicija) ir triušius ir kiškius (0106 14 10 
ir 0106 14 90 subpozicijos). 
Šiai subpozicijai priskiriamų gyvūnų pavyzdžiai: 
1. elniai, danieliai, stirnos, gemzės arba laukinės ožkos 
(Rupicapra rupicapra ), paprastieji arba Amerikos brie­
džiai ( Alces alces ), ožkinės antilopės (goralai ( Naemor­
hedus ), Hermitragus  arba šakiaragės) ir tikrosios anti­
lopės); 
2. liūtai, tigrai, meškos, raganosiai, begemotai, drambliai, 
žirafos, okapijos, kengūros, zebrai ir t. t.; 
3. voverės, lapės, visonai (Amerikos audinės), švilpikai, 
bebrai, ondatros, ūdros, jūrų kiaulytės; 
4. šiaurės elniai; 
5. šunys ir katės.  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 12.02.2020 — 005.001 — 13  
0106 20 00  Ropliai ( įskaitant gyvates ir v ėžlius)  
Šiai subpozicijai priskiriami visi ropliai, driežai ir vėžliai 
(jūriniai ir gėlavandeniai).  
0106 39 10  Balandžiai  
Šiai subpozicijai priskiriami visi balandinių šeimos laukiniai 
arba naminiai paukščiai, nesvarbu, kokiais tikslais jie būtų 
naudojami (auginami ūkyje, dekoratyviniai ar pašto balan­
džiai). 
Ne naminiams balandžiams priklauso keršuliai ( Columba 
palumbus ), karveliai uldukai ( Columba oenas ), uoliniai 
karveliai ( Columba livia ), Australijos bronziniai balandžiai, 
karveliai ir paprastieji purpleliai ( Streptopelia turtur , Strep­
topelia risoria ). 
Tačiau šiai subpozicijai nepriskiriamos gana artimos vištinių 
būriui rūšys, pavyzdžiui, nikobarai ( Caloenas nicobarica ), 
kolumbarai, karūnuotieji balandžiai, baltapilvės smiltvištės 
(Pterocles alchata ) ir stepinės vištelės ( Syrrhaptes para ­
doxus ) (priskiriama 0106 39 80 subpozicijai).  
0106 39 80  Kiti  
Šiai subpozicijai priskiriami visi gyvi paukščiai, išskyrus  
Gallus domesticus  rūšies paukščius (vištas ir gaidžius), 
antis, žąsis, kalakutus ir perlines vištas (patarškas) 
(0105 pozicija), paukščius plėšrūnus (0106 31 00 subpozi­
cija), papūginių būrio paukščius (0106 32 00 subpozicija), 
stručius ir emu (0106 33 00 subpozicija) ir naminius bei 
ne naminius balandžius (0106 39 10 subpozicija). 
Šiai subpozicijai priskiriamų paukščių pavyzdžiai: 
1. laukinės žąsys ( Anser anser ), paprastosios berniklės 
(Branta bernicla ), urvinės antys ( Tadorna tadorna ), 
didžiosios antys ( Anas platyrhynchos ), pilkosios antys 
(Anas strepera ), cyplės ( Anas penelope ), smailiauodegės 
antys ( Anas acuta ), šaukštasnapės antys ( Anas clypeata ), 
dryžgalvės antys, rudagalvės kryklės ( Anas querquedula , 
Anas crecca ), nuodėgulės (juodosios antys) ir gagos; 
2. gulbės ir povai; 
3. kurapkos, fazanai, putpelės, slankos, perkūno oželiai, 
škotinės kurapkos, jerubės, laukinės antys, laukinės 
žąsys, sodinės startos, strazdai, juodieji strazdai, 
vieversiai; 
4. kikiliai, zylės, kanarėlės, kolibriai ir t. t.  
0106 49 00  Kiti  
Šiai subpozicijai priskiriami šilkaverpių vikšrai, drugeliai, 
vabalai ir kiti vabzdžiai.  
0106 90 00  Kiti  
Šiai subpozicijai priskiriami: 
1. visų rūšių gyvi gyvūnai, išskyrus žuvis, vėžiagyvius, 
moliuskus ir kitus vandens bestuburius (3 skirsnis) ir 
mikroorganizmų kultūras (3002 pozicija); 
2. varlės.  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 12.02.2020 — 005.001 — 14  
2 SKIRSNIS  
MĖSA IR VALGOMIEJI M ĖSOS SUBPRODUKTAI  
Bendrosios nuostatos  
1. Šiam skirsniui priskiriama žmonių maistui vartoti tinkama mė sa ir 
subproduktai net ir tuo atveju, jei jie pateikti, pavyzdžiui, k aip 
tinkami naminių gyvūnų maistui gaminti.  
2. Šiame skirsnyje sąvokų „mėsa“ ir „mėsos subproduktai“ taikym o 
sritis apibrėžta SS paaiškinimų šio skirsnio paaiškinimų Bendro siose 
nuostatose.  
3. Patarimai apie šiam skirsniui priskiriamų mėsos ir mėsos sub pro­
duktų būsenas (šviežia, atšaldyta, užšaldyta, sūdyta arba užpil ta 
sūrymu, džiovinta (vytinta) arba rūkyta) pateikti SS paaiškinim ų 
šio skirsnio paaiškinimų Bendrosiose nuostatose. Pažymėtina, ka d 
stipriai užšaldyta mėsa ir iš dalies ar visiškai atšildyta mėsa  klasifi­
kuojama kaip užšaldyta mėsa. Be to, „užšaldytos“ mėsos kategori jai 
priklauso ne tik šviežia užšaldyta mėsa, bet ir mėsa, kuri iš p radžių 
buvo padžiovinta, o paskui užšaldyta tiek, kiek jos faktinis ir  ilga­
laikis išsaugojimas iš tikrųjų priklauso nuo tokio užšaldymo.  
4. SS paaiškinimų šio skirsnio paaiškinimų Bendrosiose nuostato se taip 
pat nurodoma, kuo skiriasi šiam ir 16 skirsniui priskiriama mės a ir 
mėsos subproduktai. Tačiau žali arba sumalti ar smulkiai sukapo ti, 
bet toliau neapdoroti mėsos subproduktai, suvynioti į plastikin ę 
plėvelę (net, jei suvyniojus jie yra dešrelių pavidalo), šiam s kirsniui 
priskiriami tiktai transportavimui ar krovimui palengvinti.  
5. Kremzlės ir sausgyslės nėra laikomos kaulais, kai reikia ats kirti 
mėsos gabalus su kaulais nuo mėsos gabalų be kaulų.  
6. Mėsa ir mėsos subproduktai, kuriuose yra konservantų, stabil izatorių 
arba antioksidantų, pridėtų šių produktų gedimui sustabdyti, tu ri būti 
priskiriami šiam skirsniui.  
1 papildomosios 
pastabos A dalies 
d punktas ir 
1 papildomosios 
pastabos A dalies 
e punktas  Taikant šio skirsnio 1 papildomosios pastabos A dalies 
d punkto ir 1 papildomosios pastabos A dalies e punkto 
(susijusių su šio skirsnio 1 papildomosios pastabos C dalimi) 
nuostatas ir nustatant, ar laikomasi su mažiausiu ir 
didžiausiu šonkaulių skaičiumi susijusių reikalavimų, skai­ 
čiuojami tik tie sveiki arba perkirsti šonkauliai, kurie yra 
tiesiogiai suaugę su nugarkauliu. 
Remiantis šiuo paaiškinimu, toliau pateiktoje diagramoje 
pateikiamas galvijų priekinio ketvirčio, atitinkančio 1 papil­
domosios pastabos A dalies d punkto ir 1 papildomosios 
pastabos A dalies e punkto (susijusių su šio skirsnio 1 papil­
domosios pastabos C dalimi) nuostatas, pavyzdys.  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 12.02.2020 — 005.001 — 15  
PRIEKINIS KETVIRTIS UŽPAKALINIS KETVIRTIS
  
2 papildomosios 
pastabos C dalis  Šio skirsnio 2 papildomosios pastabos C dalies nuostatoms 
paaiškinti toliau pateikiamos dvi diagramos, kuriose paro­
dytas „pažandės“, „apatinės žando dalies“ ir „apatinės žando 
dalies su pažande“ pjaustymo būdas:
  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 12.02.2020 — 005.001 — 16  
6 papildomosios 
pastabos 
a punktas  Šioje papildomojoje pastaboje druska nelaikoma prieskoniu. 
Taip pat žr. šio skirsnio 7 papildomąją pastabą.  
0201  Galvij ų mėsa, šviežia arba atšaldyta  
Šiai subpozicijai priskiriama tik šviežia arba atšaldyta 
0102 pozicijai priskiriamų gyvūnų mėsa. 
Apibūdinant priekinius ir užpakalinius ketvirčius, laikomasi 
šių nuostatų: 
a) kakline ir sprandine laikoma raumeninga kaklo dalis iki 
septintojo slankstelio; 
b) mente laikomas kojos sąnarys, susidedantis iš menti­
kaulio žastikaulio, stipinkaulio ir alkūnkaulio ir šiuos 
kaulus dengiančių raumenų; 
c) nugarine laikoma visa nugarinė; pasturgaliui gali priklau­
syti arba nepriklausyti paslėpsniai.  
0201 10 00  Skerdenos ir skerden ų pusės 
Sąvokos „skerdenos“ ir „skerdenų pusės“ apibrėžtos šio 
skirsnio 1 papildomosios pastabos A dalies a ir b punktuose. 
Ant kairiosios ar dešiniosios skerdenos pusės gali būti 
paliktos aštuonios ar devynios nugaros stuburo apofizės.  
0201 20 20  „Kompensuoti” ketvir čiai 
Sąvoka „kompensuoti ketvirčiai“ apibrėžta 1 papildomosios 
pastabos A dalies c punkte.  
0201 20 30  Neperskirti arba perskirti priekiniai ketvir čiai 
Sąvokos „neperskirti priekiniai ketvirčiai“ ir „perskirti prie­
kiniai ketvirčiai“ apibrėžtos šio skirsnio 1 papildomosios 
pastabos A dalies d ir e punktuose. Minėta papildomoji 
pastaba nustato, kad šiai subpozicijai nepriskiriamos prie­
kinės skerdenų pusės, pavyzdžiui, kurios su visais atitinka­
mais kaulais turi mažiau kaip keturis šonkaulius, nuo kurių 
atskirtas kaklas ar mentė, arba nuo kurių atskirtas kaulas, 
pavyzdžiui, atlanto kaulas. Tokie produktai priskiriami 
0201 20 90 subpozicijai.  
0201 20 50  Neperskirti arba perskirti užpakaliniai ketvir čiai 
Sąvokos „neperskirti užpakaliniai ketvirčiai“ ir „perskirti 
užpakaliniai ketvirčiai“ apibrėžtos šio skirsnio 1 papildomo­
sios pastabos A dalies f ir g punktuose. Minėta papildomoji 
pastaba nustato, kad šiai subpozicijai nepriskiriamos galinės 
skerdenų pusės, pavyzdžiui, kurios su visais atitinkamais 
kaulais turi mažiau kaip tris šonkaulius, arba nuo kurių 
atkirsti kumpiai šlaunys ar kryžkaulis kartu su nugarine. 
Tokie produktai priskiriami 0201 20 90 subpozicijai. Tačiau 
užpakaliniai ketvirčiai be inkstų ar inkstų riebalų, su plonaja  
papilve arba be jo klasifikuojami kaip užpakaliniai 
ketvirčiai.  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 12.02.2020 — 005.001 — 17  
0201 20 90  Kitos  
Šiai subpozicijai priskiriamos, pavyzdžiui, mentės, kumpiai 
ir nugarinės su nepašalintais kaulais. Taip pat šiai subpozi­
cijai priskiriamos priekinės ir užpakalinės skerdenų pusių 
dalys su kaulais, kurios neatitinka „kompensuotų ketvirčių“, 
priekinių ar užpakalinių ketvirčių apibrėžimo.  
0201 30 00  Be kaul ų 
Šiai subpozicijai priskiriamos visos šviežios arba atšaldytos 
galvijų skerdenų dalys, iš kurių pašalinti visi kaulai, pavyz­
džiui, filė be kaulo ir papilvės.  
0202  Galvij ų mėsa, užšaldyta  
Šiai subpoziciji priskiriama 0102 pozicijai priskiriamų 
gyvūnų mėsa.  
0202 10 00  Skerdenos ir skerden ų pusės 
Sąvokos „skerdenos“ ir „skerdenų pusės“ apibrėžtos šio 
skirsnio 1 papildomosios pastabos A dalies a ir 
b punktuose.  
0202 20 10  „Kompensuoti” ketvir čiai 
Sąvoka „kompensuoti ketvirčiai“ apibrėžta šio skirsnio 
1 papildomosios pastabos A dalies c punkte.  
0202 20 30  Neperskirti arba perskirti priekiniai ketvir čiai 
Sąvokos „neperskirti priekiniai ketvirčiai“ ir „perskirti prie­
kiniai ketvirčiai“ apibrėžtos šio skirsnio 1 papildomosios 
pastabos A dalies d ir e punktuose.  
0202 20 50  Neperskirti ir perskirti užpakaliniai ketvir čiai 
Sąvokos „neperskirti užpakaliniai ketvirčiai“ ir „perskirti 
užpakaliniai ketvirčiai“ apibrėžtos šio skirsnio 1 papildomo­
sios pastabos A dalies f ir g punktuose.  
0202 20 90  Kitos  
Mutatis mutandis  taikomi paaiškinimų 0201 20 90 subpozi­
cijos paaiškinimai.  
0202 30 50  Nugarin ės, mentin ės nuopjovos ir kr ūtininės nuopjovos 
gabalai  
Nugarinės, mentinės nuopjovos ir krūtininės nuopjovos 
sąvokos apibrėžtos šio skirsnio 1 papildomosios pastabos 
A dalies h punkte.  
0202 30 90  Kitos  
Šiai subpozicijai priskiriami visi visiškai bekauliai užšal­
dytos galvijų mėsos gabalai, išskyrus užšaldytus blokus, 
paminėtus 0202 30 10 subpozicijoje ir užšaldytus gabalus, 
paminėtus 0202 30 50 subpozicijoje.  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 12.02.2020 — 005.001 — 18  
0203  Kiauli ų mėsa, šviežia, atšaldyta arba užšaldyta  
Šiai subpozicijai priskiriama 0103 pozicijai priskiriamų 
gyvūnų mėsa. 
Kiaulinių rūšies gyvūnų mėsa, kurią kompetentingos Aust­
ralijos institucijos yra patvirtinusios kaip Australijoje gyve­
nančių laukinių kiaulių mėsą, yra laikoma kiauliena, tačiau 
nelaikoma naminių kiaulių mėsa.  
0203 11 10 – 
0203 19 90  Šviežia arba atšaldyta  
Šioms subpozicijoms priskiriama šviežia arba atšaldyta 
0103 pozicijai priskiriamų gyvūnų mėsa.  
0203 11 10  Namini ų kiaulių 
Sąvoka „skerdenos arba skerdenų pusės“ apibrėžtos šio 
skirsnio 2 papildomosios pastabos A dalies a punkte.  
0203 12 11  Kumpiai ir j ų dalys  
Sąvoka „kumpiai“ apibrėžta šio skirsnio 2 papildomosios 
pastabos A dalies b punkte. 
Šiai subpozicijai priskiriamos užpakalinių kojų kulninės su 
kaulais.  
0203 12 19  Ment ės ir jų dalys  
Sąvoka „mentės“ apibrėžta šio skirsnio 2 papildomosios 
pastabos A dalies d punkte. 
Šiai subpozicijai priskiriami maži šonkauliukai ir priekinių 
kojų kulninės su kaulais.  
0203 19 11  Priekin ės nuokartos ir j ų dalys  
Sąvoka „priekinės nuokartos“ apibrėžta šio skirsnio 2 papil­
domosios pastabos A dalies c punkte. 
Šiai subpozicijai nepriskiriama priekinių kojų kulninės su 
kaulais ir maži šonkauliukai (0203 12 19 subpozicija).  
0203 19 13  Nugarin ės ir jų dalys, su kaulais  
Sąvoka „nugarinės“ apibrėžta šio skirsnio 2 papildomosios 
pastabos A dalies e punkte. 
Šiai subpozicijai priskiriami nugarinės šonkauliai.  
0203 19 15  Šonin ės (su raumen ų sluoksneliais) ir j ų dalys  
Sąvoka „šoninės ir jų dalys“ apibrėžtos šio skirsnio 2 papil­
domosios pastabos A dalies f punkte ir 2 papildomosios 
pastabos B dalyje. 
Šiai subpozicijai priskiriamos šoninių dalys tik tuomet, jei 
jos yra su oda ir poodiniais riebalais.  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 12.02.2020 — 005.001 — 19  
Šiai subpozicijai nepriskiriami šonkauliukai be odos arba 
poodinių riebalų (0203 19 59 subpozicija).  
0203 19 59  Kita  
Šiai subpozicijai taip pat priskiriami šonkauliukai be odos 
arba poodinių riebalų.  
0203 19 90  Kit ų 
Šiai subpozicijai priskiriama tik 0103 91 90 arba 
0103 92 90 subpozicijai priskiriamų gyvūnų mėsa, ypač 
šerniena, išskyrus skerdenas, skerdenų puses, kojas, mentes, 
kojų ir menčių dalis.  
0203 21 10 – 
0203 29 90  Užšaldyta  
Mutatis mutandis  taikomi paaiškinimų 
0203 11 10–0203 19 90 subpozicijų ir jų poklasių 
paaiškinimai.  
0204  Avi ų arba ožk ų mėsa, šviežia, atšaldyta arba užšaldyta  
Šiai pozicijaie priskiriama 0104 pozicijai priskiriamų 
naminių arba laukinių gyvūnų šviežia, atšaldyta arba užšal­
dyta mėsa, ypač avinių rūšių (naminės ar laukinės avys), 
taip pat ir kalnų ožkų mėsa.  
0204 10 00  Ėriukų skerdenos ir skerden ų pusės, šviežios arba atšal ­
dytos  
Sąvokos „skerdenos“ ir ,,skerdenų pusės“ apibrėžtos šio 
skirsnio 3 papildomosios pastabos A dalies a ir b punk­
tuose. 
Ėriuko mėsos apibrėžimas nurodytas SS paaiškinimų 
0204 10 ir 0204 30 subpozicijų paaiškinimuose.  
0204 21 00  Skerdenos ir skerden ų pusės 
Sąvokos „skerdenos“ ir ,,skerdenų pusės“ apibrėžta šio 
skirsnio 3 papildomosios pastabos A dalies a ir 
b punktuose.  
0204 22 10  Trumpieji priekiniai ketvir čiai 
Sąvoka „trumpieji priekiniai ketvirčiai“ apibrėžta šio 
skirsnio 3 papildomosios pastabos A dalies c ir 
d punktuose.  
0204 22 30  Stuburo ir (arba) šonkauli ų dalys  
Sąvoka „stuburo ir (arba) šonkaulių dalys“ apibrėžta šio 
skirsnio 3 papildomosios pastabos A dalies e ir f punktuose.  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 12.02.2020 — 005.001 — 20  
0204 22 50  Kumpiai (šlaunys)  
Sąvoka „kumpiai (šlaunys)“ apibrėžta šio skirsnio 3 papildo­
mosios pastabos A dalies g ir h punktuose.  
0204 30 00  Ėriukų skerdenos ir skerden ų pusės, užšaldytos  
Mutatis mutandis  taikomi paaiškinimų 0204 10 00 subpozi­
cijos paaiškinimai.  
0204 41 00 – 
0204 43 90  Kita avių mėsa, užšaldyta  
Paaiškinimų 0204 21 00, 0204 22 10, 0204 22 30 ir 
0204 22 50 subpozicijų paaiškinimai  mutatis mutandis  
atitinkamai taikomi 0204 41 00, 0204 42 10, 0204 42 30 ir 
0204 42 50 subpozicijoms.  
0204 50 11 – 
0204 50 79  Ožkų mėsa 
Sąvokos „skerdenos“ ir „skerdenų pusės“ (0204 50 11 ir 
0204 50 51 subpozicijos), „trumpieji priekiniai ketvirčiai“ 
(0204 50 13 ir 0204 50 53 subpozicijos), „stuburo ir (arba) 
šonkaulių dalys“ (0204 50 15 ir 0204 50 55 subpozicijos) ir 
„kumpiai (šlaunys)“ (0204 50 19 ir 0204 50 59 subpozicijos) 
atitinkamai apibrėžtos šio skirsnio 3 papildomosios pastabos 
A dalies a ir b, c ir d, e ir f, g ir h punktuose.  
0206  Galvij ų, kiaulių, avių, ožkų, arklių, asilų, mulų arba 
arklėnų valgomieji subproduktai, švieži, atšaldyti arba 
užšaldyti  
Šiai pozicijai priskiriami gyvūnų, priskiriamų 
0101–0104 pozicijoms, valgomieji mėsos subproduktai. 
Valgomieji mėsos subproduktai, skirti farmacijos prepara­
tams gaminti, susijusioms subpozicijoms nepriskiriami, 
nebent jie atitinka kompetentingų institucijų nustatytus 
reikalavimus. 
Išsamesni patarimai pateikti SS paaiškinimų 0206 pozicijos 
paaiškinimuose.  
0206 10 10 – 
0206 10 98  Galvijų, švieži arba atšaldyti  
Šioms subpozicijoms priskiriami tik švieži arba atšaldyti 
mėsos subproduktai gyvūnų, priskiriamų 0102 pozicijai.  
0206 10 95  Storosios ir plonosios diafragmos  
Storosios ir plonosios diafragmos yra raumeninės diafragmų 
dalys.  
0206 21 00 – 
0206 29 99  Galvijų, užšaldyti  
Šioms subpozicijoms priskiriami tik užšaldyti mėsos subpro­
duktai gyvūnų, priskiriamų 0102 pozicijai.  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 12.02.2020 — 005.001 — 21  
0206 30 00  Kiauli ų, švieži arba atšaldyti  
Šiai subpozicijai priskiriami tik švieži ir atšaldyti mėsos 
subproduktai gyvūnų, priskiriamų 0103 pozicijai.  
Mutatis mutandis  taikoma paaiškinimų 0206 49 00 subpozi­
cijos paaiškinimų pirmoji pastraipa. 
Šiai subpozicijai taip pat priskiriama kojos, uodegos, 
kepenys, inkstai, širdys, liežuviai, plaučiai, valgomoji oda, 
smegenys ir didžioji taukinė.  
0206 41 00 ir 
0206 49 00  Kiaulių, užšaldyti  
Šioms subpozicijoms priskiriami tik 0103 pozicijai priski­
riamų gyvūnų užšaldyti mėsos subproduktai.  
0206 49 00  Kiti  
Šiai subpozicijai priskiriamos galvos ir galvų pusės su 
smegenimis, žandais ( cheeks ) ar liežuviais arba be jų, ir 
galvų dalys (šio skirsnio 2 papildomosios pastabos 
C dalis); sąvoka „galvų dalys“ apibrėžta minėtos papildo­
mosios pastabos trečiojoje pastraipoje. 
Šiai subpozicijai taip pat priskiriama kojos, uodegos, inkstai,  
širdys, liežuviai, plaučiai, valgomoji oda, smegenys ir 
didžioji taukinė. 
Šiai subpozicijai priskiriami šernų mėsos subproduktai.  
0206 80 91  Arkli ų, asilų, mulų ir arklėnų 
Šiai subpozicijai priskiriami tik švieži arba atšaldyti mėsos 
subproduktai gyvūnų, priskiriamų 0101 pozicijai.  
0206 80 99  Avi ų ir ožkų 
Šiai subpozicijai priskiriami tik švieži arba atšaldyti mėsos 
subproduktai gyvūnų, priskiriamų 0104 pozicijai.  
0206 90 91  Arkli ų, asilų, mulų ir arklėnų 
Šiai subpozicijai priskiriami tik užšaldyti mėsos subpro­
duktai gyvūnų, priskiriamų 0101 pozicijai.  
0206 90 99  Avi ų ir ožkų 
Šiai subpozicijai priskiriami tik užšaldyti mėsos subpro­
duktai gyvūnų, klasifikuojamų 0104 pozicijoje.  
0207  Namini ų paukščių, nurodyt ų 0105 pozicijoje, m ėsa ir 
valgomieji subproduktai, švieži, atšaldyti arba užšaldyti  
0207 11 10  Nupeštos ir be žarn ų, su galvomis ir p ėdomis, vadinamos 
„83 % viš čiukas“  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 12.02.2020 — 005.001 — 22  
Šiai subpozicijai priskiriami nupešti naminiai paukščiai su 
galvomis ir pėdomis, iš kurių pašalintos žarnos, tačiau nepa­ 
šalinti kiti vidaus organai (ypač plaučiai, kepenėlės, skil­
velis, širdelė, kiaušidės).  
0207 11 30  Nupeštos ir išskrostos, be galv ų ir pėdų, bet su kakle ­
liais, širdel ėmis, kepen ėlėmis ir skilveliais, vadinamos 
„70 % viš čiukas“  
Šiai subpozicijai taip pat priskiriami nupešti, be galvų ir 
pėdų, tačiau su kakleliais, visiškai išskrosti, bet su širdele,  
kepenėlėmis ir skilveliu skerdenėlės viduje kepimui skirti 
viščiukai.  
0207 11 90  Nupeštos ir išskrostos, be galv ų ir pėdų, taip pat be 
kaklelių, širdeli ų, kepenėlių ir skilveli ų, vadinamos 
„65 % viš čiukas“, arba pateiktos kitu pavidalu  
Šiai subpozicijai priskiriami nupešti, be galvų ir pėdų bei 
visiškai išskrosti kepimui skirti viščiukai. Čia taip pat klasi ­
fikuojami viščiukai, pateikti kitu pavidalu, nei paminėtu 
0207 11 10 ir 0207 11 30 subpozicijose, pavyzdžiui, nenu­
pešti, neišskrosti viščiukai su galvomis ir pėdomis.  
0207 12 10 ir 
0207 12 90  Skerdenėlės, nesukapotos į dalis, užšaldytos  
Mutatis mutandis  taikomi paaiškinimų 0207 11 30 ir 
0207 11 90 subpozicijų paaiškinimai.  
0207 13 10  Be kaul ų 
Šiai subpozicijai priskiriama naminių paukščių mėsa be 
kaulų, nesvarbu iš kokios skerdenėlės dalies ji būtų.  
0207 13 20  Pus ės arba ketvir čiai 
Sąvoka „pusės“ apibrėžta šio skirsnio 4 papildomosios 
pastabos a ir b punktuose. 
Sąvoka „ketvirčiai“ apibrėžta šio skirsnio 4 papildomosios 
pastabos a ir c punktuose. Šiai subpozicijai priskiriami 
užpakaliniai ketvirčiai, kuriuos sudaro blauzdelė (blauzdi­
kaulis ir šeivikaulis), kulšelė (šlaunikaulis), užpakalinė 
nugarėlės dalis ir uodegėlė, taip pat priekiniai ketvirčiai, 
kuriuos sudaro pusė krūtinėlės su sparneliu.  
0207 13 30  Sveiki sparneliai su plongaliais arba be j ų 
Sąvoka „sveiki sparneliai su plongaliais arba be jų“ 
apibrėžta šio skirsnio 4 papildomosios pastabos a ir 
d punktuose.  
0207 13 40  Nugar ėlės, kakleliai, nugar ėlės kartu su kakleliais, uode ­
gėlės ir sparneli ų plongaliai  
Žr. šio skirsnio 4 papildomosios pastabos a punktą.  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 12.02.2020 — 005.001 — 23  
Šiai subpozicijai priskiriamos nugarėlės su kakleliais, kurias 
sudaro dalis kaklelio, nugarėlė ir, galima, uodgėlė; nuga­
rėlės; kakleliai; sturpliai (uodegėlės); sparnelių plongaliai.  
0207 13 50  Kr ūtinėlės ir jų dalys  
Sąvoka „krūtinėlės“ apibrėžta šio skirsnio 4 papildomosios 
pastabos a ir e punktuose.  
0207 13 60  Kulšel ės ir jų dalys  
Sąvoka „kulšelės“ apibrėžta šio skirsnio 4 papildomosios 
pastabos a ir f punktuose. 
Kulšelę nuo nugarėlės reikia atskirti pjaunant tarp dviejų 
linijų, žyminčių sąnarius, kaip parodyta toliau pateiktoje 
diagramoje:
  
0207 13 91  Kepen ėlės 
Žr. SS paaiškinimų 0207 pozicijos paaiškinimų paskutiniąją 
pastraipą.  
0207 13 99  Kiti  
Šiai subpozicijai priskiriami valgomieji subproduktai, būtent 
širdelės, skiauterėlės, pakarūklai, tačiau ne priskiriamos 
kepenėlės. 
Šiai subpozicijai taip pat priskiriamos ir paukščių pėdos.  
0207 14 10 – 
0207 14 99  Skerdenėlių dalys ir subproduktai, užšaldyti  
Mutatis mutandis  taikomi paaiškinimų 
0207 13 10–0207 13 99 subpozicijų paaiškinimai.  
0207 24 10  Nupeštos ir išskrostos, be galv ų ir pėdų, bet su kakle ­
liais, širdel ėmis, kepen ėlėmis ir skilveliais, vadinamos 
„80 % kalakutas“  
Šiai subpozicijai priskiriami nupešti, be galvų ir pėdų, tačiau  
su kakleliu, visiškai išskrosti, bet su širdele, kepenėlėmis ir  
skilveliu skerdenėlės viduje kalakutai.  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 12.02.2020 — 005.001 — 24  
0207 24 90  Nupeštos ir išskrostos, be galv ų ir pėdų, taip pat be 
kaklelių, širdeli ų, kepenėlių ir skilveli ų, vadinamos 
„73 % kalakutas“, arba pateiktos kitu pavidalu  
Šiai subpozicijai priskiriami nupešti, be galvų, kaklelių ir 
pėdų bei visiškai išskrosti kepimui paruošti kalakutai. Čia 
taip pat priskiriami kalakutai, pateikti kitu, nei paminėtu 
0207 24 10 ir 0207 24 90 subpozicijose, pavidalu.  
0207 25 10 ir 
0207 25 90  Skerdenėlės, nesukapotos į dalis, užšaldytos  
Mutatis mutandis  taikomi paaiškinimų 0207 24 10 ir 
0207 24 90 subpozicijų paaiškinimai.  
0207 26 10  Be kaul ų 
Mutatis mutandis  taikomi paaiškinimų 0207 13 10 subpozi­
cijos paaiškinimai.  
0207 26 20  Pus ės arba ketvir čiai 
Mutatis mutandis  taikomi paaiškinimų 0207 13 20 subpozi­
cijos paaiškinimai.  
0207 26 30  Sveiki sparneliai su plongaliais arba be j ų 
Sąvoka „sveiki sparneliai su plongaliais arba be jų“ 
apibrėžta šio skirsnio 4 papildomosios pastabos a ir 
d punktuose.  
0207 26 40  Nugar ėlės, kakleliai, nugar ėlės kartu su kakleliais, uode ­
gėlės ir sparneli ų plongaliai  
Mutatis mutandis  taikomi paaiškinimų 0207 13 40 subpozi­
cijos paaiškinimai.  
0207 26 50  Kr ūtinėlės ir jų dalys  
Sąvoka „krūtinėlės“ apibrėžta šio skirsnio 4 papildomosios 
pastabos a ir e punktuose.  
0207 26 60  Blauzdel ės ir jų dalys  
Sąvoka „blauzdelės“ apibrėžta šio skirsnio 4 papildomosios 
pastabos a ir g punktuose. 
Blauzdelę nuo šlaunikaulio reikia atskirti pjaunant tarp 
dviejų linijų, žyminčių sąnarius, kaip parodyta toliau pateik­
toje diagramoje:
  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 12.02.2020 — 005.001 — 25  
0207 26 70  Kitos  
Šiai subpozicijai priskiriamos dalys, apibrėžtos šio skirsnio 
4 papildomosios pastabos a ir h punktuose. 
Pjūvis, atskiriantis šlaunikaulį (prekyboje kartais vadinamą 
šlaunimi) arba visą kulšelę nuo nugarėlės, turi būti atlie­
kamas pjaunant tarp dviejų linijų, žyminčių sąnarius, kaip 
parodyta diagramoje, pateiktoje paaiškinimų 
0207 13 60 subpozicijos paaiškinimuose. 
Pjūvis, atskiriantis šlaunikaulį nuo blauzdelės, turi būti atli e­
kamas pjaunant tarp dviejų linijų, žyminčių sąnarius, kaip 
parodyta diagramoje, pateiktoje paaiškinimų 
0207 26 60 subpozicijos paaiškinimuose.  
0207 26 91  Kepen ėlės 
Žr. SS paaiškinimų 0207 pozicijos paaiškinimų paskutiniąją 
pastraipą.  
0207 26 99  Kiti  
Mutatis mutandis  taikomi paaiškinimų 0207 13 99 subpozi­
cijos paaiškinimai.  
0207 27 10 – 
0207 27 99  Skerdenėlių dalys ir subproduktai, užšaldyti  
Mutatis mutandis  taikomi paaiškinimų 
0207 26 10–0207 26 99 subpozicijų paaiškinimai.  
0207 41 30  Nupeštos ir išskrostos, be galv ų ir pėdų, bet su kakle ­
liais, širdel ėmis, kepen ėlėmis ir skilveliais, vadinamos 
„70 % antis“  
Šiai subpozicijai priskiriamos nupeštos, be galvų ir pėdų, 
tačiau su kakleliu, visiškai išskrostos, bet su širdele, kepe­
nėlėmis ir skilveliu skerdenėlės viduje antys.  
0207 41 80  Nupeštos ir išskrostos, be galv ų ir pėdų, taip pat be 
kaklelių, širdeli ų, kepenėlių ir skilveli ų, vadinamos 
„63 % antis“, arba pateiktos kitu pavidalu  
Šiai subpozicijai priskiriamos nupeštos, be galvų, kaklelių ir 
pėdų bei visiškai išskrostos kepimui paruoštos antys. Čia 
taip pat priskiriamos antys, pateiktos kitais, nei paminėtais 
0207 41 20, 0207 41 30 ir 0207 41 80 subpozicijose, 
pavidalais.  
0207 42 30  Nupeštos ir išskrostos, be galv ų ir pėdų, bet su kakle ­
liais, širdel ėmis, kepen ėlėmis ir skilveliais, vadinamos 
„70 % antis“  
Mutatis mutandis  taikomi paaiškinimų 0207 41 30 subpozi­
cijos paaiškinimai.  
0207 42 80  Nupeštos ir išskrostos, be galv ų ir pėdų, taip pat be 
kaklelių, širdeli ų, kepenėlių ir skilveli ų, vadinamos 
„63 % antis“, arba pateiktos kitu pavidalu  
Mutatis mutandis  taikomi paaiškinimų 0207 41 80 subpozi­
cijos paaiškinimai.  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 12.02.2020 — 005.001 — 26  
0207 43 00  Riebiosios kepen ėlės, šviežios arba atšaldytos  
Žr. SS paaiškinimų 0207 pozicijos paaiškinimų paskutiniąją 
pastraipą.  
0207 44 10  Be kaul ų 
Mutatis mutandis  taikomi paaiškinimų 0207 13 10 subpozi­
cijos paaiškinimai.  
0207 44 21  Pus ės ir ketvir čiai 
Mutatis mutandis  taikomi paaiškinimų 0207 13 20 subpozi­
cijos paaiškinimai.  
0207 44 31  Sveiki sparneliai su plongaliais arba be j ų 
Sąvoka „sveiki sparneliai su plongaliais arba be jų“ 
apibrėžta šio skirsnio 4 papildomosios pastabos a ir 
d punktuose.  
0207 44 41  Nugar ėlės, kakleliai, nugar ėlės kartu su kakleliais, uode ­
gėlės ir sparneli ų plongaliai  
Mutatis mutandis  taikomi paaiškinimų 0207 13 40 subpozi­
cijos paaiškinimai.  
0207 44 51  Kr ūtinėlės ir jų dalys  
Sąvoka „krūtinėlės“ apibrėžta šio skirsnio 4 papildomosios 
pastabos a ir e punktuose.  
0207 44 61  Kulšel ės ir jų dalys  
Sąvoka „kulšelės“ apibrėžta šio skirsnio 4 papildomosios 
pastabos a ir f punktuose.  
0207 44 71  Paletotai  
Sąvoka „ančių arba žąsų paletotai“ apibrėžta šio skirsnio 
4 papildomosios pastabos ij punkte.  
0207 44 91  Kepen ėlės, išskyrus riebi ąsias kepen ėles 
Žr. SS paaiškinimų 0207 pozicijos paaiškinimų paskutiniąją 
pastraipą.  
0207 44 99  Kiti  
Mutatis mutandis  taikomi paaiškinimų 0207 13 99 subpozi­
cijos paaiškinimai.  
0207 45 10  Be kaul ų 
Mutatis mutandis  taikomi paaiškinimų 0207 13 10 subpozi­
cijos paaiškinimai.  
0207 45 21 – 
0207 45 81  Su kaulais  
Mutatis mutandis  taikomi paaiškinimų 
0207 13 20–0207 13 60 ir 0207 44 71 subpozicijų 
paaiškinimai.  
0207 45 93 ir 
0207 45 95  Kepenėlės 
Žr. SS paaiškinimų 0207 pozicijos paaiškinimų paskutiniąją 
pastraipą.  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 12.02.2020 — 005.001 — 27  
0207 45 99  Kiti  
Mutatis mutandis  taikomi paaiškinimų 0207 13 99 subpozi­
cijos paaiškinimai.  
0207 51 90  Nupeštos ir išskrostos, be galv ų ir pėdų, su širdel ėmis ir 
skilveliais arba be j ų, vadinamos „75 % ž ąsis“, arba 
pateiktos kitu pavidalu  
Šiai subpozicijai priskiriamos nupeštos, be galvų ir pėdų, 
visiškai išskrostos, tačiau su širdele ir skilveliu skerdenėlės  
viduje žąsys bei nupeštos, be galvų ir kojų, visiškai išdari­
nėtos kepimui paruoštos žąsys. Čia taip pat priskiriamos 
žąsys, pateiktos kitais, nei paminėta 0207 51 10 ir 
0207 51 90 subpozicijose, pavidalais, pavyzdžiui, papjautos 
žąsys, kurios buvo nupeštos ir nukraujintos, be galvų ir 
pėdų, tačiau neišskrostos.  
0207 52 90  Nupeštos ir išskrostos, be galv ų ir pėdų, su širdel ėmis ir 
skilveliais arba be j ų, vadinamos „75 % ž ąsis“, arba 
pateiktos kitu pavidalu  
Mutatis mutandis  taikomi paaiškinimų 0207 51 90 subpozi­
cijos paaiškinimai.  
0207 53 00  Riebiosios kepen ėlės, šviežios arba atšaldytos  
Žr. SS paaiškinimų 0207 pozicijos paaiškinimų paskutiniąją 
pastraipą.  
0207 54 10  Be kaul ų 
Mutatis mutandis  taikomi paaiškinimų 0207 13 10 subpozi­
cijos paaiškinimai.  
0207 54 21  Pus ės arba ketvir čiai 
Mutatis mutandis  taikomi paaiškinimų 0207 13 20 subpozi­
cijos paaiškinimai.  
0207 54 31  Sveiki sparneliai su plongaliais arba be j ų 
Sąvoka „sveiki sparneliai su plongaliais arba be jų“ 
apibrėžta šio skirsnio 4 papildomosios pastabos a ir 
d punktuose.  
0207 54 41  Nugar ėlės, kakleliai, nugar ėlės kartu su kakleliais, uode ­
gėlės ir sparneli ų plongaliai  
Mutatis mutandis  taikomi paaiškinimų 0207 13 40 subpozi­
cijos paaiškinimai.  
0207 54 51  Kr ūtinėlės ir jų dalys  
Sąvoka „krūtinėlės“ apibrėžta šio skirsnio 4 papildomosios 
pastabos a ir e punktuose.  
0207 54 61  Kulšel ės ir jų dalys  
Sąvoka „kulšelės“ apibrėžta šio skirsnio 4 papildomosios 
pastabos a ir f punktuose.  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 12.02.2020 — 005.001 — 28  
0207 54 71  Paletotai  
Sąvoka „ančių arba žąsų paletotai“ apibrėžta šio skirsnio 
4 papildomosios pastabos ij punkte.  
0207 54 91  Kepen ėlės, išskyrus riebi ąsias kepen ėles 
Žr. SS paaiškinimų 0207 pozicijos paaiškinimų paskutiniąją 
pastraipą.  
0207 54 99  Kiti  
Mutatis mutandis  taikomi paaiškinimų 0207 13 99 subpozi­
cijos paaiškinimai.  
0207 55 10  Be kaul ų 
Mutatis mutandis  taikomi paaiškinimų 0207 13 10 subpozi­
cijos paaiškinimai.  
0207 55 21 – 
0207 55 81  Su kaulais  
Mutatis mutandis  taikomi paaiškinimų 
0207 13 20–0207 13 60 ir 0207 44 71 subpozicijų 
paaiškinimai.  
0207 55 93 ir 
0207 55 95  Kepenėlės 
Žr. SS paaiškinimų 0207 pozicijos paaiškinimų paskutiniąją 
pastraipą.  
0207 55 99  Kiti  
Mutatis mutandis  taikomi paaiškinimų 0207 13 99 subpozi­
cijos paaiškinimai.  
0207 60 10  Be kaul ų 
Mutatis mutandis  taikomi paaiškinimų 0207 13 10 subpozi­
cijos paaiškinimai.  
0207 60 21  Pus ės ir ketvir čiai 
Mutatis mutandis  taikomi paaiškinimų 0207 13 20 subpozi­
cijos paaiškinimai.  
0207 60 31  Sveiki sparneliai su plongaliais arba be j ų 
Sąvoka „sveiki sparneliai su plongaliais arba be jų“ 
apibrėžta šio skirsnio 4 papildomosios pastabos a ir 
d punktuose.  
0207 60 41  Nugar ėlės, kakleliai, nugar ėlės kartu su kakleliais, uode ­
gėlės ir sparneli ų plongaliai  
Mutatis mutandis  taikomi paaiškinimų 0207 13 40 subpozi­
cijos paaiškinimai.  
0207 60 51  Kr ūtinėlės ir jų dalys  
Sąvoka „krūtinėlės“ apibrėžta šio skirsnio 4 papildomosios 
pastabos a ir e punktuose.  
0207 60 61  Kulšel ės ir jų dalys  
Sąvoka „kulšelės“ apibrėžta šio skirsnio 4 papildomosios 
pastabos a ir f punktuose.  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 12.02.2020 — 005.001 — 29  
0207 60 99  Kiti  
Mutatis mutandis  taikomi paaiškinimų 0207 13 99 subpozi­
cijos paaiškinimai.  
0208  Kita m ėsa ir valgomieji m ėsos subproduktai, švieži, 
atšaldyti arba užšaldyti  
Šiai pozicijai priskiriama tik 0106 pozicijai priskiriamų 
gyvūnų mėsa ir valgomieji mėsos subproduktai – švieži, 
atšaldyti arba užšaldyti.  
0208 10 10  Namini ų triušių 
Šiai subpozicijai priskiriama gyvūnų, priskiriamų 
0106 14 10 subpozicijai, mėsa ir valgomieji mėsos 
subproduktai.  
0208 90 10  Namini ų balandži ų 
Šiai subpozicijai priskiriama naminių balandžių (auginamų 
sodybose, dekoratyvinių, pašto balandžių) mėsa ir valgo­
mieji mėsos subproduktai. Balandžių, kurie paaiškinimų 
0106 39 10 subpozicijos paaiškinimuose apibūdinti kaip 
„ne naminiai“, mėsa ir valgomieji mėsos subproduktai šiai 
subpozicijai nepriskiriami, o priskiriami 
0208 90 30 subpozicijai.  
0208 90 30  Medžiojam ųjų paukščių ir žvėrių, išskyrus triuši ų arba 
kiškių 
Šiai subpozicijai priskiriama šių gyvūnų mėsa ir valgomieji 
mėsos subproduktai: 
1. kailinių medžiojamųjų žvėrių: danielių, stirnų, gemzių 
(Rupicapra rupicapra ), briedžių, ožkinių antilopių, anti­
lopių, gazelių, meškų ir kengūrų; 
2. plunksnotų medžiojamųjų paukščių: laukinių karvelių, 
laukinių žąsų, laukinių ančių, kurapkų, fazanų, slankų, 
perkūno oželių, škotinių kurapkų, sodinių startų ir 
stručių. 
Dažniausiai medžiojamų gyvūnų (fazanų, danielių, stručių ir 
t. t.) mėsa ir valgomieji mėsos subproduktai klasifikuojami 
taip pat kaip medžiojamų gyvūnų mėsa ar valgomieji mėsos 
subproduktai, net jei šie gyvūnai išauginti nelaisvėje. 
Šiai subpozicijai nepriskiriama šiaurės elnių mėsa ir valgo­
mieji mėsos subproduktai (0208 90 60 subpozicija). Tačiau 
tam tikrų šiaurės elnių rūšių (pavyzdžiui, karibu) mėsa ir 
valgomieji mėsos subproduktai priskiriami šiai subpozicijai, 
jeigu įrodoma, kad mėsa ir valgomieji mėsos subproduktai 
yra gyvūnų, kurie gyveno laisvėje ir buvo sumedžioti. 
Šiai subpozicijai nepriskiriama laukinių triušių ( Oryctolagus 
cuniculus ) ar kiškių mėsa ir valgomieji mėsos subproduktai; 
jie priskiriami 0208 10 90 subpozicijai.  
0208 90 60  Šiaur ės elnių 
Žr. paaiškinimų 0208 90 30 subpozicijos paaiškinimų 
trečiąją pastraipą.  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 12.02.2020 — 005.001 — 30  
0209  Kiauli ų riebalai be liesos m ėsos ir namini ų paukščių 
riebalai, nelydyti ar kitu b ūdu neekstrahuoti, švieži, 
atšaldyti, užšaldyti, s ūdyti, užpilti s ūrymu, džiovinti 
arba rūkyti 
0209 10 11 ir 
0209 10 19  Poodiniai kiauli ų riebalai  
Sąvoka „poodiniai kiaulių riebalai“ apibrėžta šio skirsnio 
2 papildomosios pastabos D dalyje.  
0209 10 90  Kiauli ų riebalai, išskyrus priskiriamus 0209 10 11 arba 
0209 10 19 subpozicijai  
Žr. SS paaiškinimų 0209 pozicijos paaiškinimų antrąją 
pastraipą.  
0209 90 00  Kiti  
Žr. SS paaiškinimų 0209 pozicijos paaiškinimų trečiąją 
pastraipą.  
0210  M ėsa ir valgomieji m ėsos subproduktai, s ūdyti, užpilti 
sūrymu, džiovinti (vytinti) arba r ūkyti; valgomieji 
mėsos arba m ėsos subprodukt ų miltai ir rupiniai  
Šiai pozicijai priskiriami visų gyvūnų, priskiriamų 
0101–0106 pozicijoms, mėsa ir valgomieji mėsos subpro­
duktai, sūdyti, užpilti sūrymu, džiovinti (vytinti) arba rūkyti , 
išskyrus poodinius riebalus ir kitus riebalus, priskiriamus 
0209 pozicijai. 
Sąvokas „džiovinti (vytinti) arba rūkyti“ ir „sūdyti, užpilti 
sūrymu“ žr. šio skirsnio 2 papildomosios pastabos E dalyje 
ir 7 papildomojoje pastaboje.  
0210 11 11 – 
0210 11 90  Kumpiai, ment ės ir jų dalys, su kaulais  
Sąvokos „su kaulais“ apibrėžimą žr. SS paaiškinimų 2 
skirsnio subpozicijų paaiškinimuose.  
0210 11 11 – 
0210 11 39  Naminių kiaulių 
Sąvokos „kumpiai“ ir „mentės“ apibrėžtos šio skirsnio 
2 papildomosios pastabos A dalies b ir d punktuose.  
0210 11 11 ir 
0210 11 19  Sūdyti arba užpilti s ūrymu  
Šioms subpozicijoms priskiriami tik naminių kiaulių 
kumpiai, mentės ir jų dalys su kaulais, kurios buvo konser­
vuotos stipriai sausai užsūdant arba marinuojant sūryme. 
Tačiau ši mėsa vėliau gali būti truputį padžiovinta arba 
parūkyta, bet ne tiek, kad ją būtų galima klasifikuoti kaip 
džiovintą (vytintą) arba rūkytą ir priskirti 0210 11 31 ir 
0210 11 39 subpozicijoms (kaip apibrėžta šio skirsnio 
2 papildomosios pastabos E dalyje).  
0210 11 31 ir 
0210 11 39  Džiovinti (vytinti) arba r ūkyti 
Šioms subpozicijoms priskiriami naminių kiaulių kumpiai, 
mentės ir jų dalys, konservuotos džiovinant (vytinant) arba 
rūkant. Produktai priskiriami šioms subpozicijoms net ir tuo 
atveju, jeigu jie konservuoti mišriai – prieš džiovinimą (vyti­
nimą) arba rūkymą buvo pasūdyti arba marinuoti. Tai ypač 
taikoma kumpiams, kurie buvo pasūdyti, o po to iš dalies 
dehidratuoti – arba atvirame ore („ Parma “ arba „ Bayonne “ 
rūšių kumpiai), arba išrūkant („ Ardennes “ rūšies kumpiai).  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 12.02.2020 — 005.001 — 31  
Kumpiai, mentės ir jų dalys, kurie buvo iš dalies dehidra­
tuoti, tačiau jų faktinį tinkamumą laikyti užtikrina užšal­
dymas arba stiprus užšaldymas, priskiriami 0203 22 11 
arba 0203 22 19 subpozicijai.  
0210 12 11 ir 
0210 12 19  Naminių kiaulių 
Sąvokos „šoninės“ ir „jų dalys“ apibrėžtos šio skirsnio 
2 papildomosios pastabos A dalies f punkte ir 2 papildomo­
sios pastabos B dalyje.  
0210 12 11  S ūdytos arba užpiltos s ūrymu  
Mutatis mutandis  taikomi paaiškinimų 0210 11 11 ir 
0210 11 19 subpozicijų paaiškinimai.  
0210 12 19  Džiovintos (vytintos) arba r ūkytos  
Mutatis mutandis  taikomi paaiškinimų 0210 11 31 ir 
0210 11 39 subpozicijų paaiškinimai.  
0210 19 10  Bekono skerden ų pusės (baconsides ) arba bekono sker ­
denų pusės be kumpi ų (spensers ) 
Sąvokos „bekono skerdenų pusės“ ( bacon sides )ir „bekono 
skerdenų pusės be kumpių“ ( spensers ) apibrėžtos šio 
skirsnio 2 papildomosios pastabos A dalies g ir 
h punktuose.  
0210 19 20  Trys ketvirtadaliai bekono skerden ų pusių (three-quarter 
sides ) arba bekono skerden ų vidurinės dalys ( middles ) 
Sąvokos „trys ketvirtadaliai bekono skerdenų pusių“ ir 
„bekono skerdenų vidurinės dalys“ apibrėžtos šio skirsnio 
2 papildomosios pastabos A dalies ij ir k punktuose.  
0210 19 30  Priekin ės nuokartos ir j ų dalys  
Sąvoka „priekinės nuokartos“ apibrėžta šio skirsnio 2 papil­
domosios pastabos A dalies c punkte.  
0210 19 40  Nugarin ės ir jų dalys  
Sąvoka „nugarinė“ apibrėžta šio skirsnio 2 papildomosios 
pastabos A dalies e punkte.  
0210 19 60  Priekin ės nuokartos ir j ų dalys  
Sąvoka „priekinės nuokartos“ apibrėžta šio skirsnio 2 papil­
domosios pastabos A dalies c punkte.  
0210 20 10 ir 
0210 20 90  Galvijų mėsos 
Šiai subpozicijai priskiriama tik 0102 pozicijai priskiriamų 
gyvūnų mėsa, sūdyta, užpilta sūrymu, džiovinta (vytinta) 
arba rūkyta; galvijų subproduktai priskiriami 0210 99 51 
arba 0210 99 59 subpozicijai.  
0210 99 10  Arkli ų, sūdyta, užpilta s ūrymu arba džiovinta (vytinta)  
Šiai subpozicijai priskiriama tik gyvūnų, priskiriamų 
0101 21 00–0101 29 90 subpozicijoms, mėsa, sūdyta, 
užpilta sūrymu arba džiovinta (vytinta). Rūkyta arkliena 
priskiriama 0210 99 39 subpozicijai. Arklienos mėsos 
subproduktai priskiriami 0210 99 85 subpozicijai.  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 12.02.2020 — 005.001 — 32  
0210 99 21 ir 
0210 99 29  Avių ir ožkų 
Šiai subpozicijai priskiriama gyvūnų, priskiriamų 0104 pozi­
cijai, mėsa, sūdyta, užpilta sūrymu, džiovinta (vytinta) arba 
rūkyta. Šių gyvūnų rūšių mėsos subproduktai priskiriami 
0210 99 85 subpozicijai.  
0210 99 31  Šiaur ės elnių 
Žr. paaiškinimų 0208 90 30 subpozicijos paaiškinimų 
trečiąją pastraipą.  
0210 99 49  Kiti  
Šiai subpozicijai priskiriamos naminių kiaulių galvos arba 
galvų pusės, su smegenimis, žandais ( cheeks ) ar liežuviais 
arba be jų ir jų dalys (žr. šio skirsnio 2 papildomosios 
pastabos C dalį). Galvų dalys apibrėžtos minėtos papildo­
mosios pastabos trečiojoje pastraipoje. 
Mėsos subproduktų apibrėžimą žr. SS paaiškinimų 
0206 pozicijos paaiškinimuose.  
0210 99 90  Valgomieji m ėsos arba m ėsos subprodukt ų miltai ir 
rupiniai  
Šiai subpozicijai taip pat priskiriamos šių miltų ar rupinių 
granulės.  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 12.02.2020 — 005.001 — 33  
3 SKIRSNIS  
ŽUVYS IR V ĖŽIAGYVIAI, MOLIUSKAI IR KITI VANDENS 
BESTUBURIAI  
Bendrosios nuostatos  
1. Stipriai užšaldytos žuvys ir vėžiagyviai, moliuskai ir kiti vandens 
bestuburiai klasifikuojami taip pat kaip ir užšaldytos žuvys ir  vėžia­
gyviai, moliuskai ir kiti vandens bestuburiai.  
2. Paprastas nuplikinimas (blanširavimas), kuris yra lengvas ap doro­
jimas karščiu, nesukeliančiu virimo, klasifikavimui įtakos netu ri. Ši 
operacija dažnai atliekama prieš užšaldant, ypač tunams ir vėži agyvių 
arba moliuskų mėsai.  
3. Šiam skirsniui nepriskiriamos:  
a) žuvų plaukiojamosios pūslės, žalios, džiovintos arba sūdytos , 
netinkamos vartoti žmonių maistui (0511 pozicija);  
b) lengvai sūdytos žuvys, džiovintos arba rūkytos ir mirkytos a uga­
liniame aliejuje siekiant užtikrinti jų laikiną išsaugojimą – 
produktai, vadinami „iš dalies konservuotais“ – (1604 pozicija) ; 
c) paprasčiausiai aliejuje ar acte marinuota žuvis, toliau apdo rota 
arba neapdorota (1604 pozicija);  
d) moliuskai, kurie buvo apdoroti karščiu, pakankamu sukelti jų  
baltymų koaguliaciją (1605 pozicija).  
0301  Gyvos žuvys  
0301 11 00 ir 
0301 19 00  Dekoratyvin ės žuvytės 
Žr. SS paaiškinimų 0301 11 ir 0301 19 subpozicijų 
paaiškinimus.  
0301 11 00  G ėlavanden ės žuvys  
Šiai subpozicijai priskiriamos: 
1. Hemigrammus ocellifer ; 
2. auksinės žuvytės ( Carassius auratus ) ir auksiniai karpiai; 
3. molinezijos, įskaitant juodąsias molinezijas ( Mollienisia 
latipinna  ir velifera ), žalieji kardonešiai ir jų raudonosios 
bei albinosinės atmainos ( Xiphophorus helleri ), raudono­
sios, auksinės, juodosios ir baltosios pecilijos ( Platypoe­
cilus maculatus ) ir kardonešio ir pecilijos hibridai 
(Xiphophorus  i r Okattoiecukys ), būtent juodieji kardone­ 
šiai ir Berlyno kardonešiai; 
4. gaidukai ( Betta splenders ), makropodai ( Macropodus 
opercularis  arba  viridi-auratus ), dėmėtieji guramiai, 
laliusai ir dryžuotosios kolizos ( Trichogaster trichopterus  
ir Colisa lalia  bei fasciata ); 
5. skaliarijos ( Pterophyllum scalare  i r eimckei ). ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 12.02.2020 — 005.001 — 34  
0301 19 00  Kitos  
Šiai subpozicijai priskiriamos: 
1. Chaetodontidae ; 
2. Labridae ; 
3. Scaridae  (papūgžuvės, netikrosios papūgžuvės ir  
scarichthys ). 
0302  Šviežios arba atšaldytos žuvys, išskyrus žuv ų filė ir kitą 
žuvų mėsą, priskiriam ą 0304 pozicijai  
0302 11 10 – 
0302 11 80  Upėtakiai ( Salmo trutta , Oncorhynchus mykiss , Oncor­
hynchus clarki , Oncorhynchus aguabonita , Oncorhynchus 
gilae , Oncorhynchus apache  ir Oncorhynchus chryso ­
gaster ) 
Šioms subpozicijoms priskiriami: 
1. šlakiai ( Salmo trutta trutta ); 
2. margieji (upiniai arba paprastieji) upėtakiai ( Salmo trutta 
fario ); 
3. ežeriniai upėtakiai ( Salmo trutta lacustris ); 
4. vaivorykštiniai arba amerikiniai upėtakiai ( Oncorhynchus 
mykiss ); 
5. plėšrieji upėtakiai ( Oncorhynchus clarki ); 
6. auksiniai upėtakiai ( Oncorhynchus aguabonita ); 
7. Oncorhynchus gilae  rūšies upėtakiai; 
8. Oncorhynchus apache  rūšies upėtakiai; 
9. Oncorhynchus chrysogaster  rūšies upėtakiai.  
0302 13 00  Ramiojo vandenyno lašišos ( Oncorhynchus nerka , Oncor­
hynchus gorbuscha , Oncorhynchus keta , Oncorhynchus 
tschawytscha , Oncorhynchus kisutch , Oncorhynchus 
masou  ir Oncorhynchus rhodurus ) 
Šiai subpozicijai priskiriamos: 
1. raudonosios lašišos arba nerkos arba Aliaskos raudono­
sios lašišos ( Oncorhynchus nerka ); 
2. kuprės arba rausvosios lašišos ( Oncorhynchus 
gorbuscha ); 
3. ketos ( Oncorhynchus keta ); 
4. čavičos arba karališkosios lašišos arba Kalifornijos 
lašišos arba pavasarinės lašišos ( Oncorhynchus tscha ­
wytscha ); 
5. didžiosios lašišos arba kižučai ( Oncorhynchus kisutch ); 
6. japoninės lašišos arba japoninės vyšninės lašišos ( Oncor­
hynchus masou ); 
7. Oncorhynchus rhodurus  rūšies lašišos.  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 12.02.2020 — 005.001 — 35  
0302 19 00  Kitos  
Be kitų gėlavandenių lašišinių žuvų čia priskiriami: 
1. sykai, seliavos ( Coregonus clupeaformis , Coreganus 
fera, Coreganus albula , Coreganus lavaretus ); 
2. aštriasnukiai (Šiaurės jūros) sykai ( Coreganus oxyrhyn ­
chus); 
3. arktinės palijos ( Salvelinus alpinus ), amerikinės palijos 
arba upokšnių šalviai ( Salvelinus fontinalis ), amerikiniai 
ežeriniai upėtakiai arba kristivomeriai ( Savelinus namay ­
cush arba  Christivomer namaycush ). 
0302 21 10 – 
0302 29 80  Plekšniažuv ės (Pleuronectidae , Bothidae , Cynoglossidae , 
Soleidae , Scophthlamidae  ir  Citharidae ), išskyrus 
0302 91 – 0302 99 subpozicijose nurodytus valgomuosius 
žuvų subproduktus  
Plekšniažuvės yra suplotos ne vertikaliai (kaip pačiūža), bet 
horizontaliai ir turi dvi akis viršutinėje dalyje.  
0302 29 80  Kitos  
Šiai subpozicijai priskiriami: švelnieji otai ( Scophthalmus 
rhombus ), paprastosios gelsvapelekės plekšnės (limandos) 
(Pleuronectes limanda  arba  Limanda limanda ), europinės 
mažažiotės plekšnės ( Pleuronectes microcephalus  arba  
Microstomus kitt ), paprastosios, europinės arba upinės 
plekšnės ( Platichthys flesus  arba  Flesus flesus ). 
0302 31 10 ir 
0302 31 90  Ilgapelekiai tunai ( Thunnus alalunga ) 
Ilgapelekiai tunai atpažįstami pagal savo ilgus krūtinės 
pelekus, kurie siekia išorinę išangės dalį, ir pagal jų tamsiai  
mėlynas nugaras bei pilkai-mėlynus šonus ir pilvą.  
0302 32 10 ir 
0302 32 90  Geltonpelekiai tunai ( Thunnus albacares ) 
Geltonpelekius tunus lengva atpažinti pagal pjautuvo formos 
užpakalinius ir antrinius nugarinius pelekus.  
0302 33 10 ir 
0302 33 90  Dryžieji tunai  
Dryžieji tunai ( Euthynnus  (Katsuwonus ) pelamis ) atpažįs­
tami pagal išilginius tamsius dryžius ant pilvų, kurių gali 
būti nuo keturių iki septynių. Tamsiai mėlynos šių žuvų 
nugaros išsiskiria aiškiai matoma žalios spalvos dėme virš 
nugarinio peleko, ši dėmė išnyksta einant link kūno vidurio. 
Jų šonai ir pilvai yra sidabrinės spalvos, o pelekai – trumpi. 
Šioms subpozicijoms nepriskiriamos Atlanto pelamidės 
(Sarda sarda ), kurios pasižymi įstrižomis juostomis ant 
nugarų; šios žuvys, jei jos šviežios arba atšaldytos, priski­
riamos 0302 89 90 subpozicijai.  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 12.02.2020 — 005.001 — 36  
0302 41 00  Silk ės (Clupea harengus , Clupea pallasii ) 
Šioje subpozicijoje sąvoka „silkė“ įvardija tik  Clupea 
harengus  (Atlanto silkė) ir  Clupea pallasii  (Ramiojo vande­
nyno silkė) rūšies  Clupeidae  šeimos žuvis. Žuvis, vadinama 
„indiška silke“ („Indian herring“) ( Chirocentrus dorab ), jei 
ji importuojama šviežia ar atšaldyta, priskiriama 
0302 89 90 subpozicijai.  
0302 43 10  Sardina pilchardus  rūšies sardin ės 
Šiai subpozicijai taip pat priskiriamos didelės suaugusios 
(iki 25 cm) sardinės.  
0302 43 90  Šprotai ( Sprattus sprattus ) 
Šioje subpozicijoje sąvoka „šprotas“ įvardija tik  Sprattus 
sprattus  rūšies  Clupeidae  šeimos žuvis; šios žuvys yra 
artimos silkėms, tačiau daug mažesnio dydžio, ir dažnai 
klaidingai vadinamos „norveginiais ančiuviais“.  
0302 51 10 ir 
0302 51 90  Menkės (Gadus morhua , Gadus ogac , Gadus macrocep ­
halus ) 
Menkės gali būti iki 1,5 m ilgio. Jos pasižymi alyvų spalvos 
nugara su tamsiomis dėmėmis ir šviesiu pilvu su balta 
šonine linija. Jos turi tris šoninius pelekus, trumpą pilvo 
peleką ir ūselius ant smakro.  
0302 53 00  Amerikiniai polakai ( Pollachius virens ) 
Amerikiniai polakai (ledjūrio menkės) dažniausiai vadinami 
saidomis.  
0302 74 00  Unguriai ( Anguilla  spp.)  
Šioje subpozicijoje sąvoka „ungurys“ įvardija tik tikruosius 
ungurius ( Anguilla  spp.), įskaitant dviejų atmainų (didžiagal­
vius ungurius ir aštrianosius arba ilgasnukius ungurius) 
europinius ungurius ( Anguilla anguilla ), amerikinius ungu­
rius ( Anguilla rostrata ), japoninius ungurius ( Anguilla japo ­
nica) ir australinius ungurius ( Anguilla australis ). 
Žuvys, kurios yra klaidingai laikomos unguriais, pavyzdžiui, 
vadinamieji „jūriniai unguriai“ ( Conger conger ), murenos, 
dar vadinamos „mureniniais unguriais“ ( Muraena helena ) 
ir smėliniai unguriai ( Ammodytes  spp.), šiai subpozicijai 
nepriskiriamos, o priskiriamos 0302 89 90 subpozicijai.  
0302 81 15  Paprastieji dygliarykliai ( Squalus acanthias ) ir katrykliai 
(Scyliorhinus  spp.)  
Paprastieji dygliarykliai yra spygliuoti rykliai su šoninėmis 
žiaunų įpjovomis šiek tiek aukščiau krūtinės pelekų; jų 
kūnai yra apvalūs ir lygūs; jų nugaros pilkos, pilvai – 
balti; šių žuvų ilgis gali siekti 1 metrą.  
0302 81 80  Kiti  
Šiai subpozicijai priskiriami paprastieji sriubiniai arba 
pilkieji rykliai ( Galeorhinus galeus  arba  Galeus canis ). ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 12.02.2020 — 005.001 — 37  
0302 89 10  G ėlavanden ės žuvys  
Šiai subpozicijai priskiriamoms gėlavandenėms žuvims 
priklauso šios žuvys: 
1. lynai ( Tinca tinca ); 
2. ūsoriai ( Barbus  spp); 
3. ešeriai: paprastieji ešeriai ( Perca fluviatilis ), Micro­
pterus  spp. rūšies ešeriai, saulažuvės ( Lepomis 
gibbosus ) ir pūgžliai ( Gymnocephalus cernuus  arba  
Acerina cernua ); 
4. paprastieji karšiai ( Abramis brama ) ir plakiai ( Blicca 
bjoerkna ); 
5. lydekos ( Esox  spp.) ir kaimanžuvės ( Lepisosteus  spp.); 
6. aukšlės ( Alburnus alburnus ), paprastieji gružliai ( Gobio 
gobio ); Dunojaus gružliai ( Gobio uranoscopus ), papras­
tieji kūjagalviai ( Cottus gobio ), upinės vėgėlės ( Lota 
lota); 
7. upinės nėgės ( Lampetra fluviatilis ) ir mažosios nėgės 
(Lampetra planeri ); 
8. Leuciscus  spp.,  Rutilus  spp. ir  Idus  spp., genčių žuvys, 
pavyzdžiui, kuojos, tamsiosios meknės, išsprogtakės 
meknės, šapalai, strepečiai; 
9. kiršliai ( Thymallus  spp.); 
10. sterkai ( Stizostedion lucioperca ). 
0302 89 90  Kitos  
Šiai subpozicijai priskiriamoms jūrinėms žuvims priklauso 
šios žuvys: 
1. merlangai ( Trisopterus luscus  i r Trisopterus esmarki ); 
2. komberiai (comber) ( Serranus  spp.) ir  Epinephelus  spp. 
ešeriai; 
3. kefalės ( Mullus barbatus ) ir barzduotės ( Mullus surmu ­
letus ); 
4. jūrų gaidžiai ( Trigla , Eutrigla , Aspitrigla , Lepidotrigla  
ir Trigloporus  spp.); 
5. skorpionžuvės ( Scorpaena  spp.); 
6. jūrinės nėgės ( Petromyzon marinus ); 
7. vėjažuvės ( Belone belone ) ir jūriniai drakonai 
(Trachinus  spp.); 
8. stintos ( Osmerus  spp.); 
9. stintenės ( Mallotus villosus ); 
10. Kathetostoma giganteum  rūšies žuvys.  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 12.02.2020 — 005.001 — 38  
0302 91 00  Kepenys, ikrai ir pieniai  
Šiai subpozicijai priskiriamos šviežios ar atšaldytos žuvies 
kepenys, ikrai ir pieniai, kurie pagal rūšį ar būklę tinkami 
vartoti žmogaus maistui, net jei jie skirti naudoti pramonėje.  
0303  Užšaldytos žuvys, išskyrus žuv ų filė ir kitą žuvų mėsą, 
priskiriam ą 0304 pozicijai  
Šios pozicijos subpozicijoms  mutatis mutandis  taikomi 
paaiškinimų 0302 pozicijos subpozicijų paaiškinimai.  
0304  Žuv ų filė ir kita žuv ų mėsa (malta arba nemalta), 
šviežia, atšaldyta arba užšaldyta  
0304 31 00 – 
0304 49 90  Šviežia arba atšaldyta fil ė 
Žr. SS paaiškinimų 0304 pozicijos paaiškinimų pirmosios 
pastraipos 1 punktą. 
Šioms subpozicijoms taip pat priskiriama į gabaliukus 
supjaustyta filė, jei įmanoma nustatyti, kad gabaliukai yra 
gauti iš filė. Taip dažniausiai apdorojamos šios žuvų rūšys: 
upėtakiai, lašišos, menkės, juodadėmės menkės, saidos, jūri­
niai ešeriai (pavyzdžiui, norveginės juodadėmės menkės), 
merlangai, merlūzos, auksagalviai karšiai arba doradai, jūri­
niai liežuviai, jūrinės plekšnės, paprastieji otai, molvės, 
tunai, skumbrės, silkės ir ančiuviai.  
0304 49 90  Kit ų 
Šiai subpozicijai priskiriama silkių filė.  
0304 61 00 – 
0304 89 90  Užšaldyta fil ė 
Žr. paaiškinimų 0304 31 00–0304 49 90 subpozicijų paaiški­
nimus. 
Šioms subpozicijoms priskiriami stipriai užšaldyti blokai 
arba luitai, kuriuos sudaro filė arba filė dalys (dažniausiai 
menkių), sumaišytos arba nesumaišytos su nedideliu kiekiu 
(ne daugiau 20 % masės) palaidų tos pačios rūšies žuvų 
žvynų, naudojamų tik tarpams tarp blokų arba luitų užpil­
dyti. Blokai arba luitai skirti smulkinimui į mažesnes dalis 
(porcijas, pirštelius ir t. t.), kurios pakuojamos į mažmeninei  
prekybai skirtas pakuotes.  
0304 93 10  Surimi ų 
Surimi yra tarpinis produktas, parduodamas užšaldytas. Jį 
sudaro balsva masė, praktiškai neturinti kvapo ar skonio, 
pagaminta iš smulkiai sumaltos, nuplautos ir perkoštos 
žuvų mėsos. Daug plovimų pašalina didžiąją riebalų ir 
vandenyje tirpių baltymų dalį. Siekiant padidinti tirštumą 
ir stabilizuoti produktą užšaldytame būvyje, pridedami 
maži kiekiai priedų (pavyzdžiui, cukraus, druskos, 
D-gliucitolio (sorbitolio) ir di- arba trifosfato. 
Šiai subpozicijai nepriskiriami produktai, daugiausia suda­
ryti iš surimių (1604 20 05 subpozicija).  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 12.02.2020 — 005.001 — 39  
0304 94 10  Surimi ų 
Žr. paaiškinimų 0304 93 10 subpozicijos paaiškinimus.  
0304 95 10  Surimi ų 
Žr. paaiškinimų 0304 93 10 subpozicijos paaiškinimus.  
0304 99 10  Surimi ų 
Žr. paaiškinimų 0304 93 10 subpozicijos paaiškinimus.  
0305  Žuvys, vytintos, s ūdytos arba užpiltos s ūrymu; rūkytos 
žuvys, virtos ar keptos arba nevirtos ir nekeptos prieš 
rūkymą arba rūkymo proceso metu; žuv ų miltai, rupi ­
niai ir granul ės, tinkami vartoti žmoni ų maistui  
0305 10 00  Žuv ų miltai, rupiniai ir granul ės, tinkami vartoti žmoni ų 
maistui  
Miltai ir rupiniai dažniausiai paverčiami tinkamais maistui 
pašalinus riebalus ir kvapą bei kartais gali būti vadinami 
„žuvų koncentratu“. 
Šiai subpozicijai taip pat priskiriami produktai, vadinami 
„tirpia žuvimi“, gaminami iš šviežios žuvies mėsos, sušal­
dyti, labai susmulkinti ir džiovinti.  
▼M10  
0305 20 00  Žuv ų kepenys, ikrai ir pieniai, vytinti, r ūkyti, sūdyti 
arba užpilti s ūrymu  
Šiai subpozicijai,  inter alia , priskiriami sūdyti žuvų kiauši­
nėliai (ikrai), skirti ikrams arba ikrų pakaitalams gaminti. 
Šie žuvų kiaušinėliai netinkami tiesiogiai vartoti kaip ikrai 
arba ikrų pakaitalai. Nors jie gali būti skirti vartoti 
žmonėms, tačiau tokiu pavidalu, kokiu pateikiami, be 
tolesnio apdorojimo nėra vartojami kaip ikrai ar ikrų pakai­
talai. Tolesnis apdorojimas gali būti, pavyzdžiui, papildomas 
valymas prilipusiems organams pašalinti arba plovimas 
druskos kiekiui sumažinti, taip padarant produktą tinkamą 
vartoti žmonėms. 
Šiai subpozicijai nepriskiriami žuvų kiaušinėliai (ikrai), 
tinkami tiesiogiai vartoti kaip ikrai arba ikrų pakaitalai 
(1604 pozicija).  
▼B 
0305 31 00 – 
0305 39 90  Žuvų filė, vytinta, s ūdyta ar užpilta s ūrymu, išskyrus 
rūkytą 
Mutatis mutandis  taikomi paaiškinimų 0304 31 00– 
0304 49 90 subpozicijų paaiškinimai. Rūkyta žuvies filė 
priskiriama 0305 41 00–0305 49 80 subpozicijoms.  
0305 41 00 – 
0305 49 80  Rūkytos žuvys, įskaitant fil ė, išskyrus valgomuosius žuv ų 
subproduktus  
Žr. SS paaiškinimų 0305 pozicijos paaiškinimų ketvirtąją 
pastraipą.  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 12.02.2020 — 005.001 — 40  
0305 63 00  An čiuviai ( Engraulis  spp.)  
Šiai subpozicijai priskiriami tik ančiuviai sūryme, kurie 
nebuvo jokiu kitu būdu apdoroti. Jie yra patalpinti į mažas 
statines ar stiklainius arba dažnai į hermetiškai užsandarintas  
skardines ir po to termiškai neapdoroti.  
0306  V ėžiagyviai, su kiautais arba be kiaut ų, gyvi, švieži, 
atšaldyti, užšaldyti, vytinti, s ūdyti arba užpilti s ūrymu; 
rūkyti vėžiagyviai, su kiautais arba be kiaut ų, virti ar 
kepti arba nevirti ir nekepti prieš r ūkymą arba rūkymo 
proceso metu; v ėžiagyviai su kiautais, virti vandenyje 
arba garuose, atšaldyti arba neatšaldyti, užšaldyti arba 
neužšaldyti, vytinti arba nevytinti, s ūdyti arba užpilti 
sūrymu arba nes ūdyti ir neužpilti s ūrymu; vėžiagyvių 
miltai, rupiniai ir granul ės, tinkami vartoti žmoni ų 
maistui  
Vėžiagyviai, kurie buvo išimti iš kiautų ir išvirti (pavyz­
džiui, išvirtos ir nuluptos ir dažniausiai užšaldytos krevečių 
uodegėlės), priskiriami 1605 pozicijai. 
Iš dalies išlukštentos krabų dalys (pavyzdžiui, žnyplės), 
kurios buvo išvirtos garuose ar vandenyje ir yra paruoštos 
valgyti daugiau nelukštenant, taip pat priskiriamos 
1605 pozicijai.  
0306 11 10 ir 
0306 11 90  Langustai ir kiti j ūriniai vėžiai ( Palinarus  spp.,  Panulirus  
spp.,  Jasus  spp.)  
Priešingai nei omarai, langustai ir kiti jūriniai vėžiai yra 
raudoni ir turi tik labai mažas žnyples, bet gerai išvystytus 
čiuptuvėlius. Be to, jų šarvas yra dygliuotas ir gumbuotas.  
0306 11 10  V ėžių uodegos  
Šiai subpozicijai priskiriamos vėžių uodegos su kiautu, 
sveikos arba padalintos į dvi dalis, taip pat ir uodegos be 
kiautų.  
0306 11 90  Kiti  
Šiai subpozicijai priskiriami vėžiai su kiautais, sveiki arba 
perpjauti išilgai, taip pat vėžių mėsa.  
0306 12 10 ir 
0306 12 90  Omarai ( Homarus  spp.)  
Omarai yra dideles žnyples turintys vėžiagyviai. Neišvirti 
omarai yra tamsiai mėlynos su baltomis ar gelsvomis prie­
maišomis spalvos ir tampa raudonais tik juos išvirus. 
Omarai yra pateikiami iš esmės taip pat kaip langustai ir kiti 
jūriniai vėžiai.  
0306 14 10 – 
0306 14 90  Krabai  
Sąvoka „krabai“ įvardija platų žnyples turinčių vėžiagyvių 
spektrą, kurie skiriasi savo dydžiu ir kurie nuo vėžių, 
omarų, krevečių skiriasi tuo, kad neturi mėsingos judrios 
uodegos.  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 12.02.2020 — 005.001 — 41  
0306 14 90  Kiti  
Šiai subpozicijai be europinių jūrinių krabų, pavyzdžiui, 
plaukiančiųjų krabų ( Portunus puber ) ir vorinių krabų 
(Maia squinado ), priskiriama daug kitų rūšių krabų (visų 
pirma,  Cancer , Carcinus , Portunus , Neptunus , Charybdis , 
Scylla , Eriacrus , Limulus , Maia , Menippi  spp.) bei gėlavan­
deniai krabai, vadinami „kininiais krabais“ ( Eriocheir 
sinensis ). 
0306 15 00  Norveginiai omarai ( Nephrops norvegicus ) 
Norveginiai omarai, dar vadinami Dublino įlankos kreve­
tėmis, atpažįstami pagal jų ilgas, plonas, prizmės formos 
žnyples.  
0306 16 91 – 
0306 17 99  Šaltavanden ės krevet ės ( Pandalus  spp.,  Crangon 
crangon ); kitos krevet ės 
Šioms subpozicijoms priskiriamos: 
1. Pandalida e šeimos krevetės, kurių kai kurios rūšys vadi­
namos „rausvosiomis krevetėmis“ (nors kai kurios 
atmainos neparausvėja, kol neišverdamos); 
2. Crangon  rūšies rudosios arba pilkosios krevetės; 
3. Palaemonidae  i r Penaeidae  šeimos krevetės. Čia 
priklauso ir paprastosios krevetės ( Palaemon serratus ) 
ir karališkosios krevetės ( Penaeus caramota  arba  
Penaeus kerathurus ). 
0306 19 10  G ėlavandeniai v ėžiai 
Vėžiai yra gėlavandeniai vėžiagyviai, kurių vertingiausios 
rūšys priklauso  Astacus , Cambarus , Orconectes  i r Pacifas­
tacus gentims. 
Šiai subpozicijai taip pat priskiriamos ir uodegos.  
0306 31 00  Langustai ir kiti j ūriniai v ėžiai ( Palinurus  spp.,  
Panulirus  spp.,  Jasus  spp.)  
Žr. paaiškinimų 0306 11 10 ir 0306 11 90 subpozicijų 
paaiškinimus.  
0306 32 10 – 
0306 32 99  Omarai ( Homarus  spp.)  
Žr. paaiškinimų 0306 12 10 ir 0306 12 90 subpozicijų 
paaiškinimus.  
0306 33 10 ir 
0306 33 90  Krabai  
Žr. paaiškinimų 0306 14 10–0306 14 90 subpozicijų 
paaiškinimus.  
0306 33 90  Kiti  
Šiai subpozicijai be europinių jūrinių krabų, pavyzdžiui, 
plaukiančiųjų krabų ( Portunus puber ) ir vorinių krabų 
(Maia squinado ), priskiriama daug kitų rūšių krabų (visų 
pirma,  Cancer , Carcinus , Portunus , Neptunus , Charybdis , 
Scylla , Eriacrus , Limulus , Maia , Menippi  spp.) bei gėlavan­
deniai krabai, vadinami „kininiais krabais“ ( Eriocheir 
sinensis ). ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 12.02.2020 — 005.001 — 42  
0306 34 00  Norveginiai omarai ( Nephrops norvegicus ) 
Žr. paaiškinimų 0306 15 00 subpozicijos paaiškinimus. .  
0306 35 10 – 
0306 36 90  Šaltavanden ės krevet ės ( Pandalus  spp.,  Crangon 
crangon ); kitos krevet ės 
Žr. paaiškinimų 0306 16 91–0306 17 99 subpozicijų paaiš­
kinimus. .  
0306 39 10  G ėlavandeniai v ėžiai 
Žr. paaiškinimų 0306 19 10 subpozicijos paaiškinimus.  
0306 91 00  Langustai ir kiti j ūriniai v ėžiai ( Palinurus  spp.,  
Panulirus  spp.,  Jasus  spp.)  
Mutatis mutandis  taikomi paaiškinimų 0306 11 10 ir 
0306 11 90 subpozicijų paaiškinimai.  
0306 92 10 ir 
0306 92 90  Omarai ( Homarus  spp.)  
Mutatis mutandis  taikomi paaiškinimų 0306 12 10 ir 
0306 12 90 subpozicijų paaiškinimai.  
0306 93 10 ir 
0306 93 90  Krabai  
Mutatis mutandis  taikomi paaiški­
nimų 0306 14 10–0306 14 90 subpozicijų paaiškinimai.  
0306 93 90  Kiti  
Mutatis mutandis  taikomi paaiškinimų 0306 33 90 subpozi­
cijos paaiškinimai.  
0306 94 00  Norveginiai omarai ( Nephrops norvegicus ) 
Mutatis mutandis  taikomi paaiškinimų 0306 15 00 subpozi­
cijos paaiškinimai.  
0306 95 11 – 
0306 95 90  Krevetės 
Mutatis mutandis  taikomi paaiški­
nimų 0306 16 91–0306 17 99 subpozicijų paaiškinimai.  
0306 99 10  G ėlavandeniai v ėžiai 
Žr. paaiškinimų 0306 19 10 subpozicijos paaiškinimus.  
0307  Moliuskai, su geldel ėmis arba be geldeli ų, gyvi, švieži, 
atšaldyti, užšaldyti, vytinti, s ūdyti ar užpildyti s ūrymu; 
rūkyti moliuskai, su geldel ėmis arba be geldeli ų, virti ar 
kepti arba nevirti ir nekepti prieš r ūkymą arba rūkymo 
proceso metu; moliusk ų miltai, rupiniai ir granul ės, 
tinkami vartoti žmoni ų maistui  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 12.02.2020 — 005.001 — 43  
0307 11 10 – 
0307 19 00  Austrės 
Šioms subpozicijoms priskiriami tik  Ostrea , Crassostrea  
(dar vadinama  Gryphaea ) ir Pycnodonta  genčių dvigeldžiai 
moliuskai. 
Dažniausiai daromas skirtumas tarp plokščiųjų austrių 
(Ostrea  genties) ir austrių su netaisyklingomis geldelėmis, 
pavyzdžiui, portugališkųjų austrių ( Crassostrea angulata ) ir 
Virdžinijos austrių ( Crassostrea virginica ). 
0307 11 10  Plokš čiosios austr ės (Ostrea  genties), gyvos, kiekvienos 
masė su geldele ne didesnis kaip 40 g  
Šiai subpozicijai priskiriamos tik  Ostrea  genties austrės, 
kurių kiekvienos masė kartu su geldele ne didesnė kaip 
40 gramų. Europoje renkamos plokščiosios austrės dažniau­
siai priklauso  Ostrea edulis  rūšiai. Yra kitų rūšių, pavyz­
džiui, dažniausiai Šiaurės Amerikos Ramiojo vandenyno 
pakrantėje renkamos  Ostrea lurida  rūšies, o Čilėje randamos  
Ostrea chilensis  rūšies austrės.  
0307 11 90 – 
0307 19 00  Kitos  
Šioms subpozicijoms priskiriamos  Ostrea  genties austrės, 
kurių kiekvienos masė didesnė kaip 40 gramų, taip pat 
visos  Crassostrea  (dar vadinama  Gryphaea ) genties nesu­
brendusios arba subrendusios austrės bei  Pycnodonta  genties 
austrės.  
Crassostrea  genties austrėms priklauso portugalinės austrės 
(Crassostrea angulata ), japoninės austrės ( Crassostrea 
gigas ) ir Virdžinijos austrės ( Crassostrea virginica ). 
0307 42 90  Kiti  
Šiai subpozicijai priskiriama  Sepia pharaonis  rūšies sepijos, 
paprastasis didysis skraidkalmaris ( Dosidicus gigas ) ir 
Ramiojo vandenyno skraidkalmaris ( Todarodes pacificus ). 
0307 43 99  Kiti  
Žr. paaiškinimų 0307 42 90 subpozicijos paaiškinimus.  
0307 49 80  Kiti  
Žr. paaiškinimų 0307 42 90 subpozicijos paaiškinimus.  
0307 71 00 – 
0307 79 00  Dvigeldžiai j ūriniai moliuskai (angl. Clams, cockles ir 
ark shells) ( Arcidae , Arcticidae , Cardiidae , Donacidae , 
Hiatellidae , Mactridae , Mesodesmatidae , Myidae , Seme­
lidae , Solecurtidae , Solenidae , Tridacnidae  ir Veneridae  
šeimos)  
Šioms subpozicijoms priskiriami: 
1. valgomieji jūriniai moliuskai ( Scorbicularia plana , 
Mactra  spp.) ir širdutės ( Cardium  spp.); 
2. aštrieji kiaukutai ( Solen  spp.), pavyzdžiui,  Solen margi ­
natus , Solen siliqua  i r Solen ensis  ir venusai ( Venus 
mercenaria  i r Venus verrucosa ). ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 12.02.2020 — 005.001 — 44  
0307 91 00 – 
0307 99 00  Kiti, įskaitant miltus, rupinius ir granules, tinkami 
vartoti žmoni ų maistui  
Šioms subpozicijoms priskiriama: 
1. jūrinės sraigės, pavyzdžiui, paprastosios jūrinės sraigės 
(Buccinum undatum ); 
2. krantinės sraigės ( Littorina  i r Lunatia  spp.).  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 12.02.2020 — 005.001 — 45  
4 SKIRSNIS  
PIENAS IR PIENO PRODUKTAI; PAUKŠ ČIŲ KIAUŠINIAI; 
NATŪRALUS MEDUS; GYV ŪNINĖS KILM ĖS MAISTO PRODUKTAI, 
NENURODYTI KITOJE VIETOJE  
Bendrosios nuostatos  
Kazeinatai, gauti iš pieno kazeino, naudojami, pavyzdžiui, kaip  emul­
sikliai (natrio kazeinatas) arba baltymų šaltinis (kalcio kazei natas). 
Produktai, kurių sudėtyje esančių kazeinatų kiekis didesnis kai p 3 % 
sausosios medžiagos masės, nepriskiriami 0401–0404 pozicijoms, nes 
toks šių kazeinatų kiekis piene natūraliai nesusidaro (visų pir ma 
žr. 1901 poziciją).  
0401  Nekoncentruotas pienas ir grietin ėlė, į kuriuos neprid ėta 
cukraus ar kit ų saldiklių 
Jei į produktus nėra pridėta kitokių priedų, išskyrus numa­
tytus SS paaiškinimų šio skyriaus paaiškinimų antrojoje 
pastraipoje, šiai pozicijai priskiriama: 
1. nenugriebtas pienas su grietinėle, neperdirbtas ir iš dalies  
arba visiškai nugriebtas pienas; 
2. pasterizuotas pienas, t. y. pienas, išlaikęs savo savybes, 
kurios buvo pagerintos terminiu apdorojimu pašalinant 
dalį mikrobinių kultūrų; 
3. sterilizuotas pienas, įskaitant ultraaukštoje temperatūroje 
apdorotą ( UHT ) pieną, kuris ilgiau laikosi, nes mikro­
binių kultūrų augimas praktiškai sustabdytas dėl taikyto 
didesnio terminio apdorojimo; 
4. homogenizuotas pienas, kuriame natūralios emulsijos 
riebalų lašeliai mechaninėmis priemonėmis, t. y. naudo­
jant didelį slėgį kartu su terminiu apdorojimu yra suskal­
dyti – į mažesnes daleles, kurios iš dalies trukdo susida­
ryti grietinei; 
5. peptonizuotas pienas, t. y. pienas, padarytas geriau virš­
kinamu pridedant baltymus perdirbančių pepsinų; 
6. grietinėlė – tai stovinčio pieno paviršiuje natūraliai susi­
darantis riebalų sluoksnis, kuris atsiranda dėl riebalų 
emulsiją sudarančių dalelių lėto susijungimo. Nesvarbu, 
ar grietinėlė nugriebiama rankomis ar išekstrahuojama 
centrifuguojant pieną grietinėlės separatoriumi, jo sudė­
tyje be kitų pieno sudėtinių dalių yra didelis riebalų 
kiekis (dažniausiai didesnis kaip 10 % masės). Kai 
kuriais centrifugavimo atvejais išgaunama grietinėlė, 
kurios sudėtyje esantis riebalų kiekis didesnis kaip 
50 % masės. 
Šioje pozicijoje grietinėlė laikoma „nekoncentruota“, 
nesvarbu, kokiu procentu riebalų ji pasižymėtų, jei ji 
išgauta:  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 12.02.2020 — 005.001 — 46  
a) nugriebiant nuo pieno paviršiaus, 
b) centrifugavimo būdu. 
Tačiau „koncentruota“ grietinėlė, pagaminta kitais būdais, 
pavyzdžiui, terminio apdorojimo metu išgarinant vandenį, 
priskiriama 0402 pozicijai.  
0402  Pienas ir grietin ėlė, koncentruoti arba į kuriuos prid ėta 
cukraus ar kit ų saldiklių 
Šiai pozicijai priskiriami pieno milteliai, į kuriuos kaip 
priedai sugrąžintas dezinfekavimo centrifugatas, jei dėl to 
neiškreipiamas natūralaus pieno sudedamųjų dalių santykis 
(priešingu atveju – 0404 pozicija). 
Produktai, kurių sudėtyje esantis sojos lecitinas (emulsiklis) 
sudaro daugiau kaip 3 % sausosios medžiagos masės, 
nepriskiriami šiai pozicijai. 
Taip pat žr. SS paaiškinimų 0404 pozicijos paaiškinimų d 
išimtį.  
0403  Pasukos, r ūgpienis ir grietin ė, jogurtas, kefyras ir kitoks 
fermentuotas arba raugintas pienas ir grietin ėlė, 
koncentruoti arba nekoncentruoti, į kuriuos prid ėta 
arba neprid ėta cukraus ar kit ų saldiklių arba aroma ­
tinių medžiag ų, taip pat į kuriuos prid ėta arba neprid ėta 
vaisių, riešutų arba kakavos  
Pastos pavidalo produktai, kurie paprastai valgomi šaukštu, 
neklasifikuojami kaip miltelių, granulių ar kitų kietų pavi­
dalų produktai. 
Šioje pozicijoje sąvoka „pasukos“ apima ne tik saldžias 
(t. y. neraugintas), bet ir raugintas pasukas.  
0403 10 11 – 
0403 10 99  Jogurtas  
Šioms subpozicijoms priskiriami tik produktai, gauti pieno 
fermentacijos būdu, naudojant išimtinai  Streptococcus ther ­
mophillus  i r Lactobacillus delbrueckii  porūšis  bulgaricus . 
Šioms subpozicijoms nepriskiriami produktai, kurie po 
fermentacijos buvo termiškai apdoroti, dėl to dezaktyvavosi 
jogurto mikroorganizmų kultūros (0403 90 subpozicija).  
0403 90 11 – 
0403 90 99  Kiti 
Žr. paaiškinimų 0403 10 11–0403 10 99 subpozicijų paaiš­
kinimus.  
Šioms subpozicijoms nepriskiriami „ cagliata “ rūšies 
produktai, aprašyti paaiškinimų 0406 10 30–0406 10 80 subpo­
zicijų paaiškinimų trečiojoje pastraipoje.  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 12.02.2020 — 005.001 — 47  
0404  Išr ūgos, koncentruotos arba nekoncentruotos, į kurias 
pridėta arba neprid ėta cukraus ar kit ų saldikli ų; 
produktai iš nat ūralių pieno sudedam ųjų dalių, į kuriuos 
pridėta arba neprid ėta cukraus ar kit ų saldiklių, nenu­
rodyti kitoje vietoje  
Žr. paaiškinimų 0402 pozicijos paaiškinimų pirmąją 
pastraipą.  
0404 90 21 – 
0404 90 89  Kiti 
Mutatis mutandis  taikomi paaiškinimų 0402 pozicijos paaiš­
kinimai. 
Šioms subpozicijoms priskiriami koncentruoti pieno 
baltymai, gaunami iš dalies pašalinant iš nugriebto pieno 
laktozę ir mineralines druskas, ir kurių sudėtyje esantis 
baltymų kiekis ne didesnis kaip 85 % sausosios medžiagos 
masės. Baltymų kiekis apskaičiuojamas dauginant azoto 
kiekį iš perskaičiavimo koeficiento 6,38. 
Kai koncentruotų pieno baltymų sudėtyje esantis baltymų 
kiekis didesnis kaip 85 % sausosios medžiagos masės, 
produktas priskiriamas 3504 pozicijai (žr. 35 skirsnio 
1 papildomąją pastabą).  
0405  Sviestas ir kiti pieno riebalai ir aliejai; pieno pastos  
0405 10 11 – 
0405 10 90  Sviestas  
Sąvoka „sviestas“ apibrėžta šio skirsnio 2 pastabos a punkte 
ir 2 subpozicijų pastaboje. 
Taip pat žr. SS paaiškinimų 0405 pozicijos paaiškinimų 
A dalį. 
Sviestas yra vandens emulsija pieno riebaluose, kuriame 
vanduo yra jo dispersinė fazė, o riebalai yra vandens disper­
sinė terpė. 
Kita vertus, grietinėlė (0401 ir 0402 pozicijos), kurios sudė­
tyje esantis riebalų procentinis kiekis kai kuriais atvejais ga li 
siekti riebalų procentinį kiekį svieste, yra riebalų lašelių 
emulsija vandenyje, kurioje vanduo yra jos dispersinė 
terpė, o riebalai – dispersinė fazė. 
Iš šių struktūrinių skirtumų seka, kad pridėjus tam tikrą 
vandens kiekį į grietinėlę, galima atkurti pirminį pieną, 
tačiau to neįmanoma padaryti su sviestu.  
0405 20 10 – 
0405 20 90  Pieno pastos  
Sąvoka „pieno pastos“ apibrėžta šio skirsnio 2 pastabos 
b punkte. 
Taip pat žr. SS paaiškinimų 0405 pozicijos paaiškinimų 
B dalį.  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 12.02.2020 — 005.001 — 48  
0405 90 10 ir 
0405 90 90  Kiti 
Žr. šio skirsnio 2 subpozicijų pastabą ir SS paaiškinimų 
0405 pozicijos paaiškinimų C dalį.  
0406  S ūriai ir varšk ė 
Produktai, kuriuose pieno riebalai yra pilnai ar iš dalies 
pakeisti kitos rūšies (pavyzdžiui, augaliniais) riebalais, nela i­
komi sūriais ir nepriskiriami šiai pozicijai (dažniausiai 
2106 pozicijoje).  
0406 10 30 – 
0406 10 80  Švieži (nenokinami ir nekonservuojami) s ūriai, įskaitant 
išrūgų sūrius, ir varšk ė 
Dėl išrūgų sūrių žr. SS paaiškinimų 0406 pozicijos paaiški­
nimų antrąją pastraipą. 
Varškė arba „baltas sūris“ yra produktas, gaunamas iš sukre­
kėjusio pieno, iš kurio buvo išekstrahuota didžioji dalis 
serumo (pavyzdžiui, nupilant ar slegiant). Varškė (ne 
miltelių pavidalo), kurios sudėtyje esančio pridėto cukraus 
ir vaisių kiekis siekia iki 30 % masės, laikoma išsaugojusia 
varškės savybes ir priskiriama šioms subpozicijoms. 
Šioms subpozicijoms priskiriami „ cagliata “ rūšies produktai, 
t. y. produktai, gaunami koaguliuojant nenugriebtą pieną, iš 
dalies nugriebtą arba visiškai nugriebtą pieną su renetu, 
kitais fermentais arba apdorojant rūgštimi, iš kurių buvo 
išekstrahuota didžioji dalis serumo. Šie produktai pateikiami 
dar ne plastiškos varškės, o vienalytės, lengvai skaidomos į 
pluoštus pastos, turinčios stiprų charakteringą kvapą, pavi­
dalu, kurios sudėtyje esantis natrio chlorido kiekis ne 
didesnis kaip 0,3 % masės. Jie yra tarpiniai produktai, reika­
laujantys tolesnio apdorojimo, daugiausia skirti sūriams 
gaminti.  
0406 20 00  Vis ų rūšių trinti arba milteli ų pavidalo s ūriai 
Šiai subpozicijai priskiriami: 
1. trinti sūriai maisto pramonėje dažniausiai naudojami kaip 
prieskoniai arba kitais tikslais. Dažniausiai jie gaunami iš 
kietų sūrių (pavyzdžiui,  Grana , Parmigiano Reggiano , 
Emmental , Reggianito , Sbrinz , Asiago , Pecorino  ir 
t. t.). Siekiant užtikrinti kiek įmanoma ilgesnį šių sūrių 
išsilaikymą, jie gali būti iš dalies dehidratuoti. 
Šioms subpozicijoms priskiriami ir tie sūriai, kurie po 
sutarkavimo yra supresuoti; 
2. miltelių pavidalo sūriai paprastai naudojami maisto 
pramonėje. Jie gaminami iš įvairių sūrių rūšių, kurie 
buvo arba suskystinti ir tada paversti milteliais, arba 
paversti į pastą, išdžiovinti ir sutrinti.  
0406 30 10 – 
0406 30 90  Lydyti s ūriai, išskyrus trintus arba milteli ų pavidalo 
sūrius 
Žr. SS paaiškinimų 0406 pozicijos paaiškinimų pirmosios 
pastraipos 3 punktą.  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 12.02.2020 — 005.001 — 49  
0406 40 10 – 
0406 40 90  Pelėsiniai sūriai ir kiti s ūriai su  Penicillium roqueforti  
pelėsių gijomis  
Žr. SS paaiškinimų 0406 40 subpozicijos paaiškinimus. 
Pagrindinė šių sūrių ypatybė yra netaisyklinga pigmentacija, 
atsiradusi dėl sūryje esančių pelėsių brendimo.  
0406 40 90  Kiti  
Šiai subpozicijai priskiriami sūriai, kuriuose aiškiai matoma 
balta/pilkšva netaisyklinga pigmentacija, gaunama panau­
dojus bespalves  Penicillium roqueforti  rūšis.  
0407  Paukš čių kiaušiniai su lukštais, švieži, konservuoti arba 
virti 
Šiai subpozicijai tai pat priskiriami sugedę kiaušiniai su 
lukštais ir kiaušiniai, kuriuose jau prasidėjo inkubacijos 
procesas. 
Konservuoti kiaušinius galima padengiant jų išorę riebalais, 
vašku arba parafinu, įmerkiant į kalkių ar silikato (sodos ar 
potašo) tirpalą arba kitais būdais. 
Sąvoka „naminiai paukščiai“ įvardija paukščius priskiriamus 
0105 pozicijai.  
0407 11 00 – 
0407 19 90  Apvaisinti kiaušiniai, skirti inkubacijai (perinimui)  
Šioms subpozicijoms priskiriami tik naminių paukščių ir 
kitų paukščių kiaušiniai, atitinkantys kompetentingų institu­
cijų nustatytus reikalavimus.  
0408  Paukš čių kiaušiniai be lukšt ų ir kiaušini ų tryniai, švieži, 
džiovinti, virti vandenyje arba garuose, formuoti, užšal ­
dyti arba konservuoti kitu b ūdu, į kuriuos prid ėta arba 
nepridėta cukraus ar kit ų saldiklių 
0408 11 80  Kiti  
Šiai subpozicijai priskiriami žmonių maistui vartoti tinkami 
kiaušinių tryniai ir kiaušinių tryniai, netinkami vartoti 
žmonių maistui, išskyrus priskiriamus 0408 11 20 subpozi­
cijai. 
Šiai subpozicijai taip pat priskiriami džiovinti kiaušinių 
tryniai, kurie buvo konservuoti pridedant nedidelį kiekį 
chemikalų, skirti naudoti gaminant pyragus ar tešlas, maka­
ronų ir panašius produktus.  
0408 19 81 ir 
0408 19 89  Kiti 
Mutatis mutandis  taikomas paaiškinimų 0408 11 80 subpozi­
cijos paaiškinimų pirmasis sakinys.  
0408 91 80  Kiti  
Mutatis mutandis  taikomi paaiškinimų 0408 11 80 subpozi­
cijos paaiškinimai.  
0408 99 80  Kiti  
Mutatis mutandis  taikomi paaiškinimų 0408 11 80 subpozi­
cijos paaiškinimai.  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 12.02.2020 — 005.001 — 50  
Šiai subpozicijai be sveikų kiaušinių be lukštų, kurie gali 
būti pateikiami švieži, priskiriami konservuoti skysti sveiki 
kiaušiniai, pavyzdžiui, konservuoti pridedant druskos ar 
cheminių konservantų ir užšaldyti sveiki kiaušiniai. Šiai 
subpozicijai taip pat priskiriami kiaušiniai, virti vandenyje 
ar garuose, ir formuoti kiaušiniai (pavyzdžiui, cilindriniai 
„pailgi“ kiaušiniai, sudaryti iš kelių kiaušinių trynių ir 
baltymų).  
►M6 Šiai subpozicijai priskiriami pasterizuoti skysti 
paukščių kiaušiniai, kurių organoleptinės savybės tapačios 
šviežių paukščių kiaušinių savybėms ir į kuriuos pridėtas 
arba nepridėtas nedidelis kiekis vandens ir cheminių konser­
vantų (pvz., citrinų rūgšties (E 330)). ◄  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 12.02.2020 — 005.001 — 51  
5 SKIRSNIS  
GYVŪNINĖS KILMĖS PRODUKTAI, NENURODYTI KITOJE VIETOJE 
0505  Paukš čių odos ir kitos j ų kūno dalys su plunksnomis 
arba pūkais; plunksnos ir plunksn ų dalys (su pakirptais 
arba nepakirptais kraštais) bei p ūkai, toliau neapdoroti, 
išskyrus j ų išvalym ą, dezinfekavim ą arba paruošim ą 
laikyti; plunksn ų arba plunksn ų dalių milteliai ir 
atliekos  
0505 10 10 ir 
0505 10 90  Plunksnos, naudojamos kimšimui; p ūkai 
Šioms subpozicijoms priskiriami produktai apibrėžti SS 
paaiškinimų 0505 10 subpozicijos paaiškinimuose.  
0505 10 10  Žaliava  
Šiai subpozicijai priskiriamos plunksnos, naudojamos 
kimšimui, ir pūkai tokios būklės, kokios yra nupeštos nuo 
paukščio kūno, net jei pešant plunksnos buvo šlapios. Šiai 
subpozicijai taip pat priskiriamos plunksnos ir pūkai, kurie 
nupešus buvo valomi nuo dulkių, dezinfekuojami ar tiktai 
apdorojami apsaugine priemone. 
Šiai subpozicijai taip pat priskiriamos surinktos (arba 
naudotos) plunksnos, kurių dabartinėje būklėje nebegalima 
pakartotinai naudoti kimšimui. Šiai subpozicijai priskiriami 
produktai dažniausiai yra suspaustų gniutulų pavidalo.  
0505 10 90  Kitos  
Šiai subpozicijai priskiriama kruopščiau išvalytos kimšimui 
naudojamos plunksnos ir pūkai, nei nurodyta paaiškinimų 
0505 10 10 subpozicijos paaiškinimuose, pavyzdžiui, 
išplauti vandenyje arba garuose ir išdžiovinti karštu oru.  
0505 90 00  Kitos  
Šiai subpozicijai priskiriama: 
1. paukščių odos ir kitos dalys (galvos, sparnai, kaklai ir t. 
t.) su plunksnomis arba pūkais, skirtos, pavyzdžiui, 
galvos apdangalų aksesuarams gaminti; 
2. paukščių odos be uodegos ir sparnų plunksnų, ypač 
žąsies odos dalis, vadinama „gulbės oda“, daugiausia 
naudojamos bumbulams (kepuraičių ir pan. papuoši­
mams) gaminti; 
3. didelės uodegų arba sparnų plunksnos ar kitos plunksnos, 
kurios dėl jų dydžio ir standumo netinkamos naudoti 
kimšimui;  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 12.02.2020 — 005.001 — 52  
4. dekoratyvinės dalys, kurios po apdorojimo naudojamos 
galvos apdangalams puošti, dirbtinėms gėlėms gaminti ir 
t. t. Prie tokių dalių priklauso, pavyzdžiui, stručio, 
didžiojo baltojo garnio, fazano, marabu, ibio, gaidžio, 
rojaus paukštės, flamingo, kėkšto, strazdo, šarkos, grifo, 
kiro ir gandro plunksnos; 
5. plunksnos, dažniausiai vienodo ilgio, skirtos plunksni­
nėms dulkių šluostėms ir plunksniniams šepetėliams 
gaminti; 
6. tam tikros aiškiai apibūdintos plunksnų dalys, tokios, 
kaip kotai, perpjauti arba neperpjauti (pavyzdžiui, skirti 
dantų krapštukams, žvejybos reikmenims gaminti), su 
nuo kotų atpjautais spygliukais su apkarpytais arba neap­
karpytais kraštais (nupeštos plunksnos). Tačiau, jeigu 
nepaisant bet kokio apdorojimo, plunksnos išlaiko 
tinkamų kimšti plunksnų savybes, jos priskiriamos 
0505 10 10 arba 0505 10 90 subpozicijai. 
Šiai subpozicijai taip pat priskiriami produktai, vadinami 
„gerissene Hahnenhalse “, t. y. visiškai nupešti plunksnų 
kotai, ant kurių liko šiek tiek mažų plunksnelių ar 
spygliukų, kuriuos nebuvo įmanoma pašalinti pešant; 
7. plunksnų arba plunksnų dalių milteliai (arba miltai) ir 
atliekos.  
0506  Kaulai ir rag ų šerdys, neapdoroti, be riebal ų, paprastai 
apdoroti (bet neišpjauti pagal form ą), apdoroti r ūgš­
timi ar deželatinizuoti; ši ų produkt ų milteliai ir atliekos  
0506 10 00  Oseinas ir kaulai, apdoroti r ūgštimi  
Žr. SS paaiškinimų 0506 pozicijos paaiškinimų antrosios 
pastraipos 3 punktą.  
0506 90 00  Kiti  
Žr. SS paaiškinimų 0506 pozicijos paaiškinimų antrosios 
pastraipos 1, 2, 4 ir 5 punktus.  
0510 00 00  Pilkoji ambra, bebr ų muskusas, cibetas ir muskusas; 
ispaniniai vabalai; tulžis, džiovinta arba nedžiovinta; 
liaukos ir kiti gyv ūniniai produktai, naudojami farma ­
cijos preparatams gaminti, švieži, atšaldyti, užšaldyti 
arba kitu b ūdu konservuoti neilgam laikymui  
Be produktų, paminėtų SS paaiškinimų 0510 pozicijos 
paaiškinimuose, šiai pozicijai priskiriami atšaldyti arba 
užšaldyti placentos audiniai, steriliose ar nesteriliose 
talpyklose.  
0511  Gyv ūniniai produktai, nenurodyti kitoje vietoje, nugaiš ę 
gyvūnai, priskiriami 1 arba 3 skirsniui, netinkami 
vartoti žmoni ų maistui  
0511 91 10  Žuv ų atliekos  
Žr. SS paaiškinimų 0511 pozicijos paaiškinimų, 6 punkto 
i–iv papunkčius.  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 12.02.2020 — 005.001 — 53  
0511 91 90  Kiti  
Šiai subpozicijai priskiriami: 
1. nevalgomi žuvų ikreliai, ikrai (su kiaušidės plėvelės 
apvalkalu) ir pieniai (žr. SS paaiškinimų 0511 pozicijos 
paaiškinimų 5 punkto i ir ii papunkčius); 
2. vėžiagyvių, moliuskų ir kitų vandens bestuburių atliekos, 
pavyzdžiui, krevečių kiaukutai, padengti milteliais arba 
nepadengti; 
3. nugaišę gyvūnai, priskiriami 3 skirsniui, nevalgomi arba 
priskirti netinkamais vartoti žmonių maistui, pavyzdžiui, 
dafnijos, vadinamos vandens blusomis, ir kiti  ostracoda  
arba phyllopods  genties vabzdžiai, sudžiovinti, skirti 
akvariumo žuvims maitinti.  
0511 99 31 ir 
0511 99 39  Gyvūninės kilmės gamtin ės pintys  
Žr. SS paaiškinimų 0511 pozicijos paaiškinimų 14 punktą.  
0511 99 31  Žaliava  
Be pinčių, importuojamų tokios būklės, kokios jos buvo 
ištrauktos iš jūros, šiai subpozicijai priskiriamos gamtinės 
pintys, kurių išorės danga – minkšta tąsi medžiaga ir dalis 
jų pašalinių medžiagų (pavyzdžiui, kalkinės medžiagos, 
smėlis) nusilupo ar nusišlifavo ir nusiplovė jūros vandenyje. 
Šiai subpozicijai taip pat priskiriamos gamtinės pintys, 
kurioms buvo pašalintos, pavyzdžiui, nupjaunant, naudoti 
netinkamos dalys (pavyzdžiui, supuvusios dalys) ir apskritai 
visos pintys, kurios nebuvo chemiškai apdorotos.  
0511 99 39  Kitos  
Šiai subpozicijai priskiriamos pintys, kurios buvo toliau 
apdorotos siekiant pašalinti jų kalkines medžiagas, pašvie­
sinti jų spalvą (apdorojant bromu arba natrio tiosulfatu), 
pašalinti riebalus (pamerkiant į amoniako tirpalą), nubaltinti 
(mirkant 2 % oksalo rūgšties tirpale) arba, panaudojus kitokį 
cheminį apdorojimą, padaryti pintis tinkamomis naudoti.  
0511 99 85  Kiti  
Šiai subpozicijai priskiriami produktai, aprašyti SS paaiški­
nimų 0511 pozicijos paaiškinimų 2, 3, 4, 7, 8 ir 13 punk­
tuose. Šiai subpozicijai taip pat priskiriami nugaišę gyvūnai, 
priskiriami 1 skirsniui, nevalgomi arba priskirti netinkamais 
vartoti žmonių maistui. 
Šiai subpozicijai nepriskiriama gyvūnų kraujo plazma 
(pavyzdžiui, 3002 pozicija).  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 12.02.2020 — 005.001 — 54  
II SKYRIUS  
AUGALINIAI PRODUKTAI  
6 SKIRSNIS  
AUGANTYS MEDŽIAI IR KITI AUGALAI; SVOG ŪNĖLIAI, ŠAKNYS IR 
KITOS PANAŠIOS AUGAL Ų DALYS; SKINTOS G ĖLĖS IR 
DEKORATYVINIAI ŽALUMYNAI 
0601  Svog ūnėliai, gumbai, šakniagumbiai, gumbasvog ūniai, 
šaknų skrotelės ir šakniastiebiai, esantys vegetacin ės 
ramybės, vegetacijos arba žyd ėjimo būsenoje; tr ūkažolės 
(cikorijos) augalai ir šaknys, išskyrus šaknis, priski ­
riamas 1212 pozicijai  
0601 20 30  Gegužraibi ų (orchidėjų), hiacint ų, narcizų ir tulpių 
Šiai subpozicijai priskiriamos epifitinės gegužraibės (orchi­
dėjos) (pavyzdžiui,  Cattleya  i r Dendrobium  rūšies geguž­
raibės (orchidėjos)).  
0602  Kiti augantys augalai ( įskaitant j ų šaknis), auginiai ir 
ūgliai; grybiena  
0602 10 10 ir 
0602 10 90  Neįsišakniję auginiai ir ūgliai 
Šioms subpozicijoms priskiriami: 
1. gyvos augalų dalys be šaknų, kurios buvo atskirtos nuo 
motininio augalo ir tapo atskirais augalais (auginiai); 
2. gyvos augalų dalys su pumpurais (akutėmis), skirtos 
skiepyti į augalus (ūgliai).  
0602 40 00  Rož ės, skiepytos arba neskiepytos  
Šiai subpozicijai priskiriamos ir kultūrinės ir laukinės rožės.  
0602 90 10  Grybiena  
Grybiena yra sąvoka, apibūdinanti trapių gijų tinklą ( Thallus  
arba Mycelium ), dažnai aptinkamą po žeme, kuris minta ir 
auga ant pūvančios gyvulinės ar augalinės medžiagos pavir­ 
šiaus ir pats savaime formuojasi audiniuose bei gamina 
grybus. 
Komerciniais tikslais išauginta grybiena parduodama kvad­
ratų pavidalo pusiau supuvusių šiaudų paketuose, ant kurių 
yra padėti micelio sluoksniai. 
Šiai subpozicijai taip pat priskiriami produktai, sudaryti iš 
ne visiškai susiformavusios grybienos, mikroskopiniais 
kiekiais uždėtos ant javų grūdų, patalpintų sterilizuoto arklio  
mėšlo komposte (šiaudų ir arklio mėšlo mišinyje), 
sluoksnio.  
0602 90 41  Miško medžiai  
Šiai subpozicijai priskiriami jauni augalai, išauginti iš 
spygliuočių arba lapuočių medžių sėklų, paprastai naudo­
jami apželdinimui. Dažniausiai jie tiekiami be žemių aplink 
šaknis.  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 12.02.2020 — 005.001 — 55  
0602 90 45  Įsišakniję auginiai ir jauni augalai  
Šiai subpozicijai priskiriami jauni augalai, nenurodyti kitoje 
vietoje, t. y. augalai, kuriuos prieš sodinimą reikia toliau 
auginti daigyne. Tokie augalai – tai 1–2 metų sodinukai, 
taip pat įsišakniję auginiai, paskiepyti arba pumpurus išleidę 
poskiepiai arba augalai, atlankos ir augalai, paprastai ne 
senesni, kaip 2–3 metų amžiaus.  
0602 90 48  Kiti  
Šiai subpozicijai priskiriami europiniai arba egzotiškų rūšių 
medžiai ir krūmai, nenurodyti kitoje vietoje, kurie paprastai 
naudojami miško želdinimui. Dažniausiai jie yra su žemėmis 
aplink šaknis.  
0602 90 50  Kiti atvirame grunte augantys augalai  
Šiai subpozicijai priskiriami žiemos šalčiams atsparūs 
augalai, skirti daugiamečiam auginimui, kurių nemedinis 
virš žemės esantis stiebas rudenį miršta, o pavasarį išleidžia 
naujus ūglius. 
Šiai subpozicijai taip pat priskiriami paparčiai, pelkių ir 
vandens augalai (išskyrus priskiriamus 0601 pozicijai ir 
0602 90 99 subpozicijai). 
Šiai subpozicijai priskiriami pievelių želdinimui skirti durpių  
rulonai ir durpių luitai.  
0603  Puokšt ėms ir kitiems dekoratyviniams tikslams skintos 
gėlės ir gėlių žiedpumpuriai, gyvos, džiovintos, dažytos, 
balintos, įmirkytos arba apdorotos kitu b ūdu 
0603 11 00 - 
0603 19 70  Gyvos  
Šioms subpozicijoms priskiriamos gėlės ir gėlių žiedpumpu­
riai, kurių natūrali spalva buvo pakeista arba sustiprinta, 
ypač absorbcijos būdu apdorojant spalvotais tirpalais prieš 
arba po nuskynimo, arba tiktai mirkant, jei šie produktai 
importuojami gyvi.  
0603 19 70  Kitos  
Šiai subpozicijai priskiriamos saulėgrąžos ir razetos. Tačiau 
šių augalų stiebai ir lapai (be žiedų) priskiriami 
1404 90 00 subpozicijai. 
Šiai subpozicijai taip pat priskiriamos gluosnių šakelės su 
žiedpumpuriais arba žiedais. Tačiau karklų šakelės be žied­
pumpurių arba žiedų priskiriamos 1401 90 00 subpozicijai.  
0604  Lapai, šakos ir kitos augal ų dalys be žied ų arba žied ­
pumpuri ų, taip pat žol ės, samanos ir kerp ės, tinkamos 
puokštėms ar kitiems dekoratyviniams tikslams, gyvos, 
džiovintos, balintos, įmirkytos arba apdorotos kitu b ūdu 
0604 20 11  Elnin ės šiurės 
Tai yra  Cladoniceae  šeimos augalas ( Cladonia rangiferina, 
Cladonia silvatica  i r Cladonia alpestris ). ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 12.02.2020 — 005.001 — 56  
0604 20 90  Kitos  
Šiai subpozicijai nepriskiriamos šviežios cukrinių kukurūzų 
burbuolės ( Zea mays var. saccharata ) (7 skirsnis) arba 
grūdinių kultūrų varpos (10 skirsnis).  
0604 90 11  Elnin ės šiurės 
Žr. paaiškinimų 0604 20 11 subpozicijos paaiškinimus.  
0604 90 91  Toliau neapdorotos, išskyrus džiovinim ą 
Šiai subpozicijai nepriskiriamos džiovintos šakos, kurios 
buvo susukiotos arba suformuotos spirale, nepaisant, ar 
spirale jos buvo susukiotos ar suformuotos prieš džiovinimą 
(0604 90 99 subpozicija). 
Šiai subpozicijai nepriskiriamos paprastai džiovintos 
cukrinių kukurūzų burbuolės ( Zea mays var. saccharata ) 
(7 skirsnis) arba grūdinių kultūrų varpos (10 skirsnis).  
0604 90 99  Kiti  
Šiai subpozicijai priskiriamos džiovintos grūdinių augalų 
varpos (pavyzdžiui, kukurūzų), kurios buvo balintos, 
dažytos, įmirkytos ar puošybos tikslais kitaip apdorotos. 
Šiai subpozicijai taip pat priskiriamos džiovintos šakos, 
kurios buvo susukiotos arba suformuotos spirale.  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 12.02.2020 — 005.001 — 57  
7 SKIRSNIS  
VALGOMOSIOS DARŽOV ĖS IR KAI KURIE ŠAKNIAVAISIAI BEI 
ŠAKNIAGUMBIAI  
Bendrosios nuostatos  
1. Šiam skirsniui priskiriamų produktų blanširuoti neleidžiama,  
išskyrus:  
— 0710 pozicijai priskiriamas užšaldytas daržoves (nevirtas arb a 
virtas garuose ar vandenyje,  
— 0713 pozicijai priskiriamas džiovintas ankštines daržoves, gl iau­
dytas, su luobelėmis arba be luobelių, skaldytas arba neskaldyt as. 
2. Daigai (daržovių daigai ir kiti daigai) yra žmonėms vartoti skirtos 
daigintos sėklos, valgomos šviežios arba virtos. Daiginimas – t ai 
sėklų dygimo sužadinimas jas drėkinant (dėl to sėklose padaugėj a 
vandens ir nutraukiama jų ramybės būklė), kol pradeda augti nau jas 
augalas ir išsiskleidžia lapeliai.  
Paprastai daigai, paruošti vartoti žmonėms, gali būti pateikiam i trimis 
būdais:  
a) kaip sudygę augalai su skilčialapiais (sėklaskiltėmis, embri oni­
niais pirmaisiais lapeliais) bei sėklų ir šaknų likučiais;  
b) kaip augalai, kuriuos sudaro daiginami javų grūdai (pavyzdži ui, 
daiginti miežiai, vadinamasis šviežiai daigintas salyklas (taip  pat 
žr. paaiškinimų 1107 10 11–1107 10 99 subpozicijų paaiški­
nimus)), kurie gali būti vartojami arba švieži – salotoms gamin ti 
arba, toliau apdoroti, – daugiausia alui arba viskiui gaminti;  
c) kaip nesubrendę augalai, kuriuos sudaro tik skilčialapiai, b e sėklų 
ir šaknų likučių ir be subrendusių lapų (tikrųjų lapų, susidari usių 
po embrioninės fazės). Šios rūšies daigai paprastai pateikiami 
mažose dėžutėse su augimo terpe.  
Klasifikuojant daigus laikomasi šių principų:  
— 7 skirsnyje nurodytų daržovių daigai klasifikuotini kaip švie žios 
daržovės ir priskirtini jas atitinkančioms 7 skirsnio pozicijom s, 
nes šviežios daržovės, nepriklausomai nuo to, ar jos skirtos 
vartoti maistui, sėjai ar sodinimui, priskiriamos šiam skirsniu i, 
išskyrus 0602 pozicijai priskiriamus daržovių daigus, pagal 
savo būseną tinkamus persodinti (žr. SS paaiškinimų 7 skirsnio 
paaiškinimų Bendrųjų nuostatų dešimtą pastraipą),  
— pupelių daigams auginti naudojamos pupelės klasifikuotinos ka ip 
džiovintos ankštinės daržovės ir priskirtinos 0713 pozicijai 
(žr. SS paaiškinimų 0713 31 subpozicijos paaiškinimus). Tačiau 
iš jų sudaiginti pupelių daigai ir sudaiginti kitų ankštinių 
daržovių daigai klasifikuotini kaip šviežios ankštinės daržovės  
ir priskirtini 0708 pozicijai,  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 12.02.2020 — 005.001 — 58  
— nors ir būdami tik sėklų pavidalo kai kurie augalai priskirti  
kitiems, pavyzdžiui, 9 ir 12, Kombinuotosios nomenklatūros 
skirsniams, tačiau pradėję dygti jie jau tinka vartoti kaip dar žovės 
ir priskirtini 7 skirsniui, nes būna praradę objektyvias 9 ir 
12 skirsniams priskiriamų augalų savybes. Žr. SS paaiškinimų 
0709 pozicijos paaiškinimų pirmosios pastraipos 14 punktą dėl 
bambukų ūglių ir sojos pupelių daigų klasifikavimo,  
— 10 skirsniui (1001, 1002, 1003, 1004, 1006 arba 1008 pozicijo s) 
priskiriamų javų grūdų daigai, pavyzdžiui, daiginti miežiai, 
priskirtini 1107 10 subpozicijai (daiginti miežiai nepriskiriam i 
10 skirsniui, žr. SS paaiškinimų 1003 pozicijos paaiškinimų a 
išimtį), nes ši pozicija yra tinkamiausia daigintiems grūdams i r 
apima ne tik džiovintus daigintus grūdus (salyklą). „Šviežiai 
daigintas salyklas“ priskirtinas 1107 10 11–1107 10 99 subpozic i­
joms (žr. paaiškinimų 1107 10 11–1107 10 99 subpozicijų paaiš­
kinimų pirmą pastraipą) ir apibūdinamas kaip pradėję dygti, 
tačiau dar nedžiovinti grūdai,  
— vadovaujantis 7 skirsnio 2 pastaba ir 10 skirsnio 2 pastaba  Zea 
mays  var.  saccharata  rūšies (cukrinių kukurūzų) daigai klasifi­
kuotini kaip 7 skirsnio prekės ir priskirtini 0709 pozicijai 
(0709 99 60 subpozicijoje).  
▼M14  
Nebaigtinis  daigų ir jų KN kodų sąrašas:  
KN kodas  Aprašymas ( lotyniškas pavadinimas ) 
0703 10 19  valgomųjų svogūnų ( Allium cepa ) daigai  
0703 20 00  valgomųjų česnakų ( Allium sativum ) daigai  
0703 90 00  daržinių porų ( Allium porrum ) daigai  
0704 90 90  brokolinių kopūstų ( Brassica oleracea  var.  italica ) daigai  
0706 90 90  paprastųjų runkelių ( Beta vulgaris  ssp.  vulgaris ) daigai  
0706 90 90  valgomųjų ridikų ( Raphanus sativus ) daigai  
0708 10 00  sėjamųjų žirnių ( Pisum sativum ) daigai  
0708 20 00  japoninių pupuolių ( Phaseolus angularis ) daigai  
0708 20 00  spindulinių pupuolių ( Vigna radiata ) daigai  
0708 20 00  ryžių pupelių ( Phaseolus pubescens ) daigai  
0708 90 00  sėjamųjų avinžirnių ( Cicer arietinum ) daigai  
0708 90 00  siensparnių ( Lotus maritimus ) daigai  
0708 90 00  valgomųjų lęšių ( Lens culinaris ) daigai  
0708 90 00  tikrųjų kajanų ( Cajanus cajan ) daigai  
0709 99 10  sėjamųjų gražgarsčių ( Eruca vesicaria  ssp.  sativa ) daigai  
0709 99 50  paprastųjų pankolių ( Foeniculum vulgare  var.  azoricum ) 
daigai  
0709 99 60  cukrinių kukurūzų ( Zea mays  var.  saccharata ) daigai  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 12.02.2020 — 005.001 — 59  
0709 99 90  mėlynžiedžių liucernų ( Medicago sativa ) daigai  
0709 99 90  bazilikų ( Ocimum  spp.) daigai  
0709 99 90  juodųjų bastučių ( Brassica nigra , syn.:  Sinapis nigra  L., 
Sisymbrium nigrum  (L.) Prantl.) daigai  
0709 99 90  pankolinių kinmėčių ( Agastache foeniculum ) daigai  
0709 99 90  vaistinių agurklių ( Borago officinalis ) daigai  
0709 99 90  kininių indenių ( Toona sinensis ) daigai  
0709 99 90  europinių salikornijų ( Salicornia europaea ) daigai  
0709 99 90  blakinių kalendrų ( Coriandrum sativum ) daigai  
0709 99 90  sėjamųjų pipirnių ( Lepidium sativum ) daigai  
0709 99 90  vaistinių ožragių ( Trigonella foenum -graecum ) daigai  
0709 99 90  žaliųjų krūminių perilių arba raudonųjų krūminių perilių 
(Perilla frutescens ) daigai  
0709 99 90  tikrųjų saulėgrąžų ( Helianthus annuus ) daigai  
0709 99 90  baltųjų garstyčių ( Sinapis alba ) daigai  
1107 10 19  paprastųjų kviečių ( Triticum aestivum ) šviežiai daigintas 
salyklas  
1107 10 99  paprastųjų miežių ( Hordeum vulgare ) šviežiai daigintas 
salyklas  
1107 10 99  tikrųjų sorų ( Panicum miliaceum ) šviežiai daigintas 
salyklas  
1107 10 99  sėjamųjų avižų ( Avena sativa ) šviežiai daigintas salyklas  
1107 10 99  sėjamųjų ryžių ( Oryza sativa ) šviežiai daigintas salyklas  
1107 10 99  sėjamųjų rugių ( Secale cereale ) šviežiai daigintas salyklas  
▼B 
0701  Bulv ės, šviežios arba atšaldytos  
0701 90 50  Šviežios, nuo sausio 1d. iki birželio 30 d.  
Šviežios bulvės atskiriamos pagal blyškią jų spalvą 
(dažniausiai baltos arba rausvos) ir ploną odelę, kuri yra 
netvirta ir skutant lengvai pašalinama. Be to, jos nerodo 
jokių dygimo ženklų.  
0703  Svog ūnai, valgomieji svog ūnėliai, valgomieji česnakai, 
daržiniai porai ir kitos svog ūninės daržov ės, šviežios 
arba atšaldytos  
0703 10 11 – 
0703 10 90  Svogūnai ir valgomieji svog ūnėliai 
Šioms subpozicijoms priskiriamos įvairios svogūnų ( Allium 
cepa ) ir ( Allium ascalonicum ) rūšys.  
0703 10 11  Sodinukai  
Šiai subpozicijai priskiriami vienmečiai sodinimui skirti iš 
sėklų sudaiginti svogūnų gumbai. Skersmuo dažniausiai – 
1–2 cm.  
0703 20 00  Valgomieji česnakai  
Šiai subpozicijai priskiriamos visos žmogaus maistui vartoti 
tinkamos česnakų rūšys ( Allium sativum ). ▼M14
 02019XC0329(02) — LT — 12.02.2020 — 005.001 — 60  
Šiai subpozicijai taip pat priskiriami vieno svogūnėlio, 
atskirų skiltelių neturintys česnakai, kurių apytikslis 
skersmuo yra 25–50 mm ir kurie prekyboje vadinami 
„solo česnakais“ (angl. solo garlic), „poriniais česnakais“ 
(angl. pearl garlic), „didžiaskilčiais česnakais“ (angl. single  
bulb garlish), „vienskilčiais česnakais“ (angl. single clove 
garlic) arba „viengalviais česnakais“ (angl. monobulb garlic) 
(ar bet kokiu kitu panašiu prekiniu pavadinimu). Šiai subpo­
zicijai neprisikiriami vadinamieji „gausiažiedžiai porai“ 
(angl. great round-headed garlic) arba „drambliniai 
česnakai“ (angl. elephant garlic) (lot.  Allium ampeloprasum , 
priskiriami 0703 90 00 subpozicijai), sudaryti iš vieno 
svogūnėlio, kurio skersmuo apytiksliai siekia ne mažiau 
kaip 60 mm (t. y. jis gerokai didesnis ir sunkesnis nei 
daugiaskilčio česnako galvutė).  Allium sativum  i r Allium 
ampeloprasum  rūšys taip pat skiriasi savo genofondu.  
0703 90 00  Daržiniai porai ir kitos svog ūninės daržovės 
Šiai subpozicijai priskiriami paprastieji daržiniai porai 
(Allium porum ), tuščialaiškiai česnakai ( Allium fistulosum ) 
ir laiškiniai česnakai ( Allium schoenoprasum ). 
0704  G ūžiniai kop ūstai, žiediniai kop ūstai, ropiniai kop ūstai, 
lapiniai kop ūstai ir panašios valgomosios bastu čio 
genties ( Brassica ) daržovės, šviežios arba atšaldytos  
0704 10 00  Žiediniai kop ūstai ir tankiažiedžiai (headed) brokoliniai 
kopūstai 
Žr. SS paaiškinimų 0704 pozicijos paaiškinimų pirmosios 
pastraipos 1 punktą.  
0704 90 10  Baltag ūžiai ir raudong ūžiai kopūstai 
Šiai subpozicijai priskiriami baltagūžiai kopūstai ( Brassica 
oleracea  L. var.  capitata L. f. alba D. C .), įskaitant pail­
guosius kopūstus ( Brassica oleracea  L. var.  capitata L. f. 
var. alba D. C.  subvar.  conica  ir subvar.  piramidalis ) ir 
raudongūžius kopūstus  (Brassica oleracea  L. var.  capitata 
L. f. rubra (L.) Thell ). 
0704 90 90  Kiti  
Šiai subpozicijai priskiriami savojiniai kopūstai ( Brassica 
oleracea  L.var.  bullata D. C . ir var.  sabauda L .), kininiai 
kopūstai (pavyzdžiui,  Brassica sinensis  i r Brassica peki ­
nensis ), kaliaropės arba ropiniai kopūstai ( Brassica oleracea  
var. gongylodes ) ir brokoliniai kopūstai ( Brassica 
oleracea  L. convar.  botrytis (L.) Alef var. italica Plenck ). 
Tačiau šiai subpozicijai nepriskiriama: 
a) valgomosios  Brassica  rūšies šaknys (ropės priskiriamos 
0706 pozicijai, o griežčiai ( Brassica napus  var.  napo­
brassica ) priskiriami 1214 pozicijai); 
b) pašariniai lapiniai kopūstai, pavyzdžiui, baltieji arba 
raudonieji  Brassica oleracea  var.  medullosa  rūšies ir 
lapiniai kopūstai ( Brassica oleracea  var.  viridis ), priski­
riami 1214 pozicijai.  
0706  Morkos, rop ės, burok ėliai, puteliai, gumbiniai salierai, 
ridikai ir panaš ūs valgomieji šakniavaisiai, švieži arba 
atšaldyti  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 12.02.2020 — 005.001 — 61  
0706 10 00  Morkos ir rop ės 
Šiai subpozicijai priskiriamos tik žmogaus maistui vartoti 
tinkamos ropių ir morkų (raudonųjų arba rausvųjų) rūšys. 
Pašarinės morkos, dažniausiai baltos ir šviesiai geltonos, 
pašarinės ropės ( Brassica campestris  var.  rapa ) ir griežčiai 
(Brassica napus  var.  napobrassica ) priskiriami 
1214 90 10 subpozicijai.  
0706 90 90  Kiti  
Šiai subpozicijai priskiriami: 
1. burokėliai ( Beta vulgaris  var.  conditiva ); 
2. puteliai ( Tragopogon porrifolius ) ir gelteklės ( Scorzonera 
hispanica ); 
3. visų rūšių ridikai: baltieji, juodieji, rausvieji ir t. t. 
(Raphanus sativus  var.  sativus  ir ypač  niger ); 
4. sėjamosios šakninės petražolės ( Petroselinum crispum  
var. tuberosum ) ir šakniniai daržiniai builiai ( Chaerop­
hyllum bulbosum ); 
5. paprastieji pastarnokai ( Pastinaca sativa ); 
6. gumbuotosios notros ( Stachys affinis  arba  Srachys 
sieboldii ), tai yra pailgi gelsvai balti šakniastiebiai, 
dažniausiai mažojo piršto dydžio. 
Tačiau valgomieji šakniavaisiai ir gumbavaisiai, kurių sudė­
tyje yra didelis krakmolo arba inulino kiekis, pavyzdžiui, 
topinambai, batatai, stambiašaknės alokazijos priskiriami 
0714 pozicijai.  
0707 00  Agurkai ir dygliuotieji agurkai (kornišonai), švieži arba 
atšaldyti  
0707 00 90  Dygliuotieji agurkai (kornišonai)  
Šiai subpozicijai priskiriama mažųjų dygliuotųjų agurkų 
atmaina (ne mažiau kaip 85 agurkai viename kilograme).  
0708  Ankštin ės daržov ės, gliaudytos arba negliaudytos, švie ­ 
žios arba atšaldytos  
0708 10 00  Žirniai ( Pisum sativum ) 
Šiai subpozicijai priskiriami visų rūšių  Pisum sativum  
genties žirniai, įskaitant ir dirvinius žirnius ( Pisum sativum  
var. arvense ). 
Čia nepriskiriamos daržinės pupelės (įskaitant juodąsias), 
kurios priskiriamos 0708 20 00 subpozicijai, ir  Cicer  genties 
avinžirniai, kurie priskiriami 0708 90 00 subpozicijai.  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 12.02.2020 — 005.001 — 62  
0708 90 00  Kitos ankštin ės daržov ės 
Šiai subpozicijai priskiriami produktai, paminėti SS paaiški­
nimų 0708 pozicijos paaiškinimų pirmosios pastraipos 3, 4, 
5 ir 6 punktuose.  
0709  Kitos daržov ės, šviežios arba atšaldytos  
0709 20 00  Smidrai  
Šiai subpozicijai priskiriami tik jauni smidrų (šparagų) ūgliai  
(Asparagus officinalis ). 
0709 40 00  Lapkotiniai salierai, išskyrus gumbinius salierus  
Šiai subpozicijai priskiriami  Apium graveolens  L. var.  dulce 
(Mill.) Pers . rūšies salierai (rumbuoti, pailgi arba žieminiai 
salierai) ir  Apium graveolens  var.  secalinium Alef . rūšies 
salierai (lapiniai salierai).  
0709 59 10  Voverait ės 
Šiai subpozicijai priskiriamos tik  Cantharellus cibarius 
Fries  i r Cantharellus friesii Quélet  rūšies voveraitės 
(grybai), dažniausiai kiaušinio trynio geltonumo spalvos. 
Panašios valgomosios rūšys, pavyzdžiui, tauriabūdė ( Clito­
cybe aurantiaca ) ir juodoji voveraitė ( Craterellus cornuco ­
pioides ), kartais naudojamos kaip trumų pakaitalas kulinari­
joje, priskiriamos 0709 59 90 subpozicijai.  
0709 59 30  Baravykai  
Šiai subpozicijai priskiriami tik baravykiniai  Boletus  genties 
grybai, ypač paprastieji baravykai ( Boletus edulis ). 
0709 60 10 – 
0709 60 99  Capsicum  genties arba  Pimenta  genties vaisiai  
Žr. SS paaiškinimų 0709 pozicijos paaiškinimų pirmosios 
pastraipos 5 punktą.  
0709 92 10 ir 
0709 92 90  Alyvuogės 
Alyvuogės, iš kurių išspaustas aliejus, tačiau jų sudėtyje 
esančios riebalų medžiagos kiekis didesnis kaip 8 %, priski­
riamos šioms subpozicijoms.  
0709 99 10  Salotiniai augalai, išskyrus salotas ( Lactuca sativa ) ir 
trūkažoles ( Cichorium  spp.)  
Šiai subpozicijai priskiriami visų rūšių salotiniai augalai, 
išskyrus salotas ( Lactuca sativa ), trūkažoles ir salotines 
trūkažoles ( Cichorium  spp.); čia priskiriamos: 
1. salotinės sultenės; 
2. kiaulpienės ( Taraxacum officinale ). 
0709 99 20  Lapiniai burok ėliai ir dygieji artišokai  
Šiai subpozicijai priskiriami paprastieji runkeliai ( Beta 
vulgaris  subvar.  cicla ) ir artišokai ( Cynara cardunculus ). ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 12.02.2020 — 005.001 — 63  
0709 99 40  Kapar ėliai 
Kaparėliai – tai neišsiskleidę dygliuoto daugiamečio augalo 
(Capparis spinosa ) pumpurai.  
0709 99 90  Kitos  
Šiai subpozicijai priskiriami: 
1. valgomosios ybiškės ( Hibiscus esculentus ); 
2. rabarbarai; 
3. rūgštynės ( Rumex acetosa ); 
4. Oxalis crenata  rūšies rūgštynės 
5. saldžiašaknės drėgmenės ( Sium sisarum ); 
6. įvairios pipirnės rūšys: sėjamosios pipirnės ( Lepidum 
sativum ), paprastieji rėžiukai ( Nasturtium officinale ), 
barborytės ( Barbarea verna ), nasturtės ( Tropaeolum 
majus ), ir t. t.; 
7. portulakos ( Portulaca oleracea ); 
8. petražolės ir daržiniai builiai, išskyrus 
0706 90 90 subpozicijai priskiriamas sėjamąsias petra­ 
žoles ir gumbuotuosius gurgždžius; 
9. peletrūnai ( Artemisia dracunculus ) ir dašiai ( Satureja 
hortensis  arba daržiniai dašiai ir  Satureja montana  
arba kalniniai dašiai); 
10. kultūriniai arba saldieji mairūnai ( Origanum majorana ); 
11. Liliaceae šeimos  Muscari comsum  (kuoduotosios 
žydrės) augalų svogūnėliai. 
Reikia pažymėti, kad: 
a) šakniavaisiai ir gumbavaisiai, kurių sudėtyje yra didelis 
krakmolo arba inulino kiekis, priskiriami 0714 pozicijai; 
b) tam tikri, ypač nurodyti toliau, augalai nepriskiriami šiai 
subpozicijai, nors jie ir vartojami žmogaus maistui: 
1. čiobreliai (0910 99 31–0910 99 39 subpozicijos); 
2. lauro lapai (0910 99 50 subpozicija); 
3. laukiniai mairūnai arba paprastieji raudonėliai 
(Origanum vulgare ), šalavijai ( Salva officinalis ), bazi­
likai ( Ocimum basilicum ), mėtos (visos rūšys), 
verbenos ( Verbena  spp.), rūtos ( Ruta graveolens ), 
vaistinės juozažolės ( Hyssopus officinalis ) ir vaistinės 
agurklės ( Borago officinalis ), kurie visi priskiriami 
1211 pozicijai.  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 12.02.2020 — 005.001 — 64  
0710  Daržov ės (nevirtos arba virtos garuose ar vandenyje), 
užšaldytos  
Sąvoka „užšaldytos“, kaip apibrėžta SS paaiškinimų šio 
skirsnio paaiškinimų trečiojoje pastraipoje, taip pat turi 
būti vartojama atsižvelgiant į Europos Sąjungos Teisingumo 
Teismo bylos 120/75 sprendime pateiktus kriterijus. Be to, 
remiantis Teismo bylos C-423/09 sprendime pateiktu šių 
kriterijų išaiškinimu, užšaldymo proceso metu privalo įvykti 
esminiai ir negrįžtami pokyčiai, dėl kurių produktas nebėra 
natūralus. 
Taigi produktai laikomi „užšaldytais“, kai būtent dėl šio 
užšaldymo proceso jie patiria tam tikrų negrįžtamų pokyčių, 
ypač jų ląstelių struktūros, todėl net atitirpdami arba atitirp ę 
jie nebėra natūralūs.  
0711  Konservuotos daržov ės, netinkamos ilgai laikyti ir papil ­
domai neapdorojus tiesiogiai vartoti maistui (pavyzdžiui, 
konservuotos dujiniu sieros dioksidu, s ūrymu, sieros 
vandeniliu arba kitais konservuojamais tirpalais)  
0711 20 10 ir 
0711 20 90  Alyvuogės 
Šioms subpozicijoms priskiriamos alyvuogės, dažniausiai 
užpiltos sūrymu ir dar neapdorotos procesais, kurie pašalina 
jų kartų skonį. Alyvuogės, kurios paruoštos vartoti maistui 
– net jei ir paprasčiausiai ilgiau palaikius sūryme – šioms 
subpozicijoms nepriskiriamos, o priskiriamos 2005 70 00 
subpozicijai.  
0711 40 00  Agurkai ir dygliuotieji agurkai (kornišonai)  
Šiai subpozicijai priskiriami agurkai ir dygliuotieji agurkai 
(kornišonai), kurie yra tiesiog sudėti į dideles talpyklas su 
sūrymu (galimai į jį pridėjus acto arba acto rūgšties), kuris 
tiek, kiek tokios būklės jie nėra tinkami vartoti maistui, 
užtikrina laikiną konservavimą transportavimo ir sandėlia­
vimo metu. Šių produktų sudėtyje druskos kiekis paprastai 
sudaro ne mažiau kaip 10 proc. masės. 
Prieš galutinį vartojimą šie produktai paprastai apdorojami 
tokiais metodais, kurie leidžia juos priskirti 20 skirsniui: 
— iš dalies pašalinama druska pridedant pagardų (dažniau­
siai užpilant aromatizuotą skystį, kurio pagrindinė sudė­
tinė dalis yra actas), 
— pasterizavimas, kuriuo siekiama sustiprinti stabilizuojantį 
druskos ir acto poveikį po to, kai produktai buvo perdėti 
į mažas talpyklas (skardines, butelius, stiklainius, ir t. t.).  
Tačiau konservuoti arba nekonservuoti sūryme agurkai ir 
dygliuotieji agurkai (kornišonai), kurie surauginti iki galo 
atlikus pieno rūgšties fermentaciją, priskiriami 20 skirsniui. 
Agurkų ir dygliuotųjų agurkų (kornišonų), suraugintų iki 
galo atlikus pieno rūgšties fermentaciją, skiriamasis požymis 
yra tas, kad perpjovus visas minkštimas yra vaiskus (t. y. 
tarsi permatomas).  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 12.02.2020 — 005.001 — 65  
0711 51 00  Pievagrybiai ( Agaricus  genties)  
Šiai subpozicijai priskiriami grybai gali būti konservuoti 
stipriame sūryme, į kurį pridėta acto arba acto rūgšties.  
0711 90 70  Kapar ėliai 
Šiai subpozicijai priskiriami kaparėliai dažniausiai konser­
vuojami sūrymu statinėse.  
0712  Džiovintos daržov ės, sveikos, supjaustytos stambiais 
gabalais, griežin ėliais, susmulkintos arba sumaltos į 
miltelius, bet toliau neapdorotos  
Šiai pozicijai nepriskiriamos medžiagos, kurios sudžiovintu 
pavidalu naudojamos ne kaip daržovės, tačiau visų pirma 
naudojamos parfumerijoje, farmacijoje arba kaip insekti­
cidai, fungicidai ar panašiais tikslais (1211 pozicija).  
0712 90 30  Pomidorai  
Dėl pomidorų miltelių klasifikavimo žr. paaiškinimų 
2002 90 11–2002 90 99 subpozicijų paaiškinimus.  
0712 90 90  Kiti  
Šiai subpozicijai nepriskiriama džiovinti paprastosios kiaul­
pienės ( Taraxacum officinale ) lapai ir šaknys, džiovintos 
valgomosios rūgštynės ( Rumex acetosa ) ir džiovintos 
nasturtos ( Tropaeolum majus ), kurios naudojamos medicini­
niams preparatams gaminti (1211 90 86 subpozicija).  
0713  Džiovintos ankštin ės daržov ės, gliaudytos, su luobel ėmis 
arba be luobeli ų, skaldytos arba neskaldytos  
Šiai pozicijoje priskiriami produktai, kurie skirti sėjai, yra 
augalų veisimo produktai ir dažniausiai identifikuojami 
pagal jų įpakavimą (pavyzdžiui, ant maišų pritvirtintose 
etiketėse būna pateikiama informacija apie naudojimą) ir 
pagal didesnę kainą.  
0713 10 10 ir 
0713 10 90  Žirniai ( Pisum sativum ) 
Mutatis mutandis  taikomi paaiškinimų 0708 10 00 subpozi­
cijos paaiškinimai.  
0713 20 00  Avinžirniai  
Šiai subpozicijai priskiriami avinžirniai priklauso  Cicer  
genčiai (dažniausiai  Cicer arietinum ) ir gali būti skirti 
arba neskirti sėjai, žmogaus maistui ar gyvulių pašarui.  
0713 31 00  Vigna mungo  (L.) Hepper arba  Vigna radiata  (L.)  
Wilczek  veislių pupuolės 
Žr. SS paaiškinimų 0713 31 subpozicijos paaiškinimus.  
0713 32 00  Pupuol ės (adzuki ) (Phaseolus  arba  Vigna angularis ) 
Pupuolės ( adzuki ) visada parduodamos sausos. Kol nesu­
brendusios, jos yra žalios spalvos ir pasižymi dideliu 
vandens kiekiu. Augalui subrendus, pupuolės parausta ir 
tampa sausomis.  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 12.02.2020 — 005.001 — 66  
0713 35 00  Kinin ės pupuol ės (Vigna unguiculata ) 
Šiai subpozicijai priskiriamos arkliapupės (anksčiau vadintos  
Dolichos sinensis  ssp.  sesquipedalis ), kurios laikytinos  
Vigna  rūšies pupelėmis. Pavadinimai „ Dolichos unguicu ­
lata“ ir „ Dolichos sinensis “ yra sinonimai, kurie daugiau 
nebevartojami  Vigna  rūšies pupelėms vadinti. Todėl 
teisingas arkliapupių pavadinimas yra „ Vigna unguicu ­
lata (L.)  Walp . ssp.  sesquipedalis “. 
0713 40 00  L ęšiai 
Šiai subpozicijai priskiriami tik  Ervum  arba  Lens  genties 
lęšiai, pavyzdžiui, daug paprastųjų lęšių rūšių ( Ervum lens  
arba Lens esculenta ) ir lęšiniai vikiai ( Ervum ervilia ). 
0713 90 00  Kitos  
Šiai subpozicijai priskiriamos  Dolichos  genties augalų 
sėklos, pavyzdžiui, egiptinės lobijos ( Dolichos lablab ), lenk­
tosios kardapupės ( Canavalia ensiformis ), aksompupės 
(Mucuna utilis ) ir siampupės ( Cyamopsis tetragonoloba ), 
išskyrus arkliapupes, priskiriamas 0713 35 00 subpozicijai 
ir kajanus ( Cajanus cajan ), priskiriamus 0713 60 00 subpo­
zicijai. 
Šiai subpozicijai nepriskiriami: vikiai (1209 29 45 subpozi­
cija), išskyrus  Vica faba  rūšies, ir lubinų sėklos 
(1209 29 50 subpozicija).  
0714  Maniokai, marantos, salepai, topinambai, batatai ir 
panašūs šakniavaisiai ir gumbavaisiai, turintys daug 
krakmolo arba inulino, švieži, atšaldyti, užšaldyti arba 
džiovinti, supjaustyti griežin ėliais arba nesupjaustyti, 
granuliuoti arba negranuliuoti; sago palm ės šerdys  
Sąvoka „granuliuoti“ apibrėžta šio skyriaus 1 pastaboje.  
0714 10 00  Maniokai  
Šiai subpozicijai priskiriami: 
1. maniokų gumbavaisiai, kurie būna dviejų rūšių ( Manihot 
utilissima  i r Manihot aipi ); šaknys yra rato stipinų 
formos; subrendusių masė gali būti nuo 500 g iki 3 kg 
arba didesnė; 
2. iš aglomeruotų manioko šaknų dalių pagamintos granulės 
arba iš šaknų pagaminti aglomeruoti rupiniai ir miltai 
(žr. SS paaiškinimų 0714 pozicijos paaiškinimų antrąją 
pastraipą).  
0714 20 10 ir 
0714 20 90  Batatai  
Batatai yra šakniagumbiai, kurių vaisiaus vidus priklausomai 
nuo rūšies yra baltas, geltonas arba raudonas ir kuriuos 
subrandina žolinis vijoklinis augalas  Ipomea batatas . ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 12.02.2020 — 005.001 — 67  
0714 90 20  Marantos, salepai ir panaš ūs šakniavaisiai ir gumbavai ­
siai, turintys daug krakmolo  
Šiai subpozicijai priskiriami: 
1. marantų šaknys, kurios, priklausomai nuo savo kilmės 
šalies, skirstomos į įvairias augalų rūšis: bermudines 
marantas ( Maranta arundinacea ), indines marantas 
(Maranta indica ), takas ( tacca ) (Tacca pinnatifida ), 
indines kanas ( Canna edulis ); 
2. salepų šaknys iš įvairių augalų, priklausančių  Orchis  
genčiai; 
3. negyvos jurginų šaknys ir kitos negyvos šakniagumbinės 
augalų šaknys; 
4. valgomosios viksvuolės ( Cyperus esculentus ) 
gumbavaisiai.  
0714 90 90  Kiti  
Šiai subpozicijai priskiriamos įvairios topinambų rūšys 
(pavyzdžiui,  Helianthus tuberosus , Helianthus strumosus  i r 
Helianthus decapetalus ) ir krakmolingos sago palmės šerdys 
iš įvairių rūšių palmių kamienų ( Metroxylon , Rumphii , 
Raphia ruffia , Arenga  ir t. t.).  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 12.02.2020 — 005.001 — 68  
8 SKIRSNIS  
VALGOMIEJI VAISIAI IR RIEŠUTAI; CITRUSINI Ų VAISIŲ ARBA 
MELION Ų ŽIEVEL ĖS IR LUOBOS  
Bendrosios nuostatos  
1. Šiam skirsniui priskiriami distiliavimui skirti vaisiai, tur intys stam­
bios pulpos pavidalą, net jeigu yra prasidėjusi natūrali fermen tacija.  
2. Šiam skirsniui nepriskiriami pasterizuoti produktai, išskyru s: 
— šiam skirsniui priskiriamus džiovintus vaisius ir riešutus,  
— 0812 pozicijai priskiriamus konservuotus vaisius ir riešutus,  
— 0811 pozicijai priskiriamus užšaldytus vaisius ir riešutus.  
Šiam skirsniui nepriskiriami sterilizuoti vaisiai ir riešutai ( dažniausiai 
jie priskiriami 2008 pozicijai).  
0801  Kokosai, bertoletijos ir anakardžiai, švieži arba džio ­
vinti, su kevalais arba be keval ų, išgliaudyti arba neiš ­
gliaudyti  
0801 21 00 ir 
0801 22 00  Bertoletijos  
Šiuos riešutus dengia kietas lukštas, savo struktūra ir dydžiu 
jie primena mandarino skilteles. Lukšte yra didelis trikampis 
branduolys, padengtas rusva pluoštine plėvele.  
0802  Kiti riešutai, švieži arba džiovinti, su kevalais arba be 
kevalų, išgliaudyti arba neišgliaudyti  
0802 21 00 ir 
0802 22 00  Lazdynų (Corylus  spp.) riešutai  
Šioms subpozicijoms priskiriami paprastojo lazdyno riešutai 
(Corylus avellana  vaisiai), turkinio lazdyno riešutai ( Corylus 
colurna  vaisiai) ir didžiojo lazdyno riešutai ( Corylus 
maxima  vaisiai).  
0802 41 00 ir 
0802 42 00  Kaštainiai ( Castanea  spp.)  
Šioms subpozicijoms priskiriami tik valgomieji saldūs  
Castanea  genties kaštainiai; Šioms subpozicijoms nepriski­
riami saldieji duoniai ( water chesnuts ) (Trapa natans  
vaisiai), kurie priskiriami 0802 90 85 subpozicijai, arba 
paprastieji kaštonai, priskiriami 2308 pozicijai.  
0802 51 00 ir 
0802 52 00  Pistacijos  
Pistacijos yra pistacijos medžio ( Pistacia vera ) vaisiai. Šis 
augalas daugiausia auginamas Sicilijoje, Graikijoje ir Vidu­
riniuosiuose Rytuose. 
Pistacijos riešutas yra mažos alyvuogės dydžio, sudarytas iš 
minkšto, plono ir paprastai drėgno raudonai-rudo, iš išorės 
labai šiurkštaus ir šiek tiek kvepiančio apvalkalo, dviskilčio,  
sumedėjusio šviesios spalvos kevalo bei pailgo, malonaus 
aromato ir švelnaus skonio branduolio, kurio odelė 
raudonai-ruda, o vidus šviesiai žalias.  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 12.02.2020 — 005.001 — 69  
0802 90 50  Puš ų riešutai ( Pinus  spp.)  
Šiai subpozicijai priskiriami pušų branduoliai (sėklos) 
(Pinus  genties pušų, pvz.,  Pinus pinea , Pinus cembra  i r 
Pinus koraiensis,  vaisiai), esantys kankorėžyje arba ne 
kankorėžyje.  
0803  Bananai, įskaitant tikruosius bananus ( plantains ), švieži 
arba džiovinti  
0803 10 10  Švieži  
Tikrųjų bananų ilgis gali siekti 50 cm, jie yra didesni ir 
pasižymi labiau kampuotu skerspjūviu nei 
0803 90 10 subpozicijai priskiriami bananai. Šiuose bana­
nuose esantis krakmolas skiriasi nuo paprastuosiuose stalo 
bananuose esančio krakmolo tuo, kad jis bananui bręstant 
nesaldėja. Tikrieji bananai nepasižymi išskirtiniu kvapu. Jie 
netinka vartoti maistui jų neparuošus. Dažniausiai šie 
bananai skinami kol yra žalios spalvos ir valgomi iškepti.  
0804  Datul ės, figos, ananasai, avokadai, gvajavos, mangai ir 
mangostanin ės garcinijos, švieži arba džiovinti  
0804 40 00  Avokadai  
Avokadai yra avokado medžio vaisiai ( Persea americana 
Mill.). Tai kaulavaisiai, dažnai gana dideli, priklausomai 
nuo veislės – ovalūs arba ilgakaklio butelio formos, viduje 
būna (kartais didelis) kauliukas. Odelės spalva – tamsiai 
žalia, tamsiai raudona, rusva ar geltona. Kai vaisius yra 
prinokęs, tvirtas minkštimas po odele yra žalsvai baltos 
spalvos, prie kauliuko atspalvis šviesesnis.  
0804 50 00  Gvajavos, mangai ir mangostanin ės garcinijos  
Gvajavos yra gvajavos medžio ( Psidium guayava L .) 
vaisiai; gvajavos yra uogos, kurių minkštimas būna įvairių 
spalvų (balsvas, rusvas, kreminis, šviesiai raudonas arba 
žalias) ir kuriose yra mažų sėklelių. 
Mangai yra mango medžio ( Mangifer indica ) vaisiai; 
mangai yra kaulavaisiai, kuriuose būna plokščias kauliukas 
su prilipusiomis, besidriekiančiomis gijomis. Yra kelios 
mangų rūšys, jų vaisiai skiriasi mase (nuo 150 g iki 
1 kg), saldumu ir skoniu (kai kurie vaisiai turi švelnų 
terpentino skonį). 
Garcinijos yra garcinijos medžio ( Garcinia mangostana ) 
vaisiai. Tai uoga, kuri prinokusi būna rusvai-purpurinės 
spalvos ir turi storą apyvaisį, kuriame būna kelios sėklelės, 
apgaubtos minkštu, kempinės pavidalo luobu, kuris būna 
baltas, cukringas ir pasižymi specifiniu delikačiu skoniu.  
0805  Citrusini ų vaisiai, švieži arba džiovinti  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 12.02.2020 — 005.001 — 70  
0805 10 22 – 
0805 10 28  Tikrieji apelsinai, švieži  
Šioms subpozicijoms priskiriami tik  Citrus sinensis  rūšies 
apelsinai.  
0805 10 22  Keimariniai ( Navel ) apelsinai  
Keimariniams ( Navel ) apelsinams būdingas vaisių viršūnė­
lėse susiformavęs antrasis vaisius, šiek tiek išsikišęs ir 
primenantis žmogaus bambą. Tai - saldūs, dideli, besėkliai 
apelsinai, sodraus skonio ir sultingi. 
Šiai subpozicijai priskiriamos tokios veislės kaip  Navel , 
Navels sanguinas , Lane late , Navelate , Navelina , Thomson , 
Washington . 
0805 10 24  Šviesieji apelsinai  
Šviesieji apelsinai taip pat vadinami paprastaisiais apelsinais  
ir dažnai naudojami sulčių pramonėje. 
Šiai subpozicijai priskiriamos tokios veislės kaip  Salustiana , 
Valencia , Valencia late , Delta seedless , Midknight , 
Shamouti . 
0805 10 28  Kiti  
Šiai subpozicijai priskiriami raudonieji  (sanguine ) arba 
pigmentuoti, apelsinai. 
Dėl raudonuosiuose apelsinuose esančių antocianinų jų 
minkštimas ir sultys (o kartais ir žievės) turi pigmentaciją. 
Raudoniesiems apelsinams priskiriami  Maltaise , Moro , 
Sanguinelli /Sanguinello , Tarocco , Blood ovals , Sanguinas 
redondas , Doubles fines , Washington sanguines  arba  
Improved doubles fines , arba  Large sanguines  ir Portuguese  
veislių apelsinai.  
0805 10 80  Kiti  
Šiai subpozicijai priskiriami karčiavaisio citrinmedžio 
(Citrus aurantium ) vaisiai – aitrieji apelsinai. Dažniausiai 
jie naudojami džemams gaminti.  
0805 21 10  Likeriniai mandarinai  
Likeriniai mandarinai ( Citrus reticulata Blanco  var.  unshiu ) 
yra ankstyvųjų mandarinų rūšis. Šie vaisiai yra dideli, 
geltonai-oranžinės spalvos, sultingi, nerūgštūs ir neturi 
kauliukų.  
0805 21 90  Kiti  
Šiai subpozicijai priskiriami: 
1. mandarinai  (Citrus nobilis Lour.  o r Citrus reticulata 
Blanco ). Jie nuo paprastųjų apelsinų skiriasi tuo, kad 
yra mažesni, plokštesnės formos, lengviau lupasi, turi 
lengviau atskiriamas skilteles ir yra saldesni bei 
aromatingesni. 
2. Citrus reticulata Blanco  var.  tangerina  veislės tikrieji 
mandarinai.  
0805 22 00  Klementinai  
Šiai subpozicijai priskiriami monrealiai.  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 12.02.2020 — 005.001 — 71  
0805 29 00  Kiti  
Šiai subpozicijai priskiriami: 
1. tanželai ( tangelos ), tikrojo mandarino ir greipfruto 
hibridai, įskaitant didžiuosius greipfrutus; 
2. ortanikai ( ortaniques ), apelsino ir tikrojo mandarino 
hibridai; 
3. malakinai ( malaquines ), apelsino ir mandarino hibridai; 
4. tangorai; 
5. vilkingai, selekcijos būdu išvesta rūšis, hibridas iš 
Willow mandarino ir Karališkojo mandarino (kuris pats 
yra mandarino ir aitriojo apelsino hibridas). Jie primena 
mandarinus, tačiau yra didesni ir viename gale 
smailėjantys.  
0805 40 00  Greipfrutai, įskaitant didžiuosius greipfrutus  
Šiai subpozicijai priskiriami  Citrus grandis  i r Citrus para ­
disi rūšių vaisiai. Šie vaisiai turi šviesiai gelsvą žievelę ir 
dažniausiai yra didesni už apelsinus, jų forma apvali, kartais 
– šiek tiek suplota, minkštimas – geltonas arba rausvas ir 
rūgštaus skonio.  
0805 50 90  Žaliosios citrinos ir persin ės citrinos ( Citrus aurantifolia , 
Citrus latifolia ) 
Šiai subpozicijai priskiriamos visos  Citrus aurantifolia , 
Citrus latifolia  rūšių atmainos. 
Žaliosios citrinos ir persinės citrinos yra beveik apvalūs arba  
kiaušinio formos vaisiai, turi ploną žalią arba žalsvai geltoną  
glotniai prilipusią žievelę. Sultingas minkštimas yra žalios 
spalvos ir labai rūgštus.  
0805 90 00  Kiti  
Šiai subpozicijai priskiriama: 
1. citronai ( Citrus medica ), kurie primena didelę citriną su 
stora, grublėta žieve; minkštimas yra labai aromatingas ir 
rūgštokas, o cukruotos šių vaisių žievelės dažnai naudo­
jamos konditerijoje; 
2. japoniniai ir kiaušininiai kinkanai ( Fortunella japonica , 
F. Hindsii  i r F. Margarita ) – didelės alyvuogės dydžio 
vaisiai, apvalūs, pailgi, galuose nesusiplojantys, turi lygią 
odelę, nedaug minkštimo ir pasižymi šiek tiek rūgščiu 
skoniu; odelė yra saldi ir valgoma žalia ar sutrynus į 
piurė; šie vaisiai gali būti vartojami konditerijoje; 
3. činotai ( chinottos ) (Citrus aurantium  var.  myrtifolia ); 
4. bergamotės ( Citrus aurantium  var.  bergamia ), apelsinų 
veislė, šviesiai geltoni kriaušės formos vaisiai, šiek tiek 
rūgštaus skonio, dažniausiai naudojami eteriniams alie­
jams gaminti;  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 12.02.2020 — 005.001 — 72  
5. didžiojo ir greipfrutinio citrinmedžio hibridas (angl. orob­
lanco arba sweetie,  Citrus grandis Osbeck  × Citrus para ­
disi Macf. ), berūgščio didžiojo greipfruto ir baltojo greip­
fruto hibridas, su stora žieve, šviesiai žalios ar aukso 
spalvos; truputį didesnis už greipfrutą, bet turi mažiau 
sėklų ir yra saldesnis.  
0806  Vynuog ės, šviežios arba džiovintos  
0806 10 10  Valgom ųjų vynuogi ų veislės 
Valgomosios vynuogės nuo vyno darymui skirtų vynuogių 
skiriasi išvaizda ir pakavimo būdais. Valgomosios vynuogės 
dažniausiai pakuojamos į dėžes, kartonines dėžes, lėkštes, 
krepšelius ar mažas užsandarintas pintines, o vyno darymui 
skirtos vynuogės pakuojamos arba į didelius krepšius, neuž­
dengtas pakavimo dėžes, arba į kibirus, kur vynuogės yra 
labai suspaustos ar net aptraiškytos.  
0806 20 10  Razinos ( Currants ) 
Razinos ( Currants ) yra džiovintas produktas, gaunamas iš 
Korinthiaki N. ( Juodojo korinto ) (Vitis vinifera  L.) veislių 
(kultūrinių veislių) vynuogių. Jos yra mažos, apvalios, be 
kotelių ir beveik be sėklelių, tamsiai purpurinės, pereinan­ 
čios į juodą, spalvos ir labai saldžios.  
0806 20 30  Razinos ( Sultanas ) 
Razinos ( Sultanas ) yra džiovintas produktas, gaunamas iš 
Soultanina B (arba  Thompson bes ėklių) (Vitis vinifera  L.) 
veislių (kultūrinių veislių) vynuogių. Jos yra be sėklelių, 
vidutinio dydžio, aukso, pereinančios į rudą, spalvos ir 
saldžios.  
0806 20 90  Kitos  
Šiai subpozicijai priskiriamos visos kitos džiovintos 
vynuogės, išskyrus  Currants  i r Sultanas  razinas. 
Džiovintos muskatinės vynuogės yra džiovintas produktas, 
gaunamas iš Moschato Alexandreias B. (arba  Muscatel  a r 
Malaga ) (Vitis vinifera  L.) veislių (kultūrinių veislių) 
vynuogių. Jos yra su sėklelėmis.  
0807  Melionai ( įskaitant arb ūzus) ir tikrosios papajos, švieži  
0807 11 00  Arb ūzai 
Arbūzai yra  Citrullus vulgaris Schrad  rūšies vaisiai. Jie gali 
užaugti iki 20 kg masės. Minkštimas nėra labai cukringas, 
tačiau labai vandeningas ir paprastai skaisčiai raudonos 
spalvos bei su juodomis sėklomis.  
0807 19 00  Kiti  
Šiai subpozicijai priskiriami  Cucumis melo  rūšies vaisiai, 
yra keletas jų atmainų, pavyzdžiui, raukšlėtieji melionai 
(var. reticulatus Naud ), kurie turi tinklišką luobą, cukriniai 
melionai (var.  saccharus Naud .), kurie irgi pasižymi 
tinklišku luobu, kantalupos ( cantaloupe ) (var.  cantalupensis 
Naud .), kurios ant luobo turi aiškias raukšles, žieminiai 
melionai (var.  inodorus Naud .) ir lygieji melionai. Šie 
vaisiai dažniausiai būna nemaži, apvalūs arba kiaušinio 
formos, turi lygų arba grublėtą luobą; jų minkštimas yra 
tvirtas ir sultingas, gelsvai oranžinis arba baltas, saldus. 
Vaisiaus centras yra tuščiaviduris ir pilnas plaušelių, jame 
būna labai daug ovalo formos plokščių sėklų, kurios yra 
blizgios ir gelsvai-baltos.  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 12.02.2020 — 005.001 — 73  
0807 20 00  Tikrosios papajos  
Tikrosios papajos ( Carica papaya ), taip pat vadinamos 
papajomis, yra pailgi ir apvalūs vaisiai, lygūs arba šiek 
tiek raukšlėti, prinokę būna nuo gelsvai žalios iki oranžinės 
spalvos, jų masė gali būti įvairi: nuo kelių šimtų gramų iki 
kelių kilogramų. Minkštimas savo konsistencija primena 
melionus ir yra geltonos, tačiau linkęs į oranžinę, spalvos, 
cukringumas ir aromatingumas taip pat būna įvairus. Minkš­
time yra ertmė, kurioje minkštame apvalkale yra daug 
apvalių juodų sėklelių.  
0808  Obuoliai, kriauš ės ir svarainiai, švieži  
0808 10 10  Obuoliai, skirti sidrui gaminti, palaidi, nuo rugs ėjo 16 d. 
iki gruodžio 15 d.  
Šiai subpozicijai priskiriami obuoliai, kurie dėl savo 
išvaizdos ir savybių (nekokybiški, neišrūšiuoti vaisiai, 
dažniausiai mažesni nei desertiniai vaisiai, pasižymintys 
rūgščiu, nemaloniu skoniu, žemos vertės ir t. t.) gali būti 
naudojami tik fermentuotiems arba nefermentuotiems gėri­
mams gaminti. Jie turi būti palaidi, be separatorių, sukrauti į  
transportavimo talpas (pavyzdžiui, geležinkelio vagonus, 
dideles talpyklas, sunkvežimius ar baržas).  
0808 30 10  Kriauš ės, skirtos kriauši ų sidrui gaminti ( perry ), 
palaidos, nuo rugpj ūčio 1 d. iki gruodžio 31 d.  
Mutatis mutandis  taikomi paaiškinimų 0808 10 10 subpozi­
cijos paaiškinimai.  
0809  Abrikosai, vyšnios, persikai ( įskaitant nektarinus), slyvos 
ir dygiųjų slyvų vaisiai, švieži  
0809 21 00 ir 
0809 29 00  Vyšnios  
Šioms subpozicijoms priskiriamos visų veislių vyšnios, 
įskaitant ir laukines vyšnias, ypač paprastąsias vyšnias 
(Prunus cerasus  vaisiai), moreles  (morello cherries) (Prunus 
cerasus  var.  austrea  vaisiai),  Prunus avium  var.  juliana  i r 
Prunus avium  var.  duracina  rūšių vyšnias, bei trešnes 
(Prunus avium  arba  Cerasus avium  vaisiai).  
0809 30 10 ir 
0809 30 90  Persikai, įskaitant nektarinus  
Priešingai nei persikų, nektarinų odelė yra lygi.  
0809 40 90  Dygi ųjų slyvų vaisiai  
Dygiųjų slyvų vaisiai yra laukinių slyvų arba laukinių 
kryklių ( Prunus spinosa ) vaisiai.  
0810  Kiti vaisiai, švieži  
0810 20 10  Aviet ės 
Šiai subpozicijai priskiriami  Rubus idaeus , Rubus illece ­
brosus , Rubus occidentalis  i r Rubus strigosus  rūšių vaisiai. 
Vienų veislių vaisiai raudoni, kitų – balti.  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 12.02.2020 — 005.001 — 74  
0810 30 10  Juodieji serbentai  
Šiai subpozicijai priskiriami  Ribes nigrum  L. rūšies vaisiai.  
0810 30 30  Raudonieji serbentai  
Šiai subpozicijai priskiriami  Ribes rubrum  L. rūšies vaisiai.  
0810 40 10  Brukn ės, meškauog ės (foxberries ) arba kalnin ės span­
guolės (Vaccinium vitis-idaea  rūšies vaisiai)  
Šios uogos yra raudonos arba rausvos spalvos.  
0810 40 30  M ėlynės (Vaccinium myrtillus  rūšies) 
Šios uogos yra melsvai juosvos spalvos.  
0810 50 00  Kiviai  
Šiai subpozicijai priskiriami  Actinidia chinensis Planch . arba  
Actinidia deliciosa  rūšies vaisiai. 
Šie kiaušinio dydžio vaisiai yra mėsingi, pasižymi saldžia­
karčiu skoniu, jų plaukuota odelė yra žalsvai rudos spalvos.  
0810 90 20  Tamarindai, anakardži ų obuoliai, li čiai, duonvaisiai, 
sapodilės, pasifloros, karambolos ir kertuo čiai 
Tamarindai ( Tamarindus indica  i r Tamarindus officinalis  
vaisiai), tokiu pavidalu, kokiu jie paprastai pateikiami tarp­
tautinėje prekyboje (ankštys arba minkštimas be pridėtojo 
cukraus ar kitų medžiagų ir kitaip neapdorotas) yra priski­
riami 0813 40 65 subpozicijai. 
Duonvaisiai yra  Artocarpus heterophylla  ir Artocarpus inte ­
grifolia  vaisiai. Ličiai yra  Litchi chinensis  vaisiai. Sapodilės 
yra Achras sapota  augalo vaisiai. 
Šiai subpozicijai priskiriami pasiflorų (pavyzdžiui, „mara­
kujos“) vaisiai: valgomoji pasiflora ( Passiflora edulis ), 
melioninė pasiflora ( Passiflora quadrangularis ) ir persikinė 
pasiflora ( Passiflora ligularis ). 
0810 90 75  Kiti  
Be produktų, išvardytų SS paaiškinimų 0810 pozicijos 
paaiškinimų antrosios pastraipos 8 punkte (išskyrus ličius 
ir sapodiles), šiai subpozicijai priskiriami: 
1. arbutai ( arbutus ) (Arbutus unedo  vaisiai); 
2. raugerškiai ( Berberis vulgaris  vaisiai); 
3. šaltalankiai ( Hippophae rhamnoides  vaisiai); 
4. šermukšnio uogos (pavyzdžiui,  Sorbus domestica  i r 
Sorbus aria  vaisiai);  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 12.02.2020 — 005.001 — 75  
5. peruvinės anonos ( Annona cherimola  (cherymoya ) ir 
(Annona reticulata  (akytosios anonos) vaisiai); 
6. įvairios dumplūnės ( Physalis ) augalų rūšys: paprastoji 
dumplūnė ( Physalis alkekengi  arba  Physalis pubescens  
vaisiai); 
7. flakurtijos ( flacurtia fruit ) (Flacourtia cataphracta  i r 
Idesia polycarpa  vaisiai); 
8. baltažiedės šliandros vaisiai ( Mespilus germanica  
vaisiai) ir lokvos arba japoninės lokvos vaisiai ( Eriobo­
trya japonica ); 
9. įvairių  Sapotaceae  rūšių vaisiai, pavyzdžiui, sapotos 
(Lucuma mammosa  vaisiai), išskyrus sapodiles, priski­
riamas 0810 90 20 subpozicijai; 
10. valgomosios  Actinidia  augalų rūšys, išskyrus kivius 
(Actinidia chinensis Planch . arba  Actinidia deliciosa ), 
klasifikuojamus 0810 50 00 subpozicijoje; 
11. įvairių  Sapindaceae  rūšių vaisiai, pavyzdžiui, rambu­
tanai ( rambutants ) (Nephelium lappaceum  vaisiai) ir 
pulasanai ( pulasans ) (Nephelium mutabile  vaisiai), 
tačiau čia nepriskiriami ličiai ( Litchi chinensis  vaisiai) 
(0810 90 20 subpozicija).  
0811  Vaisiai ir riešutai, nevirti arba išvirti garuose ar vande ­
nyje, užšaldyti, į kuriuos prid ėta arba neprid ėta cukraus 
ar kitų saldiklių 
Žodis „užšaldyti“, kaip apibrėžta SS paaiškinimų šio 
skirsnio paaiškinimų antrojoje pastraipoje, taip pat turi būti 
vartojamas atsižvelgiant į Europos Sąjungos Teisingumo 
Teismo bylos 120/75 sprendime pateiktus kriterijus. Be to, 
remiantis Teismo bylos C-423/09 sprendime pateiktu šių 
kriterijų išaiškinimu, užšaldymo proceso metu privalo įvykti 
esminiai ir negrįžtami pokyčiai, dėl kurių produktas nebėra 
natūralus. 
Taigi produktai laikomi „užšaldytais“, kai būtent dėl šio 
užšaldymo proceso jie patiria tam tikrų negrįžtamų pokyčių, 
ypač jų ląstelių struktūros, todėl net atitirpdami arba atitirp ę 
jie nebėra natūralūs. 
Dėl subpozicijų, kuriose paminėtas cukraus kiekis, žr. šio 
skirsnio 1 papildomąją pastabą.  
0811 20 31  Aviet ės 
Žr. paaiškinimų 0810 20 10 subpozicijos paaiškinimus.  
0811 20 39  Juodieji serbentai  
Žr. paaiškinimų 0810 30 10 subpozicijos paaiškinimus.  
0811 20 51  Raudonieji serbentai  
Žr. paaiškinimų 0810 30 30 subpozicijos paaiškinimus.  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 12.02.2020 — 005.001 — 76  
9 SKIRSNIS  
KAVA, ARBATA, MAT Ė IR PRIESKONIAI  
Bendrosios nuostatos  
Prieskonių, kurie buvo sumaišyti arba į kuriuos buvo pridėta ki tų 
medžiagų, klasifikavimas apibrėžtas šio skirsnio 1 pastaboje.  
Pagal šią pastabą prieskonių ir kitų medžiagų, nepasižyminčių e smi­
nėmis prieskonių savybėmis, mišiniai šiam skirsniui nepriskiria mi. 
Tokie mišiniai priskiriami 2103 pozicijai, jeigu jie yra sumaiš yti uždarai 
arba sumaišyti pagardai. Dėl mišinių, tiesiogiai naudojamų gėri mams 
aromatizuoti arba gėrimų gamyboje naudojamiems ekstraktams paru ošti, 
sudarytų iš prieskonių arba augalų, augalų dalių, sėklų, vaisių  ar riešutų 
(sveikų, supjaustytų, susmulkintų arba sumaltų į miltelius) arb a iš 
kitiems skirsniams (7, 11, 12 ir t. t.) priskiriamų rūšių, žr. SS paaiški­
nimų šio skirsnio paaiškinimų Bendrųjų nuostatų šeštąją ir sept intąją 
pastraipas.  
Prieskonių atliekos, kurių neišvengiamai atsiranda derliaus nuė mimo 
metu ir vėliau jį apdorojant (pavyzdžiui, rūšiuojant arba džiov inant) 
arba sandėliavimo ar transportavimo metu, klasifikuojamos kaip 
„negrūstos ir nemaltos“, išskyrus atvejus, kai galima nustatyti , kad 
produktas buvo grūstas specialiai (pavyzdžiui, dėl jo homogenin ės sudė­
ties).  
Įvairiuose šio skirsnio pozicijose naudojamas žodžių junginys „ grūstas 
arba maltas“ netaikoma produktams, kurie yra supjaustyti į dali s. 
0901  Kava, skrudinta arba neskrudinta, be kofeino arba su 
kofeinu; kavos išaižos ir luobel ės; kavos pakaitalai, 
turintys bet kok į kiekį kavos  
0901 11 00 ir 
0901 12 00  Neskrudinta kava  
Šioms subpozicijoms priskiriama visų pavidalų neskrudinta 
kava, be kofeino arba su kofeinu (įskaitant ir pupeles bei jų 
dalis, atskirtas rūšiavimo, sijojimo metu ir t. t.), net ir tuo  
atveju, jei ją numatoma naudoti kitiems tikslams nei 
žmogaus maistui (pavyzdžiui, kofeinui ekstrahuoti).  
0901 11 00  Su kofeinu  
Šiai subpozicijai priskiriama neskrudinta kava, iš kurios 
nebuvo (bet kokiu būdu) ekstrahuotas kofeinas.  
0901 12 00  Be kofeino  
Šiai subpozicijai priskiriama neskrudinta kava, iš kurios 
buvo išekstrahuotas kofeinas. Paprastai tokiu būdu apdo­
rotos kavos sudėtyje esantis kofeino kiekis sudaro ne 
daugiau kaip 0,2 % sausosios medžiagos masės.  
0901 21 00 ir 
0901 22 00  Skrudinta kava  
Šioms subpozicijoms priskiriama kava, paminėta paaiški­
nimų 0901 11 00 ir 0901 12 00 subpozicijų paaiškinimuose, 
kuri buvo skrudinta, plauta arba neplauta, sumalta arba 
nesumalta ir koncentruota arba nekoncentruota.  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 12.02.2020 — 005.001 — 77  
0901 21 00  Su kofeinu  
Mutatis mutandis  taikomi paaiškinimų 0901 11 00 subpozi­
cijos paaiškinimai.  
0901 22 00  Be kofeino  
Mutatis mutandis  taikomi paaiškinimų 0901 12 00 subpozi­
cijos paaiškinimai.  
0901 90 10  Kavos išaižos ir luobel ės 
Išaižos yra vaisiuje (uogoje) esantys kevalai, kuriuose būna 
pupelės, dažniausiai jų būna dvi. 
Luobelės yra vidinis pupelę dengiantis sluoksnis, kuris paša­
linamas skrudinant.  
0901 90 90  Kavos pakaitalai, turintys kavos  
Šiai subpozicijai priskiriami produktai, paminėti SS paaiški­
nimų 0901 pozicijos paaiškinimų pirmosios pastraipos 
5 punkte. Šie mišiniai gali būti malti arba nemalti ar net 
supresuoti.  
0904  Pipirai ( Piper  genties); džiovinti arba gr ūsti ar malti  
Capsicum  genties arba  Pimenta  genties vaisiai  
0904 11 00  Negr ūsti ir nemalti  
Šiai subpozicijai priskiriami produktai, nurodyti SS paaiški­
nimų 0904 pozicijos paaiškinimų 1 punkte. Pažymėtina, kad 
skaldyti pipirai ir pipirų dalys priskiriami šiai subpozicijai,  
jeigu yra akivaizdu, kad jie nebuvo specialiai sumalti ar 
suskaldyti. Tai taikoma ir prieskonių milteliams arba sąšla­
voms, kuriuos sudaro pipirai su priemaišomis. 
Šiai subpozicijai priskiriami žali pipirai, konservuoti acto 
tirpale arba sūryme net ir pridėjus nedidelį citrinų rūgšties 
kiekį.  
0904 21 10 – 
0904 22 00  Capsicum  genties arba  Pimenta  genties vaisiai  
Šioms subpozicijai priskiriami produktai, nurodyti SS paaiš­
kinimų 0904 pozicijos paaiškinimų 2 punkte, jei šie 
produktai yra džiovinti arba grūsti ar malti.  
0904 21 10  Saldžiosios paprikos ( Capsicum annuum ) 
Šiai subpozicijai priskiriamos paprikos ( Capsicum annuum ) 
yra pakankamai didelės ir saldžios (ne aštrios). Jos gali būti 
įvairių spalvų. Šiai subpozicijai priskiriamos tik džiovintos 
paprikos, sveikos arba supjaustytos į gabalus, tačiau 
negrūstos ir nemaltos.  
0906  Cinamonas ir cinamon ų žiedai  
0906 11 00 ir 
0906 19 00  Negrūsti ir nemalti  
Šioms subpozicijoms priskiriami, pavyzdžiui: 
1. lazdelės, kurias sudaro žievės juostelės arba vienas į kitą 
suvynioti „ritinėliai“, ir kurių ilgis gali siekti iki 110 cm;  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 12.02.2020 — 005.001 — 78  
2. į tam tikro ilgio dalis supjaustytos cinamono lazdelės 
(pavyzdžiui, nuo 5 iki 10 cm ilgio); 
3. įvairių ilgių ir pločių žievės gabalėliai, pavyzdžiui, 
„drožlės“ (gabalėliai, nuskilę pjaustant cinamono lazdeles 
į standartinių ilgių gabalėlius) ir „atplaišos“ (maži cina­
mono žievės gabalėliai, atsirandantys lupant cinamono 
žievę ir dažniausiai naudojami gaminant cinamono 
esencijas).  
0906 11 00  Cinamonas ( Cinnamomum zeylanicum Blume ) 
Žr. SS paaiškinimų 0906 11 subpozicijos paaiškinimus.  
0907  Gvazdik ėliai (sveiki vaisiai, žiedai ir žiedko čiai) 
Šiai pozicijai taip pat priskiriami grūsti arba sumalti 
gvazdikėliai.  
0908  Muskatai, macis ( mace ) ir kardamonas  
0908 11 00  Negr ūsti ir nemalti  
Žr. SS paaiškinimų 0908 pozicijos paaiškinimų a punktą. 
Šiai subpozicijai taip pat priskiriami muskatai – muskatme­
džio ( Myristica fragrans ) sėklos. 
Šiai subpozicijai taip pat priskiriami sveiki muskatai, skirti 
eterinių aliejų arba rezinoidų pramoninei gamybai, kurie, 
siekiant apsaugoti nuo vabzdžių, dažnai apdorojami kalkiniu 
vandeniu; taip pat šiai subpozicijai priskiriami prastesnės 
kokybės muskatai, pavyzdžiui, sudžiūvę ar suskaldyti 
skinant, ir parduodami su prierašu „atliekos“, „BWP“ 
(suskaldyti, sukirmiję, apipeliję) arba „su defektais“.  
0908 21 00 ir 
0908 22 00  Macis ( mace ) 
Žr. SS paaiškinimų 0908 pozicijos paaiškinimų b punktą.  
0908 31 00 ir 
0908 32 00  Kardamonas  
Žr. SS paaiškinamų 0908 pozicijos paaiškinimų c punkto 
1–4 papunkčius.  
0909  Anyžini ų ožiažoli ų, žvaigždanyži ų, pankoli ų, 
kalendrų, kmynini ų kuminų arba paprast ųjų kmynų 
sėklos; kadagi ų uogos  
0909 21 00 ir 
0909 22 00  Kalendrų sėklos 
Žr. SS paaiškinimų 0909 pozicijos paaiškinimų pirmąją ir 
trečiąją pastraipas. 
Kalendros yra ovalios, šviesiai geltonos-rudos spalvos 
sėklos. Jų skonis saldus ir šiek tiek aštrokas.  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 12.02.2020 — 005.001 — 79  
0909 31 00 ir 
0909 32 00  Kmynini ų kuminų sėklos 
Žr. SS paaiškinimų 0909 pozicijos paaiškinimų pirmąją ir 
trečiąją pastraipas. 
Kmyninių kuminų sėklos yra kiaušinio pavidalo, briaunotos.  
0909 61 00 ir 
0909 62 00  Anyžinių ožiažoli ų, žvaigždanyži ų, paprast ųjų kmynų 
arba pankoli ų sėklos; kadagi ų uogos  
Žr. SS paaiškinimų 0909 pozicijos paaiškinimus. 
Paprastųjų kmynų sėklos yra kiaušinio pavidalo, pailgos ir 
briaunotos.  
0910  Imbieras, šafranas, ciberžol ė, čiobreliai, lauro lapai, 
karis ir kiti prieskoniai  
0910 11 00 ir 
0910 12 00  Imbieras  
Žr. SS paaiškinimų 0910 pozicijos paaiškinimų a punktą. 
Šioms subpozicijoms priskiriami imbiero ( Amomum zingiber 
L.) šakniastiebiai, kurie gali būti švieži, džiovinti arba grūst i. 
Šioms subpozicijoms taip pat priskiriamas „pilkasis“ (vadi­
namas „juoduoju“ imbieru) imbieras (neskustas) ir „baltasis“ 
imbieras (nuskustas).  
0910 20 10 ir 
0910 20 90  Šafranas  
Žr. SS paaiškinimų 0910 pozicijos paaiškinimų b punktą.  
0910 30 00  Ciberžol ė 
Žr. SS paaiškinimų 0910 pozicijos paaiškinimų c punktą. 
Komercinė apvalioji ciberžolė yra išgaunama iš pagrindinio 
šakniagumbio, kuris yra didelis ir apvalus, o ilgoji ciberžolė 
yra gaunama iš šoninių šakniagumbio ataugų, kurie yra 
kiaušinio arba cilindro formos.  
0910 91 05 – 
0910 91 90  Mišiniai, nurodyti šio skirsnio 1 pastabos b punkte  
Žr. SS paaiškinimų 0910 pozicijos paaiškinimų e ir 
g punktą.  
0910 91 05  Karis  
Kari milteliai yra aprašyti SS paaiškinimų 0910 pozicijos 
paaiškinimų e punkte; šių mišinių klasifikavimui įtakos 
neturi nedideli kitų sudėtinių dalių priedai (druskos, gars­
tyčių sėklų, ankštinių augalų miltų).  
0910 99 31 – 
0910 99 39  Čiobreliai  
Šioms subpozicijoms priskiriama daug čiobrelio rūšių 
(Thymus vulgaris , Thynus zygis , Thymus serpyllum  L. arba 
paprastasis čiobrelis), džiovintų arba nedžiovintų.  
0910 99 31  Paprastieji čiobreliai ( Thymus serpyllum  L.) 
Šiai subpozicijai priskiriami tik  Thymus serpyllum  L. rūšies 
čiobreliai.  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 12.02.2020 — 005.001 — 80  
0910 99 33  Kiti  
Šiai subpozicijai priskiriami skinti ir džiovinti  Thymus 
vulgaris  i r Thymus zygis  rūšių augalų lapai ir žiedai.  
0910 99 50  Lauro lapai  
Šiai subpozicijai priskiriami lauro ( Laurus nobilis ) lapai, 
džiovinti arba nedžiovinti.  
0910 99 91 ir 
0910 99 99  Kiti 
Šioms subpozicijoms priskiriama krapų sėklos ( Anethum 
graveolens) , Kani ir „juodieji pipirai“, gauti iš  Xylopia 
aethiopica  vaisių . 
Tačiau nepaisant to, kad dažniausiai šie produktai naudo­
jami prieskoniams, šioms subpozicijoms nepriskiriama: 
a) garstyčių sėklos (1207 pozicija); 
b) visų rūšių kvapiųjų imbieručių ( galanga ) šakniastiebiai 
(1211 pozicija); 
c) produktas, vadinamas „šafrano hibridu“ arba „dažiniu 
dygminu“, kuris yra raudonesnis nei tikras šafranas ir 
kurį sudaro dažinio dygmino žiedai –  Carthamus tincto ­
rius arba  Carthamus oxyacantha  arba  Carthamus palaes ­
tinus  (1404 pozicija). 
Daug prieskoninių augalų, kurie iš tikrųjų nėra prieskoniai, 
taip pat nepriskiriami šiam skirsniui, o priskiriami 7 ir 
12 skirsniams (žr. šių skirsnių paaiškinimus).  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 12.02.2020 — 005.001 — 81  
10 SKIRSNIS  
JAVAI  
Bendrosios nuostatos  
Džiovintos javų (pavyzdžiui, kukurūzų) varpos, kurios buvo bali ntos, 
dažytos, įmirkytos ar kitaip dekoratyviniais tikslais apdorotos , priski­
riamos 0604 90 99 subpozicijai.  
Javai priskiriami šiam skirsniui net jei konservavimo tikslais jie buvo 
apdoroti karščiu, dėl kurio grūdai galėjo iš dalies želatinizuo tis ir kartais 
suskilti. Dalinis želatinizavimasis (išankstinis želatinizavima sis) vyksta 
džiovinimo proceso metu ir apima tik nedidelį grūdų kiekį. Šis krak­
molo pasikeitimas yra ne apdorojimo karščiu tikslas, o tik paša linis 
efektas. Toks apdorojimas nelaikytinas 10 skirsnio 1 pastabos B  dalyje 
nurodytu apdorojimu „kitu būdu apdoroti“.  
1001  Kvie čiai ir meslinas (kvie čių bei rugi ų mišinys)  
1001 11 00 ir 
1001 19 00  Kietieji kvie čiai 
Žr. šio skirsnio 1 subpozicijos pastabą ir SS paaiškinimų 
1001 pozicijos paaiškinimų pirmosios pastraipos 2 punktą.  
1001 91 20  Paprast ųjų kviečių ir meslino (kvie čių bei rugi ų mišinio)  
Sėklos yra rinktinės ir dažniausiai atskiriamos pagal įpaka­
vimą (pavyzdžiui, pakuojamos į maišelius nurodant jų 
paskirtį ant etiketės) ir pagal didesnes jų kainas. 
Šios sėklos gali būti apdorotos siekiant apsaugoti jas po 
sėjos nuo kenkėjų arba paukščių.  
1003  Miežiai  
1003 10 00  S ėkla 
Žr. paaiškinimų 1001 91 20 subpozicijos paaiškinimus.  
1006  Ryžiai  
Žr. šio skirsnio 1 papildomąją pastabą.  
1008  Grikiai, soros ir kanar ėlių lesalas (strypainio s ėklos); kiti 
javai  
1008 60 00  Kvietrugiai ( Triticale ) 
Kvietrugiai yra hibridas, gautas sukryžminus kviečius su 
rugiais. Šie grūdai paprastai yra didesni ir pailgesni už 
rugių grūdus ir dažnai didesni ir pailgesni už kviečių 
grūdus; išorinė odelė yra raukšlėta.  
▼M11  
1008 90 00  Kiti javai  
Šiai subpozicijai priskiriamos burnočių (tariamųjų javų), 
kurie nėra varpiniai (migliniai) augalai, sėklos (grūdai). Jų 
paskirtis ir maistinė sudėtis yra panaši į javų.  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 12.02.2020 — 005.001 — 82  
11 SKIRSNIS  
MALYBOS PRODUKCIJA; SALYKLAS; KRAKMOLAS; INULINAS; 
KVIEČIŲ GLITIMAS 
2 papildomoji 
pastaba  Kokosų atveju šio skirsnio 2 papildomoji pastaba taikoma 
tik kokosų miltams, rupiniams ir milteliams. Susmulkinti ir 
išdžiovinti kokosai priskirtini 0801 11 00 subpozicijai ir 
nepatenka į 1106 pozicijos aprėptį, net jeigu jie atitinka 
šio skirsnio 2 papildomosios pastabos b punkte nustatytus 
kriterijus. 
Susmulkinti ir išdžiovinti kokosai pateikiami griežinėlių, 
mažų gabalėlių ar plonų juostelių pavidalu. Kokosų miltai, 
rupiniai ar milteliai yra sudaryti iš smulkių dalelių.  
1101 00  Kvietiniai ir meslininiai (kvie čių ir rugių mišinio) miltai  
Žr. šio skirsnio 2 pastabą. 
Šiai pozicijai priskiriamų miltų sudėtyje gali būti nedideli 
kiekiai druskos (paprastai ne daugiau kaip 0,5 %), taip pat 
nedideli kiekiai amilazės, maltų gemalų ir skrudinto salyklo.  
1102  Kit ų javų, išskyrus kvie čius ir meslin ą (kviečių ir rugių 
mišinį), miltai  
Žr. šio skirsnio 2 pastabą. 
Šiai pozicijai priskiriamų miltų sudėtyje gali būti nedideli 
kiekiai druskos (paprastai ne daugiau kaip 0,5 %), taip pat 
nedideli kiekiai amilazės, maltų gemalų ir skrudinto salyklo.  
1102 20 10 ir 
1102 20 90  Kukurūziniai miltai  
Vadovaujantis Komisijos reglamentu (EEB) Nr. 1748/85 
(OL L 167, 1985 6 27, p. 26) riebalų kiekiui nustatyti 
taikomas analizės metodas, aprašytas Komisijos 
reglamento (EEB) Nr. 152/2009 (OL L 54, 2009 2 26, 
p. 1) III priede H dalyje. 
Šioms subpozicijoms taip pat priskiriami kukurūziniai 
miltai, vadinami „masos miltais“, gaminami „nikstemaliza­
vimo“ būdu, kurį taikant kukurūzų grūdai termiškai apdoro­
jami ir mirkomi kalcio hidroksido tirpale, vėliau džiovinami 
ir malami. 
Tačiau bet koks papildomas produkto perdirbimas, pavyz­
džiui, skrudinimas, reiškia, kad jis nepriskiriamas 1102 pozi­
cijai (dažniausiai 19 skirsnis).  
1103  Jav ų kruopos, rupiniai ir granul ės 
1103 11 10 – 
1103 19 90  Kruopos ir rupiniai  
1. Žr. šio skirsnio 2 ir 3 pastabas. 
2. Žr. SS paaiškinimų 1103 pozicijos paaiškinimų pirmąsias 
šešias pastraipas.  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 12.02.2020 — 005.001 — 83  
3. — Produktai, neatitinkantys šio skirsnio 3 pastaboje 
nustatytų išsijojimo kriterijų, priskiriami 1104 pozi­
cijai. 
— Produktai, atitinkantys šio skirsnio 3 pastaboje nusta­
tytus išsisijojimo kriterijus, bet buvo gludinti ir yra 
įgavę apvalių grūdų dalių pavidalą, priskiriami vienai 
iš 1104 pozicijos subpozicijų, kuriai priskiriami 
gludinti grūdai.  
1103 13 10 ir 
1103 13 90  Kukurūzų 
Dėl riebalų kiekio nustatymo žr. paaiškinimų 1102 20 10 ir 
1102 20 90 subpozicijų paaiškinimus. 
Šioms subpozicijoms taip pat priskiriami kukurūzų kruopos 
ir rupiniai, vadinami „masos miltais“, gaminami „nikstema­
lizavimo būdu“, kurį taikant kukurūzų grūdai termiškai 
apdorojami ir mirkomi kalcio hidroksido tirpale, vėliau džio­
vinami ir malami. 
Tačiau bet koks papildomas produkto perdirbimas, pavyz­
džiui, skrudinimas, reiškia, kad jis nepriskiriamas 1103 pozi­
cijai (dažniausiai 19 skirsnis).  
1103 20 25 – 
1103 20 90  Granulės 
Žr. SS paaiškinimų 1103 pozicijos paaiškinimų paskutiniąją 
pastraipą.  
1104  Jav ų grūdai, apdirbti kitais b ūdais (pavyzdžiui, lukš ­
tenti, traiškyti, perdirbti į dribsnius, gludinti, skaldyti 
arba smulkinti), išskyrus ryžius, priskiriamus 1006 pozi ­
cijai; jav ų gemalai, sveiki, traiškyti, perdirbti į dribsnius 
arba malti  
Grūdai, perdirbti į dribsnius, priskiriami 1104 12 90, 
1104 19 69 ir 1104 19 91 subpozicijoms, yra grūdai, kurie 
buvo lukštenti ir traiškyti.  
1104 22 40 – 
1104 29 89  Grūdai, apdirbti kitais b ūdais (pavyzdžiui, lukštenti, 
gludinti, skaldyti arba smulkinti)  
Žr. SS paaiškinimų 1104 pozicijos paaiškinimų antrosios 
pastraipos 2–5 punktus.  
1104 22 50  Gludinti  
Be SS paaiškinimų 1104 pozicijos paaiškinimų antrosios 
pastraipos 4 punkte paminėtų gludintų grūdų, šioje subpo­
zicijai priskiriamos grūdų dalys, kurios po gludinimo yra 
įgavusios apvalių granulių formą.  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 12.02.2020 — 005.001 — 84  
1104 22 95  Kiti  
Šiai subpozicijai priskiriami produktai, gauti skaldant 
nelukštentus grūdus, kurie neatitinka šio skirsnio 3 pastaboje 
nustatytų išsijojimo kriterijų.  
1104 23 40  Lukštenti (pašalinta gr ūdo luobel ė), skaldyti arba 
neskaldyti, smulkinti arba nesmulkinti; gludinti  
Sąvokos „gludinti“ apibrėžimą žr. paaiškinimų 
1104 22 50 subpozicijos paaiškinimuose.  
1104 23 98  Kiti  
Žr. paaiškinimų 1104 22 95 subpozicijos paaiškinimus. 
Skaldyti kukurūzų grūdai, gauti sijojant valytus ir nelukš­
tentus kukurūzų grūdus ir atitinkantys šio skirsnio 2 pastabos 
A dalies reikalavimus, šioje subpozicijoje klasifikuojami 
kaip grūdai „apdirbti tiktai smulkinant“.  
1104 29 05  Gludinti  
Žr. paaiškinimų 1104 22 50 subpozicijos paaiškinimus.  
1104 29 08  Kiti  
Žr. paaiškinimų 1104 22 95 subpozicijos paaiškinimus.  
1104 29 30  Gludinti  
Žr. paaiškinimų 1104 22 50 subpozicijos paaiškinimus.  
1104 29 51 – 
1104 29 59  Apdirbti tiktai smulkinant  
Žr. paaiškinimų 1104 22 95 subpozicijos paaiškinimus.  
1104 30 10 – 
1104 30 90  Javų gemalai, sveiki, traiškyti, perdirbti į dribsnius arba 
malti  
Žr. SS paaiškinimų 1104 pozicijos paaiškinimų antrosios 
pastraipos 6 punktą.  
1106  Džiovint ų ankštinių daržovių, priskiriam ų 0713 pozicijai, 
sago palmi ų šerdžių arba šakniavaisi ų ar gumbavaisi ų, 
priskiriam ų 0714 pozicijai, arba produkt ų, priskiriam ų 
8 skirsniui, miltai, rupiniai ir milteliai  
Sąvokos „miltai“, „rupiniai“ ir „milteliai“ apibrėžtos šio 
skirsnio 2 papildomojoje pastaboje. 
Tešlos pavidalu pateikti produktai šiai pozicijai 
nepriskiriami.  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 12.02.2020 — 005.001 — 85  
1107  Salyklas, skrudintas arba neskrudintas  
1107 10 11 – 
1107 10 99  Neskrudintas  
Šioms subpozicijoms priskiriamos visos salyklo rūšys, turin­ 
čios diastatinį aktyvumą, būtiną grūdų krakmolo pavertimui 
cukrumi. Tarp tokių salyklų paminėtini: šviežiai daigintas 
salyklas, prisotintas dujų ( aerated ) salyklas ir džiovintas 
(kilned ) salyklas, kuris komerciškai dar skirstomas į šviesųjį 
(pale) (Pilzeno tipo) salyklą ir tamsųjį (Miuncheno tipo) 
salyklą. 
Šioms subpozicijoms taip pat priskiriamas žmonių maistui 
naudojamas šviežiai daigintas salyklas, vartojamas tokiu 
pačiu būdu kaip daržovių daigai, nes tai pradėję dygti, 
tačiau dar nedžiovinti javų grūdai. 
Visas šioms subpozicijoms priskiriamas salyklas pasižymi 
miltingu, baltu, trapiu branduoliu. Tačiau tamsiajame (Miun­
cheno tipo) salykle maždaug 10 % grūdų branduolių spalva 
yra nuo geltonos iki rudos. Branduoliai yra sausos, trapios 
konsistencijos. Sumalus gaunami smulkūs, minkšti rupiniai.  
1107 20 00  Skrudintas  
Šiai subpozicijai priskiriamas bet kuris salyklas, kuriame dėl 
skrudinimo diastatinis aktyvumas yra susilpnėjęs arba 
visiškai sustabdytas ir kuris dėl tos priežasties alaus darymo 
metu naudojamas tik kaip priedas prie neskrudinto salyklo 
siekiant suteikti alui specifinę spalvą ir skonį. 
Priklausomai nuo rūšies, tokio salyklo branduoliai yra nuo 
murzinai baltos iki juodos spalvos. 
Šiai subpozicijai priskiriamas: 
1. skrudintas salyklas, kuris priklausomai nuo panaudoto 
šviesaus salyklo drėgnumo laipsnio buvo skrudintas 
neprasidėjus jo sucukrinimui arba po dalinio sucukri­
nimo. Šis salyklas pasižymi blizgiu paviršiumi, o jo 
endospermas yra juodas ir neblizgus; 
2. karamelizuotas salyklas, kuriame sucukrinimo metu susi­
daręs cukrus buvo karamelizuotas. Šis salyklas yra nuo 
pilkai gelsvos iki šviesiai rudos spalvos; mažiausiai 90 % 
grūdų endospermas yra blizgus, nuo murzinai baltos iki 
tamsiai rudos spalvos. Labai šviesiame karamelizuotame 
salykle vis dar tam tikru laipsniu vyksta diastazė. Apie 
10 % grūdų gali likti nekaramelizuotais.  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 12.02.2020 — 005.001 — 86  
12 SKIRSNIS  
ALIEJINI Ų KULTŪRŲ SĖKLOS IR VAISIAI; ĮVAIRŪS GRŪDAI, 
SĖKLOS IR VAISIAI; AUGALAI, NAUDOJAMI PRAMON ĖJE IR 
MEDICINOJE; ŠIAUDAI IR PAŠARAI 
1201  Sojos pupel ės, smulkintos arba nesmulkintos  
Sojos pupelių ( Glycine max  sėklos) spalva gali būti įvairi – 
ruda, žalia ir juoda. Jų sudėtyje praktiškai nėra krakmolo, 
tačiau yra daug baltymų ir aliejaus. 
Kai kurių pupelių, parduodamų kaip „žaliosios sojos 
pupelės“ arba „žaliosios pupelės“, tarifinis klasifikavimas 
turi būti atliekamas itin atidžiai, nes dažnai jos yra ne 
sojos pupelės, bet pupelės, priskiriamos 0713 pozicijai.  
1202  Žem ės riešutai, neskrudinti ir nevirti arba nekepti, gliau ­
dyti arba negliaudyti, smulkinti arba nesmulkinti  
Žemės riešutuose,  Arachis hypogaea  sėklose, yra dideli 
kiekiai maistui vartoti tinkamo aliejaus.  
1205  Raps ų arba rapsuk ų sėklos, smulkintos arba 
nesmulkintos  
1205 10 10 ir 
1205 10 90  Mažai eruko r ūgšties turin čios raps ų arba rapsuk ų 
sėklos 
Žr. šio skirsnio 1 subpozicijos pastabą ir SS paaiškinimų 
1205 pozicijos paaiškinimus.  
1206 00  Saul ėgrąžų sėklos, smulkintos arba nesmulkintos  
1206 00 91  Gliaudytos; su pilkai ir baltai dryžuotais lukštais  
Šiai subpozicijai priskiriamos saulėgrąžų sėklos paprastai 
yra skirtos saldumynams gaminti, paukščių lesalui arba 
tiesiogiai vartoti maistui. Dažniausiai jų ilgis sudaro tik 
pusę lukšto, kuris gali viršyti 2 cm, ilgio. Šių sėklų sudėtyje  
esančio aliejaus kiekis paprastai sudaro maždaug 30–35 % 
masės.  
1206 00 99  Kitos  
Šiai subpozicijai priskiriamos saulėgrąžų sėklos, skirtos 
žmogaus vartojimui skirto aliejaus gamybai. Jos dažniausiai 
tiekiamos su lukštais, kurie yra lygios juodos spalvos. 
Lukšto ir sėklos ilgis šiose saulėgrąžose dažniausiai yra 
beveik vienodas. Šių sėklų sudėtyje esančio aliejus kiekis 
paprastai sudaro maždaug 40–45 % masės.  
1207  Kitos aliejini ų kultūrų sėklos ir vaisiai, smulkinti arba 
nesmulkinti  
1207 40 10 ir 
1207 40 90  Sezamų sėklos 
Šioms subpozicijoms priskiriamos  Sesamum indicum  sėklos.  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 12.02.2020 — 005.001 — 87  
1207 50 10 ir 
1207 50 90  Garstyčių sėklos 
Garstyčių sėklos gaunamos iš įvairių daržovių rūšių, pavyz­
džiui,  Sinapis alba, Brassica hirta, Brassica nigra  i r Bras­
sica juncea . 
1207 99 96  Kitos  
Šiai subpozicijai priskiriami vaisiai ir sėklos, paminėti SS 
paaiškinimų 1207 pozicijos paaiškinimų antrojoje pastrai­
poje, jeigu jie nepriskiriami pirmesnėms šios pozicijos 
subpozicijoms. 
Šiai subpozicijai taip pat priskiriamos minkštos žaliosios 
moliūgų sėklos, genezės požiūriu neturinčios išorinio sėklos 
lukšto sluoksnio ( Cucurbita pepo  L. convar.  citrullinia  
Greb.var.  styriaca ir Cucurbita pepo  L. var.  oleifera  
Pietsch). Šie moliūgai daugiausia auginami dėl jų sudėtyje 
esančio aliejaus ir nevartojami maistui kaip daržovės. 
Moliūgų, kurie auginami ir vartojami kaip daržovės, sėklos 
priskiriamos 1209 91 80 subpozicijai. 
Šiai subpozicijai nepriskiriamos skrudintos moliūgų sėklos 
(2008 19 arba 2008 97 subpozicija).  
1208  Miltai ir rupiniai iš aliejini ų kultūrų sėklų arba vaisi ų, 
išskyrus garsty čių sėklas 
Žr. šio skirsnio 2 pastabą.  
1209  S ėklos, vaisiai ir sporos, tinkamos s ėti 
1209 10 00  Cukrini ų runkelių sėklos 
Šiai subpozicijai priskiriamos tik cukrinių runkelių ( Beta 
vulgaris  var.  altissima ) sėklos. 
Taip pat čia priskiriamos vadinamosios vienadaigės sėklos, 
kurios gaunamos arba genetiškai apdorojant arba segmenta­
vimo būdu (segmentuota sėkla), su apvalkalu arba be apval­
kalo. Dažniausiai naudojamas apvalkalas yra molio 
pagrindu.  
1209 29 60  Pašarini ų runkelių sėkla ( Beta vulgaris  var.  alba ) 
Šiai subpozicijai taip pat priskiriamos vadinamosios viena­
daigės sėklos, kurios gaunamos arba genetiškai apdorojant 
arba segmentavimo būdu (segmentuota sėkla), su apvalkalu 
arba be apvalkalo. Dažniausiai naudojamas apvalkalas yra 
molio pagrindu.  
1209 30 00  Žolini ų augalų, daugiausia auginam ų dėl jų žiedų, sėklos 
Šiai subpozicijai priskiriamos žolinių augalų, išimtinai arba 
daugiausia auginamų dėl jų žiedų (žiedų, skirtų skynimui, 
puošimui ir t. t.), sėklos. Šių rūšių sėklos gali būti patei­
kiamos su apsaugine terpe, pavyzdžiui, celiuliozės pluoštu 
ar durpėse. Šiai subpozicijai priskiriamos ir kvapiųjų pelė­ 
žirnių sėklos ( Lathyrus odoratus ). ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 12.02.2020 — 005.001 — 88  
1209 91 80  Kitos  
Šiai subpozicijai priskiriamos moliūgų sėklos, naudojamos 
sėjai. 
Taip pat žr. 1207 99 96 ir 1212 99 95 subpozicijų 
paaiškinimus.  
1209 99 10  Miško medži ų sėklos 
Šiai subpozicijai priskiriamos miško medžių sėklos, net jei 
importuojanti šalis ketina jas naudoti dekoratyviniams 
medžiams ar krūmams auginti. 
Šioje subpozicijoje sąvoka „medžiai“ įvardija visus medžius, 
krūmus arba krūminius medžius, kurių šaknys, kamienas ir 
šakos yra sumedėjusios. 
Šiai subpozicijai priskiriami visi minėtų rūšių sėklos ir 
vaisiai, skirti sėjai: 
1. europiniai ir egzotiškų rūšių medžiai, skirti miško želdi­
nimui, turint omenyje medienos gamybą ar siekiant 
apsaugoti žemę nuo erozijos; 
2. medžiai, naudojami dekoratyviniams tikslams – parkų 
apželdinimams, viešųjų ir privačių sodų, aikščių, miesto 
gatvių, kelių, kanalų apsodinimui ir t. t. 
Prie antrajai grupei priklausančių medžių (kurie iš esmės yra 
tų pačių rūšių kaip ir pirmosios grupės medžiai) priklauso 
tokie medžiai, kurie naudojami ne tik dėl savo lapijos 
formos ir spalvos (pavyzdžiui, tam tikrų rūšių topoliai, 
klevai, spygliuočiai ir t. t.), tačiau ir dėl savo žiedų (pavyz ­
džiui, mimoza, eglūnas, magnolija, alyva, darželinis 
pupmedis, sakura, Judo medis, rožės) arba dėl ryškios 
savo vaisių spalvos (pavyzdžiui, vaistinė lauravyšnė, 
kaulenis, dyglainė). 
Tačiau šios sėklos ir vaisiai, net jeigu jie ir skirti sėjai, š iai 
subpozicijai nepriskiriami: 
a) vaisiai arba riešutai, priskiriami 8 skirsniui (ypač riešuta i, 
pavyzdžiui, kaštainiai, graikiniai riešutai, lazdyno 
riešutai, karijos, migdolai ir t. t.; 
b) sėklos ir vaisiai, priskiriami 9 skirsniui (pavyzdžiui, 
kadagio sėklos); 
c) aliejinių kultūrų sėklos ir riešutai, priskiriami 
1201–1207 pozicijoms (pavyzdžiui, buko riešutai, palmių 
branduoliai). 
Šiai subpozicijai taip pat nepriskiriama: 
a) tamarindų sėklos (1209 99 99 subpozicija); ir 
b) gilės ir paprastieji kaštonai (2308 00 40 subpozicija).  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 12.02.2020 — 005.001 — 89  
1210  Apyni ų spurgai, švieži arba džiovinti, susmulkinti arba 
nesusmulkinti, sumalti į miltelius arba nemalti, granu ­
liuoti arba negranuliuoti; lupulinas  
1210 20 10  Apyni ų spurgai, susmulkinti, sumalti į miltelius arba 
granuliuoti, turintys didesn į lupulino kiek į; lupulinas  
Be lupulino šiai subpozicijai priskiriami produktai, savo 
sudėtyje turintys didesnį lupulino kiekį, gauti malant apynių 
spurgus, prieš tai mechaniškai pašalinus lapus, stiebus, 
pažiedes ir žiedynus.  
1211  Augalai ir augal ų dalys ( įskaitant s ėklas ir vaisius), 
dažniausiai naudojami parfumerijoje, farmacijoje arba 
kaip insekticidai, fungicidai ar panašiai, švieži, atšaldyti, 
užšaldyti arba džiovinti, supjaustyti arba nesupjaustyti, 
grūsti arba negr ūsti, sumalti į miltelius arba nemalti  
1211 20 00  Ženšeni ų šaknys  
Šiai subpozicijai priskiriamos ženšenių ( Panax quinquefo ­
lium i r Panax ginseng ) šaknys. Šaknis yra nuo cilindro iki 
verpstės formos, su žiedinėmis raukšlėmis viršutinėje dalyje 
(trečdalis viso šaknies ilgio); dažnai pasidalijusi į kelias 
atšakas. Išorinė spalva – nuo gelsvai baltos iki 
rudai-geltonos, o vidus – baltas ir miltingas (išvirus vande­
nyje tampa kieta kaip ragas). Šiai subpozicijai taip pat 
priskiriamos grūstos arba maltos ženšenių šaknys.  
1211 90 30  Tonkinin ės pupelės 
Šiai subpozicijai priskiriamos kvapiosios tongapupės 
(Diptyrex odorata ) (Leguminosae  šeima) sėklos. Jų sudėtyje 
yra kumarino ir jos naudojamos parfumerijos pramonėje bei 
esencijoms, skirtoms dietiniams gėrimams, gaminti.  
1211 90 86  Kiti  
Šiai subpozicijai priskiriami augalai, augalų dalys, sėklos ir 
vaisiai, paminėti SS paaiškinimų 1211 pozicijos paaiškinimų 
vienuoliktojoje pastraipoje, jeigu jie nepriskiriami pirmes­
nėms šios pozicijos subpozicijoms, bei toliau išvardyti 
augalai, augalų dalys ir sėklos: 
1. kanapių dalys, sumaišytos arba nesumaišytos su organi­
nėmis arba neorganinėmis medžiagomis (paprastai 
naudojamos kaip užpildai); 
2. „apelsinų sėklos“ („ orange peas “ arba „ orangettes “), tai 
yra, neprinokę, nevalgomi apelsinai, kurie nukrenta 
netrukus po to, kai apelsinmedis pražysta. Jie dažniausiai 
renkami sausi, ypač naudojami eteriniams aliejams 
ekstrahuoti; 
3. džiovinti kiaulpienės ( Taxacum officinale ) lapai; 
4. džiovintos rūgštynės ( Rumex acetosa ); 
5. džiovintos didžiosios nasturtos ( Tropaeolum majus ); 
6. kuliant gauti įvairiarūšiai gysločio ( Plantago ovata ) sėklų 
lukštų fragmentai; 
7. tikrinių blizgučių ( Ganoderma lucidum ) milteliai.  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 12.02.2020 — 005.001 — 90  
Šiai subpozicijai nepriskiriamos dumblių (1212 pozicija) 
arba moliūgų sėklos (1207 arba 1209 pozicija).  
1212  Saldžiavaisi ų pupmedži ų vaisiai, j ūriniai vandens augalai 
ir kiti dumbliai, cukriniai runkeliai ir cukranendr ės, 
švieži, atšaldyti, užšaldyti arba džiovinti, susmulkinti 
arba nesusmulkinti; vaisi ų kauliukai ir branduoliai, 
taip pat kiti augaliniai produktai ( įskaitant neskrudintas  
Cichorium intybus sativum  rūšies trūkažolių šaknis), 
dažniausiai vartojami žmoni ų maistui, nenurodyti kitoje 
vietoje  
1212 21 00 ir 
1212 29 00  Jūriniai vandens augalai ir kiti dumbliai  
Žr. SS paaiškinimų 1212 pozicijos paaiškinimų A dalį.  
1212 91 20 ir 
1212 91 80  Cukriniai runkeliai  
Šioms subpozicijoms priskiriami tik nenucukrinti runkeliai, 
kurių sudėtyje esančio cukraus kiekis dažniausiai didesnis 
kaip 60 % sausosios medžiagos masės. Iš dalies arba 
visiškai nucukrinti runkeliai priskiriami 2303 20 10 arba 
2303 20 90 subpozicijai  
1212 92 00  Saldžiavaisi ų pupmedži ų vaisiai  
Žr. SS paaiškinimų 1212 pozicijos paaiškinimų C dalies 
pirmąją ir antrąją pastraipas.  
1212 99 41 ir 
1212 99 49  Saldžiavaisi ų pupmedži ų vaisių sėklos 
Žr. SS paaiškinimų 1212 pozicijos paaiškinimų C dalies 
trečiąją pastraipą.  
1212 99 95  Kiti  
Be produktų, paminėtų SS paaiškinimų 1212 pozicijos 
paaiškinimų D dalies trečiojoje, ketvirtojoje ir penktojoje 
pastraipose, šiai subpozicijai priskiriama: 
1. konijako ( konjak , konnyaku ) šakniagumbiai, sveiki, grūsti 
arba malti; 
2. „bičių duonelė“ („ pollen flour “) – maži gabalėliai, sulip­
dyti iš bičių surinktų žiedadulkių, su nektaru, medumi ir 
bičių seilėmis; 
3. maltos gvaraninės paulinijos ( Paullinia cupana ) sėklos, 
neskrudintos ir neparuoštos kitu būdu. 
Šiai subpozicijai nepriskiriamos moliūgų sėklos (1207 arba 
1209 pozicija), išskyrus išlukštentas moliūgų sėklas, kurios 
pagal Europos Sąjungos Teisingumo Teismo sprendimo 
byloje C-229/06 nuostatas priskirtinos 1212 pozicijai.  
1214  Šakniavaisiniai griež čiai, pašariniai runkeliai, pašariniai 
šakniavaisiai, šienas, m ėlynžiedė liucerna, dobilai, band ­
vikiai, pašariniai kop ūstai, lubinai, vikiai ir panaš ūs 
pašariniai produktai, granuliuoti arba negranuliuoti  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 12.02.2020 — 005.001 — 91  
1214 90 10  Pašariniai runkeliai, šakniavaisiniai griež čiai ir kiti paša ­
riniai šakniavaisiai  
Šiai subpozicijai priskiriama: 
1. pašariniai runkeliai ( Beta vulgaris  var.  alba ); 
2. šakniavaisiniai griežčiai ( Brassica napus  var.  napobras ­
sica); 
3. kiti pašariniai šakniavaisiai, pavyzdžiui, pašariniai 
turnipsai ( turnips ) ir pašarinės morkos. 
Įvairios topinambų (pavyzdžiui,  Helianthus tuberosus ) 
rūšys priskiriamos 0714 pozicijai, tuo tarpu pastarnokai 
(Pastinaca sativa ) klasifikuojami kaip daržovės ir priski­
riami 7 skirsniui (jei švieži ar atšaldyti – 
0706 pozicijoje).  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 12.02.2020 — 005.001 — 92  
13 SKIRSNIS  
ŠELAKAS; LIPAI, DERVOS IR KITI AUGAL Ų SYVAI BEI 
EKSTRAKTAI  
1301  Šelakas; gamtin ės dervos, sakai, lipai ir aliejingosios 
dervos (oleorezinai) (pavyzdžiui, balzamai)  
1301 20 00  Gumiarabikas 
Gumiarabikas (arba akacijų derva arba Senegalo derva) 
pateikiamas gelsvų arba rausvų gabalų pavidalu, yra perma­
tomas ir tirpus vandenyje, bet ne spirite.  
1302  Augalų syvai ir ekstraktai; pektino medžiagos, pektinatai ir 
pektatai; agaras ir kitos augalinės gleivės bei tirštikliai, 
modifikuoti arba nemodifikuoti 
1302 pozicijai priskiriami augalų ekstraktai yra augalinės 
kilmės žaliavos, gautos, pavyzdžiui, ekstrahuojant tirpikliais,  
bet toliau chemiškai nemodifikuotos ir neapdorotos. Tačiau 
leidžiama, kad į jas būtų pridėta inertinių priedų (pavyz­
džiui, priedų nuo sukepimo) ir atliktas su standartizavimu 
susijęs apdorojimas arba fizinis apdorojimas, pavyzdžiui, 
džiovinimas ar filtravimas.  
1302 11 00  Opijus 
Žr. SS paaiškinimų 1302 pozicijos paaiškinimų A dalies 
1 punktą.  
1302 12 00  Saldišaknės 
Žr. SS paaiškinimų 1302 pozicijos paaiškinimų A dalies 
2 punktą.  
1302 19 70  Kiti 
Žr. SS paaiškinimų 1302 pozicijos paaiškinimų A dalies 
4–20 punktus.  
1302 20 10 ir 
1302 20 90  Pektino medžiagos, pektinatai ir pektatai 
Šioms subpozicijoms priskiriami produktai, nurodyti SS 
paaiškinimų 1302 pozicijos paaiškinimų B dalyje.  
1302 31 00– 
1302 39 00  Augalinės gleivės ir tirštikliai, modifikuoti arba nemodifi­
kuoti 
SS paaiškinimų 1302 pozicijos paaiškinimų C dalies pirmoje 
pastraipoje nurodyti kriterijai yra tenkinami, jei produktas 
brinksta šaltame vandenyje arba tirpsta karštame vandenyje.  
1302 31 00  Agaras 
Žr. SS paaiškinimų 1302 pozicijos paaiškinimų C dalies 
1 punktą.  
1302 32 10 ir 
1302 32 90  Gleivės ir tirštikliai iš saldžiavaisio pupmedžio vaisių, 
saldžiavaisio pupmedžio vaisių sėklų arba siampupės 
sėklų, modifikuoti arba nemodifikuoti 
Žr. SS paaiškinimų 1302 pozicijos paaiškinimų C dalies 
2 punktą. 
Šioms subpozicijoms nepriskiriamas mažų, šviesiai geltonų, 
netaisyklingų formų žvynelių pavidalo siampupės sėklų 
endospermas (1404 pozicija).  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 12.02.2020 — 005.001 — 93  
1302 39 00  Kiti 
Be produktų, išvardytų SS paaiškinimų 1302 pozicijos 
paaiškinimų C dalies 3–5 punktuose, šiai subpozicijai taip 
pat priskiriama: 
1. ekstraktas, pagamintas iš dumblio  Furcellaria fastigiata . 
Šis dumblis renkamas Danijos pakrantėse, gaunamas 
tokiu pat būdu ir yra tokios pat formos kaip agaras; 
2. gleivės, išskirtos iš svarainio sėklų; 
3. gleivės, išskirtos iš islandinių samanų; 
4. karageninas ir kalcio, natrio bei kalio karagenatai, net, je i 
norint užtikrinti pastovų aktyvumą naudojant, standarti­
zuojami pridedant cukrų (pavyzdžiui, sacharozės, gliu­
kozės). Pridėtųjų cukrų kiekis dažniausiai ne didesnis 
kaip 25 %; 
5. hidrokoloidai, ekstrahuoti iš gysločio ( Plantago ovata ) 
sėklų lukštų.  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 12.02.2020 — 005.001 — 94  
14 SKIRSNIS  
AUGALIN ĖS PYNIMO MEDŽIAGOS; AUGALINIAI PRODUKTAI, 
NENURODYTI KITOJE VIETOJE 
1401  Augalin ės medžiagos, daugiausia tinkamos pynimui 
(pavyzdžiui, bambukai, rotangai ( rattans ), nendr ės, 
meldai, gluosni ų, karklų arba žilvi čių vytelės, rafija, 
valyti, balinti arba dažyti jav ų šiaudai bei liep ų karnos)  
1401 10 00  Bambukai  
Žr. SS paaiškinimų 1401 pozicijos paaiškinimų antrosios 
pastraipos 1 punktą.  
1401 20 00  Rotangai ( rattans ) 
Žr. SS paaiškinimų 1401 pozicijos paaiškinimų antrosios 
pastraipos 2 punktą.  
1401 90 00  Kitos  
Šiai subpozicijai priskiriami produktai, nurodyti SS paaiški­
nimų 1401 pozicijos paaiškinimų antrosios pastraipos 
3–7 punktuose. Šiai subpozicijai taip pat priskiriami įvairių 
švendrų ( Typha ) (pavyzdžiui, plačialapių švendrų ( Typha 
latifolia )) lapai.  
1404  Augaliniai produktai, nenurodyti kitoje vietoje  
1404 20 00  Medviln ės pūkai 
Žr. SS paaiškinimų 1404 pozicijos paaiškinimų antrosios 
pastraipos A dalį.  
1404 90 00  Kiti  
Šiai subpozicijai priskiriami produktai, nurodyti SS paaiški­
nimų 1404 pozicijos paaiškinimų antrosios pastraipos B – F 
dalyse. 
SS paaiškinimų 1404 pozicijos paaiškinimų antrosios 
pastraipos F dalies 7 punkte nurodyti karšuliai yra  Dipsacus 
sativus  (ilgagalvių karšulių) rūšies augalai. 
Šiai subpozicijai taip pat priskiriamas mažų, šviesiai 
geltonų, netaisyklingų formų žvynelių pavidalo siampupės 
sėklų endospermas.  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 12.02.2020 — 005.001 — 95  
III SKYRIUS  
GYVŪNINIAI ARBA AUGALINIAI RIEBALAI IR ALIEJUS BEI J Ų 
SKILIMO PRODUKTAI; PARUOŠTI VALGOMIEJI RIEBALAI; 
GYVŪNINIS ARBA AUGALINIS VAŠKAS  
15 SKIRSNIS  
GYVŪNINIAI ARBA AUGALINIAI RIEBALAI IR ALIEJUS BEI J Ų 
SKILIMO PRODUKTAI; PARUOŠTI VALGOMIEJI RIEBALAI; 
GYVŪNINIS ARBA AUGALINIS VAŠKAS  
Bendrosios nuostatos  
Šio skirsnio subpozicijose sąvoka „naudojimas pramonėje“ įvardi ja tik 
tokį naudojimą, kuris yra susijęs su pirminio produkto pasikeit imais.  
Kita vertus, kai kuriose subpozicijose esanti sąvoka „naudojima s tech­
nikoje“ neįvardija, kad buvo vykdomas toks pasikeitimas.  
Apdorojimai, pavyzdžiui, gryninimas, rafinavimas arba hidrinima s nėra 
laikomi „naudojimu pramonėje“ ar „naudojimu technikoje“.  
Pažymėtina, kad net žmonių maistui vartoti tinkami produktai ga li būti 
skirti naudoti technikoje arba pramonėje.  
Šio skirsnio subpozicijoms, kuriose priskiriami produktai, skir ti naudoti 
technikoje arba pramonėje, išskyrus maisto produktų gamybą, pri ski­
riami gyvulių ėdalui gaminti naudojami aliejus ir riebalai.  
1 papildomosios 
pastabos 
a punktas  Skystos augalinio aliejaus frakcijos, gautos atskiriant kietąją  
fazę, pavyzdžiui, aušinimu, panaudojus organinius tirpiklius, 
paviršinio aktyvumo medžiagas ir t. t., negali būti laikomos 
neapdorotais aliejais.  
1502  Galvij ų, avių arba ožk ų riebalai, išskyrus priskiriamus 
1503 pozicijai  
See the HS Explanatory Note to heading 1502. 
This heading includes rendered fats, such as: 
1. Greaves’ fat;; 
2. ‘Acid’ fat, obtained by boiling the lowest-quality unren­
dered fat in an aqueous solution of sulphuric acid which 
hydrolyses the albuminoid substances in the tissues, thus 
releasing the fat. 
In addition to rendered fats, this heading includes unren­
dered fats, i.e. fat enclosed in its cellular membranes.  
1503 00  Tauk ų stearinas, tauk ų aliejus, oleostearinas, oleoaliejus 
ir lajaus aliejus, neemulsuoti, nesumaišyti arba neapdo ­
roti kitu b ūdu 
1503 00 11 ir 
1503 00 19  Taukų stearinas ir oleostearinas  
Šioms subpozicijoms priskiriami produktai, nurodyti SS 
paaiškinimų 1503 pozicijos paaiškinimų antrojoje ir prieš­
paskutiniojoje pastraipose.  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 12.02.2020 — 005.001 — 96  
1503 00 30  Lajaus aliejus, skirtas naudoti pramon ėje, išskyrus 
maisto produkt ų gamybą 
Šiai subpozicijai priskiriamas produktas, aprašytas SS paaiš­
kinimų 1503 pozicijos paaiškinimų penktojoje pastraipoje, 
jeigu jis skirtas naudoti pramonėje, išskyrus maisto produktų 
gamybą (žr. paaiškinimų šio skirsnio paaiškinimų Bendrą­
sias nuostatas).  
1503 00 90  Kiti  
Be produktų, nurodytų SS paaiškinimų 1503 pozicijos 
paaiškinimų trečiojoje ir ketvirtojoje pastraipose, šiai subpo­
zicijai priskiriamas lajaus aliejus, neatitinkantis 
1503 00 30 subpozicijai nustatytų kriterijų, pavyzdžiui, 
lajaus aliejus, skirtas naudoti technikoje.  
1504  Žuv ų arba jūrų žinduoli ų taukai ir aliejus bei j ų frak­
cijos, nerafinuoti arba rafinuoti, bet chemiškai nemodi ­
fikuoti  
Žr. SS paaiškinimų šio skirsnio paaiškinimų A dalies šeštąją 
ir septintąją pastraipas.  
1504 10 10 – 
1504 10 99  Žuvų kepenų taukai ir j ų frakcijos  
Žr. SS paaiškinimų 1504 pozicijos paaiškinimų antrąją 
pastraipą.  
1504 10 10  Kuri ų sudėtyje esan čio vitamino A kiekis ne didesnis 
kaip 2 500 IU/g  
Vitamino A kiekis  gadidae  rūšies (menkių, juodadėmių 
menkių, molvių, merlūzų ir t. t.) žuvų kepenų taukuose 
dažniausiai ne didesnis kaip 2 500 IU/g.  
1504 10 91 ir 
1504 10 99  Kiti 
Vitamino A kiekis, pavyzdžiui, tunų, otų ir keleto ryklių 
rūšių kepenų taukuose dažniausiai didesnis kaip 2 500 IU/g. 
Aliejai, kurių sudėtyje esantis vitaminų kiekis yra padi­
dintas, priskiriami šioms subpozicijoms, jeigu jie neprarado 
žuvų kepenų taukų savybių. Tai būtų, pavyzdžiui, žuvų 
kepenų taukai, kurių sudėtyje esantis vitamino A kiekis ne 
didesnis kaip 100 000 IU/g.  
1504 20 10 ir 
1504 20 90  Žuvų taukai ir aliejus bei j ų frakcijos, išskyrus žuv ų 
kepenų taukus  
Šioms subpozicijoms priskiriami visų rūšių žuvų taukai ir 
aliejus bei jų frakcijos, išskyrus taukus, išekstrahuotus tik i š 
žuvų kepenų. Čia priskiriami: 
1. silkių ir menhadenų ( menhaden  – į silkes panašios žuvys, 
žvejojamos tik taukams ekstrahuoti) taukai;  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 12.02.2020 — 005.001 — 97  
2. taukai, gauti iš konservavimo metu atsirandančių 
nuosėdų, kurių vertė žemesnė nei viršuje nusistovėjusių 
taukų. Komerciškai svarbūs yra taukai, gauti iš  
Clupeidae  šeimos žuvų atliekų, iš tunų ir pelamidžių 
atliekų bei lašišinių ( Salmonidae ) žuvų atliekų; 
3. taukai, gauti iš prekyboje esančių įvairių rūšių mažesnės 
vertės žuvų atliekų; 
4. žuvų stearinas, aprašytas SS paaiškinimų 1504 pozicijos 
paaiškinimų trečiojoje pastraipoje. 
Šiai subpozicijai priskiriami taukai ir aliejus, visų pirma 
skirti naudoti technikoje ir pramonėje, pavyzdžiui, raugi­
nimui, dažų preparatams, tepimo-aušinimo skysčiui, naudo­
jamam metalų apdirbimui pjovimu, gaminti.  
1504 30 10 ir 
1504 30 90  Jūrų žinduoli ų taukai ir aliejus bei j ų frakcijos  
Šioms subpozicijoms priskiriami: 
1. banginių taukai ir neapdorotas spermaceto aliejus (žr. SS 
paaiškinimų 1504 pozicijos paaiškinimų pirmąją 
pastraipą); 
2. jūrų žinduolių varvelis; 
3. irklakojų taukai (ruonių, jūrų vėplių ir jūrų liūtų). 
Šioms subpozicijoms priskiriami visi jūrų žinduolių taukai ir 
jų frakcijos, įskaitant iš jų kepenų išekstrahuotus taukus, 
pavyzdžiui, kašaloto kepenų taukai, kurių sudėtyje yra 
labai daug vitamino A ir jie pasižymi panašiomis savybėmis 
kaip žuvų kepenų taukai, priskiriami 1504 10 10, 
1504 10 91 ir 1504 10 99 subpozicijoms.  
1505 00  Avi ų prakaitiniai riebalai ir iš j ų gaunamos riebal ų 
medžiagos ( įskaitant lanolin ą) 
1505 00 10  Neapdoroti avi ų prakaitiniai riebalai  
Žr. SS paaiškinimų 1505 pozicijos paaiškinimų pirmąją 
pastraipą.  
1505 00 90  Kiti  
Šiai subpozicijai priskiriama: 
1. lanolinas, aprašytas SS paaiškinimų 1505 pozicijos paaiš­
kinimų antrojoje, trečioje ir ketvirtojoje pastraipose; 
2. skystos ir kietos riebalų medžiagos, išskirtos iš avių 
prakaitinių riebalų (avių prakaitinių riebalų oleinas ir 
avių prakaitinių riebalų stearinas). Jos atitinkamai 
gaunamos nudistiliavus avių prakaitinius riebalus, o po 
to juos išspaudus.  
1506 00 00  Kiti gyv ūniniai riebalai ir aliejus bei j ų frakcijos, nera ­
finuoti arba rafinuoti, bet chemiškai nemodifikuoti  
Šiai pozicijai nepriskiriami nevalgomi gyvūninių riebalų ir 
aliejaus mišiniai arba preparatai, pavyzdžiui, skerdyklų 
riebalai, gauti iš įvairių gyvūnų, arba gyvūninių ir augalinių 
riebalų ir aliejaus mišiniai arba preparatai, pavyzdžiui, 
kepimo riebalų atliekos (1518 pozicija).  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 12.02.2020 — 005.001 — 98  
1507  Soj ų aliejus ir jo frakcijos, nerafinuoti arba rafinuoti, 
bet chemiškai nemodifikuoti  
1507 10 10 ir 
1507 10 90  Neapdorotas aliejus, išvalytas arba neišvalytas nuo 
gleivių 
Sąvoką „neapdorotas“ žr. šio skirsnio 1 papildomosios 
pastabos a, b ir c punktuose.  
1507 90 10 ir 
1507 90 90  Kiti 
Šioms subpozicijoms priskiriamas ir rafinuotas sojų aliejus.  
1508  Žem ės riešutų aliejus ir jo frakcijos, nerafinuoti arba 
rafinuoti, bet chemiškai nemodifikuoti  
1508 10 10 ir 
1508 10 90  Neapdorotas aliejus  
Žr. šio skirsnio 1 papildomosios pastabos a ir b punktus.  
1508 90 10 ir 
1508 90 90  Kiti 
Šioms subpozicijoms priskiriamas rafinuotas žemės riešutų 
aliejus.  
1509  Alyvuogi ų aliejus ir jo frakcijos, nerafinuoti arba rafi ­
nuoti, bet chemiškai nemodifikuoti  
Šiai pozicijai priskiriamas alyvuogių aliejus privalo atitikti 
šiuos tris reikalavimus: 
1. turi būti gautas apdorojant tik alyvmedžio vaisius ( Olea 
europaea  L.); 
2. turi būti gautas naudojant tik mechanines arba kitas 
fizines priemones (pavyzdžiui, spaudžiant), tačiau 
išskyrus apdorojimą panaudojant tirpiklius (žr. šio 
skirsnio 2 pastabą); 
3. neturi būti reesterintas arba sumaišytas su kitu aliejumi, 
įskaitant alyvuogių išspaudų aliejų, priskiriamą 
1510 00 pozicijai.  
1509 10 10  Klasikinis alyvuogi ų aliejus („  lampante  “) 
Žr. šio skirsnio 2 papildomosios pastabos B dalies 
1 punktą.  
1509 10 20  Ypa č grynas alyvuogi ų aliejus  
Žr. šio skirsnio 2 papildomosios pastabos B dalies 
2 punktą.  
1509 10 80  Kitas  
Žr. šio skirsnio 2 papildomosios pastabos B dalies 
3 punktą.  
1509 90 00  Kiti  
Žr. šio skirsnio 2 papildomosios pastabos C dalį. 
Šiai subpozicijai priskiriamas ne tik rafinuotas alyvuogių 
aliejus, bet taip pat rafinuotas alyvuogių aliejus, sumaišytas 
su pirmojo spaudimo alyvuogių aliejumi.  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 12.02.2020 — 005.001 — 99  
1510 00  Kitas aliejus ir jo frakcijos, gauti tik iš alyvuogi ų, nera­
finuoti arba rafinuoti, bet chemiškai nemodifikuoti, 
įskaitant šio aliejaus arba jo frakcij ų mišinius su alie ­
jumi arba frakcijomis, priskiriamus 1509 pozicijai  
Šiai pozicijai priskiriamas tik toks aliejus, kuris atitinka 
reikalavimus, išdėstytus paaiškinimų 1509 pozicijos paaiški­
nimų 1 punkte. Kaip ir 1509 pozicijai priskiriamas aliejus, 
1510 00 pozicijai priskiriamas aliejus neturi būti reesterintas  
arba sumaišytas su kitu aliejumi, t. y. aliejumi, išskyrus 
alyvuogių aliejų, tačiau: 
— jis gali būti ekstrahuotas naudojant tirpiklius arba fizines 
priemones; 
— jis gali būti sumaišytas su aliejumi arba jo frakcijomis, 
priskiriamais 1509 pozicijai; dažniausiai pasitaikantis 
mišinys sudarytas iš rafinuoto alyvuogių išspaudų alie­
jaus ir pirmojo spaudimo alyvuogių aliejaus.  
1510 00 10  Neapdorotas aliejus  
Žr. šio skirsnio 2 papildomosios pastabos D dalį.  
1510 00 90  Kitas  
Šiai subpozicijai priskiriama rafinuotas alyvuogių išspaudų 
aliejus ir alyvuogių išspaudų aliejaus bei pirmojo spaudimo 
alyvuogių aliejaus mišiniai.  
1511  Palmi ų aliejus ir jo frakcijos, nerafinuoti arba rafinuoti, 
bet chemiškai nemodifikuoti  
1511 10 10 ir 
1511 10 90  Neapdorotas aliejus  
Žr. šio skirsnio 1 papildomosios pastabos a ir b punktus. 
Neapdorotas palmių aliejus genda greičiau nei kitas aliejus, 
nes jo sudėtyje yra didelis kiekis laisvųjų riebalų rūgščių.  
1511 90 11 ir 
1511 90 19  Kietosios frakcijos  
Šioms subpozicijoms priskiriamas palmių stearinas.  
1511 90 91 ir 
1511 90 99  Kitas  
Šioms subpozicijoms priskiriama: 
1. rafinuotas palmių aliejus; 
2. skysta palmių aliejaus frakcija, gauta atskyrus kietąją 
fazę aušinimo būdu arba panaudojus organinius tirpiklius 
ar paviršinio aktyvumo medžiagas. Šią frakciją (palmių 
oleinas), kurios sudėtyje esančių riebalų rūgščių sudėtis 
kai kuriais atvejais gali būti labai panaši į nefrakcionuo­
tame palmių aliejuje esančių riebalų rūgščių sudėtį, 
paprastai galima atskirti palyginus juose esančių triglice­
ridų kiekius su trigliceridų kiekiais tipiškame nefrakcio­
nuotame palmių aliejuje. Trigliceridų, kurių sudėtyje yra 
didesnis anglies atomų skaičius (C  52 ir C  54 ), daugiau 
randama skystose frakcijose nei nefrakcionuotame alie­
juje, tuo tarpu kietojoje frakcijoje vyrauja trigliceridai, 
kurių sudėtyje yra santykinai mažesnis anglies atomų 
skaičius (C  50 ir C  48 ). ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 12.02.2020 — 005.001 — 100  
1512  Saul ėgrąžų, dygmin ų arba vilnamedži ų aliejus ir jo frak ­
cijos, nerafinuoti arba rafinuoti, bet chemiškai 
nemodifikuoti  
1512 11 91  Saul ėgrąžų aliejus  
Žr. šio skirsnio 1 papildomosios pastabos a ir b punktus 
kartu su SS paaiškinimų 1512 pozicijos paaiškinimų 
A dalimi.  
1512 11 99  Dygmin ų aliejus  
Žr. šio skirsnio 1 papildomosios pastabos a ir b punktus 
kartu su SS paaiškinimų 1512 pozicijos paaiškinimų 
B dalimi.  
1512 19 90  Kitas  
Šiai subpozicijai priskiriamas rafinuotas saulėgrąžų aliejus ir  
rafinuotas dygminų aliejus.  
1512 21 10 – 
1512 29 90  Vilnamedži ų aliejus jo frakcijos  
Žr. SS paaiškinimų 1512 pozicijos paaiškinimų C dalį.  
1514  Raps ų, rapsuk ų arba garsty čių aliejus ir jo frakcijos, 
nerafinuoti arba rafinuoti, bet chemiškai nemodifikuoti  
1514 11 10 – 
1514 19 90  Mažai eruko r ūgšties turintis raps ų arba rapsuk ų aliejus 
ir jo frakcijos  
Žr. šio skirsnio 1 subpozicijų pastabą ir SS paaiškinimų 
1514 pozicijos paaiškinimų A dalies antrosios pastraipos 
antrąjį sakinį.  
1515  Kiti nelakieji augaliniai riebalai ir aliejus ( įskaitant 
simondsij ų aliejų) ir jų frakcijos, nerafinuoti arba rafi ­
nuoti, bet chemiškai nemodifikuoti  
1515 30 10 ir 
1515 30 90  Ricinos aliejus ir jo frakcijos  
Ricinos aliejus taip pat vadinamas „ palma Christi “ aliejumi 
ir „kerva “ aliejumi. 
Šioms subpozicijoms nepriskiriamas  Curcas  aliejus (arba 
vidurius liuosuojantis aliejus), išekstrahuotas iš  Jatraopha 
curcas  medžio ( Euphorbiaceae  šeima) sėklų, dažnai vadi­
namas „amerikiniu ricinos aliejumi“ arba „laukinių augalų 
(wild) ricinos aliejumi“ (1515 90 40–1515 90 99 
subpozicijos).  
1517  Margarinas; gyv ūninių arba augalini ų riebalų ir aliejaus 
bei įvairių šiam skirsniui priskiriam ų riebalų arba alie ­
jaus frakcij ų valgomieji mišiniai arba preparatai, 
išskyrus valgomuosius riebalus, aliej ų arba jų frakcijas, 
priskiriamus 1516 pozicijai  
Sąvokos „margarinas“ apibrėžimą žr. SS paaiškinimų 
1517 10 ir 1517 90 subpozicijų paaiškinimuose.  
1517 10 10 ir 
1517 10 90  Margarinas, išskyrus skyst ąjį margarin ą 
Žr. SS paaiškinimų 1517 pozicijos paaiškinimų penktosios 
pastraipos A dalį.  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 12.02.2020 — 005.001 — 101  
Pažymėtina, kad priskiriant produktus šioms subpozicijoms 
vandens kiekis nėra lemiantis faktorius.  
1517 90 91  Nelakusis, skystas, sumaišytas augalinis aliejus  
Šiai subpozicijai priskiriami ir chemiškai modifikuoto auga­
linio aliejaus mišiniai.  
1521  Augalinis vaškas (išskyrus trigliceridus), bi čių vaškas, 
kitas vabzdži ų vaškas ir spermacetas, rafinuoti arba 
nerafinuoti, dažyti arba nedažyti  
1521 10 00  Augalinis vaškas  
Be produktų, aprašytų SS paaiškinimų 1521 pozicijos paaiš­
kinimų I grupėje, šiai subpozicijai priskiriamas kavos 
vaškas, kuris natūraliai susidaro visose kavos krūmo dalyse 
(pupelėse, žievėje, lapuose ir t. t.) ir yra kavos be kofeino 
gamybos šalutinis produktas. Jis yra juodos spalvos, kvepia 
kava ir naudojamas tam tikriems valymo produktams 
gaminti.  
1521 90 91  Žaliaviniai  
Šiai subpozicijai priskiriamas vaškas, esantis natūraliuose 
koriuose.  
1521 90 99  Kiti  
Šiai subpozicijai priskiriamas vaškas, presuotas arba rafi­
nuotas, balintas arba nebalintas ar dažytas arba nedažytas.  
1522 00  Degra; riebal ų medžiag ų arba gyv ūninio ar augalinio 
vaško apdorojimo atliekos  
1522 00 31 ir 
1522 00 39  Kurių sudėtyje yra aliejaus, turin čio alyvuogi ų aliejaus 
charakteristikas  
Žr. šio skirsnio 3 papildomąją pastabą, kurioje nurodytos 
šiai subpozicijai nepriskiriamos atliekos.  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 12.02.2020 — 005.001 — 102  
IV SKYRIUS  
PARUOŠTI MAISTO PRODUKTAI; NEALKOHOLINIAI IR 
ALKOHOLINIAI G ĖRIMAI BEI ACTAS; TABAKAS IR PERDIRBTI 
TABAKO PAKAITALAI  
16 SKIRSNIS  
GAMINIAI IŠ M ĖSOS, ŽUVIES ARBA V ĖŽIAGYVI Ų, MOLIUSK Ų 
ARBA KIT Ų VANDENS BESTUBURI Ų 
Bendrosios nuostatos  
Apie sudėtinių maisto produktų (įskaitant taip vadinamus „paruo štus 
maisto produktus“), kurių sudėtyje yra, pavyzdžiui, dešros, mės os, 
mėsos subproduktų, žuvies arba vėžiagyvių, moliuskų arba kitų v andens 
bestuburių arba įvairių šių produktų kombinacijų (derinių), kar tu su 
daržovėmis, spagečiais, padažu ir t. t., klasifikavimą žr. šio skirsnio 
2 pastabą ir SS paaiškinimų šio skirsnio paaiškinimų Bendrųjų n uostatų 
priešpaskutiniąją pastraipą.  
2 pastabos pirmosios pastraipos antrasis sakinys (priskiriama p ozicijai, 
atitinkančiai sudedamąją dalį arba sudedamąsias dalis, kurios m asė 
vyrauja) taip pat taikomas ir nustatant subpozicijas. Tačiau mi nėtos 
nuostatos netaikomos produktams, kurių sudėtyje yra kepenų, pri ski­
riamų 1601 00 ir 1602 pozicijoms (žr. pastabos 2 pastraipą).  
2 papildomoji 
pastaba  Kaip taisyklė, gabalas, iš kurio gauta dalis, yra identifikuo­
jamas tik tada, kai tos dalies išmatavimai apytiksliai yra ne 
mažesni kaip 100 × 80 × 2 mm. 
Sąvoka „jų dalys“ įvardija tik tas dalis, kai gabalas, iš kurio  
jos išpjautos (pavyzdžiui, kumpiai), gali būti nustatytas 
neabejotinai tiksliai, o ne atmetimo principu.  
1601 00  Dešros ir panaš ūs produktai iš m ėsos, mėsos subpro ­
duktų arba kraujo; maisto produktai, daugiausia paga ­
minti iš ši ų produkt ų 
Tai, kad prekybos tikslais tam tikri produktai gali būti pava­
dinti „dešromis ir panašiais produktais“, nėra jų priskyrimą 
šiai pozicijai nulemiantis faktorius. 
Kapoti arba smulkinti mėsos produktai, kuriems yra suteikta 
forma dėl jų supakavimo į skardines arba kitas kietas 
cilindro arba kitokios formos talpyklas, neklasifikuojami 
kaip „dešros“ ir priskiriami šiai pozicijai.  
1601 00 10  Iš kepen ų 
Šiai subpozicijai priskiriamos dešros ir panašūs produktai, 
kurių sudėtyje yra kepenų, su mėsos, mėsos subproduktų, 
riebalų ir t. t. priedais arba be jų, jei kepenys nulemia tokių  
produktų esminį požymį. Šie produktai dažniausiai būna 
virti arba kartais rūkyti, juos atpažinti dažniausiai galima 
pagal specifinį kepenų skonį.  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 12.02.2020 — 005.001 — 103  
1601 00 91  Dešros, sausos arba tepamos, nevirtos ir nekeptos  
Šiai subpozicijai priskiriamos nevirtos ir nekeptos dešros ir 
panašūs produktai, jei jie yra subrandinti (pavyzdžiui, džio­
vinant ore) ir paruošti tiesiogiai vartoti maistui. 
Tokie produktai taip pat gali būti ir rūkyti, jei rūkymas 
nesukelia visų albuminų koaguliacijos, kuri gali kilti apdo­
rojant karščiu, pavyzdžiui, rūkant produktą aukštoje tempe­
ratūroje. 
Šiai subpozicijai priskiriamos dešros, kurios paprastai 
valgomos griežinėliais (pavyzdžiui, saliamis,  Arles  dešros,  
Plockwurst ), taip pat tepamos dešros, pavyzdžiui,  Teewurst . 
1601 00 99  Kiti  
Šiai subpozicijai priskiriama: 
1. nebrandintos šviežios dešros ir panašūs produktai; 
2. virtos dešros, pavyzdžiui, Frankfurto dešrelės, Strasbūro 
dešrelės, Vienos dešrelės, mortadelės ( mortadellas ), iš 
žarnokų pagamintos dešrelės, vadinamos „ andouilles “ ir 
„andouillettes “, dešros, vadinamos „ white puddings “ ir 
„black puddings “, bei kiti panašūs firminiai produktai.  
1602  Kiti paruošti arba konservuoti gaminiai iš m ėsos, mėsos 
subprodukt ų arba kraujo  
Žr. 2 skirsnio 6 papildomosios pastabos a punktą, pagal 
kurį nevirta ir nekepta naminių paukščių mėsa su priesko­
niais priskiriama 16 skirsniui. Ar nevirta ir nekepta naminių 
paukščių mėsa yra su prieskoniais, ar be jų, nustatoma 
taikant nevirtos ir nekeptos naminių paukščių mėsos su 
prieskoniais juslinio tyrimo metodus, nustatytus Komisijos 
įgyvendinimo reglamente (ES) Nr. 1362/2013 (  1 ). 
1602 10 00  Homogenizuoti produktai  
Žr. šio skirsnio 1 subpozicijų pastabą.  
1602 20 10 ir 
1602 20 90  Iš bet kuri ų gyvūnų kepenų 
Šioms subpozicijoms priskiriami paruošti arba konservuoti 
produktai, kurių sudėtyje yra kepenų, sumaišyti arba nesu­
maišyti su mėsa ar kitais mėsos subproduktais, jei kepenys 
nulemia tokių produktų esminį požymį. Pagrindiniai šioms 
subpozicijoms priskiriami produktai yra gaminami iš žąsų 
arba ančių kepenėlių (1602 20 10 subpozicija).  
_____________  
( 1 ) 2013 m. gruodžio 11 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES ) Nr. 1362/2013, 
kuriuo nustatomi nevirtos ir nekeptos naminių paukščių mėsos su  prieskoniais juslinio 
tyrimo klasifikavimo Kombinuotojoje nomenklatūroje tikslais met odai (OL L 343, 
2013 12 19, p. 9).  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 12.02.2020 — 005.001 — 104  
1602 31 11 – 
1602 39 85  Iš namini ų paukščių, priskiriam ų 0105 pozicijai  
Šioms subpozicijoms priskiriama paukštiena ir paukštienos 
dalys, konservuoti po jų išvirimo ar iškepimo. 
Prie tokių produktų priklauso: 
1. viščiukai drebučiuose; 
2. viščiukų pusės arba ketvirčiai padaže ir sveikos kalakutų, 
žąsų arba viščiukų kulšelės, užšaldytos arba neužšal­
dytos; 
3. vištienos paštetas (kurį daugiausia sudaro vištienos mėsa 
su veršienos, kiaulienos riebalų, trumų ir prieskonių prie­
dais), užšaldytas arba neužšaldytas; 
4. paruošti patiekalai, kurių sudėtyje yra naminių paukščių 
mėsos (pagrindinė sudėtinė dalis) ir kitų produktų, 
pavyzdžiui, daržovių, ryžių arba makaronų tipo produktų. 
Šios kategorijos patiekalų pavyzdžiai – maisto produktai, 
vadinami „viščiukas su ryžiais“ ir „viščiukas su grybais“, 
taip pat užšaldyti vištienos patiekalai, supakuoti į padė­
kliukus, kuriuose mėsa atskirta nuo įvairių kitų tokio 
patiekalo sudėtinių dalių. 
Nustatant naminių paukščių mėsos ar mėsos subproduktų 
procentinį kiekį, turi būti neatsižvelgiama į bet kokių 
kaulų masę.  
1602 31 11  Pagaminti vien tiktai iš nevirtos ir nekeptos kalakut ų 
mėsos 
Žr. šio skirsnio 1 papildomąją pastabą.  
1602 32 11  Nevirti ir nekepti  
Žr. šio skirsnio 1 papildomąją pastabą.  
1602 39 21  Nevirti ir nekepti  
Žr. šio skirsnio 1 papildomąją pastabą.  
1602 41 10 ir 
1602 41 90  Kumpiai ir j ų dalys  
Žr. šio skirsnio 2 papildomąją pastabą, kurioje apibrėžtas 
sąvokos „jų dalys“ aprėptis, taip pat žr. susijusius paaiški­
nimus. 
Šioms subpozicijoms nepriskiriami kapoti arba smulkiai 
malti produktai, net jei jie ir pagaminti iš kumpių ar jų 
dalių.  
1602 42 10 ir 
1602 42 90  Mentės ir jų dalys  
Žr. šio skirsnio 2 papildomąją pastabą, kurioje apibrėžtas 
sąvokos „jų dalys“ aprėptis, taip pat žr. susijusius 
paaiškinimus.  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 12.02.2020 — 005.001 — 105  
Šioms subpozicijoms nepriskiriami kapoti ar smulkiai malti 
produktai, net jei jie ir pagaminti iš menčių ar jų dalių.  
1602 49 11 – 
1602 49 50  Naminių kiaulių 
Dėl bet kokios rūšies mėsos ar mėsos subproduktų, įskaitant 
bet kokios rūšies ar kilmės riebalus, procentinio dydžio 
nustatymo žr. Komisijos reglamentą (EEB) Nr. 226/89 
(OL L 29, 1989 1 31, p. 11). 
Nustatant šiuos procentinius dydžius, neatsižvelgiama į žela­
tinos ar padažo kiekius.  
1602 49 15  Kiti mišiniai, kuri ų sudėtyje yra kumpio (šlaun ų), 
menčių, nugarini ų arba sprandini ų ir jų dalių 
Žr. šio skirsnio 2 papildomąją pastabą, kurioje apibrėžta 
sąvokos „jų dalys“ aprėptis, taip pat žr. susijusius paaiški­
nimus. 
Šiai subpozicijai priskiriami mišiniai savo sudėtyje turi turėt i 
bent vieną iš šios subpozicijos pavadinime nurodytų 
produktų (ir/arba jų dalių), tačiau tie produktai neprivalo 
mišiniui suteikti jo esminį požymį. Mišinyje taip pat gali 
būti ir kitų gyvūnų mėsos ar mėsos subproduktų.  
1602 50 10  Nevirti ir nekepti; virtos arba keptos m ėsos arba subpro ­
duktų mišiniai su nevirta ir nekepta m ėsa arba m ėsos 
subproduktais  
Žr. šio skirsnio 1 papildomąją pastabą.  
1602 50 31  S ūdyta jautiena, sandariai įpakuota  
1602 50 31 subpozicijoje sąvoka „sandariai įpakuota“ įvar­
dija produktus, supakuotus į talpyklas, kurios buvo užsan­
darintos vakuume arba ne vakuume, siekiant apsaugoti, kad 
į talpyklą nepatektų arba iš jos neišeitų oras ar kitos dujos. 
Kartą talpyklą atidarius, pirminis užsandarinimas yra nepa­
taisomai sugadinamas. 
Šiai subpozicijai,  inter alia , priskiriami produktai, sandariai 
įpakuoti plastikiniuose maišeliuose, vakuume arba ne 
vakuume.  
1602 90 61  Nevirti ir nekepti; virtos arba keptos m ėsos arba m ėsos 
subprodukt ų mišiniai su nevirta ir nekepta m ėsa arba 
mėsos subproduktais  
Žr. šio skirsnio 1 papildomąją pastabą.  
1604  Paruošti arba konservuoti gaminiai iš žuv ų; ikrai ir ikr ų 
pakaitalai, pagaminti iš žuv ų ikrelių 
Žr. šio skirsnio 2 subpozicijų pastabą.  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 12.02.2020 — 005.001 — 106  
1604 12 91  Sandariai įpakuotos  
Žr. paaiškinimų 1602 50 31 subpozicijos paaiškinimus.  
1604 14 26  Nugarin ė 
Šiai subpozicijai priskiriama tik filė, apibrėžta SS paaiški­
nimų 0304 pozicijos paaiškinimų 1 punkte, ir turinti šias tris 
savybes: 
— yra kepta arba virta; 
— be skystos pakavimo terpės yra supakuota į maišelius 
(arba į vyniojamąjį popierių), tinkamus naudoti maisto 
pakavimui, kurie yra vakuuminiai ar ne vakuuminiai 
arba užlydyti ar neužlydyti; ir 
— yra užšaldyta.  
1604 14 36  Nugarin ė 
Žr. paaiškinimų 1604 14 26 subpozicijos paaiškinimus.  
1604 14 46  Nugarin ė 
Žr. paaiškinimų 1604 14 26 subpozicijos paaiškinimus.  
1604 19 31  Nugarin ė 
Žr. paaiškinimų 1604 14 26 subpozicijos paaiškinimus.  
1604 20 05  Produktai iš surimi ų 
Žr. paaiškinimų 0304 93 10 subpozicijos paaiškinimus. 
Šiai subpozicijai priskiriami produktai yra pagaminti iš 
surimių, sumaišytų su kitais produktais (pavyzdžiui, miltais, 
krakmolu, baltymais, vėžiagyvių mėsa, prieskoniais, aroma­
tinėmis ir dažiosiomis medžiagomis). Jie yra termiškai apdo­
roti ir dažniausiai pateikiami užšaldyti.  
▼M10  
1604 31 00 ir 
1604 32 00  Ikrai ir ikr ų pakaitalai  
Šioms subpozicijoms taip pat priskiriami užšaldyti 
produktai.  
▼B 
1605  V ėžiagyviai, moliuskai ir kiti vandens bestuburiai, 
paruošti arba konservuoti gaminiai  
Žr. šio skirsnio 2 subpozicijų pastabą.  
1605 29 00  Kitos  
Šiai subpozicijai priskiriamos sandariai įpakuotos krevetės 
(žr. paaiškinimų 1602 50 31 subpozicijos paaiškinimus).  
1605 53 10  Sandariai įpakuotos  
Žr. paaiškinimų 1602 50 31 subpozicijos paaiškinimus.  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 12.02.2020 — 005.001 — 107  
17 SKIRSNIS  
CUKRŪS IR KONDITERIJOS GAMINIAI IŠ CUKRAUS 
1701  Cukranendri ų arba cukrini ų runkeli ų cukrus ir 
chemiškai gryna sacharoz ė, kurių būvis kietas  
1701 12 10 – 
1701 14 90  Žaliavinis cukrus (pusgaminis), į kurį nepridėta aroma ­
tinių arba daži ųjų medžiag ų 
Žr. šio skirsnio 1 subpozicijų pastabą. 
Šioms subpozicijoms priskiriama: 
1. tam tikras baltasis nerafinuotas cukrus; 
2. žemo poliarizacijos laipsnio rudasis cukrus, gautas per 
antrąjį ir trečiąjį apdorojimus cukraus gamybos procese, 
kurio spalva dėl didelio melasos kiekio yra nuo geltonos 
iki tamsiai rudos ir kurio sudėtyje esantis sacharozės 
kiekis dažniausiai sudaro nuo 85 iki 98 % masės; 
3. mažiau išgrynintas cukrus, pagaminamas rafinavimo 
proceso metu arba gaminant ledinukus (pavyzdžiui, gaba­
linis, rudasis cukrus).  
1701 12 10 ir 
1701 12 90  Cukrinių runkelių cukrus  
Žr. SS paaiškinimų 1701 12, 1701 13 ir 1701 14 subpozicijų 
paaiškinimus.  
1701 13 10 ir 
1701 13 90  Cukranendri ų cukrus, nurodytas šio skirsnio 2 subpozi ­
cijų pastaboje  
Žr. SS paaiškinimų 1701 12, 1701 13 ir 1701 14 subpozicijų 
paaiškinimus.  
1701 14 10 ir 
1701 14 90  Kitas cukranendri ų cukrus  
Žr. SS paaiškinimų 1701 12, 1701 13 ir 1701 14 subpozicijų 
paaiškinimus.  
1701 91 00  Į kurį pridėta aromatini ų arba daži ųjų medžiag ų 
Šiai subpozicijai priskiriamas cukrus su aromatinėmis arba 
dažiosiomis medžiagomis, net jei jo sudėtyje esantis sacha­
rozės kiekis yra mažesnis kaip 99,5 % masės.  
1701 99 10  Baltasis cukrus  
Žr. šio skirsnio 3 papildomąją pastabą. 
Šiai subpozicijai priskiriamas baltasis cukrus, rafinuotas arba  
nerafinuotas, dėl jo sudėtyje esančio didelio sacharozės 
kiekio (ne mažesnio kaip 99,5 % masės) dažniausiai yra 
baltos spalvos.  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 12.02.2020 — 005.001 — 108  
17 skirsnio 3 papildomojoje pastaboje nurodytas poliarimet­
rinis metodas, taikomas baltojo cukraus sudėtyje esančiam 
sacharozės kiekiui nustatyti, aprašytas Komisijos direktyvos 
79/796/EEB II priede (10 metodas) (OL L 239, 1979 9 22, 
p. 24).  
1702  Kiti cukr ūs, įskaitant chemiškai gryn ą laktozę, maltozę, 
gliukozę ir fruktoz ę, kurių būvis kietas; cukr ų sirupai, į 
kuriuos neprid ėta aromatini ų arba daži ųjų medžiag ų; 
dirbtinis medus, sumaišytas arba nesumaišytas su nat ū­
raliu medumi; karamel ė (degintas cukrus)  
1702 11 00 ir 
1702 19 00  Laktozė ir laktoz ės sirupas  
Žr. SS paaiškinimų 1702 pozicijos paaiškinimų A dalies 
1 punktą ir B dalies pirmąją pastraipą.  
1702 30 10  Izogliukoz ė 
Žr. šio skirsnio 5 papildomąją pastabą.  
1702 30 50 ir 
1702 30 90  Kiti 
Sąvoka „sausajame produkte“, taikomas gliukozės masės 
procentiniam dydžiui apskaičiuoti, reiškia, kad laisvasis 
vanduo ir kristalizacinis vanduo neįskaitomi.  
1702 40 10  Izogliukoz ė 
Žr. šio skirsnio 5 papildomąją pastabą.  
1702 60 10  Izogliukoz ė 
Žr. šio skirsnio 5 papildomąją pastabą.  
1702 60 80  Inulino sirupas  
Žr. šio skirsnio 6 papildomosios pastabos a punktą.  
1702 90 30  Izogliukoz ė 
Žr. šio skirsnio 5 papildomąją pastabą.  
1702 90 80  Inulino sirupas  
Žr. šio skirsnio 6 papildomosios pastabos b punktą.  
1702 90 95  Kiti  
Šiai subpozicijai priskiriama: 
1. maltozė, išskyrus chemiškai gryną maltozę; 
2. invertuotasis cukrus; 
3. sacharozės sirupai (išskyrus klevų sirupą), nedažyti ir 
nearomatizuoti;  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 12.02.2020 — 005.001 — 109  
4. produktai, gauti hidrolizinant ir koncentruojant neapdo­
rotas cukranendrių sultis, ir daugiausia naudojami kaip 
maistinė terpė antibiotikų gamyboje ir taip pat etilo alko­
holio gamyboje; 
5. laktulozė, išskyrus chemiškai gryną laktulozę.  
1703  Melasa, gauta ekstrahuojant arba rafinuojant cukr ų 
1703 10 00  Cukranendri ų melasa  
Žr. SS paaiškinimų 1703 10 subpozicijos paaiškinimus.  
1704  Konditerijos gaminiai iš cukraus ( įskaitant balt ąjį šoko­
ladą), neturintys kavos  
1704 10 10 ir 
1704 10 90  Kramtomoji guma, su cukraus apvalkalu arba be jo  
Šioms subpozicijoms, nepriklausomai nuo pateikiamo pavi­
dalo (plytelės, tabletės su cukraus apvalkalu, rutuliukai ir t.  
t.), priskiriama saldinta kramtomoji guma, kurios sudėtyje 
yra čiklės dervos ( chicle gum ) arba kitų panašių nevalgo­
mųjų produktų, įskaitant „burbulinę gumą“ („ bubble gum “). 
1704 90 10  Saldišakn ės ekstraktas, kurio sud ėtyje esanti sacharoz ė 
sudaro daugiau kaip 10 % mas ės, bet į kurį nepridėta 
kitų medžiag ų priedų 
Šiai subpozicijai priskiriamas saldišaknės ekstraktas, patei­
kiamas plytelių, lazdelių, pastilių ir t. t. pavidalu, arba ne,  
kurio sudėtyje esanti sacharozė sudaro daugiau kaip 10 % 
masės, tačiau nėra jokių kitų cukrų, aromatinių ar kitų 
medžiagų priedų. 
Saldišaknės ekstraktas, kuris pridėjus kitų medžiagų yra 
paruoštas kaip konditerijos gaminys, nepriklausomai nuo 
jo sudėtyje esančio sacharozės kiekio, priskiriamas 
1704 90 99 subpozicijai.  
1704 90 30  Baltasis šokoladas  
Žr. SS paaiškinimų 1704 pozicijos paaiškinimų antrosios 
pastraipos 6 punktą.  
1704 90 51 – 
1704 90 99  Kiti 
Šioms subpozicijoms priskiriama daugelis cukraus produktų, 
kurie paprastai vadinami „saldainiais“ arba „konditerijos 
gaminiais“. Šie gaminiai priskiriami šioms subpozicijoms 
net ir tuo atveju, jei jų sudėtyje yra geriamo alkoholio ar 
alkoholinio likerio. 
Šioms subpozicijoms taip pat priskiriamos konditerinės 
masės minkštiems, lengvai tirpstantiems saldainiams 
(fondants ), marcipanams, nugai ir t. t. gaminti, kurios kondi­
terijoje naudojamos kaip pusfabrikačiai ir dažniausiai 
tiekiamos plytelių arba briketų pavidalu. Šie pusfabrikačiai 
priskiriami šioms subpozicijoms net ir tada, kai pagaminus 
galutinius produktus cukraus kiekis juose padidėja, jei dėl 
savo sudėties jie konkrečiai skirti tik tam tikriems kondite­
rijos produktams gaminti.  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 12.02.2020 — 005.001 — 110  
Šioms subpozicijoms nepriskiriami: 
a) valgomieji ledai, net ir tada, kai jie pateikiami ant paga­
liuko (primena ledinuką ant pagaliuko) (2105 00 pozi­
cija); 
b) konditerijos gaminiai, kurių sudėtyje yra kakavos, įvai­
riomis proporcijomis sumaišyti su konditerijos gaminiais, 
kurių sudėtyje nėra kakavos, ir supakuoti pardavimui 
kaip mišiniai (1806 pozicija).  
1704 90 51  Konditerin ės masės, įskaitant marcipan ą, tiesiogiai supa ­
kuotos į pakuotes, kuri ų neto mas ė ne mažesn ė kaip 
1 kg  
Žr. SS paaiškinimų 1704 pozicijos paaiškinimų antrosios 
pastraipos 4 ir 9 punktus. 
Šiai subpozicijai priskiriami cukraus apvalkalui arba 
glazūrai skirti mišiniai.  
1704 90 55  Pastil ės ir žirneliai nuo gerkl ės skausmo ir nuo kosulio  
Žr. SS paaiškinimų 1704 pozicijos paaiškinimų antrosios 
pastraipos 5 punktą.  
1704 90 61  Su cukraus apvalkalu (draž ė) 
Šiai subpozicijai priskiriami konditerijos gaminiai iš 
cukraus, pavyzdžiui, migdolai su kietu cukraus apvalkalu. 
Tokie saldainiai („ panned“ sweets ) gaminami merkiant 
saldainio branduolį (pavyzdžiui, migdolo riešutą) į indą su 
cukraus sirupu; indą sukant, saldainio branduolys apkimba 
cukrumi. Aušdamas cukrus sudaro atskirą išorinį apvalkalą.  
1704 90 65  Konditerijos gaminiai-guminukai ir konditerijos gami ­
niai iš drebu čių, įskaitant vaisi ų pastas, turin čias kondi ­
terijos gamini ų iš cukraus pavidal ą 
Konditerijos gaminiai-guminukai ir gaminiai iš drebučių yra 
produktai, pagaminti iš želė sudarančių medžiagų (pavyz­
džiui, gumiarabiko, želatinos, pektino ir tam tikrų krakmolo 
rūšių) bei cukraus ir aromatinių medžiagų. Jie gali būti 
įvairių formų, pavyzdžiui, žmonių ar gyvūnų pavidalo.  
1704 90 71  Saldainiai iš virtos cukraus mas ės, įdaryti arba ne įdaryti  
Saldainiai iš virtos cukraus masės yra kieti, kartais trapūs, 
gali būti skaidrūs arba matiniai. Daugiausia jie sudaryti iš 
cukraus, kuris buvo verdamas ir į kurį, siekiant pagaminti 
skirtingų skonių, konsistencijų ir spalvų saldainius, buvo 
pridėti nedideli kitų medžiagų (išskyrus riebalus) kiekiai. 
Tokie produktai taip pat gali būti su įdaru.  
1704 90 75  Kieti saldainiai iš cukraus ir sviesto („irisai“), karamel ės 
ir panašūs saldainiai  
Kieti saldainiai iš cukraus ir sviesto („irisai“), karamelės ir  
panašūs saldainiai yra produktai, kurie kaip ir saldainiai iš 
virtos cukraus masės gaminami verdant cukrų, tačiau juose 
yra pridėta riebalų.  
1704 90 81  Presuotos tablet ės 
Presuotos tabletės yra konditerijos gaminiai iš cukraus, su 
rišikliu arba be rišiklio, pateikiami įvairiais pavidalais, 
gautais presuojant.  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 12.02.2020 — 005.001 — 111  
1704 90 99  Kiti  
Šiai subpozicijai priskiriami šie konditerijos gaminiai iš 
cukraus, nenurodyti pirmesnėse subpozicijose: 
1. minkšti, lengvai tirpstantys saldainiai ( fondants ); 
2. marcipanai pakuotėse, skirtose tiesiogiai vartoti maistui, 
kurių neto masė mažesnė kaip 1 kg (marcipanai, patei­
kiami kitose pakuotėse, priskiriami 1704 90 51 subpozi­
cijai); 
3. nuga; 
4. saldišaknės ekstraktas, supakuotas kaip konditerijos 
gaminys.  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 12.02.2020 — 005.001 — 112  
18 SKIRSNIS  
KAKAVA IR GAMINIAI IŠ KAKAVOS 
1801 00 00  Kakavos pupel ės, sveikos arba smulkintos, žalios arba 
skrudintos  
Kakavos pupelių sudėtyje esantys riebalai, vadinami 
kakavos sviestu, sudaro 49–54 % masės, krakmolas – 
8–10 % masės, baltymai – 8–10 % masės, teobrominas – 
1–2 % masės, taninai (katecholis arba „raudonoji kakava“) – 
5–10 % masės, celiuliozė – 4–6 % masės ir mineralai – 
2–3 % masės, taip pat yra sterolių (vitamino D) ir įvairių 
fermentų.  
1803  Kakavos pasta, iš kurios pašalinti arba nepašalinti 
riebalai  
Šiai pozicijai priskiriama kakavos pasta, gabalų arba ne 
gabalų pavidalu, kuri, siekiant padidinti jos tirpumą, buvo 
apdorota šarminėmis medžiagomis. Šiai pozicijai nepriski­
riama kakavos pasta, kuri buvo apdorota tokiu pačiu būdu, 
tačiau yra miltelių pavidalo (1805 00 00 pozicija).  
1805 00 00  Kakavos milteliai, į kuriuos neprid ėta cukraus ar kit ų 
saldiklių 
Kakavos milteliai, į kuriuos pridėti nedideli (apie 5 % 
masės) lecitino kiekiai, priskiriami šiai pozicijai, kadangi 
šių priedų tikslas – padidinti kakavos miltelių gebėjimą 
sudaryti dispersijas skysčiuose ir tuo būdu palengvinti 
gėrimų, daugiausia sudarytų iš kakavos (tirpios kakavos), 
ruošimą.  
1806  Šokoladas ir kiti maisto produktai, turintys kakavos  
Tik produktai, kurių sudėtyje yra kakavos pupelių, kakavos 
pastos ar kakavos miltelių, laikomi turinčiais kakavos, kaip 
apibrėžta 1806 pozicijoje.  
1806 20 10  Kuri ų sudėtyje yra ne mažiau kaip 31 % mas ės kakavos 
sviesto arba kuri ų sudėtyje yra ne mažiau kaip 31 % 
masės kakavos sviesto ir pieno riebal ų 
Šiai subpozicijai priskiriami produktai paprastai vadinami 
„couverture “ šokoladu arba pienišku „ couverture “ šokoladu.  
1806 20 30  Kuri ų sudėtyje yra ne mažiau kaip 25 % mas ės, bet 
mažiau kaip 31 % mas ės kakavos sviesto ir pieno 
riebalų 
Šiai subpozicijaie priskiriami produktai paprastai vadinami 
„pienišku šokoladu“.  
1806 20 50  Kuri ų sudėtyje yra ne mažiau kaip 18 % mas ės kakavos 
sviesto  
Šiai subpozicijai priskiriami produktai paprastai vadinami 
„šokoladu be priedų“ („ plain chocolate “). 
1806 20 70  Pieniško šokolado trupiniai  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 12.02.2020 — 005.001 — 113  
Pieniško šokolado trupiniai gaminami džiovinant vakuume 
vandeninį cukraus, pieno ir kakavos mišinį; dažniausiai šis 
procesas naudojamas pieniškam šokoladui gaminti. Trupi­
niai gali būti netaisyklingų, trapių gabaliukų arba miltelių 
pavidalo. Pieniško šokolado trupinių sudėtyje paprastai būna 
35–70 % masės cukraus, 15–50 % masės sauso pavidalo 
pieno ir 5–30 % masės kakavos. 
Specifinis trupinių gamybos procesas sukelia šių sudėtinių 
dalių kristalizaciją.  
1806 20 95  Kiti  
Šiai subpozicijai priskiriami kiti kakavos produktai, ypač  
praline  pasta ir šokolado tepiniai.  
1806 31 00  Įdaryti  
Žr. SS paaiškinimų 1806 31 subpozicijos paaiškinimus.  
1806 32 10  Su jav ų grūdų, vaisių arba riešut ų priedais  
Šiai subpozicijai priskiriamas kietų briketų, plytelių arba 
juostelių pavidalo šokoladas, kurio sudėtyje yra javų 
grūdų, vaisių arba riešutų priedų, skaldytų arba neskaldytų, 
pasiskirsčiusių visame šokolade.  
1806 90 11 ir 
1806 90 19  Šokoladiniai saldainiai, įdaryti arba ne įdaryti  
Sąvokai „įdarytas“,  mutatis mutandis , taikomi SS paaiški­
nimų 1806 31 subpozicijos paaiškinimai. 
Šioms subpozicijoms priskiriami produktai, kurie paprastai 
suvalgomi vienu kąsniu, ir kuriuos sudaro: 
— įdarytas šokoladas; arba 
— šokoladas, kombinuotas su bet kokių kitų valgomųjų 
medžiagų sluoksniais; arba 
— šokolado mišiniai su bet kokiais valgomaisiais maisto 
produktais.  
1806 90 11  Su alkoholiu  
Šokoladinių saldainių asorti, kuriuose vieni saldainiai yra su 
alkoholiu, kiti – be alkoholio, klasifikuojami vadovaujantis 
Kombinuotosios nomenklatūros 3 bendrosios aiškinimo 
taisyklės b punktu.  
1806 90 19  Kiti  
Žr. paaiškinimų 1806 90 11 subpozicijos paaiškinimus.  
1806 90 31  Įdaryti  
Sąvokai „įdaryti“,  mutatis mutandis , taikomi paaiškinimų 
1806 31 subpozicijos paaiškinimai. 
Šiai subpozicijai priskiriami įdaryti šokoladiniai velykiniai 
kiaušiniai ir kiti neįprastų formų gaminiai.  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 12.02.2020 — 005.001 — 114  
1806 90 39  Ne įdaryti  
Šiai subpozicijai priskiriami šokoladiniai vermišeliai, dribs­
niai ir panašūs gaminiai, taip pat vientisi (netuščiaviduriai) 
arba tuščiaviduriai šokoladiniai kiaušiniai ir figūrėlės.  
1806 90 50  Konditerijos gaminiai iš cukraus ir j ų pakaitalai, paga ­
minti iš cukraus pakaital ų, turintys kakavos  
Šiai subpozicijai priskiriami konditerijos gaminiai iš 
cukraus, priskiriami 1704 pozicijai, pavyzdžiui, kieti saldai­
niai iš cukraus ir sviesto („irisai“) ir gaminiai su cukraus 
apvalkalu, į kuriuos pridėta kakavos.  
1806 90 60  Tepiniai su kakava  
Šiai subpozicijai priskiriami šokoladiniai tepiniai, tiesiogiai  
išfasuoti į pakuotes, kurių neto masė ne didesnė kaip 2 kg.  
1806 90 90  Kiti  
Atsižvelgiant į SS paaiškinimų šio skirsnio paaiškinimų 
Bendrosiose nuostatose nurodytas išimtis šiai subpozicijai 
priskiriami tam tikri milteliai, kurių sudėtyje yra kakavos, 
skirti kremams, valgomiesiems ledams, desertams ir pana­ 
šiems produktams gaminti.  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 12.02.2020 — 005.001 — 115  
19 SKIRSNIS  
GAMINIAI IŠ JAV Ų, MILTŲ, KRAKMOLO ARBA PIENO; MILTINIAI 
KONDITERIJOS GAMINIAI  
Bendrosios nuostatos  
„Kakavos miltelių kiekis“, esantis šiame skirsniui priskiriamų produktų 
sudėtyje, apskaičiuojamas paprastai dauginant teobromino ir kof eino 
kiekių sumą iš koeficiento 31.  
Teobromino ir kofeino kiekiai nustatomi didelio efektyvumo skys čių 
chromatografijos metodu (HPLC).  
Jei produktų sudėtyje yra kofeino ar teobromino, gauto ne iš ka kavos, o 
iš kitų šaltinių, apskaičiuojant kakavos kiekį į šiuos papildom us kofeino 
ar teobromino kiekius neturėtų būti atsižvelgiama.  
1901  Salyklo ekstraktas; maisto produktai iš milt ų, kruopų, 
rupinių, krakmolo arba salyklo ekstrakto, kuri ų sudėtyje 
nėra kakavos arba kuri ų sudėtyje esanti kakava, iš 
kurios visiškai pašalinti riebalai, sudaro mažiau kaip 
40 % mas ės, nenurodyti kitoje vietoje; maisto produktai 
iš prekių, priskiriam ų 0401 – 0404 pozicijoms, kuri ų 
sudėtyje nėra kakavos arba kuri ų sudėtyje esanti 
kakava, iš kurios visai pašalinti riebalai, sudaro mažiau 
kaip 5 % mas ės, nenurodyti kitoje vietoje  
Tik produktai, kurių sudėtyje yra kakavos pupelių, kakavos 
pastos ar kakavos miltelių, laikomi turinčiais kakavos, kaip 
apibrėžta 1901 pozicijoje.  
1901 20 00  Mišiniai ir tešlos, skirti kepiniams, priskiriamiems 
1905 pozicijai, gaminti  
Šiai subpozicijai priskiriamos sumaišytos tešlos, nurodytos 
SS paaiškinimų 1901 pozicijos paaiškinimų II grupės aštun­
tosios pastraipos 7 ir 8 punktuose. 
Šiai subpozicijai nepriskiriami džiovinti arba kepti sausbly­
niai iš miltų ar krakmolo, kurie skirti arba neskirti naudoti 
kepiniuose (1905 pozicija).  
1901 90 11 ir 
1901 90 19  Salyklo ekstraktas  
Žr. SS paaiškinimų 1901 pozicijos paaiškinimų I grupę. 
Salyklo ekstrakte yra dekstrinų, maltozės, baltymų, vita­
minų, enzimų ir aromatinių medžiagų. 
Šioms subpozicijoms nepriskiriami produktai kūdikiams, 
skirti mažmeninei prekybai, kurių sudėtyje yra salyklo ekst­
rakto, net jei salyklo ekstraktas yra pagrindinė šių produktų 
sudėtinė dalis (1901 10 00 subpozicija).  
1902  Tešlos gaminiai, virti arba nevirti, įdaryti (m ėsa ar kitais 
produktais) arba ne įdaryti, taip pat paruošti arba nepa ­
ruošti kitu b ūdu, pavyzdžiui, spageti, makaronai, lakšti ­
niai, lazanja, gnocchi, ravioliai (kold ūnai), cannelloni; 
kuskusas, paruoštas arba neparuoštas  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 12.02.2020 — 005.001 — 116  
1902 20 91  Virti  
Šiai subpozicijai priskiriami apvirti tešlos gaminiai.  
1902 30 10  Džiovinti  
Šioje subpozicijoje sąvoka „džiovinti“ įvardija sausus ir 
trapius nedidelio drėgmės kiekio (iki apytiksliai 12 %) 
gaminius, tiesiogiai džiovintus saulėje arba džiovintus 
pramoniniu (pavyzdžiui, džiovinimo tunelyje, arba skrudi­
nimo ar gruzdinimo) būdu.  
1902 40 90  Kitas  
Šiai subpozicijai priskiriamas paruoštas kuskusas, pavyz­
džiui, kuskusas su mėsa, daržovėmis ir kitomis sudėtinėmis 
dalimis, jeigu mėsos kiekis gaminyje ne didesnis kaip 20 % 
masės.  
1904  Paruošti maisto produktai, pagaminti išpu čiant arba 
skrudinant jav ų grūdus ar jav ų grūdų produktus 
(pavyzdžiui, kukur ūzų dribsnius); javai (išskyrus kuku ­
rūzus), turintys gr ūdų, dribsni ų arba kitaip apdorot ų 
grūdų pavidalą (išskyrus miltus, kruopas ir rupinius), 
apvirti arba paruošti kitu b ūdu, nenurodyti kitoje vietoje  
Žr. šio skirsnio 3 ir 4 pastabas. 
Tik produktai, kurių sudėtyje yra kakavos pupelių, kakavos 
pastos ar kakavos miltelių, laikomi turinčiais kakavos, kaip 
apibrėžta 1904 pozicijoje.  
1904 10 10 – 
1904 10 90  Paruošti maisto produktai, pagaminti išpu čiant arba 
skrudinant jav ų grūdus ar jav ų grūdų produktus  
SS paaiškinimų 1904 pozicijos paaiškinimų A dalies ketvir­
tojoje pastraipoje nurodytu būdu pagaminti produktai, įskai­
tant iš kitų javų grūdų pagamintus produktus, priskiriami 
šioms subpozicijoms ir tuo atveju, jei jie po išpūtimo paver­ 
čiami miltais, rupiniais arba granulėmis. 
Šioms subpozicijoms priskiriamos netaisyklingų formų 
pakavimo medžiagos, pagamintos išspaudimo ( extrusion ) 
būdu iš, pavyzdžiui, kukurūzų rupinių, net ir tada, kai jos 
padaromos netinkamomis vartoti žmonių maistui.  
1904 20 10 – 
1904 20 99  Paruošti maisto produktai, pagaminti iš neskrudint ų 
javų grūdų dribsnių arba iš neskrudint ų javų grūdų 
dribsnių ir skrudint ų javų grūdų dribsnių arba išp ūstų 
javų grūdų mišinių 
Žr. SS paaiškinimų 1904 pozicijos paaiškinimų B dalį.  
1904 30 00  Apvirti ir išdžiovinti kvie čiai 
Žr. SS paaiškinimų 1904 pozicijos paaiškinimų C dalį.  
1904 90 10 ir 
1904 90 80  Kiti 
Žr. SS paaiškinimų 1904 pozicijos paaiškinimų D dalį.  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 12.02.2020 — 005.001 — 117  
1905  Duona, pyragai, bandel ės, pyragai čiai, sausainiai ir kiti 
kepiniai, su kakava arba be kakavos; ostijos ir kal ėdai­ 
čiai, tuščios kapsul ės, naudojamos farmacijoje, plokštieji 
vafliai, ryžinis popierius ir panaš ūs produktai  
Šiai pozicijai priskiriami vartojimui paruošti kokteilių 
užkandžiai, pavyzdžiui, visiškai tešla padengti džiovinti 
žirniai ar žemės riešutai, jei tešlos apvalkalo storis ar skoni s 
lemia pagrindinę produkto savybę. 
Tik produktai, kurių sudėtyje yra kakavos pupelių, kakavos 
pastos ar kakavos miltelių, laikomi turinčiais kakavos, kaip 
apibrėžta 1905 pozicijoje. 
Šiai pozicijai nepriskiriama nevirta ir nekepta bet kokio 
pavidalo tešla, skirta duonai, pyragams, bandelėms, sausai­
niams ir kitiems kepiniams kepti, kurios sudėtyje yra arba 
nėra kakavos (1901 20 00 subpozicija).  
1905 10 00  Duoniniai trašku čiai 
Žr. SS paaiškinimų 1905 pozicijos paaiškinimų A dalies 
4 punktą. 
Šiai subpozicijai taip pat priskiriami produktai, pagaminti 
išspaudimo ( extrusion ) būdu.  
1905 20 10 – 
1905 20 90  Meduoliai su imbiero priedais ir panaš ūs produktai  
Žr. SS paaiškinimų 1905 pozicijos paaiškinimų A dalies 
6 punktą. 
Šioms subpozicijoms nepriskiriama „ speculoos “ arba rusiška 
duona („ patience “). 
1905 31 11 – 
1905 31 99  Saldūs sausainiai  
Žr. šio skirsnio 1 ir 2 papildomąsias pastabas ir SS paaiš­
kinimų 1905 pozicijos paaiškinimų A dalies 8 punkto 
b papunktį. 
Šioms subpozicijoms taip pat priskiriami produktai, paga­
minti išspaudimo ( extrusion ) būdu.  
1905 31 30  Kuri ų sudėtyje yra ne mažiau kaip 8 % mas ės pieno 
riebalų 
Šiai subpozicijai priskiriami sviestiniai sausainiai.  
1905 31 91  Sluoksniuoti sausainiai  
Šiai subpozicijai priskiriami produktai, sudaryti iš bet kokios  
maistinės medžiagos sluoksnio, esančio tarp dviejų sausainio 
sluoksnių. Įdaru gali būti, pavyzdžiui, šokoladas, uogienė, 
minkštas kremas arba riešutų pasta.  
1905 32 05 – 
1905 32 99  Vafliai ir sausblyniai  
Žr. šio skirsnio 1 papildomąją pastabą ir SS paaiškinimų 
1905 pozicijos paaiškinimų A dalies 9 punktą.  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 12.02.2020 — 005.001 — 118  
1905 32 91  S ūdyti, įdaryti arba ne įdaryti  
Šiai subpozicijai priskiriami pikantiški vafliai su sūriu.  
1905 40 10 ir 
1905 40 90  Džiūvėsiai, kepintos duonos arba pyrago riekel ės ir 
panašūs kepinti produktai  
Žr. SS paaiškinimų 1905 pozicijos paaiškinimų A dalies 
5 punktą.  
1905 90 20  Ostijos ir kal ėdaičiai, tuščios kapsul ės, naudojamos 
farmacijoje, plokštieji vafliai, ryžinis popierius ir 
panašūs produktai  
Žr. SS paaiškinimų 1905 pozicijos paaiškinimų B dalį.  
1905 90 30  Duona ir pyragas, į kuriuos neprid ėta medaus, kiaušini ų, 
sūrio arba vaisi ų, kurių sudėtyje esantis cukrus sudaro 
ne daugiau kaip 5 % sausosios medžiagos mas ės, o 
riebalai – ne daugiau kaip 5 % sausosios medžiagos 
masės 
Sąvoka „duona“ apima įvairių dydžių produktus. 
Šiai subpozicijai priskiriama paprasta įvairių pavidalų 
duona, specialiosios duonos, pavyzdžiui, duona su glitimu, 
skirta diabetikams, ir džiūvėsiai.  
1905 90 45  Sausainiai  
Žr. SS paaiškinimų 1905 pozicijos paaiškinimų A dalies 
8 punkto a ir c papunkčius.  
1905 90 55  Išspausti ( extruded ) arba iško čioti produktai, pikantiški 
arba sūdyti 
Žr. SS paaiškinimų 1905 pozicijos paaiškinimų A dalies 7 
ir 15 punktus.  
1905 90 70  Kuri ų sudėtyje esanti sacharoz ė, invertuotasis cukrus 
arba izogliukoz ė sudaro ne mažiau kaip 5 % mas ės 
Šiai subpozicijai priskiriami visi, kitoms subpozicijoms 
nepriskirtini, kepiniai, pavyzdžiui, pyragai, pyragaičiai ir 
merengos.  
1905 90 80  Kiti  
Šiai subpozicijai priskiriami apkepai su įdaru, picos ir duonų 
rūšys, nepriskirtinos 1905 90 30 ir 1905 90 70 subpozici­
joms. 
Šiai subpozicijai priskiriamos netaisyklingų formų pakavimo 
medžiagos, pagamintos išspaudimo ( extrusion ) būdu iš krak­
molo, net ir tada, kai jos padaromos netinkamomis vartoti 
žmonių maistui.  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 12.02.2020 — 005.001 — 119  
20 SKIRSNIS  
DARŽOVI Ų, VAISI Ų, RIEŠUT Ų ARBA KIT Ų AUGAL Ų DALIŲ 
PRODUKTAI  
Bendrosios nuostatos  
Šiam skirsniui priskiriami vartojimui paruošti užkandžiai, pavy zdžiui, 
tik iš dalies tešla padengti džiovinti žirniai ar žemės riešuta i, kurių 
pagrindinę savybę lemia daržovės, vaisiai, riešutai ar kitos au galų dalys.  
Šiam skirsniui taip pat priskiriami agurkai ir dygliuotieji agu rkai (korni­ 
šonai), surauginti iki galo atlikus pieno rūgšties fermentaciją . 
Tačiau agurkai ir dygliuotieji agurkai (kornišonai), kurie nėra  surauginti 
iki galo atlikus pieno rūgšties fermentaciją ir yra laikinai ko nservuoti 
sūryme, priskiriami 0711 40 00 subpozicijai, jei jie nėra tinka mi tiesio­
giai vartoti maistui. Šių produktų sudėtyje druskos kiekis papr astai 
sudaro ne mažiau kaip 10 proc. masės.  
4 pastaba  Analizės metodas, taikomas pomidorų sulčių sausosios 
medžiagos masei nustatyti, aprašytas Komisijos 
reglamento (EEB) Nr. 1979/82 priede (OL L 214, 
1982 7 22, p. 12).  
1 papildomoji 
pastaba  Tam, kad nustatyti rūgšties kiekį produkte, prekių mėgi­
niuose skystosios ir kietosios dalys turi būti 
homogenizuotos.  
2001  Daržov ės, vaisiai, riešutai ir kitos valgomosios augal ų 
dalys, paruoštos arba konservuotos su actu arba acto 
rūgštimi  
Žr. šio skirsnio 3 pastabą.  
2001 90 10  Aštrus mang ų džemas ( chutney ) 
Šioje subpozicijoje ir 2103 90 10 subpozicijoje „aštrus 
mangų džemas“ įvardija maisto gaminį iš marinuotų 
mangų, į kurį buvo pridėta įvairių kitų produktų, pavyz­
džiui, imbiero, razinų, pipirų ir cukraus. 
Šiai subpozicijai priskiriamo aštraus mangų džemo sudėtyje 
yra vaisių gabaliukų, o 2103 90 10 subpozicijai priskiriami 
aštrūs mangų džemai yra visiškai homogenizuoti įvairaus 
tirštumo padažai.  
2001 90 50  Grybai  
Šiai subpozicijai nepriskiriami grybai, kurie buvo konser­
vuoti tik neilgam saugojimui 0711 pozicijoje nurodytais 
būdais, pavyzdžiui, užpilti stipriu sūrymu, kurio sudėtyje 
yra acto arba acto rūgšties.  
2002  Pomidorai, paruošti arba konservuoti be acto arba acto 
rūgšties  
2002 10 10 ir 
2002 10 90  Pomidorai, sveiki arba supjaustyti gabalais  
Šioms subpozicijoms priskiriami pomidorai, sveiki arba 
supjaustyti gabalais, nulupti arba nenulupti, konservuoti 
sterilizuojant.  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 12.02.2020 — 005.001 — 120  
2002 90 11 – 
2002 90 99  Kiti 
Šioms subpozicijoms priskiriama pomidorų tyrė, briketų 
pavidalo arba ne, taip pat pomidorų koncentratas ir pomi­
dorų sultys, kuriuose esančios sausosios medžiagos kiekis 
ne mažesnis kaip 7 % masės. Taip pat čia priskiriami pomi­
dorų milteliai, gauti dehidratuojant pomidorų sultis; tačiau 
šioms subpozicijoms nepriskiriami pomidorų milteliai, gauti 
sumalus džiovintų pomidorų gabalėlius, kurie prieš džiovi­
nant buvo supjaustyti skiltelėmis (priskiriami 
0712 90 30 subpozicijai).  
2004  Kitos daržov ės, paruoštos arba konservuotos be acto 
arba acto r ūgšties, užšaldytos, išskyrus produktus, 
priskiriamus 2006 pozicijai  
Žr. šio skirsnio 3 pastabą. 
Šiai pozicijai nepriskiriami gaminiai, paruošti iš 0714 pozi­
cijai priskiriamų produktų, kurie nėra laikomi daržovėmis 
(2001 90 40, 2006 00 38, 2006 00 99 arba 
2008 99 91 subpozicija).  
2004 10 10  Virtos, neparuoštos kitu b ūdu 
Šia subpozicijai priskiriami produktai, nurodyti SS paaiški­
nimų 2004 pozicijos paaiškinimų antrosios pastraipos 
1 punkte.  
2004 10 91 ir 
2004 10 99  Kitos  
Šioms subpozicijoms priskiriami produktai, nurodyti SS 
paaiškinimų 2004 pozicijos paaiškinimų antrosios pastraipos 
3 punkte.  
2004 90 50  Žirniai ( Pisum sativum ) ir nesubrendusios ( Phaseolus  
spp. rūšies) pupel ės, su ankštimis  
Šioje subpozicijoje „pupelės su ankštimis“ – tai tik prieš 
subrendimą surinktas  Phaseolus  i r Vigna  pupeles, kurios 
valgomos su ankštimis. Ankštys gali būti įvairių spalvų: 
žalios, žalios su pilkomis ar melsvomis dėmėmis arba 
geltonos (vaškinės pupelės).  
2005  Kitos daržov ės, paruoštos arba konservuotos be acto 
arba acto r ūgšties, neužšaldytos, išskyrus produktus, 
priskiriamus 2006 pozicijai  
Šiai pozicijai taikomi paaiškinimų 2004 pozicijos paaiški­
nimai. 
Šiai pozicijai priskiriamas produktas, vadinamas „papadu“ 
(papad ), kuris yra gaminamas iš džiovintos ankštinių 
daržovių miltų tešlos sluoksnių, pridedant druskos, pries­
konių, aliejaus, tešlos kildinimo priedų ir kai kuriais atvejai s 
nedidelį kiekį javų ar ryžių miltų.  
2005 10 00  Homogenizuotos daržov ės 
Žr. šio skirsnio 1 subpozicijų pastabą.  
2005 20 80  Kitos  
Šiai subpozicijai priskiriamos griežinėliais ar lazdelėmis 
supjaustytos bulvės, išvirtos riebaluose ar aliejuje, atšaldyto s 
ir vakuuminėje pakuotėje.  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 12.02.2020 — 005.001 — 121  
2005 70 00  Alyvuog ės 
Šiai subpozicijai priskiriamos alyvuogės, nurodytos SS 
paaiškinimų 2005 pozicijos paaiškinimų ketvirtosios 
pastraipos 1 punkte, įdarytos arba neįdarytos daržovėmis 
(pavyzdžiui,  Pimenta  genties vaisiais arba saldžiosiomis 
paprikomis), vaisiais arba riešutais (pavyzdžiui, migdolais) 
arba daržovių ir vaisių arba riešutų mišiniais.  
2006 00  Daržov ės, vaisiai, riešutai, vaisi ų žievelės ir kitos augal ų 
dalys, konservuotos cukruje (nusausintos, apcukruotos 
(glace ) arba cukruotos)  
2006 00 31 – 
2006 00 38  Kurių sudėtyje esan čio cukraus kiekis didesnis kaip 
13 % mas ės 
Dėl cukraus kiekio žr. šio skirsnio 2 papildomosios 
pastabos a punktą.  
2007  Džemai, vaisi ų drebučiai (želė), marmeladai, vaisi ų arba 
riešutų tyrės ir pastos, gauti virimo b ūdu, į kuriuos 
pridėta arba neprid ėta cukraus ar kit ų saldiklių 
Dėl sąvokos „gauti virimo būdu“ žr. šio skirsnio 5 pastabą. 
Dėl cukraus kiekio žr. šio skirsnio 2 papildomosios 
pastabos a punktą.  
2007 10 10 – 
2007 10 99  Homogenizuoti produktai  
Žr. šio skirsnio 2 subpozicijų pastabą.  
2008  Vaisiai, riešutai ir kitos valgomosios augal ų dalys, 
paruošti arba konservuoti kitais b ūdais, kuri ų sudėtyje 
yra prid ėtojo cukraus ar kit ų saldiklių arba alkoholio 
arba kuri ų sudėtyje nėra pridėtojo cukraus ar kit ų 
saldiklių arba alkoholio, nenurodyti kitoje vietoje  
Dėl cukraus kiekio žr. šio skirsnio 2 papildomosios 
pastabos a punktą. 
Dėl pridėtojo cukraus žr. šio skirsnio 3 papildomąją 
pastabą. 
Dėl alkoholio kiekio žr. šio skirsnio 4 papildomąją pastabą.  
2008 11 10 – 
2008 19 99  Riešutai, žem ės riešutai ir kitos s ėklos, sumaišytos arba 
nesumaišytos tarpusavyje  
Šioms subpozicijoms priskiriami produktai, nurodyti SS 
paaiškinimų 2008 pozicijos paaiškinimų antrosios pastraipos 
1 ir 2 punktuose, įskaitant šių produktų mišinius. 
Šioms subpozicijoms taip pat priskiriami šie produktai: 
1. kurie buvo paversti dribsniais arba sutrinti, dažniausiai 
naudojami kepant pyragus; arba 
2. kurie buvo sumalti ar kitaip sutrinti, pastos pavidalo, su 
kitų medžiagų priedais arba be jų.  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 12.02.2020 — 005.001 — 122  
Tačiau šioms subpozicijoms nepriskiriamos pastos, skirtos 
marcipanams, nugai ir t. t. gaminti (1704 pozicija).  
2008 19 12 – 
2008 19 99  Kiti, įskaitant mišinius  
Šioms subpozicijoms priskiriami riešutai ir kitos sėklos, 
išskyrus žemės riešutus, bei riešutų ir kitų sėklų mišiniai, 
net ir tada, kai juose didesniąją dalį sudaro žemės riešutai.  
2008 30 51  Greipfrut ų skiltelės, įskaitant didžiuosius greipfrutus  
Šiose subpozicijoje „skiltelės“ įvardija natūralias nepjaus­
tytas vaisiaus dalis. 
Tokių skiltelių priskyrimui šiai subpozicijai įtakos neturi 
esantis nedidelis kiekis suplėšytų skiltelių, jeigu jos nėra 
atsiradusios dėl tyčinio apdorojimo.  
2008 30 71  Greipfrut ų skiltelės, įskaitant didžiuosius greipfrutus  
Žr. paaiškinimų 2008 30 51 subpozicijos paaiškinimus.  
2009  Nefermentuotos vaisi ų sultys (įskaitant vynuogi ų misą) ir 
daržovių sultys, į kurias neprid ėta alkoholio, ir kuri ų 
sudėtyje yra prid ėtojo cukraus ar kit ų saldiklių arba 
kurių sudėtyje nėra pridėtojo cukraus ar kit ų saldiklių 
Dėl nefermentuotų sulčių, į kurias nepridėta alkoholio, žr. šio  
skirsnio 6 pastabą. 
Dėl Brikso vertės žr. šio skirsnio 3 subpozicijų pastabą. 
Dėl pridėtojo cukraus žr. šio skirsnio 5 papildomosios 
pastabos a punktą. 
Taikant šio skirsnio 5 papildomosios pastabos b punktą 
produktai, į kuriuos pridėta tiek cukraus, kad jų sudėtyje 
lieka mažiau kaip 50 % masės vaisių sulčių, laikomi prara­
dusiais savo pirmines vaisių sulčių, priskiriamų 2009 pozi­
cijai, savybes. 
Norint nustatyti, ar produktai dėl pridėtojo cukraus praranda 
savo pirmines savybes ar jų nepraranda, taikomos tik šio 
skirsnio 2 ir 5 papildomosios pastabos. Įvairių cukrų kiekis, 
išreikštas sacharozės kiekiu, nustatomas vadovaujantis 
minėta 2 papildomąja pastaba. Jei pridėtojo cukraus kiekis, 
apskaičiuotas vadovaujantis šio skirsnio 5 papildomosios 
pastabos a punktu, didesnis kaip 50 % masės, apskaičiuotas 
vaisių sulčių kiekis lieka mažesnis kaip 50 % masės, todėl 
produkto priskirti 2009 pozicijai negalima. 
Šio skirsnio 5 papildomosios pastabos b punktas netaikomas 
koncentruotoms natūralioms vaisių sultims.  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 12.02.2020 — 005.001 — 123  
Todėl koncentruotos natūralios vaisių sultys turi būti priski­
riamos 2009 pozicijai. 
Dėl kitų medžiagų pridėjimo į 2009 pozicijai priskiriamus 
produktus žr. Suderintos sistemos paaiškinimų 2009 pozi­
cijos paaiškinimus. 
P A V Y Z D Y S 
Ištyrus apelsinų sulčių mėginį gauti tokie rezultatai: 
— refraktometro rodmenys 20 °C temperatūroje: 65,3, 
— apskaičiuotas įvairių cukrų kiekis, išreikštas sacharozės 
kiekiu (šio skirsnio 2 papildomoji pastaba): 62,0 
(65,3 × 0,95), 
— apskaičiuotas pridėtojo cukraus kiekis (šio skirsnio 
5 papildomoji pastaba): 49 % masės (62,0–13), 
— apskaičiuotas vaisių sulčių kiekis: 51 % masės (100–49). 
Išvada: pagal šio skirsnio 5 papildomosios pastabos b punktą 
laikytina, kad mėginys neprarado savo pirminių savybių, nes 
apskaičiuotas vaisių sulčių kiekis nėra mažesnis kaip 50 % 
masės.  
2009 11 11 – 
2009 11 99  Užšaldytos  
Žr. SS paaiškinimų 2009 11 subpozicijos paaiškinimus.  
2009 50 10 ir 
2009 50 90  Pomidorų sultys  
Žr. šio skirsnio 4 papildomąją pastabą ir tiesiogiai susijusius  
paaiškinimus.  
2009 69 51  Koncentruotos  
Žr. šio skirsnio 6 papildomąją pastabą.  
2009 69 71  Koncentruotos  
Žr. šio skirsnio 6 papildomąją pastabą.  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 12.02.2020 — 005.001 — 124  
21 SKIRSNIS  
ĮVAIRŪS MAISTO PRODUKTAI  
Bendrosios nuostatos  
Klasifikuojant maisto papildus (kaip nurodyta SS paaiškinimų 21 06 pozi­
cijos paaiškinimų 16 punkte), ypač kitus maisto produktus, pate ikiamus 
išmatuotomis dozėmis, pavyzdžiui, kapsulėmis, tabletėmis, pasti lėmis 
arba piliulėmis ir skirtus naudoti kaip maisto papildai, taip p at reikia 
atsižvelgti į kriterijus, nustatytus Europos Sąjungos Teisingum o Teismo 
sprendime sujungtose bylose C-410/08–C-412/08 („Swiss Caps“).  
1 papildomoji 
pastaba  Ši papildomoji pastaba daugiausia apima maltodekstrinus.  
2101  Kavos, arbatos arba mat ės ekstraktai, esencijos ir 
koncentratai, taip pat produktai, daugiausia sudaryti iš 
šių produkt ų arba iš kavos, arbatos arba mat ės; skru­
dintos tr ūkažolės ir kiti skrudinti kavos pakaitalai, taip 
pat jų ekstraktai, esencijos ir koncentratai  
2101 11 00  Ekstraktai, esencijos ir koncentratai  
Šiai subpozicijai priskiriami kavos ekstraktai, esencijos ir 
koncentratai miltelių, granulių, gabalėlių, dribsnių ar bet 
kokiu kitu kietu pavidalu. 
Šiai subpozicijai priskiriami skysto ar pastos pavidalo (taip 
pat užšaldyti) produktai. Tokie produktai daugiausia naudo­
jami gaminant maisto produktus (pavyzdžiui, šokoladą, 
bandeles ir pyragus, ledus).  
2101 30 19  Kiti  
Šiai subpozicijai priskiriami nedaiginti miežių grūdai, lukš­
tenti, skrudinti, naudojami alaus gamyboje kaip dažiosios ar 
aromatinės medžiagos, arba kaip kavos pakaitalas.  
2102  Miel ės (aktyviosios arba neaktyviosios); kiti negyvi 
vienaląsčiai mikroorganizmai (išskyrus vakcinas, priski ­
riamas 3002 pozicijai); paruošti kepimo milteliai  
2102 10 10  Mieli ų kultūros 
Žr. SS paaiškinimų 2102 pozicijos paaiškinimų A dalies 
trečiosios pastraipos 4 punktą. 
Šios mielės yra kultivuojamos tam tikrose terpėse ir skirtos 
specifiniam naudojimui, daugiausia, spiritui distiliuoti ir 
vynui gaminti. Panaudojus šias kultūras galima pasiekti 
labai tikslias fermentuotų produktų charakteristikas.  
2102 20 11 ir 
2102 20 19  Neaktyviosios miel ės 
Šios mielės yra aprašytos SS paaiškinimų 2102 pozicijos 
paaiškinimų A dalies ketvirtojoje ir penktojoje pastraipose 
ir paprastai parduodamos kaip „mielės maisto pramonei“. 
Dažniausiai jos pateikiamos miltelių, griežinėlių ar granulių 
pavidalu.  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 12.02.2020 — 005.001 — 125  
2102 20 90  Kitos  
Žr. SS paaiškinimų 2102 pozicijos paaiškinimų B dalį.  
2102 30 00  Paruošti kepimo milteliai  
Žr. SS paaiškinimų 2102 pozicijos paaiškinimų C dalį.  
2103  Padažai ir j ų pusgaminiai (koncentratai); sumaišyti 
uždarai ir sumaišyti pagardai; garsty čių miltai ir rupi ­
niai bei paruoštos garsty čios 
Šiai pozicijai taip pat priskiriami produktai, pateikiami kaip 
įvairių skonių (pvz., karamelės) saldūs padažai, jei jie 
nepriskiriami konkretesnei pozicijai (pvz., 1806 pozicijai 
priskiriami kakavos turintys padažai arba 2106 pozicijai 
priskiriami aromatizuoti arba dažyti cukraus sirupai). Jie 
gali būti naudojami,  inter alia , kaip desertų (pvz., valgo­
mųjų ledų ar pudingų) padažai arba užpilai.  
2103 90 10  Aštrus mang ų džemas ( chutney ), skystas  
Šioje subpozicijoje „ašrus mangų džemas“ įvardija maisto 
gaminį iš marinuotų mangų, į kurį buvo pridėta įvairių kitų 
produktų, pavyzdžiui, imbiero, razinų, pipirų ir cukraus. 
Šiai subpozicijai priskiriamas aštrus mangų džemas yra 
padažo pavidalo, daugiau ar mažiau skystas, visiškai 
homogenizuotas.  
2103 90 30  Aromatiniai kartimai, kuri ų alkoholio koncentracija, 
išreikšta t ūrio procentais, yra nuo 44,2 % iki 
49,2 % t ūrio ir kuri ų sudėtyje yra nuo 1,5 % iki 
6 % mas ės gencijono, prieskoni ų ir įvairių sudėtinių 
dalių, taip pat nuo 4 % iki 10 % cukraus, induose, 
kurių talpa ne didesn ė kaip 0,5 litro  
Šioje subpozicijoje nurodyti produktai yra koncentruoti 
skysti alkoholiniai preparatai, kuriems savotišką kartų 
skonį ir stiprų aromatą suteikia gencijono šaknų (kartu su 
įvairiais prieskoniais ir aromatinėmis medžiagomis) panau­
dojimas šių koncentratų gamyboje. 
Šių koncentruotų aromatinių kartimų sudėtyje yra priedų, 
skirtų naudoti ir gėrimams (kokteiliams, sirupams, gaivie­
siems gėrimams ir t. t.) aromatinti, ir kaip prieskoniai, 
kurie naudojami taip pat kaip padažai ir sumaišyti uždarai 
virtiems ar keptiems maisto produktams bei pyragams (sriu­
boms, paruoštiems mėsos, žuvies arba daržovių patiekalams, 
padažams, delikatesiniams produktams, vaisių kompotams ir 
vaisių salotoms, vaisiniams pyragams, desertams, šerbetams 
ir t. t.) gaminti. 
Šie aromatiniai kartimai dažniausiai parduodami „Angos­
tūros kartimų“ pavadinimu.  
2103 90 90  Kiti  
Šiai subpozicijai priskiriami produktai, kurie kitu atveju 
būtų priskiriami 22 skirsniui, paruošti vartoti kulinarijoje ir  
todėl netinkami vartoti kaip gėrimai.  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 12.02.2020 — 005.001 — 126  
Šiai subpozicijai visų pirma priskiriami maisto produktams 
gaminti skirti alkoholiniai gėrimai, šnekamojoje kalboje 
vadinami maisto produktams gaminti skirtu vynu, portveinu, 
konjaku ir brendžiu. Maisto produktams gaminti skirtas 
vynas yra įprastas ar nealkoholinis vynas arba jų mišinys, 
į kurį pridėta druskos arba įvairių prieskonių (pvz., druskos 
ir pipirų) derinio, dėl kurių jis yra netinkamas vartoti kaip 
gėrimas. Paprastai šių produktų sudėtyje yra ne mažiau kaip 
5 g/l druskos.  
2104  Sriubos ir sultiniai bei j ų pusgaminiai (koncentratai); 
homogenizuoti sud ėtiniai maisto produktai  
2104 20 00  Homogenizuoti sud ėtiniai maisto produktai  
Sąvoka „homogenizuoti sudėtiniai maisto produktai“ 
apibrėžta šio skirsnio 3 pastaboje. 
Sąvoka „Šių gaminių sudėtyje gali būti nedideli kiekiai 
plika akimi matomų sudėtinių dalių gabalėlių“ 21 skirsnio 
3 pastaboje nereiškia, kad yra nustatyta tam tikra šių 
matomų gabalėlių svorio ar dydžio procentinė riba, kurios 
turi būti laikomasi, kad produktą būtų galima priskirti 
2104 20 00 subpozicijai. Sąvoka „nedideli kiekiai plika 
akimi matomų sudėtinių dalių gabalėlių“ aiškintina atsižvel­
giant į objektyvias produkto charakteristikas – reikia įver­
tinti, ar įdėtų matomų gabalėlių kiekis sudaro žymią 
produkto dalį. Jei taip, produktas turėtų būti priskiriamas 
kitai pozicijai (pavyzdžiui, 2005 pozicijai) kaip praradęs 
homogenizuotam sudėtiniam maisto produktui būdingas 
savybes.  
2105 00  Grietininiai ir kiti valgomieji ledai, su kakava arba be 
jos 
Šioje pozicijoje „grietininiai ir kiti valgomieji ledai“ reiški a 
maisto produktus, skirtus arba neskirtus mažmeninei 
prekybai, kurių sudėtyje yra arba nėra kakavos arba šoko­
lado (įskaitant šokoladą kaip glazūrą). Dėl užšaldymo jie yra 
kieto ar pastos pavidalo ir tokiu pavidalu skirti valgyti. 
Pagrindinė šių produktų savybė yra ta, kad esant aplinkos 
temperatūrai apie 0 °C jie vėl tampa skystais arba pusiau 
skystais. 
Tačiau produktai, kurie pagal išvaizdą ir yra panašūs į 
valgomuosius ledus, tačiau nepasižymi pirmiau aprašyta 
pagrindine savybe, atitinkamai priskiriami 1806, 1901 arba 
2106 pozicijoje. 
Šiai pozicijai priskiriami įvairių pavadinimų produktai 
(vaisiniai ledai, grietininiai ledai,  cassata , sluoksniuoti 
ledai ( Neapolitan slices ) ir t. t.), kurie pateikiami įvairiomis 
formomis; jų sudėtyje gali būti kakavos arba šokolado, 
cukraus, augalinių riebalų arba pieno riebalų, pieno 
(nugriebto arba nenugriebto), vaisių, stabilizatorių, aroma­
tinių bei dažiųjų medžiagų ir t. t. 
Bendras šių riebalų kiekis dažniausiai ne didesnis kaip 15 % 
gatavo produkto masės. Tačiau tam tikrais atvejais, kai 
jiems gaminti naudojami dideli grietinėlės kiekiai, bendras 
riebalų kiekis produkte gali sudaryti apie 20 % masės.  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 12.02.2020 — 005.001 — 127  
Gaminant tam tikrų rūšių valgomuosius ledus, siekiant padi­
dinti gatavo produkto tūrį, naudojamos žaliavos yra prisoti­
namos oru (išplėtimas). 
Tik produktai, kurių sudėtyje yra kakavos pupelių, kakavos 
pastos ar kakavos miltelių, laikomi turinčiais kakavos, kaip 
apibrėžta 2105 00 pozicijoje. 
Taip pat žr. SS paaiškinimų 2105 pozicijos paaiškinimus, 
ypač nuorodą į produktus, nepriskiriamus šiai pozicijai.  
2106  Maisto produktai, nenurodyti kitoje vietoje  
2106 10 20 ir 
2106 10 80  Baltymų koncentratai ir tekst ūruotos baltymin ės 
medžiagos  
Žr. SS paaiškinimų 2106 pozicijos paaiškinimų antrosios 
pastraipos 6 punktą, išskyrus tą punkto dalį, kurioje nuro­
dyti baltymų hidrolizatai. 
Šioms subpozicijoms nepriskiriami koncentruoti pieno 
baltymai (0404 90 subpozicija arba 3504 00 pozicija). 
Priskiriant šioms subpozicijoms nustatant sacharozės kiekį 
privaloma atsižvelgti į invertuotojo cukraus, išreikšto sacha­
roze, kiekį.  
2106 90 20  Sud ėtiniai alkoholiniai preparatai, vartojami g ėrimų 
gamyboje, išskyrus preparatus, daugiausia sudarytus iš 
kvapiųjų medžiag ų 
Žr. SS paaiškinimų 2106 pozicijos paaiškinimų antrosios 
pastraipos 7 punktą. 
Žr. šio skirsnio 2 papildomąją pastabą. 
Šiai subpozicijai nepriskiriami panašūs sudėtiniai preparatai, 
kuriuose alkoholio koncentracija, išreikšta tūrio procentais, 
ne didesnė kaip 0,5 % tūrio (2106 90 92 arba 
2106 90 98 subpozicija).  
2106 90 30  Izogliukoz ės sirupai  
Žr. šio skirsnio 3 papildomąją pastabą.  
2106 90 92 ir 
2106 90 98  Kiti 
Žr. SS paaiškinimų 2106 pozicijos paaiškinimų antrosios 
pastraipos 1–5, 8–11 ir 13–16 punktus bei paaiškinimų 
2106 10 20 ir 2106 10 80 subpozicijų paaiškinimų trečiąją 
pastraipą.  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 12.02.2020 — 005.001 — 128  
22 SKIRSNIS  
NEALKOHOLINIAI IR ALKOHOLINIAI G ĖRIMAI BEI ACTAS  
Bendrosios nuostatos  
Kai šiame skirsnyje išskiriami produktai, pateikiami induose, k urių talpa 
ne didesnė kaip 2 litrai, ir produktai, pateikiami induose, kur ių talpa 
didesnė kaip 2 litrai, turima omenyje, kad skaičiuojamas inde e sančio 
skysčio tūris, o ne indo talpa.  
Šiam skirsniui priskiriami – jei jie nėra medikamentai – tonizu ojantys 
preparatai, kurie nors ir vartojami mažais kiekiais, pavyzdžiui , po 
šaukštą, yra tinkami tiesiogiai vartoti kaip gėrimai. Nealkohol iniai toni­
zuojantys preparatai, kuriuos prieš vartojant reikia praskiesti , 22 skirsniui 
nepriskiriami (dažniausiai jie priskiriami 2106 pozicijai).  
2 papildomosios 
pastabos 
b punktas  Potencinė alkoholio koncentracija, išreikšta tūrio procentais, 
turi būti apskaičiuojama padauginus cukrų masę (skaičiuo­
jamą invertuotojo cukraus kilogramais), esančią 100 litrų 
produkto, iš koeficiento 0,6.  
2201  Vandenys, įskaitant gamtinius arba dirbtinius minerali ­
nius vandenis, ir gazuotieji vandenys, į kuriuos neprid ėta 
cukraus ar kit ų saldiklių bei aromatini ų medžiag ų; ledas 
ir sniegas  
2201 10 11 – 
2201 10 90  Mineraliniai ir gazuotieji vandenys  
Šioms subpozicijoms priskiriami produktai, nurodyti SS 
paaiškinimų 2201 pozicijos paaiškinimų B ir C dalyse. 
Šioms subpozicijoms nepriskiriamas išpilstytas į aerozolines 
talpyklas gamtinis mineralinis vanduo, skirtas odos prie­ 
žiūrai (3304 pozicija).  
2201 10 11 ir 
2201 10 19  Gamtiniai mineraliniai vandenys  
„Gamtiniai mineraliniai vandenys“ reiškia vandenis, kurie 
atitinka taikytiną Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 
2009/54/EB (OL L 164, 2009 6 26, p. 45) versiją.  
2201 90 00  Kiti  
Šiai subpozicijai priskiriami produktai, nurodyti SS paaiški­
nimų 2201 pozicijos paaiškinimų A ir D dalyse. 
Šiai subpozicijai taip pat priskiriami vandens garai ir 
gamtinis vanduo, filtruotas, sterilizuotas, grynintas arba 
minkštintas.  
2202  Vandenys, įskaitant mineralinius ir gazuotuosius 
vandenis, į kuriuos prid ėta cukraus ar kit ų saldiklių 
arba aromatini ų medžiag ų, ir kiti nealkoholiniai g ėrimai, 
išskyrus vaisi ų arba daržovi ų sultis, priskiriamas 
2009 pozicijai  
Sąvoka „nealkoholiniai gėrimai“ apibrėžta šio skirsnio 
3 pastaboje.  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 12.02.2020 — 005.001 — 129  
Šiai pozicijai priskiriami nealkoholiniai gėrimai yra skysčiai,  
skirti vartoti žmonėms ir tinkami gerti iškart, nepriklausomai 
nuo suvartojamo kiekio arba specialių tikslų, dėl kurių 
įvairių rūšių skysčiai gali būti vartojami, jei jie nepriskiria mi 
jokiai kitai konkretesnei pozicijai. Subjektyvūs, kintantys 
veiksniai, kaip antai tokių gėrimų vartojimo būdas arba 
tikslas, pvz., numalšinti troškulį ar pagerinti sveikatą, jų 
klasifikavimui reikšmės neturi (žr. Europos Sąjungos Teisin­
gumo Teismo sprendimą byloje 114/80). 
Šiai pozicijai priskiriamas, inter alia, skystas paruoštas gert i 
maistas kūdikiams.  
2202 10 00  Vandenys, įskaitant mineralinius ir gazuotuosius 
vandenis, į kuriuos prid ėta cukraus ar kit ų saldiklių 
arba aromatini ų medžiag ų 
Šiai subpozicijai priskiriami gaivieji gėrimai, nurodyti SS 
paaiškinimų 2202 pozicijos paaiškinimų A dalyje. 
Gaiviųjų gėrimų sudėtyje esantys antioksidantai, vitaminai, 
stabilizuojančios medžiagos arba chininas jų klasifikavimui 
įtakos neturi. 
Šiai subpozicijai priskiriami skysti produktai, sudaryti iš 
vandens, cukraus ir aromatinių medžiagų, supakuoti į plas­
tikinius maišelius ir skirti namų sąlygomis ledinukams 
gaminti užšaldant šaldytuve. 
Taip pat žr. šio skirsnio 1 papildomąją pastabą.  
2202 99 19  Kiti  
Šiai subpozicijai priskiriami tonizuojantys preparatai, kaip 
apibūdinta paaiškinimų šio skirsnio paaiškinimų bendrųjų 
nuostatų antrojoje pastraipoje. Tokie nealkoholiniai gėrimai, 
dažnai vadinami maisto papildais, gali būti daugiausia suda­
ryti iš augalų (įskaitant žoleles) ekstraktų ir su vitaminų ir 
(arba) mineralų priedais. Paprastai tokie preparatai turėtų 
stiprinti bendrą sveikatos būklę ir gerinti savijautą, todėl 
jie skiriasi nuo aromatinių ar saldintų vandenų ir kitų 
2202 10 00 subpozicijai priskiriamų gaiviųjų gėrimų, nuro­
dytų SS paaiškinimų 2202 pozicijos paaiškinimų A dalyje.  
2202 99 91 – 
2202 99 99  Kiti, kuri ų sudėtyje riebalai, gauti iš produkt ų, priski­
riamų 0401 – 0404 pozicijoms, sudaro  
Šioms subpozicijoms priskiriamas skystas produktas, komer­
cijoje vadinamas „praturtintu pienu“, jeigu jis yra gėrimas, 
paruoštas vartojimui. „Praturtintas pienas“ – tai produktas, 
daugiausia sudarytas iš nugriebto pieno arba nugriebto pieno 
miltelių, į kurį pridėta maždaug toks pat kiekis rafinuotų 
augalinių riebalų arba aliejų, koks natūralių pieno riebalų 
kiekis buvo išekstrahuotas iš pradinio nenugriebto pieno. 
Toks gėrimas šių subpozicijų poklasiuose klasifikuojamas 
pagal jo sudėtyje esantį pieno riebalų kiekį. 
Žr. KN paaiškinimų 2202 99 19 subpozicijos paaiškinimus.  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 12.02.2020 — 005.001 — 130  
2204  Vynas iš švieži ų vynuogi ų, įskaitant pastiprintus vynus; 
vynuogių misa, išskyrus priskiriam ą 2009 pozicijai  
Dėl faktinės alkoholio koncentracijos, išreikštos tūrio 
procentais, žr. šio skirsnio 2 papildomosios pastabos 
a punktą.  
2204 10 11 – 
2204 10 98  Putojantys vynai  
Žr. šio skirsnio 1 subpozicijos pastabą.  
2204 10 11  Šampanas ( champagne ) 
Šampanas yra putojantis vynas, pagamintas Prancūzijos 
Šampanės ( Champagne ) provincijoje tik iš vynuogių, išau­
gintų toje provincijoje.  
2204 10 15  Prosecco  
„Prosecco“ yra putojantis vynas, kuriam suteikta saugoma 
kilmės vietos nuoroda, pagamintas iš „Glera“ veislės 
vynuogių, išaugintų regionuose, kuriems taikomos kilmės 
vietos nuorodos „Prosecco“, „Conegliano-Valdobbiadene – 
Prosecco“, „Colli Asolani – Prosecco“ ir „Asolo – 
Prosecco“.  
2204 21 06 – 
2204 21 09  Vynai, išskyrus nurodytus 2204 10 subpozicijoje, bute ­
liuose su „grybo pavidalo“ kamš čiais, pritvirtintais raiš ­ 
čiais arba apkaustais; kitu pavidalu pateikiami vynai, 
kurių perteklinis sl ėgis, atsirad ęs dėl ištirpusio anglies 
dioksido, 20 °C temperat ūroje yra ne mažesnis kaip 1 
baras, ta čiau mažesnis kaip 3 barai  
Šioms subpozicijoms priskiriami: 
1. vynai buteliuose su „grybo pavidalo“ kamščiais, kurie 
neatitinka šio skirsnio 1 subpozicijos pastaboje nurodyto 
„putojančio vyno“ apibrėžimo; 
2. vynai, pateikiami kitu pavidalu, nei buteliuose su „grybo 
pavidalo“ kamščiais, kurių perteklinis slėgis 20 °C 
temperatūroje yra ne mažesnis kaip 1 baras, tačiau 
mažesnis kaip 3 barai. 
Kamščiai, kurie atrodo taip, kaip pavaizduota toliau pateik­
toje iliustracijoje ir panašūs kamšiai, pagaminti iš plastiko, 
laikomi „grybo pavidalo“ kamščiais.
  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 12.02.2020 — 005.001 — 131  
2204 21 11 – 
2204 21 98  Kiti 
Žr. šio skirsnio 4 ir 5 papildomąsias pastabas. 
4 papildomosios pastabos A dalyje nurodyto visuminio 
sausojo ekstrakto nelakiosios sudedamosios dalys yra 
cukrūs, glicerolis, taninai, vyno rūgštis, dažiosios medžiagos 
ir druskos.  
2204 21 11 – 
2204 21 78  Kuriems suteikta saugoma kilm ės vietos nuoroda 
(SKVN)  
Žr. šio skirsnio 6 papildomosios pastabos a punktą.  
2204 21 23  Tokaj  
Žr. šio skirsnio 4 papildomosios pastabos B dalies 
b punktą.  
2204 21 79 ir 
2204 21 80  Kuriems suteikta saugoma geografin ė nuoroda (SGN)  
Žr. šio skirsnio 6 papildomosios pastabos a punktą.  
2204 22 10  Vynai, išskyrus nurodytus 2204 10 subpozicijoje, bute ­
liuose su „grybo pavidalo“ kamš čiais, pritvirtintais raiš ­ 
čiais arba apkaustais; kitu pavidalu pateikiami vynai, 
kurių perteklinis sl ėgis, atsirad ęs dėl ištirpusio anglies 
dioksido, 20 °C temperat ūroje yra ne mažesnis kaip 
1 baras, ta čiau mažesnis kaip 3 barai  
Mutatis mutandis  taikomi paaiškinimų 2204 21 06–2204 21 09 
subpozicijų paaiškinimai.  
2204 22 22 – 
2204 22 98  Kiti 
Žr. šio skirsnio 4 ir 5 papildomąsias pastabas. 
4 papildomosios pastabos A dalyje nurodyto visuminio 
sausojo ekstrakto nelakiosios sudedamosios dalys yra 
cukrūs, glicerolis, taninai, vyno rūgštis, dažiosios medžiagos 
ir druskos.  
2204 22 22 – 
2204 22 78  Kuriems suteikta saugoma kilm ės vietos nuoroda 
(SKVN)  
Žr. šio skirsnio 6 papildomosios pastabos a punktą.  
2204 22 33  Tokaj  
Žr. šio skirsnio 4 papildomosios pastabos B dalies 
b punktą.  
2204 22 79 ir 
2204 22 80  Kuriems suteikta saugoma geografin ė nuoroda (SGN)  
Žr. šio skirsnio 6 papildomosios pastabos a punktą.  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 12.02.2020 — 005.001 — 132  
2204 29 10  Vynai, išskyrus nurodytus 2204 10 subpozicijoje, bute ­
liuose su „grybo pavidalo“ kamš čiais, pritvirtintais raiš ­ 
čiais arba apkaustais; kitu pavidalu pateikiami vynai, 
kurių perteklinis sl ėgis, atsirad ęs dėl ištirpusio anglies 
dioksido, 20 °C temperat ūroje yra ne mažesnis kaip 
1 baras, ta čiau mažesnis kaip 3 barai  
Mutatis mutandis  taikomi paaiškinimų 2204 21 06– 
2204 21 09 subpozicijų paaiškinimai.  
2204 29 22 – 
2204 29 98  Kiti 
Žr. šio skirsnio 4 ir 5 papildomąsias pastabas. 
4 papildomosios pastabos A dalyje nurodyto visuminio 
sausojo ekstrakto nelakiosios sudedamosios dalys yra 
cukrūs, glicerolis, taninai, vyno rūgštis, dažiosios medžiagos 
ir druskos.  
2204 29 22 – 
2204 29 78  Kuriems suteikta saugoma kilm ės vietos nuoroda 
(SKVN)  
Žr. šio skirsnio 6 papildomosios pastabos a punktą.  
2204 29 79 ir 
2204 29 80  Kuriems suteikta saugoma geografin ė nuoroda (SGN)  
Žr. šio skirsnio 6 papildomosios pastabos a punktą.  
2204 30 10  Esanti fermentacijos stadijoje arba kurios fermentacija 
sustabdyta kitu b ūdu, nepridedant alkoholio  
Žr. šio skirsnio 3 papildomąją pastabą kartu su 2 papildo­
mosios pastabos a–c punktais.  
2204 30 92  Koncentruota  
Žr. šio skirsnio 7 papildomąją pastabą.  
2204 30 96  Koncentruota  
Žr. šio skirsnio 7 papildomąją pastabą.  
2205  Vermutai ir kiti vynai iš švieži ų vynuogi ų, aromatizuoti 
augalais arba aromatin ėmis medžiagomis  
Prie šiai pozicijai priskiriamų ir SS paaiškinimų 2205 pozi­
cijos paaiškinimuose aprašytų vynų priklauso: 
1. gėrimai, vadinami „ Marsala all'uovo “, „Marsala alla 
mandorla “ ir „ Crema di Marssala all'uovo “, kurie 
daugiausia sudaryti iš  Marsala  vyno, aromatizuoto kiau­ 
šinio tryniais, migdolais ir kitomis aromatinėmis medžia­
gomis; 
2. gėrimai, daugiausia sudaryti iš vyno, vadinami 
„Sangria “, pagardinti, pavyzdžiui, apelsinais ar 
citrinomis.  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 12.02.2020 — 005.001 — 133  
Žr. šio skirsnio 8 papildomąją pastabą. Produktai, kurių 
faktinė alkoholio koncentracija, išreikšta tūrio procentais, 
mažesnė kaip 7 % tūrio, priskiriami 2206 00 pozicijai.  
2206 00  Kiti fermentuoti g ėrimai (pavyzdžiui, sidras, kriauši ų 
sidras, midus, sak ė); fermentuot ų gėrimų mišiniai, taip 
pat fermentuot ų gėrimų ir nealkoholini ų gėrimų miši­
niai, nenurodyti kitoje vietoje 
►M7 Fermentacijos būdu gauti produktai priskiriami 2206 
pozicijai, jeigu jie išlaiko šiai pozicijai priskiriamų produkt ų, 
t. y. fermentuotų gėrimų, savybes. Produktų, į kuriuos buvo 
pridėta, pavyzdžiui, distiliuoto alkoholio, vandens ir kitų 
medžiagų (tokių kaip sirupas, įvairios aromatinės medžiagos 
bei dažikliai ir kai kuriais atvejais grietinėlės pagrindas), 
savybės gali pakisti. Jeigu pridėjus tų medžiagų prarandami 
iš tam tikrų vaisių arba natūralių produktų pagaminto 
fermentuoto gėrimo, priskiriamo 2206 pozicijai, skonis, 
aromatas ir (arba) išvaizda, produktas priskiriamas 2208 
pozicijai (šiuo klausimu žr., pavyzdžiui, Europos Sąjungos 
Teisingumo Teismo sprendimus byloje C-150/08 (  1 ) ir 
sujungtose bylose C-532/14 ir C-533/14 (  2 )). ◄  
2206 00 10  Piquette  
Žr. šio skirsnio 9 papildomąją pastabą.  
2206 00 31 – 
2206 00 89  Kiti 
Šioms subpozicijoms priskiriami produktai, aprašyti SS 
paaiškinimų 2206 pozicijos paaiškinimų antrosios pastraipos 
1–10 punktuose.  
2206 00 31 ir 
2206 00 39  Putojantys  
Dėl putojančių gėrimų žr. šio skirsnio 10 papildomąją 
pastabą. 
Dėl pirmiau minėtoje papildomojoje pastaboje paminėtų 
„grybo pavidalo“ kamščių žr. paaiškinimų 
2204 21 06–2204 21 09 subpozicijos paaiškinimų paskuti­
niąją pastraipą.  
2206 00 51 – 
2206 00 89  Neputojantys, induose, kuri ų talpa  
Šioms subpozicijoms priskiriami gėrimai, kurie nėra šviežių 
vynuogių misos natūralios fermentacijos produktai, bet yra 
pagaminti iš koncentruotos vynuogių misos. Ši misa yra 
stabili ir gali būti saugoma iki jos prireikia gamybai. 
Fermentacijos procesas dažniausiai pradedamas įdėjus 
mielių. Prieš fermentaciją arba fermentacijos metu į misą 
taip pat gali būti pridedama cukraus. Šiuo būdu gautas 
produktas gali būti saldinamas, stiprinamas arba 
sumaišomas.  
2207  Nedenat ūruotas etilo alkoholis, kurio alkoholio koncent ­
racija, išreikšta t ūrio procentais, ne mažesn ė kaip 
80 % tūrio; denat ūruotas etilo alkoholis ir kiti denat ū­
ruoti bet kurio stiprumo spiritai  
_____________  
( 1 ) 2009 m. gegužės 7 d. Teisingumo Teismo sprendimas  Siebrand , C-150/08, 
ESLI:EU:C:2009:294. 
( 2 ) 2016 m. gegužės 12 d. Teisingumo Teismo sprendimas  Toorank Productions , C-532/14 
ir C-533/14, ESLI:EU:C:2016:337.  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 12.02.2020 — 005.001 — 134  
2207 10 00  Nedenat ūruotas etilo alkoholis, kurio alkoholio koncent ­
racija, išreikšta t ūrio procentais, ne mažesn ė kaip 
80 % tūrio 
Žr. SS paaiškinimų 2207 pozicijos paaiškinimus, išskyrus 
ketvirtąją pastraipą. 
Spiritiniai gėrimai (pavyzdžiui, džinas, degtinė) nepriklau­
somai nuo jų stiprumo priskiriami 
2208 20 12–2208 90 78 subpozicijoms.  
2207 20 00  Denat ūruotas etilo alkoholis ir kiti denat ūruoti spiritai, 
bet kurio stiprumo  
Žr. SS paaiškinimų 2207 pozicijos paaiškinimų ketvirtąją 
pastraipą.  
2208  Nedenat ūruotas etilo alkoholis, kurio alkoholio koncent ­
racija, išreikšta t ūrio procentais, mažesn ė kaip 
80 % tūrio; spiritai, likeriai ir kiti spiritiniai g ėrimai  
Spiritai, likeriai ir kiti spiritiniai gėrimai, priskiriami 
2208 pozicijai, yra alkoholiniai skysčiai, paprastai skirti 
vartoti žmonėms ir gaminami: 
— arba tiesiogiai distiliuojant (su pridėtomis aromatinėmis 
medžiagomis arba be jų) natūraliai susifermentavusius 
skysčius, pavyzdžiui, vyną arba sidrą, arba pirma susi­
fermentavusius vaisius, išspaudas, grūdus ar kitus auga­
linius produktus, arba 
— į distiliuojant gautą alkoholį paprasčiausiai pridedant 
įvairų aromatinių medžiagų ir kartais – cukraus. 
Įvairūs spiritiniai gėrimai yra aprašyti SS paaiškinimų 
2208 pozicijos paaiškinimų trečiosios pastraipos 1–18 punk­
tuose. 
Reikia pažymėti, kad nedenatūruoti spiritai priskiriami šiai 
pozicijai net ir tada, kai jų alkoholio koncentracija, išreikšt a 
tūrio procentais, yra ne mažesnė kaip 80 % tūrio, neprik­
lausomai nuo to, ar produktas yra paruoštas vartoti kaip 
gėrimas ar neparuoštas. 
Šiai pozicijai nepriskiriami alkoholiniai gėrimai, gauti 
fermentacijos būdu (2203 00–2206 00 pozicijos).  
2208 30 11 – 
2208 30 88  Viskiai  
Viskis – tai iš javų raugalo distiliuotas spiritas ir pardavinė ­
jamas ne mažesnės kaip 40 % tūrio alkoholio koncentracijos 
išpilstytas į butelius arba į kitas talpyklas. 
Škotiški viskiai yra Škotijoje distiliuoti ir subrandinti 
viskiai. 
Šioms subpozicijoms nepriskiriami viskiai su gazuotu 
vandeniu (viskis su soda). Jie priskiriami 2208 90 69 arba 
2208 90 78 subpozicijai.  
2208 30 30  Viensalykliai ( single malt ) viskiai  
Vieno salyklo škotiški viskiai yra spiritai, pagaminti vienoje 
distiliavimo gamykloje distiliavimo katiluose distiliuojant tik  
salyklinių miežių mentalą.  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 12.02.2020 — 005.001 — 135  
2208 30 41 ir 
2208 30 49  Maišyti salykliniai ( blended malt ) viskiai induose, kuri ų 
talpa  
Maišyti salyklo škotiški viskiai gaminami sumaišant du ar 
daugiau vieno salyklo škotiškų viskių, distiliuotų arba paga­
mintų skirtingose distiliavimo gamyklose.  
2208 30 61 ir 
2208 30 69  Vienų grūdų (single grain ) viskiai ir maišyti gr ūdų 
(blended grain ) viskiai induose, kuri ų talpa  
Vienų grūdų škotiški viskiai yra spiritai, išskyrus vieno 
salyklo škotiškus viskius ar maišytus salyklo škotiškus 
viskius, pagaminti vienoje distiliavimo gamykloje distiliuo­
jant salyklinių miežių mentalą, kuriame yra arba nėra 
neskaldytų kitų rūšių grūdų (daugiausia kviečių arba kuku­
rūzų). 
Maišyti grūdų škotiški viskiai gaminami sumaišant du ar 
daugiau vienų grūdų škotiškų viskių, distiliuotų arba gautų 
skirtingose distiliavimo gamyklose.  
2208 30 71 ir 
2208 30 79  Kiti maišyti viskiai ( blended whisky ) induose, kuri ų talpa  
Kiti maišyti škotiški viskiai ( blended Scotch whisky ) gami­
nami sumaišant vieną ar daugiau vieno salyklo škotiškų 
viskių su vienu ar daugiau vienų grūdų škotiškų viskių.  
2208 40 11 – 
2208 40 99  Romai ir kiti spiritai, gauti distiliuojant fermentuotus 
cukranendri ų produktus  
Šioms subpozicijoms priskiriami produktai, pavydžiui, 
romai ir tafijos ( tafia), aprašyti SS paaiškinimų 2208 pozi­
cijos paaiškinimų trečiosios pastraipos 3 punkte, jei jie 
išsaugo savo organoleptines savybes.  
2208 50 11 ir 
2208 50 19  Džinai, induose, kuri ų talpa  
Džinas yra spiritinis gėrimas, dažniausiai gaunamas 
paprastai arba kelis kartus distiliuojant rektifikuotus grūdų 
spiritus arba etilo alkoholį su kadagio uogomis ir kitomis 
aromatinėmis medžiagomis (pavyzdžiui, kalendra, šventa­
garšvės šaknimi, anyžiumi, imbieru). 
Šiose subpozicijose džinais laikomi tik tie spiritiniai 
gėrimai, kurie pasižymi organoleptinėmis džino savybėmis. 
Todėl, pavyzdžiui, šie gėrimai nepriskiriami šioms subpozi­
cijoms: 
a) Geneva  (2208 50 91 arba 2208 50 99 subpozicija); 
b) Aquavit  (2208 90 56 arba 2208 90 77 subpozicija); 
c) Kranawitter  (2208 90 56 arba 2208 90 77 subpozicija).  
2208 60 11 – 
2208 60 99  Degtinės 
Žr. SS paaiškinimų 2208 pozicijos paaiškinimų trečiosios 
pastraipos 5 punktą.  
2208 70 10 ir 
2208 70 90  Likeriai ir kordialai  
Žr. SS paaiškinimų 2208 pozicijos paaiškinimų pirmosios 
pastraipos B dalį ir trečiąją pastraipą.  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 12.02.2020 — 005.001 — 136  
2208 90 11 ir 
2208 90 19  Arakai ( arrack ), induose, kuri ų talpa  
Arakai yra spiritai, pagaminti iš cukranendrių melasos arba 
iš augalų saldžiųjų sulčių melasos ir iš ryžių, naudojant 
specialias mieles. 
Arakai neturėtų būti painiojami su rakija, kuri gaunama 
perdistiliuojant razinų arba džiovintų figų spiritą su anyžių 
sėklomis ir priskiriama 2208 90 56 arba 2208 90 77 
subpozicijai.  
2208 90 33 ir 
2208 90 38  Slyvų, kriauši ų arba vyšni ų spiritai (išskyrus likerius), 
induose, kuri ų talpa  
Slyvų, kriaušių arba vyšnių spiritai yra spiritiniai gėrimai, 
gauti fermentuojant ir distiliuojant tik slyvų, kriaušių arba 
vyšnių misas. 
Dėl slyvų ir vyšnių sąvokų žr. SS paaiškinimų 0809 pozi­
cijos paaiškinimus.  
2208 90 48  Kiti  
Šioje subpozicijoje iš vaisių distiliuoti spiritai yra spiritin iai 
gėrimai, gauti tik alkoholinės vaisių (išskyrus slyvas, 
kriaušes ir vyšnias), pavyzdžiui, abrikosų, mėlynių, aviečių, 
gervuogių, juodųjų, baltųjų ar raudonųjų serbentų, braškių ir 
žemuogių, obuolių fermentacijos ir distiliavimo būdu, įskai­
tant spiritus, gautus iš sidro. Kalvadosas priskiriamas 
2208 90 45 subpozicijai.  
2208 90 56  Kiti  
Šiai subpozicijai priskiriami anyžiaus sėklų spiritai, rakija, 
agavos spiritai, išskyrus  tequila  (pavyzdžiui,  mezcal ), 
spiritai, distiliuoti iš aromatinių žolelių, „virškinimui pade­
dantys“ kartimai,  aquavit, kranawitter , spiritai, distiliuoti iš 
šaknų (pavyzdžiui, gencijono spiritai), sorgo spiritai,  hefe­
brand  arba nuosėdų spiritas.  
2208 90 69  Kiti spiritiniai g ėrimai  
Be SS paaiškinimų 2208 pozicijos paaiškinimų trečiosios 
pastraipos 14–18 punktuose nurodytų produktų, šiai subpo­
zicijai taip pat priskiriami: 
1. spiritiniai gėrimai, kurių sudėtyje yra pridėta gazuoto 
vandens (pavyzdžiui, viskis su soda); 
2. arbata su alkoholiu; 
3. kartu sumaišyti spiritiniai gėrimai arba spiritiniai gėrimai , 
sumaišyti su vaisių arba daržovių sultimis (kokteiliai).  
2208 90 71  Distiliuoti iš vaisi ų 
Žr. paaiškinimų 2208 90 48 subpozicijos paaiškinimus. Šiai 
subpozicijai priskiriamas kalvadosas.  
2208 90 77  Kiti  
Žr. paaiškinimų 2208 90 56 subpozicijos paaiškinimus.  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 12.02.2020 — 005.001 — 137  
2208 90 78  Kiti spiritiniai g ėrimai  
Žr. paaiškinimų 2208 90 69 subpozicijos paaiškinimus.  
2208 90 91 ir 
2208 90 99  Nedenatūruotas etilo alkoholis, kurio alkoholio koncent ­
racija, išreikšta t ūrio procentais, mažesn ė kaip 
80 % tūrio, induose, kuri ų talpa 
►M7 2208 pozicijai priskiriami produktai, gaunami ne tik 
fermentacijos būdu, bet ir pritaikius gryninimo procesą, po 
kurio jie praranda fermentuotų gėrimų savybes ir požymius 
ir įgyja etilo alkoholio savybių ir požymių (šiuo klausimu 
žr., pavyzdžiui, Europos Sąjungos Teisingumo Teismo 
sprendimą byloje C-196/10 (  1 ) dėl skysčio, vadinamo saly­ 
klinio alaus baze ( malt beer base ), kurio alkoholio koncent­ 
racija, išreikšta tūrio procentais, yra 14 %, gauto iš rauginto  
alaus, kuris dekantuojamas ir vėliau ultrafiltruojamas, suma­ 
žinant tokių komponentų kaip karčiosios medžiagos ir 
baltymai koncentraciją). 
Taip pat žr. 2206 00 pozicijos paaiškinimą. ◄  
2209 00  Actas ir acto pakaitalai, pagaminti iš acto r ūgšties  
2209 00 11 ir 
2209 00 19  Vyno actas, induose, kuri ų talpa  
Žr. šio skirsnio 11 papildomąją pastabą. 
Taip pat žr. SS paaiškinimų 2209 pozicijos paaiškinimų 
I grupės antrosios pastraipos 1 punktą.  
2209 00 91 ir 
2209 00 99  Kiti, induose, kuri ų talpa  
Šioms subpozicijoms priskiriami produktai, nurodyti SS 
paaiškinimų 2209 pozicijos paaiškinimų I grupės antrosios 
pastraipos 2, 3 ir 4 punktuose, bei II grupėje.  
_____________  
( 1 ) 2011 m. liepos 14 d. Teisingumo Teismo sprendimas  Paderborner Brauerei , ESLI:C- 
196/10, EU:C:2011:487.  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 12.02.2020 — 005.001 — 138  
23 SKIRSNIS  
MAISTO PRAMON ĖS LIEKANOS IR ATLIEKOS; PARUOŠTI PAŠARAI 
GYVŪNAMS 
3 papildomoji 
pastaba  Potencinė alkoholio koncentracija, išreikšta masės procen­
tais, turi būti apskaičiuojama dauginant cukrų masę (skai­ 
čiuojamą invertuotojo cukraus kilogramais), esančią 100 kg 
produkto, iš koeficiento 0,47.  
2301  Miltai, rupiniai ir granul ės iš mėsos arba m ėsos subpro ­
duktų, žuvų arba v ėžiagyvių, moliusk ų arba kit ų 
vandens bestuburi ų, netinkami vartoti žmoni ų maistui; 
taukų likučiai 
2301 20 00  Miltai, rupiniai ir granul ės iš žuv ų arba v ėžiagyvių, 
moliuskų arba kit ų vandens bestuburi ų 
Šiai subpozicijai priskiriami miltai, rupiniai ir granulės iš 
žuvų yra sudaryti iš žuvų mėsos arba žuvies atliekų, kurios 
dažniausiai išverdamos ir iš jų padaroma pasta, tada išdžio­
vinama ir sumalama, o kai kuriais atvejais aglomeruojama į 
granules. 
Šiai subpozicijai nepriskiriami žmogaus maistui vartoti 
tinkami žuvų miltai (0305 10 00 subpozicija).  
2302  S ėlenos, išsijos ir kitos sijojimo, malimo arba kito jav ų 
arba ankštini ų augalų apdorojimo liekanos, granuliuotos 
arba negranuliuotos  
Informaciją apie šiai subpozicijai priskiriamų produktų ir 
11 skirsniui priskiriamų produktų skirtumus žr. 11 skirsnio 
2 pastabos A dalyje. 
Liekanų, paminėtų SS paaiškinimų 2302 pozicijos paaiški­
nimų B dalies 1 punkte, sudėtyje turi būti ne mažiau kaip 
50 % javų arba ankštinių daržovių. 
Krakmolo kiekis turi būti nustatomas (tokio produkto, koks 
pateiktas) taikant metodą, aprašytą Komisijos 
reglamento (EEB) Nr. 152/2009 III priedo L dalyje 
(OL L 54, 2009 2 26, p. 1).  
2302 10 10 ir 
2302 10 90  Kukurūzų 
Šioms subpozicijoms nepriskiriami smulkinti kukurūzai, 
gauti sijojant išvalytus nelukštentus kukurūzus, jeigu jie 
atitinka 11 skirsnio 2 pastabos A dalyje išdėstytus kriterijus 
(1104 23 98 subpozicija).  
2303  Krakmolo gamybos liekanos ir panašios liekanos, 
cukrinių runkelių becukrė masė, cukranendri ų išspaudos 
ir kitos cukraus gamybos atliekos, žlaugtai arba kitos 
alaus gamybos arba alkoholio distiliavimo atliekos, 
granuliuotos arba negranuliuotos  
Krakmolo ir baltymų kiekis turi būti nustatomas taikant 
metodus, aprašytus Komisijos reglamento (EEB) Nr. 152/ 
2009 III priedo L ir C dalyse (OL L 54, 2009 2 26, p. 1).  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 12.02.2020 — 005.001 — 139  
2303 10 11 ir 
2303 10 19  Kukurūzų krakmolo gamybos liekanos (išskyrus 
koncentruotus mirkymo skys čius), kuri ų sudėtyje 
baltymai sausojo produkto mas ės sudaro  
Šioms subpozicijoms priskiriami produktai turi atitikti krite­
rijus, išdėstytus šio skirsnio 1 papildomojoje pastaboje. 
Šioms subpozicijoms priskiriami: 
1. kukurūzų glitimas (dažniausiai miltų pavidalo), kurį 
daugiausia sudaro kukurūzų grūdų glitimas, gautas atski­
riant krakmolą; baltymų kiekis (azoto kiekis × 6,25) 
didesnis kaip 40 % masės; 
2. glitimo rupiniai, kurie daugiausia gaunami maišant 
sausas kukurūzų krakmolo gamybos liekanas su grynu 
glitimu; tokių produktų sudėtyje paprastai būna apie 
40 % masės baltymų (azoto kiekis × 6,25); 
3. kukurūzų glitimo pašarai, kurių sudėtyje paprastai būna 
ne mažiau kaip 20 % masės baltymų (azoto 
kiekis × 6,25) ir kurie daugiausia sudaryti iš apyvaisio 
ir endospermo dalelių, kukurūzų glitimo ir kartais iš 
koncentruoto kukurūzų mirkymo skysčio – visi šie 
produktai yra kukurūzų krakmolo gamybos šalutiniai 
produktai. 
Šioms subpozicijoms taip pat priskiriami pirmiau minėti 
produktai, aglomeruoti į granules. 
Šioms subpozicijoms priskiriami tik tie produktai, kurių 
sudėtyje esantis krakmolo kiekis, nustatytas taikant metodą, 
aprašytą Komisijos reglamento (EEB) Nr. 152/2009 
III priedo L dalyje (OL L 54, 2009 2 26, p. 1), ne didesnis 
kaip 28 % sausojo produkto masės, o riebalų kiekis, nusta­
tytas taikant metodą, aprašytą Komisijos reglamento (EEB) 
Nr. 152/2009 III priedo H dalyje (OL L 54, 2009 2 26, 
p. 1), negali būti didesnis kaip 4,5 % sausojo produkto 
masės. 
Produktai, kurių sudėtyje esantis krakmolo arba riebalų 
kiekis yra didesnis, paprastai priskiriami 11 skirsniui arba 
atitinkamai 2302 10 10, 2302 10 90, 2309 90 41 ar 
2309 90 51 subpozicijai. Tai galioja ir prekėms, kurių sudė­
tyje yra produktų, ekstrahuotų iš kukurūzų gaminant krak­
molą ne drėgnuoju būdu (kukurūzų grūdų sijojimo ir maltų 
kukurūzų grūdų liekanos, taip pat liekanos, gautos sausuoju 
būdu ekstrahuojant kukurūzų gemalų aliejų ir t. t.). 
Šioms subpozicijoms priskiriamų produktų sudėtyje neturi 
būti liekanų, gautų drėgnuoju būdu ekstrahuojant kukurūzų 
gemalų aliejų. 
Koncentruoti kukurūzų mirkymo skysčiai, nepriklausomai 
nuo jų sudėtyje esančių baltymų kiekio, priskiriami 
2303 10 90 subpozicijai.  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 12.02.2020 — 005.001 — 140  
2303 10 90  Kitos  
Šioje subpozicijoje liekanos, gautos gaminant krakmolą iš 
manioko šaknų, įvardija tokius produktus, kurių sudėtyje 
esantis krakmolo kiekis ne didesnis kaip 40 % sausojo 
produkto masės. 
Jeigu jų sudėtyje esantis krakmolo kiekis yra didesnis, tokie 
miltų arba rupinių pavidalo produktai priskiriami 1106 20 10 
arba 1106 20 90 subpozicijai. Granulių pavidalo produktai 
priskiriami 0714 10 subpozicijai. 
Šiai subpozicijai taip pat priskiriama: 
1. sorgo glitimo pašarai, kurių sudėtyje baltymai paprastai 
sudaro ne mažiau kaip 18 % masės, ir kurie daugiausia 
sudaryti iš sorgo grūdų apyvaisių ir endospermo dalelių, 
sorgo glitimo ir kartais iš koncentruotų sorgo mirkymo 
skysčių; visi šie produktai yra šalutiniai krakmolo 
gamybos iš sorgo produktai. 
Šiai subpozicijai priskiriami tik produktai, kurių sudėtyje 
esantis krakmolo kiekis ne didesnis kaip 40 % sausojo 
produkto masės. 
Produktai, kurių sudėtyje esantis krakmolo kiekis 
didesnis, paprastai atitinkamai priskiriami 11 skirsniui 
arba 2302 ar 2309 pozicijai. 
2. krakmolo gamybos liekanos, vadinamos „džiovintu 
bulvių minkštimu“. Tokių liekanų sudėtyje esantis krak­
molo kiekis paprastai sudaro ne mažiau kaip 50 % 
masės. 
Drėgmės kiekis turi būti nustatomas taikant metodą, apra­ 
šytą Komisijos reglamento (EEB) Nr. 152/2009 III priedo 
A dalyje (OL L 54, 2009 2 26, p. 1). 
Koncentruoti kukurūzų mirkymo skysčiai, nepriklausomai 
nuo jų sudėtyje esančių baltymų kiekio, priskiriami šiai 
subpozicijai.  
2303 20 10 ir 
2303 20 90  Cukrinių runkeli ų becukr ė masė, cukranendri ų 
išspaudos ir kitos cukraus gamybos atliekos  
Išrūgos, iš kurių iš dalies pašalinta laktozė, nelaikomos 
cukraus gamybos atliekomis ir šioms subpozicijoms nepris­
kiriamos (0404 pozicija). 
Šioms subpozicijoms priskiriami iš dalies arba visiškai 
nucukrinti runkeliai.  
2303 30 00  Žlaugtai arba kitos alaus gamybos arba alkoholio disti ­
liavimo atliekos  
Žr. SS paaiškinimų 2303 pozicijos paaiškinimų pirmosios 
pastraipos E dalies 1–5 punktus.  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 12.02.2020 — 005.001 — 141  
2304 00 00  Išspaudos ir kitos kietos sojos pupeli ų aliejaus ekstra ­
havimo liekanos, maltos arba nemaltos, granuliuotos 
arba negranuliuotos  
Šiai pozicijai nepriskiriami sojos pupelių dribsniai, malti 
arba nemalti, iš kurių neekstrahuotas sojos pupelių aliejus 
(2308 pozicija).  
2306  Išspaudos ir kitos kietos augalini ų riebalų arba augalinio 
aliejaus ekstrahavimo liekanos, išskyrus priskiriamas 
2304 arba 2305 pozicijai, maltos arba nemaltos, granu ­
liuotos arba negranuliuotos  
2306 41 00  Mažai eruko r ūgšties turin čių rapsų arba rapsuk ų sėklų 
Žr. šio skirsnio 1 subpozicijos pastabą ir SS paaiškinimų 
2306 41 subpozicijos paaiškinimus.  
2306 90 05  Kukur ūzų gemalų 
Šiai subpozicijai priskiriamos liekanos, gautos ekstrahuojant 
aliejų iš drėgnuoju arba sausuoju būdu paruoštų kukurūzų 
gemalų, ir kurios atitinka šio skirsnio 2 papildomosios 
pastabos reikalavimus. 
Šių reikalavimų neatitinkantys produktai paprastai atitin­
kamai priskiriami 11 skirsniui arba 2302 ar 2309 pozicijai.  
2306 90 11 ir 
2306 90 19  Išspaudos ir kitos alyvuogi ų aliejaus ekstrahavimo 
liekanos  
Žodžių junginys „alyvuogių aliejaus ekstrahavimo liekanos“ 
įvardija tik tuos produktus, kurių sudėtyje esančios riebalų 
medžiagos kiekis ne didesnis kaip 8 % masės. Tokie 
produktai (išskyrus nuosėdas), kurių sudėtyje esantis riebalų 
medžiagų kiekis yra didesnis, turi būti priskiriami tai pačiai 
subpozicijai kaip ir žaliavinės medžiagos (0709 92 10 arba 
0709 92 90 subpozicija). 
Riebalų kiekis nustatomas taikant metodą, aprašytą Komi­
sijos reglamento (EEB) Nr. 2568/91 XV priede (OL L 248, 
1991 9 5, p. 1).  
2307 00  Vyno nuos ėdos; vyno akmuo  
2307 00 11  Kuri ų visumin ė alkoholio koncentracija, išreikšta mas ės 
procentais, ne didesn ė kaip 7,9 % mas ės, o sausojo 
produkto kiekis ne mažesnis kaip 25 % mas ės 
Žr. šio skirsnio 3 papildomąją pastabą ir susijusius 
paaiškinimus.  
2307 00 90  Vyno akmuo  
Žr. SS paaiškinimų 2307 pozicijos paaiškinimų antrąją 
pastraipą.  
2308 00  Augalin ės medžiagos ir augalin ės atliekos, augalin ės 
liekanos ir šalutiniai produktai, granuliuoti arba negra ­
nuliuoti, naudojami gyv ūnų pašarams, nenurodyti kitoje 
vietoje  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 12.02.2020 — 005.001 — 142  
2308 00 11  Kuri ų visumin ė alkoholio koncentracija, išreikšta mas ės 
procentais, ne didesn ė kaip 4,3 % mas ės, o sausojo 
produkto kiekis ne mažesnis kaip 40 % mas ės 
Žr. šio skirsnio 3 papildomąją pastabą ir susijusius 
paaiškinimus.  
2308 00 40  Gil ės ir kaštonai; obuoli ų arba kit ų vaisių išspaudos, 
išskyrus vynuogi ų išspaudas  
Vaisių, išskyrus vynuoges, išspaudoms priklauso „apelsinų 
ląstelės“, t. y. produktai, sudaryti iš apelsinų dalelių, kurio s 
pradžioje spaudžiant apelsinus pateko į sultis. Nusunkus jų 
sudėtyje praktiškai nebelieka vaisių minkštimo dalelių, ir 
daugiausia jos sudarytos iš ląstelių membranos ir albedo 
(albedo ). Šie produktai skirti pridėti į praskiestus apelsinų 
sulčių koncentratus ir gaiviuosius gėrimus.  
2308 00 90  Kiti  
Šiai subpozicijai priskiriami produktai, nurodyti SS paaiški­
nimų 2308 pozicijos paaiškinimų antrosios pastraipos 2, 3, 
4, 6, 7, 8 ir 9 punktuose. 
Šiai subpozicijai taip pat priskiriamos sojos pupelių išaižos, 
maltos arba nemaltos, iš kurių neekstrahuotas sojos pupelių 
aliejus.  
2309  Produktai, naudojami gyv ūnų pašarams  
Žr. šio skirsnio 1 pastabą. 
Dėl pieno produktų žr. šio skirsnio 4 papildomąją pastabą. 
Neatsižvelgiant į pieno produktų, krakmolo ir gliukozės, 
gliukozės sirupo, maltodekstrino ir maltodekstrino sirupo 
šaltinį, jų kiekiai apskaičiuojami tokiame produkte, koks 
yra gautas. 
Krakmolui taikomos šios nuostatos: 
— jei nėra aišku, ar produkto sudėtyje yra krakmolo, jam 
aptikti gali būti taikomas kokybinis mikroskopinis 
metodas arba kokybinis dažymo jodo tirpalu bandymas, 
— krakmolo kiekiui nustatyti taikomas poliarimetrinis 
metodas (dar vadinamas modifikuotu Everso metodu), 
išdėstytas Komisijos reglamento (EB) Nr. 152/2009 III 
priedo L dalyje (OL L 54, 2009 2 26, p. 1).  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 12.02.2020 — 005.001 — 143  
Jei poliarimetrinis metodas netaikytinas, pvz., dėl reikš­
mingų toliau išvardytų medžiagų kiekio, krakmolo 
kiekių nustatomas Komisijos reglamento (EB) Nr. 121/ 
2008 (OL L 37, 2008 2 12, p. 3) priede išdėstytu 
fermentiniu tyrimo metodu. 
Nustatyta, kad taikant poliarimetrinį metodą rezultatus 
iškraipo šios konkrečios medžiagos: 
a) (cukrinių) runkelių produktai, pavyzdžiui, (cukrinių) 
runkelių masė, (cukrinių) runkelių melasa, (cukrinių) 
runkelių masė su melasa, (cukrinių) runkelių žlaugtai, 
(runkelių) cukrus; 
b) citrusinių vaisių minkštimas; 
c) linų sėmenys; linų sėmenų išspaudos; ekstrahuoti 
linų sėmenys; 
d) rapsų sėklos; rapsų sėklų išspaudos; ekstrahuotos 
rapsų sėklos; rapsų sėklų lukštai; 
e) saulėgrąžų sėklos; ekstrahuotos saulėgrąžų sėklos; 
ekstrahuotos iš dalies išlukštentos saulėgrąžų sėklos; 
f) kopros išspaudos; ekstrahuota kopra; 
g) bulvių tyrė; 
h) džiovintos mielės; 
i) produktai, kurių sudėtyje yra daug inulino (pavyz­
džiui, topinambų trupiniai ir miltai); 
j) spirgučiai; 
k) sojų produktai. 
— produktai, kurių sudėtyje esančio krakmolo kiekis 
mažesnis kaip 0,5 % masės, nelaikytini produktais, 
kurių sudėtyje yra krakmolo.  
Gliukozės kiekiui nustatyti gali būti taikoma didelio efekty­
vumo skysčių chromatografija (HPLC) (Komisijos 
reglamentas (EB) Nr. 904/2008 (OL L 249, 2008 9 18, 
p. 9)).  
2309 10 11 – 
2309 10 90  Šunų arba ka čių ėdalas, supakuotas į mažmeninei 
prekybai skirtas pakuotes  
Šioms subpozicijoms priskiriami įvairių formų (pavyzdžiui, 
mazgų, lazdelių ir pan.) gaminiai, skirti šunims kramtyti ir 
sudaryti iš odos, su pridėtomis kitomis medžiagomis (pavyz­
džiui, krakmolu, cukrumi arba džiovinta mėsa). Tačiau 
šioms subpozicijoms nepriskiriami gaminiai iš odos 
(100 %), kurie nebuvo papildomai apdoroti, kad tiktų 
naudoti šėrimui (4205 pozicija).  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 12.02.2020 — 005.001 — 144  
2309 90 10  Tirpus žuv ų arba jūros žinduoli ų maistas  
Žr. SS paaiškinimų 2309 pozicijos paaiškinimų II grupės 
B dalies paskutiniosios pastraipos 1 punktą.  
2309 90 20  Produktai, nurodyti šio skirsnio 5 papildomojoje pasta ­
boje 
Kukurūzų mirkymo skysčius naudojant kaip auginimo terpę 
(maitinimo terpę) produktuose gali atsirasti negyvos fermen­
tacijos medžiagų liekanų, kurių koncentracija paprastai ne 
didesnė kaip 2 %. Šiuos produktus galima aptikti mikro­
skopu. 
Be to, produktai, kuriuose yra mirkymo skysčių, naudojamų 
tam tikruose fermentavimo procesuose, liekanų, savo sudė­
tyje turi labai nedidelius šių medžiagų kiekius: amilogliuko­
sidazės, alfa-amilazės, ksantano dervų, pieno rūgšties, 
citrinų rūgšties, lizino, treonino, triptofano. 
Kukurūzų mirkymo skysčiuose yra labai nedideli šių 
medžiagų kiekiai (pavyzdžiui, aminorūgščių), ir koncentra­
cijos padidėjimas dėl fermentacijos yra labai nežymus. 
Produktai, kurių sudėtyje esantis krakmolo arba riebalų 
kiekis viršija 5 papildomojoje pastaboje nustatytas ribas, 
atitinkamai priskiriami 2309 90 41 arba 2309 90 51 subpozi­
cijai. 
Iš JAV importuotų kukurūzų krakmolo gamybos liekanų 
atitikimas reikalavimams turi būti patikrintas taikant Komi­
sijos reglamentą (EB) Nr. 1375/2007 (OL L 307, 
2007 11 24, p. 5).  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 12.02.2020 — 005.001 — 145  
24 SKIRSNIS  
TABAKAS IR PERDIRBTI TABAKO PAKAITALAI 
2401  Neperdirbtas tabakas; tabako liekanos  
Dėl natūralaus arba neperdirbto tabako žr. SS paaiškinimų 
2401 pozicijos paaiškinimų 1 pastraipą. 
Reikia pažymėti, kad: 
a) Virginia  tabakas, „vytintas dūmuose“, reiškia tabaką, 
vytintą dirbtinėmis atmosferinėmis sąlygomis, reguliuo­
jant šilumą bei vėdinimą ir neleidžiant dūmams ir garams 
kontaktuoti su tabako lapais; vytinto tabako spalva 
paprastai būna nuo citrininės iki labai tamsiai oranžinės 
ar raudonos. Kitokios spalvos ir spalvų kombinacijos 
dažnai atsiranda dėl skirtingo tabako subrandinimo arba 
auginimo ir džiovinimo metodų įvairovės; 
b) „šviesoje ore vytintas“ ( light air-cured ) Burley  tabakas 
(įskaitant  Burley  tabako hibridus) reiškia tabaką, vytintą 
natūraliomis atmosferinėmis sąlygomis ir neturintį dūmų 
ar garų kvapo, jei buvo taikytas papildomas šildymas 
arba oro cirkuliacija; lapai paprastai būna nuo šviesiai 
rusvos iki rausvos spalvos. Kitokios spalvos ir spalvų 
kombinacijos dažnai atsiranda dėl skirtingo tabako 
subrandinimo arba auginimo ir džiovinimo metodų įvai­
rovės; 
c) „šviesoje ore vytintas“ ( light air-cured ) Maryland  
tabakas reiškia tabaką, vytintą natūraliomis atmosferi­
nėmis sąlygomis ir neturintį dūmų ar garų kvapo, jei 
buvo taikytas papildomas šildymas arba oro cirkuliacia; 
lapai paprastai būna nuo šviesiai geltonos iki tamsiai 
vyšninės spalvos. Kitokios spalvos ir spalvų kombina­
cijos dažnai atsiranda dėl skirtingo tabako subrandinimo 
arba auginimo ir džiovinimo metodų įvairovės; 
d) tabakas, „vytintas virš liepsnos“ ( fire-cured ), reiškia 
tabaką, vytintą dirbtinėmis atmosferinėmis sąlygomis, 
panaudojant atvirą liepsną, kurios malkų dūmų kvapą 
iš dalies sugeria tabako lapai. „Vytinto virš liepsnos“ 
tabako lapai atitinkamoje stiebelio dalyje paprastai yra 
storesni nei  Burley  tabako, „vytinto dūmuose“ tabako 
ar Maryland  tabako lapai. Jų spalvos paprastai būna 
nuo gelsvai-rudos iki labai tamsiai rudos. Kitokios 
spalvos ir spalvų kombinacijos dažnai atsiranda dėl skir­
tingo tabako subrandinimo arba auginimo ir džiovinimo 
metodų įvairovės; 
„Saulėje vytintas“ ( sun-cured ) tabakas vytinamas tiesiogi­
niuose saulės spinduliuose atvirame ore dienos šviesoje. 
Šiai pozicijai nepriskiriami tabako augalai (0602 pozicija).  
2401 30 00  Tabako liekanos  
Be produktų, išvardytų SS paaiškinimų 2401 pozicijos 
paaiškinimų 2 pastraipoje, šiai subpozicijai taip pat 
priskiriamos:  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 12.02.2020 — 005.001 — 146  
1. atliekos, susidariusios po tabako lapų apdorojimo; preky­
boje jos dažniausiai vadinamos „subproduktais“, bet vals­
tybėse narėse taip pat vadinamos skirtingai – „smulkme“ 
(smalls ), „winnowings “, „sąšlavomis“ ( sweepings ), 
„kirinti “ arba „ broquelins “ ir t. t. Jose paprastai yra 
nešvarumų ar svetimkūnių, pavyzdžiui, dulkių, daržovių 
atliekų, tekstilės pluoštų. Kartais sijojant iš šių atliekų 
pašalinamos dulkės; 
2. tabako lapų atliekos, prekyboje vadinamos „išsijomis“, 
gaunamos sijojant pirmiau minėtas liekanas; 
3. cigarų gamybos atliekos, vadinamos „drožlėmis“, kurias 
sudaro lapų dalelės; 
4. tabako dulkės (atliekų šalutinis produktas, gaunamas sijo­
jant pirmiau minėtas liekanas). 
Šiai subpozicijai nepriskiriamos tabako atliekos, paruoštos 
parduoti kaip rūkomasis tabakas arba kramtomasis tabakas, 
uostomasis tabakas arba kaip tabako milteliai, ar kurias keti­
nama vartoti kaip rūkomąjį tabaką, kramtomąjį tabaką, 
uostomąjį tabaką arba kaip tabako miltelius (2403 pozicija).  
2402  Cigarai, įskaitant cigarus su apipjaustytais galais, ciga ­
rilės ir cigaret ės su tabaku arba tabako pakaitalais  
2402 10 00  Cigarai, įskaitant cigarus su apipjaustytais galais, ir 
cigarilės, kurių sudėtyje yra tabako  
Cigarai, įskaitant cigarus su apipjaustytais galais, ir cigaril ės 
yra tabako suktinės, kurios yra paruoštos rūkyti ir, atsižvel­
giant į jų savybes, skirtos tik rūkyti esamu pavidalu, kai jos:  
a) apvyniotos dengiamuoju išoriniu lapu iš natūralaus 
tabako, kuris visiškai dengia gaminį, įskaitant, atitinka­
mais atvejais, filtrą (tačiau be jokio papildomo sluoksnio, 
kuris iš dalies dengtų dengiamąjį išorinį lapą), tačiau 
nedengia cigarų su antgaliu antgalio; arba 
b) sudarytos iš pjaustyto tabako mišinio užpildo ir dengia­
mojo išorinio lapo, kuris yra įprastos cigaro spalvos, 
pagamintas iš regeneruoto tabako, priskiriamo 
2403 91 00 subpozicijai, ir dengia visą gaminį, įskaitant, 
atitinkamais atvejais, filtrą, tačiau nedengia cigarų su 
antgaliu antgalio; jų vieneto masė, neįskaitant filtro 
arba kandiklio masės, ne mažesnė kaip 2,3 g ir ne 
didesnė kaip 10 g, o perimetras, sudarantis ne mažiau 
kaip trečdalį cigaro ilgio, yra ne mažesnis kaip 34 mm. 
Šiai subpozicijai priskiriami gaminiai, apvynioti dengia­
muoju išoriniu lapu iš regeneruoto tabako, kurių sudėtyje 
iš dalies gali būti kitų nei tabakas medžiagų, jeigu jie 
atitinka pirmiau nurodytus kriterijus.  
2402 20 10 ir 
2402 20 90  Cigaretės, kurių sudėtyje yra tabako  
Cigaretės yra tabako suktinės, kurios tokio pavidalo yra 
paruoštos rūkyti, ir nepriklauso cigarų ir cigarilių kategorija i 
(žr. paaiškinimų 2402 10 00 subpozicijos paaiškinimus).  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 12.02.2020 — 005.001 — 147  
Šioms subpozicijoms priskiriami produktai, iš dalies suda­
ryti iš kitų nei tabakas medžiagų, jeigu jie atitinka pirmiau 
išvardytas sąlygas. 
Šioms subpozicijoms nepriskiriami produktai, visiškai suda­
ryti iš kitų nei tabakas medžiagų (2402 90 00 subpozicija 
arba, jei produktai skirti naudoti medicinoje, 30 skirsnis).  
2402 90 00  Kiti  
Šiai subpozicijai priskiriami cigarai, įskaitant cigarus su 
apipjaustytais galais, cigarilės ir cigaretės, visiškai sudaryt i 
iš tabako pakaitalų, pavyzdžiui, cigaretės, pagamintos iš 
specialiai paruoštų tam tikros salotų rūšies lapų, kurių sudė­
tyje nėra nei tabako, nei nikotino.  
2403  Kitas perdirbtas tabakas ir perdirbti tabako pakaitalai; 
„homogenizuotas“ arba „regeneruotas“ tabakas; tabako 
ekstraktai ir esencijos  
2403 11 00  Vandens pypki ų tabakas, nurodytas šio skirsnio 1 subpo ­
zicijų pastaboje  
Žr. šio skirsnio 1 subpozicijos pastabą ir SS paaiškinimų 
2403 11 subpozicijos paaiškinimus.  
2403 19 10 ir 
2403 19 90  Kitas  
Rūkomasis tabakas yra tabakas, kuris supjaustomas ar kitaip 
susmulkinamas, susukamas arba supresuojamas į blokelius, 
kuriuos galima rūkyti be tolesnio pramoninio apdorojimo. 
Apdorojant tabako lapus ar gaminant tabako gaminius susi­
dariusios atliekos, kurias galima rūkyti, laikomos rūkomuoju 
tabaku, jeigu jos neatitinka cigarų, cigarilių ar cigarečių 
aprašymo (žr. 2402 10 00 ir 2402 20 10 ir 2402 20 90 
subpozicijų paaiškinimus). 
Šioms subpozicijoms taip pat priskiriami rūkomojo tabako 
mišiniai, kuriuose yra kitų nei tabakas medžiagų, jeigu jie 
atitinka pirmiau pateiktą apibrėžtį, išskyrus produktus, 
skirtus naudoti medicinoje (30 skirsnis). 
Šiose subpozicijose klasifikuojami supjaustytų cigarečių 
skuteliai, kurie yra cigarečių gamybai paruoštas tabako 
mišinys.  
2403 91 00  „Homogenizuotas“ arba „regeneruotas“ tabakas  
Žr. SS paaiškinimų 2403 pozicijos paaiškinimų pirmosios 
pastraipos 6 punktą.  
2403 99 10  Kramtomasis arba uostomasis tabakas  
Kramtomasis tabakas yra suktinių, lazdelių, atraižų, kubelių 
ar plytelių pavidalo tabakas, specialiai paruoštas kramtyti, o 
ne rūkyti ir skirtas mažmeninei prekybai. 
Uostomasis tabakas yra miltelių arba grūdelių pavidalo 
tabakas, specialiai paruoštas taip, kad jį būtų galima uostyti,  
bet ne rūkyti.  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 12.02.2020 — 005.001 — 148  
Šiai subpozicijai priskiriami produktai, iš dalies sudaryti iš 
kitų nei tabakas medžiagų, jeigu jie atitinka pirmiau išvar­
dytas sąlygas.  
2403 99 90  Kitas  
Šiai subpozicijai priskiriami: 
1. tabako ekstraktai ir esencijos, apibrėžti SS paaiškinimų 
2403 pozicijos paaiškinimų pirmosios pastraipos 
7 punkte; 
2. tabako milteliai (dažniausiai gaunami tam tikru apdoro­
jimo būdu, pvz., trinant, taip išgaunant tam tikro dydžio 
daleles). Juose neturi būti nešvarumų, o dalelių dydis 
turėtų būti mažesnis kaip 0,4 mm; 
3. suktas, kvapnusis ir fermentuotas Brazilijos tabakas, 
rutulio pavidalu supresuotas odose ( Mangotes ); 
4. išplėstas tabakas, kuris nebuvo supjaustytas ar kitaip 
susmulkintas; 
5. rūkyti skirtas produktas (pvz., vandens pypkių tabakas), 
sudarytas tik iš tabako pakaitalų ir kitų nei tabakas 
medžiagų.  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 12.02.2020 — 005.001 — 149  
A. PRIEDAS  
TABAKO IR TABAKO GAMINI Ų RŪKYMO BANDYMAS  
Tikslas  
Šis rūkymo bandymas parengtas siekiant nustatyti suderintą meto dą, kurį taikant 
2403 pozicijai priskiriamą perdirbtą tabaką (kurį galima rūkyti  be tolesnio apdo­
rojimo) būtų galima atskirti nuo 2401 pozicijai priskiriamo nep erdirbto tabako. 
Norint 2403 pozicijai priskiriamą perdirbtą tabaką atskirti nuo  2401 pozicijai 
priskiriamo neperdirbto tabako, atliekamas rūkymo bandymas. Sij ojimo 
bandymas atliekamas tik tuo atveju, jei mėginio neįmanoma rūkyt i be tolesnio 
(pramoninio) apdorojimo.  
Įvadas  
2403 19 subpozicijoje žodžių junginys „tinkamas rūkyti“ reiškia , kad iš gaminio 
galima susukti suktinę, prikimšti jo cigaretės tūtelę arba pypk ę ir jis gali sudegti 
per kelis dūmo traukimo ciklus.  
Bandymo principas  
Ar tabako mėginį galima rūkyti, vertinama keliais būdais: susuk ant jį į rūkomąjį 
popierių suktinei cigaretei padaryti, prikemšant cigaretės tūte lę arba prikemšant 
pypkę. Pypkė ir padarytos cigaretės uždegamos ir rūkomos. Verti namas užside­
gimo ir rūkymo procesas.  
Taikymo sritis  
Bandymas taikomas bet kokiam tabakui arba tabako gaminiams, įsk aitant tabako 
gaminių dalis, kaip antai cigarų užpildą. Bandymas gali būti pa vojingas, jei 
mėginys yra užkrėstas pelėsiais (paveiktas pelėsių).  
Įranga  
Temperatūros ir drėgmės reguliavimo dėžė mėginiui kondicionuoti  (temperatūra – 
22 ± 1 °C, drėgmė – 60 ± 3 %)  
Cigarečių kimštuvas  
Rūkomasis popierius (ilgis – 70 mm, plotis – 37 mm)  
Cigarečių tūtelės (skersmuo – 7,3 mm, ilgis (įskaitant filtrą) – 85 mm)  
Žiebtuvėlis  
Šepetėlis cigarečių kimštuvui valyti  
Pypkė  
Pypkės kimštukas  
Įrankiai pypkei valyti  
Rūkymo įrenginys (atitinkantis standarto ISO 3308 reikalavimus)  
Mėginio ruošimas  
Mėginys gerai išmaišomas ir, jei reikia, supilamas kūgis ir ket virčiuojant 
paimama mėginio dalis. Jei mėginys sausas (vandens kiekis mažes nis kaip 8 % 
masės), jis bent 48 val. kondicionuojamas (temperatūra – 22 ± 1  °C, drėgmė – 60 
± 3 %).  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 12.02.2020 — 005.001 — 150  
Mėginio negalima kaip nors pjaustyti, laužyti, traiškyti, malti  ar kitaip smulkinti.  
Bandymo proced ūra 
Cigarečių kimštuvas ir pypkė išvalomi.  
Pypkė:  
— Reikiamas mėginio kiekis (bent 5,0 g) sukemšamas į pypkę iki pypkės 
galvutės krašto.  
— Tabakas pypkėje uždegamas žiebtuvėliu ir atsargiai paspaudžia mas pypkės 
kimštuku. Pypkė rūkoma traukiant dūmą reguliariais maždaug 1 mi nutės 
intervalais.  
Cigaretės:  
— Rūkomasis popierius. Ant rūkomojo popieriaus suberiamas reiki amas mėginio 
kiekis ir susukama ritinėlio pavidalo suktinė.  
— Cigarečių kimštuvas. Į cigarečių kimštuvą įberiamas reikiamas  mėginio kiekis 
(bent 0,5 g) ir vadovaujantis konkretaus kimštuvo naudojimo ins trukcijomis 
padaroma cigaretė.  
— Paruoštos cigaretės uždegamos žiebtuvėliu ir paliekamos smilk ti netraukiant 
dūmo (kad sudegtų perteklinis popierius). Cigaretė rūkoma trauk iant dūmą 
reguliariais maždaug 30–60 sekundžių intervalais (priklausomai nuo tabako 
kokybės), dūmo traukimo ciklo trukmė – apie 2 sekundės.  
Bandymo vertinimas (tipiški pavyzdžiai)  
Jei vieno iš rūkymo bandymų rezultatas yra teigiamas, tabaką ga lima rūkyti 
(2403 19 subpozicija).  
Pypkės rūkymo bandymo 
vertinimas  Suktinių cigarečių 
rūkymo bandymo 
vertinimas  Kimštinių cigarečių 
rūkymo bandymo 
vertinimas  Galutinis vertinimas  Pastaba  
Neįmanoma pypkės 
prikimšti mėginio 
(nesmulkinti tabako 
lapai, dideli tabako 
lapų gabalai, gyslos ir 
kt.) Neįmanoma susukti 
cigaretės (nesmul­
kinti tabako lapai, 
dideli tabako lapų 
gabalai, gyslos ir kt.)  Neįmanoma padaryti 
cigaretės (nesmul­
kinti tabako lapai, 
dideli tabako lapų 
gabalai, gyslos ir kt.)  Neįmanoma rūkyti 
mėginio be tolesnio 
(pramoninio) 
perdirbimo  Būdinga 2401 10, 
2401 20, 2401 30 
subpozicijoms  
Mėginio prikimštos 
pypkės neįmanoma 
rūkyti (užpildas visai 
nepralaidus arba jo 
pralaidumas labai 
mažas ir uždegta 
pypkė beveik iškart 
užgęsta)  Iš mėginio neįma­
noma susukti ciga­
retės, mėginyje nėra 
tabako skaidulų, 
kurios neleistų 
suktinei iširti 
(sukibtų), iš rūko­
mojo popieriaus byra 
užpildas  Cigaretės tūtelė buvo 
prikimšta mėginio ir 
padaryta cigaretė 
buvo rūkoma  Mėginys yra 
tinkamas rūkyti (jį 
įmanoma rūkyti)  Būdinga tabako lieka­
noms (mažoms lapa­
lakščių dalelėms) – 
2403 19 subpozicija  
Mėginio prikimštą 
pypkę galima rūkyti  Mėginys buvo 
susuktas į rūkomąjį 
popierių ir padaryta 
cigaretė buvo 
rūkoma  Cigaretės tūtelė buvo 
prikimšta mėginio ir 
padaryta cigaretė 
buvo rūkoma  Mėginys yra 
tinkamas rūkyti (jį 
įmanoma rūkyti)  Būdinga pjaustytam 
tabakui – 2403 19 
subpozicija  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 12.02.2020 — 005.001 — 151  
Pypkės rūkymo bandymo 
vertinimas  Suktinių cigarečių 
rūkymo bandymo 
vertinimas  Kimštinių cigarečių 
rūkymo bandymo 
vertinimas  Galutinis vertinimas  Pastaba  
Mėginio prikimštos 
pypkės neįmanoma 
rūkyti (užpildas labai 
greitai sudega ir 
išskiria didelį šilumos 
kiekį – tai galėtų 
sugadinti pypkę)  Mėginys buvo 
susuktas į rūkomąjį 
popierių ir padaryta 
cigaretė buvo 
rūkoma  Cigaretės tūtelė buvo 
prikimšta mėginio ir 
padaryta cigaretė 
buvo rūkoma  Mėginys yra 
tinkamas rūkyti (jį 
įmanoma rūkyti)  Būdinga smulkiai 
pjaustytam tabakui – 
2403 19 subpozicija  
Neįmanoma pypkės 
prikimšti mėginio 
(mėginio dalelės labai 
kietos)  Neįmanoma susukti 
cigaretės (dėl kietų 
dalelių plyšta rūko­
masis popierius)  Neįmanoma 
prikimšti cigaretės 
tūtelės (dėl kietų 
dalelių plyšta rūko­
masis popierius)  Neįmanoma rūkyti 
mėginio be tolesnio 
(pramoninio) 
perdirbimo  Būdinga pjaustytoms 
gysloms – 2401 30 
subpozicija  
Iš kai kurių mėginių (ypač iš tabako liekanų) įmanoma susukti p raktiškai 
beformes „suktines“. Jei tokios „suktinės“ prieš uždegant išyra  arba iš uždegtos 
„suktinės“ po pirmojo dūmo traukimo ciklo išbyra „tabako daleli ų“, fiksuojamas 
toks rezultatas: „neįmanoma susukti cigaretės“.  
Literatūra 
ISO 3402. Tabakas ir tabako gaminiai. Kondicionavimo ir tyrimo aplinka.  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 12.02.2020 — 005.001 — 152  
B PRIEDAS  
DALELI Ų DYDŽIO NUSTATYMO SIJOJANT M ĖGINĮ METODAS  
Norint 2403 pozicijai priskiriamą perdirbtą tabaką atskirti nuo  2401 pozicijai 
priskiriamo neperdirbto tabako, atliekamas rūkymo bandymas. Sij ojimo 
bandymas atliekamas tik tuo atveju, jei mėginio neįmanoma rūkyt i be tolesnio 
(pramoninio) apdorojimo.  
Metodo principas  
Metodas grindžiamas mėginio masės dalių, liekančių ant skirting o akučių dydžio 
sietų, nustatymu, siekiant atskirti 2401 20 subpozicijai priski riamus gaminius nuo 
2401 30 subpozicijai priskiriamų gaminių.  
Jei ne mažiau kaip 50 % masės mėginio dalelių yra didesnės kaip  3,15 mm (plg. 
CORESTA metodą Nr. 16), mėginys laikomas tabaku, iš kurio lapų iš dalies arba 
visiškai pašalintos vidurinės gyslos (2401 20 subpozicija).  
Jei daugiau kaip 50 % masės dalelių yra mažesnės kaip 3,15 mm ( pagal vieną iš 
visų trijų matmenų), mėginys laikomas tabako liekanomis (2401 3 0 subpozicija).  
Taikymas  
Rezultatams įtakos gali turėti fizikinės ir cheminės mėginio sa vybės ir keletas 
kitų veiksnių:  
— Mėginio tankis ir mėginio dydis turi įtakos sijojimo trukmei ir yra svarbūs 
įvertinant tiriamąją mėginio dalį.  
— Mėginio trapumas turi įtakos mėginio trupėjimui, kai jis ruoš iamas ir 
sijojamas.  
— Elektrostatinės ir magnetinės savybės turi įtakos mėginio pol inkiui suirti ar 
sukibti į gumulus.  
— Mėginio higroskopiškumas turi įtakos mėginio masei ir dalelių  dydžiui.  
Įranga  
Temperatūros ir drėgmės reguliavimo dėžė mėginiui kondicionuoti  (temperatūra – 
22 ± 1 °C, drėgmė – 60 ± 3 %)  
Analizinės svarstyklės, kurių tikslumas ne mažesnis kaip 0.01 g  
Standarto ISO 3310-1 reikalavimus (pintas metalinis vielinis ti nklas, kvadratinės 
akutės) atitinkančių apskritų sietų komplektas; sieto skersmuo – 200 mm, sieto 
aukštis – 50 mm, akučių skersmuo – 0,4 mm, 3,15 mm ir 6.3 mm  
Ultragarsinė vonelė sietams valyti  
Vibracinis sietų kratytuvas, galintis sukelti 50 Hz dažnio ir 3  mm amplitudės 
vibraciją  
Sietų komplekto dugnas ir dangtis  
Šepetėlis mėginio dalelėms iš sietų pašalinti  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 12.02.2020 — 005.001 — 153  
Mėginio ruošimas  
Mėginys gerai išmaišomas ir, jei reikia, supilamas kūgis, ketvi rčiuojant paimama 
mėginio dalis ir padalijama į dvi tiriamąsias dalis.  
Mėginys pasveriamas (50–150 g) ir bent 48 val. kondicionuojamas  22 ± 1 °C 
temperatūroje esant 60 ± 3 % drėgmei.  
Toliau visi veiksmai su mėginiu turėtų būti atliekami kontroliu ojamoje aplinkoje, 
kurios temperatūra – 22 ± 1 °C, o drėgmė – 60 ± 5 %. Bandymo te mperatūrą ir 
drėgmę reikėtų išmatuoti ir šiuos duomenis įtraukti į bandymo a taskaitą. Taip pat 
reikėtų išmatuoti atmosferos slėgį ir, jei jis nepatenka į 86–1 06 kPa intervalą, 
šiuos duomenis įtraukti į bandymo ataskaitą.  
Metodas  
Sietai turėtų būti švarūs ir neapgadinti. Kiekvienas sietas tik sliai pasveriamas 
(0,01 g tikslumu). Sietai dedami vienas ant kito taip: dugnas ( indas dulkėms 
surinkti), sietas, kurio akučių skersmuo mažiausias, kiti sieta i akučių skersmens 
didėjimo tvarka ir dangtis.  
Kondicionuotas mėginys pasveriamas 0,01 g tikslumu ir tolygiai paskirstomas ant 
viršutinio sieto, kuris po to uždengiamas dangčiu.  
Sietų komplektas dedamas į vibracinį sietų kratytuvą ir 5–15 mi nučių (priklau­
somai nuo mėginio svorio) veikiamas 50 Hz dažnio 3 mm amplitudė s vibracija.  
Baigus sijoti, sietų komplektas išimamas iš kratytuvo.  
Nuimamas sieto dangtis ir viršutinis sietas. Prie viršutinio si eto kraštų prikibusios 
dulkių dalelės šepetėliu nubraukiamos į sietą ir tada penkis ka rtus krestelėjus 
sietą ranka šios dalelės išsijojamos į žemiau esantį sietą (sie tą, kurio akučių 
skersmuo mažesnis).  
Šios dulkės palaipsniui pašalinamos iš visų sietų. Kiekvienas s ietas su mėginio 
dalelėmis pasveriamas (0,01 g tikslumu), taip pat pasveriamas d ugnas, kuriame 
surinktos dulkės.  
Lygiagrečiai atliekamas bandymas su kita mėginio tiriamąja dali mi. 
Skaičiavimai  
Rezultatai apskaičiuojami kaip konkrečiame siete likusi mėginio  masės dalis 
(likutis). Kiekviename siete likusi mėginio masės dalis  Z X apskaičiuojama 
pagal formulę:
  
% masės, kur  
m R – konkretaus sieto ir jo likučio masė (g),  m X – konkretaus sieto masė (g), o  
m S – mėginio masė (g).  
Sijojimo išeiga  Y S apskaičiuojama pagal formulę:
  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 12.02.2020 — 005.001 — 154  
%, kur  
m R – konkretaus sieto ir jo likučio masė (g),  m X – konkretaus sieto masė (g), o  
m S – mėginio masė (g).  
Rezultatų vertinimas ir pateikimas  
Sijojimo išeiga turėtų būti didesnė kaip 99 %. Jei taip nėra, v isą bandymą reikėtų 
pakartoti su kita mėginio dalimi. Mėginio kondicionavimas tikri namas pagal 
standartą ISO 3402.  
Rezultatai pateikiami kaip mėginio masės dalis (likutis konkreč iuose sietuose) 
masės procentais (% masės), suapvalinta iki dešimtųjų. Į bandym o ataskaitą 
įtraukiami ir šie duomenys: sietų akučių skersmuo, sijojimo tru kmė, vibracijos 
amplitudė ir dažnis, mėginio masė, bandymo aplinkos temperatūra  ir drėgmė.  
Metrologiniai parametrai  
Kiekybinio nustatymo riba – 5 % masės.  
Pakartojamumo riba – 1,5 % masės, kai mėginio masės dalis yra 5 –20 % masės. 
Kai mėginio masės dalis didesnė kaip 20 % masės, pakartojamumo riba r = 0,06 
× Z  X . 
Matavimo neapibrėžtis – 2 % masės, kai mėginio masės dalis yra 5–20 % masės. 
Kai mėginio masės dalis didesnė kaip 20 % masės, matavimo neapi brėžtis  U =  
0,1 × Z  X . 
Literatūra 
CORESTA rekomenduojamas metodas Nr. 16: lapalakščių juostelių g ranuliomet­
rinės sudėties nustatymas. ISO 2395. Laboratoriniai sietai ir b andomasis sijo­
jimas. Aiškinamasis žodynas.  
ISO 3310-1. Laboratoriniai sietai. Techniniai reikalavimai ir b andymai. 1 dalis. 
Laboratoriniai pinto metalinio vielinio tinklo sietai.  
ISO 3402. Tabakas ir tabako gaminiai. Kondicionavimo ir tyrimo aplinka.  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 12.02.2020 — 005.001 — 155  
V SKYRIUS  
MINERALINIAI PRODUKTAI  
25 SKIRSNIS  
DRUSKA; SIERA; ŽEM ĖS IR AKMENYS; TINKAVIMO MEDŽIAGOS, 
KALKĖS IR CEMENTAS 
1 pastaba  Flotacijos paskirtis – atskirti vertingą mineralinės medžiagos  
dalį nuo bergždo, sudarant sąlygas šią dalį surinkti nuo 
vandens, į kurį medžiaga buvo pamerkta, paviršiaus, 
bergždui nusėdus ant dugno.  
2501 00  Druska ( įskaitant valgom ąją ir denat ūruotą) ir grynas 
natrio chloridas, ištirpinti ar neištirpinti vandenyje, 
arba su apsaugan čiais nuo sukepimo ar laisvo byr ėjimo 
agentų priedais arba be j ų; jūros vanduo  
2501 00 31  Skirta cheminiams virsmams (Na atskyrimui nuo Cl) 
gaminant kitus produktus  
Šiai subpozicijai priskiriama druska, denatūruota arba nede­
natūruota, skirta druskos rūgščiai, chlorui, kalcio chloridui, 
natrio nitratui, natrio hipochloritui, natrio sulfatams, natrio  
karbonatams, natrio hidroksidui, natrio chloratui, natrio 
perchloratui ir metaliniam natriui gaminti, jei laikomasi 
kompetentingų valdžios institucijų nustatytų reikalavimų.  
2501 00 51  Denat ūruota arba skirta vartoti pramon ėje (įskaitant 
rafinavim ą), išskyrus konservavim ą arba žmon ėms ar 
gyvūnams vartoti skirt ų maisto produkt ų gamybą 
Jeigu laikomasi kompetentingų valdžios institucijų nustatytų 
reikalavimų, šiai subpozicijai priskiriama: 
1. denatūruota druska, nepriklausomai nuo to, kokiems tiks­
lams ji skirta naudoti, išskyrus denatūruotą druską, 
priskiriamą 2501 00 31 subpozicijai; 
2. druska, skirta rafinuoti; „rafinavimas“ šiame kontekste 
reiškia tik gryninimą tokiais procesais, kurių metu druska 
yra tirpinama; 
3. druska, skirta vartoti pramonėje, išskyrus cheminius 
virsmus, taip pat konservavimui arba žmonėms ar gyvū­
nams vartoti skirtų maisto produktų gamyboje. „Druska, 
skirta vartoti pramonėje“ reiškia druską, skirtą naudoti 
gamykloje kaip žaliavą arba kaip tarpinę medžiagą 
pramoninėje gamybos operacijoje (pavyzdžiui, metalurgi­
joje, dažyme, odos apdirbimo pramonėje, muilo gamy­
boje, šaldymo ir keramikos pramonėje). 
Druska, išskyrus denatūruotą druską, naudojamą keliams 
barstyti, priskiriama 2501 00 99 subpozicijai.  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 12.02.2020 — 005.001 — 156  
2501 00 91  Druska, tinkama vartoti žmon ėms 
Druska, tinkama vartoti žmonėms, yra nedenatūruota druska, 
tinkama tiesiogiai vartoti namų ūkyje ar maisto pramonėje 
kaip pagardas arba kaip maisto produktų konservavimo prie­
monė. Dažniausiai ji pasižymi aukštu išgryninimo laipsniu ir 
paprastai yra baltos spalvos.  
2501 00 99  Kita  
Šiai subpozicijai priskiriama nedenatūruota druska, kuri 
žiemą naudojama kaip apsaugos nuo apledėjimo priemonė, 
ir druska, naudojama gyvūnų pašarui (pavyzdžiui, druskos 
gabalai gyvuliams laižyti).  
2503 00  Vis ų rūšių siera, išskyrus sublimacin ę sierą, nusodina ­
mąją sierą ir koloidon ę sierą 
2503 00 10  Neapdorota arba nerafinuotoji siera  
Šiai subpozicijai priskiriamos sieros rūšys, paminėtos SS 
paaiškinimų 2503 pozicijos paaiškinimų pirmosios 
pastraipos 1–4 punktuose. Ši siera dažniausiai yra blokų, 
gabalų arba miltelių pavidalo.  
2503 00 90  Kita  
Šiai subpozicijai priskiriamos sieros rūšys, paminėtos SS 
paaiškinimų 2503 pozicijos paaiškinimų pirmosios 
pastraipos 5–7 punktuose. Ši siera dažniausiai yra lazdelių 
arba mažų gabalėlių pavidalo (rafinuotoji siera) arba miltelių 
pavidalo („sijota siera“) ( sieved sulphur , winnowed sulphur ), 
„atomizuota siera“ ( atomized sulphur )). 
2508  Kiti moliai (išskyrus keramzitus, priskiriamus 6806 pozi ­
cijai), andal ūzitas, kianitas ir silimanitas, degti arba 
nedegti; mulitas; šamotas arba dinasas  
2508 10 00  Bentonitas  
Žr. SS paaiškinimų 2508 pozicijos paaiškinimų trečiosios 
pastraipos 1 punktą. 
Gamtinio bentonito pH paprastai būna nuo 6 iki 9,5 (5 % 
vandeninės suspensijos, pastovėjusios 1 valandą), o jo sudė­
tyje esančio natrio karbonato kiekis sudaro mažiau kaip 
2 %; jų mainomų natrio ir kalcio agregatų kiekis neviršija 
80 meq/100 g. Būna 2 rūšių: mažo brinkimo kalcis ir 
didelio brinkimo natris (brinkimo dydis ne didesnis kaip 
7 ml/g arba ne mažesnis kaip 12 ml/g). 
Tam tikri gamtiniai betonitai gali pasižymėti savybėmis, 
kurios skiriasi nuo šių dydžių; tuo atveju, kai skiriasi kelios  
savybės, bentonitas paprastai yra laikomas aktyvintu. 
Aktyvinti bentonitai paprastai priskiriami 3802 90 00 
subpozicijai.  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 12.02.2020 — 005.001 — 157  
2511  Gamtinis bario sulfatas (baritai); gamtinis bario karbo ­
natas (viteritas), degtas arba nedegtas, išskyrus bario 
oksidą, priskiriam ą 2816 pozicijai  
2511 10 00  Gamtinis bario sulfatas (baritai)  
Baritų sudėtyje yra įvairūs geležies oksido, aliuminio 
oksido, natrio karbonato ir kvarco kiekiai. Kadangi balto 
pavidalo produktas turi didžiausią paklausą, jis gryninamas 
nusodinimo būdu prieš tai produktą suskaldžius, pašalinus 
spalvotas (dažniausiai gelsvas) dalis ir sutrynus į miltelius.  
2511 20 00  Gamtinis bario karbonatas (viteritas)  
Viteritas slūgso netirpių vandenyje rombiškų kristalų arba 
gelsvų masių pavidalu.  
2513  Pemza; švitras; gamtinis korundas; gamtinis granatas ir 
kiti gamtiniai abrazyvai, termiškai apdoroti arba neap ­
doroti  
2513 20 00  Švitras, gamtinis korundas ir kiti gamtiniai abrazyvai  
Šioje subpozicijoje kitiems gamtiniams abrazyvams 
priklauso trepelis – pelenų pilkumo produktas, naudojamas 
kaip minkštas abrazyvas arba poliravime.  
2516  Granitas, porfyras, bazaltas, smiltainis ir kiti pamin ­
klams ar statybai skirti akmenys, grubiai aplyginti ar 
neaplyginti, arba tik suskaldyti arba nesuskaldyti pjau ­
nant arba kitu b ūdu į stačiakampius ( įskaitant kvadra ­
tinius) blokus arba plokštes  
Kai kvadratiniai akmenys yra nevienodo storio, klasifikuo­
jant juos pagal storį atsižvelgiama į didžiausio storio 
akmenį.  
2516 11 00  Neapdorotas ar grubiai aplygintas  
Mutatis mutandis  taikomi SS paaiškinimų 2515 11 subpozi­
cijos paaiškinimai.  
2516 12 00  Tiktai suskaldytas pjaunant ar kitu b ūdu į stačiakam­
pius (įskaitant kvadratinius) blokus arba plokštes  
Mutatis mutandis  taikomi SS paaiškinimų 2515 12 subpozi­
cijos paaiškinimai.  
2516 90 00  Kiti paminklams ar statybai skirti akmenys  
Šiai subpozicijai priskiriama: 
1. kieti akmenys, pavyzdžiui, porfyras, sienitas, lava, 
bazaltas, gneisas, trachitas, diabazas, dioritas, fonolitas 
(phonolite ), liparitas, gabras, labradoras ir peridotitas; 
2. kalkiniai paminklams ar statybai skirti akmenys, nepris­
kiriami 2515 pozicijai, t. y. akmenys, kurių tikrasis 
specifinis sunkis ne didesnis kaip 2,5, neapdoroti, grubiai 
aplyginti arba tiktai suskaldyti pjaunant ar kitu būdu į 
stačiakampius (įskaitant kvadratinius) bet kokio storio 
blokus arba plokštes;  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 12.02.2020 — 005.001 — 158  
3. serpentinas arba orfitas, neapdoroti, grubiai aplyginti arba  
tiktai suskaldyti pjaunant ar kitu būdu į stačiakampius 
(įskaitant kvadratinius) bet kokio storio blokus arba 
plokštes.  
2518  Dolomitas, degtas ar sukepintas arba nedegtas ar nesu ­
kepintas, įskaitant grubiai aplygint ą ar neaplygint ą, arba 
tik suskaldyt ą arba nesuskaldyt ą pjaunant arba kitu 
būdu į stačiakampius ( įskaitant kvadratinius) blokus 
arba plokštes dolomit ą; plūktas dolomito mišinys  
2518 10 00  Nedegtas ar nesukepintas dolomitas  
Dolomitas yra gamtinis dvigubasis kalcio ir magnio karbo­
natas. Jis priskiriamas šiai subpozicijai net ir tuo atveju, je i 
jis buvo nestipriai termiškai apdorotas ir tai nepakeitė jo 
cheminės sudėties. 
Šiai subpozicijai priskiriamas dolomitas, nedegtas ar nesu­
kepintas, neapdorotas, grubiai aplygintas (grubiai supjaus­
tytas į kvadratinius gabalus) arba tiktai suskaldytas pjaunant 
ar skeliant į stačiakampius (įskaitant kvadratinius) blokus ar 
plokštes.  
2518 20 00  Degtas ar sukepintas dolomitas  
Degtas ar sukepintas dolomitas – tai dolomitas, termiškai 
apdorotas aukštoje temperatūroje (maždaug 1 500 °C tempe­
ratūroje – sukepintas dolomitas ir maždaug 800 °C tempe­
ratūroje – degtas dolomitas), kuri pakeičia jo cheminę sudėtį 
pašalinant anglies dioksidą.  
2519  Gamtinis magnio karbonatas (magnezitas); lydyta 
magnezija; perdegta (sukepinta) magnezija, su nedide ­
liais kiekiais kit ų oksidų, pridėtų prieš sukepinim ą, 
arba be j ų; kiti magnio oksidai, gryni arba negryni  
2519 90 10  Magnio oksidas, išskyrus degt ą gamtinį magnio karbo ­
natą 
Šiai subpozicijai priskiriama: 
1. magnio oksidas, gautas iškaitinant arba magnio hidro­
ksidą arba nusodintą magnio karbonatą, kuris ypatingai 
naudojamas farmacijoje; ši medžiaga yra baltų miltelių 
pavidalo, kurios grynumas ne mažesnis kaip 98 %; 
2. magnio oksidas, gautas lydant prieš tai degtą magnezitą; 
magnezitas deginamas 1 400–1 800 °C temperatūroje; po 
to gauta magnezija lydoma elektros lanku 
2 800–3 000 °C temperatūroje, kai tik atvėsta, susidaro 
kristalinis produktas, sudarytas beveik vien iš magnio 
oksido (lydytos magnezijos); šis produktas yra ypač 
grynas (ne mažiau kaip 95 %) ir sudarytas iš panašių į 
stiklą kristalų;  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 12.02.2020 — 005.001 — 159  
3. iš jūros vandens išgautas magnio oksidas; gaunamas 
iškaitinant iš jūros vandens nusodintą magnio hidroksidą: 
produkto grynumas paprastai – 91–98 % ir kaip 
būdingos priemaišos jo sudėtyje yra daugiau boro negu 
jo yra perdegtoje (sukepintoje) magnezijoje (maždaug 
100 dalelių iš milijono palyginus su maždaug 40 dalelių 
iš milijono).  
2520  Gipsas; anhidritas; gipsiniai tinkai (sudaryti iš degto 
gipso arba kalcio sulfato), dažyti ar nedažyti, su nedide ­
liais kiekiais greitikli ų arba lėtiklių ar be jų 
2520 20 00  Gipsiniai tinkai  
Šiai subpozicijai priskiriama statybinis gipsinis tinkas. 
Statybinis gipsinis tinkas gaminamas apdorojant žaliavinį 
gipsą (gipso uolieną arba kitą medžiagą, kurios sudėtyje 
yra gipso, pavyzdžiui, šalutinius chemijos pramonės 
produktus) specifiniais sodrinimo arba deginimo procesais. 
Gamybos procese įvedant priedus gali būti išgaunamos 
specifinės savybės. Jie yra plūduriuojančių medžiagų pavi­
dalo (t. y. tam tikru būdu gipso savybes (pavyzdžiui, konsis­
tenciją ar lipnumą) veikiančios medžiagos), taip pat čia gali 
priklausyti lėtikliai arba greitikliai. 
Statybinis gipsas naudojamas, pavyzdžiui, kaip tinkavimo 
gipsas, sienoms ir luboms tinkuoti, statybinėms plokštėms 
ar kitiems statybiniams elementams gaminti arba čerpėms 
sujungti.  
2523  Portlandcementis, aliuminatinis cementas, šlakinis 
cementas, supersulfatinis cementas ir panaš ūs hidrauli ­
niai cementai, dažyti arba nedažyti ar turintys klinkeri ų 
pavidalą 
2523 90 00  Kiti hidrauliniai cementai  
Šiai subpozicijai priskiriama: 
1. aukštakrosnių cementas kurio sudėtyje yra ne mažiau 
kaip 20 % masės portlandcemenčio klinkerio, 36–80 % 
masės granuliuoto aukštakrosnių šlako ir ne daugiau kaip 
5 % masės kitų cemento sudėtinių dalių; 
2. pucolaninis cementas kurio sudėtyje yra ne mažiau kaip 
60 % masės portlandcemenčio klinkerio, ne daugiau kaip 
40 % masės gamtinių pucolanų arba lakiųjų pelenų ir ne 
daugiau kaip 5 % masės kitų cemento sudėtinių dalių. 
Sąvoką „pucolanai“ žr. SS paaiškinimų 2530 pozicijos 
paaiškinimų D dalies 7 punkte. 
Lakieji pelenai yra lengvi, smulkūs milteliai, gauti ekstra­
huojant miltelių daleles iš degimo dujų arba krosnių, 
kūrenamų susmulkintomis anglimis. Jų spalva – nuo 
pilkos iki juodos.  
2524  Asbestas  
2524 10 00  Krokidolitas  
Žr. SS paaiškinimų 2524 pozicijos paaiškinimų antrąją 
pastraipą.  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 12.02.2020 — 005.001 — 160  
2526  Gamtinis steatitas, grubiai aplygintas ar neaplygintas, 
arba tik suskaldytas arba nesuskaldytas pjaunant arba 
kitu būdu į stačiakampius ( įskaitant kvadratinius) 
blokus arba plokštes; talkas  
2526 20 00  Susmulkintas arba sumaltas į miltelius  
Šiai subpozicijai nepriskiriami talko milteliai, supakuoti į 
mažmeninei prekybai skirtas pakuotes, skirti naudoti kaip 
tualeto preparatas (3304 pozicija).  
2528 00 00  Gamtiniai boratai ir j ų koncentratai (degti ar nedegti), 
išskyrus boratus, išskirtus iš gamtini ų sūrymų; gamtin ė 
boro rūgštis, kurios sud ėtyje H  3 BO  3 sudaro ne daugiau 
kaip 85 % sausojo produkto mas ės 
Šiai pozicijai priskiriama: 
1. kernitas ir tinkalas, dar vadinamas „gamtiniu boraksu“; 
2. kalcio boratai – pandermitas ( pandermite ) ir priceitas 
(priceite ); 
3. boracitas – magnio chlorboratas; 
4. gamtinė boro rūgštis, gauta garinant vandenį, susikon­
densavusį iš gamtinių garų, kurie tam tikruose regionuose 
(Italijos  soffioni ) išsiveržia iš žemės, jeigu jos sudėtyje 
H 3 BO  3 nesudaro daugiau kaip 85 % sausojo produkto 
masės. Tačiau boro rūgštis, kurios sudėtyje H  3 BO  3 
sudaro daugiau kaip 85 %, priskiriama 2810 00 pozicijai. 
Šiai pozicijai nepriskiriamas natrio boratas (rafinuotas 
boraksas), gautas chemiškai apdorojant kernitą arba tinkalą 
ar natrio boratus, gautus garinant kompleksinius sūrymus iš 
tam tikrų druskingų ežerų (2840 pozicija).  
2530  Mineralin ės medžiagos, nenurodytos kitoje vietoje  
2530 10 00  Vermikulitas, perlitas ir chloritai, nep ūstieji  
Žr. SS paaiškinimų 2530 pozicijos paaiškinimų D dalies 
3 punktą.  
2530 90 00  Kiti  
Žr. SS paaiškinimų 2530 pozicijos paaiškinimų A, B, C ir 
D dalis, išskyrus D dalies 3 punktą.  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 12.02.2020 — 005.001 — 161  
26 SKIRSNIS  
RŪDOS, ŠLAKAS IR PELENAI 
2620  Šlakas, pelenai ir kitos liekanos (išskyrus geležies arba 
plieno gamybos liekanas), kuri ų sudėtyje yra metal ų, 
arseno arba j ų junginių 
2620 11 00  Kietasis techninis cinkas  
Kietasis techninis cinkas yra galvanizavimo vonių nuosėdos, 
dažnai vadinamos galvanizacijos šteinu. Yra dvi pagrindinės 
jo rūšys: 
1. šteinai, susidarę dengiant storą galvaninį sluoksnį. Tai 
metalo produktai, pasižymintys įvairia ir nehomogeniška 
sudėtimi, sunkiau tirpstantys ir didesnio tankio kaip 
cinkas, kurie galvanizuojant plieno lakštus, vielą, vamz­
džius ir t. t. cinku nusėda skysto cinko vonių dugnuose. 
Šie šteinai surenkami iš vonių dugnų tirštos pastos pavi­
dalu ir iš jų suformuojamos plokštės arba lakštai, kurie 
gali pasižymėti grubia ar net korėta išvaizda. 
Šteinų sudėtyje esantis geležies kiekis sudaro 2–5 % 
masės, o cinko– 92–94 % masės. Jų sudėtyje esantis 
aliuminio kiekis yra nedidelis ir paprastai ne didesnis 
kaip 0,2–0,3 % masės. 
2. šteinai, susidarę dengiant ploną galvaninį sluoksnį arba 
„paviršiniai šteinai“. Tai metalo produktai, kurių sudėtyje 
nėra fliusų, gauti nuolat nugraibstant galvanizavimo 
vonias Senzimiro būdu. 
Šie šteinai, būdami mažesnio tankio kaip cinkas, plūdu­
riuoja vonių paviršiuose. Išimti iš vonių tirštos pastos 
pavidalu ir suformuoti į plokštes, jie nėra tokios nelygios 
išvaizdos kaip pirmiau minėtu atveju. 
Jų sudėtyje esantis geležies kiekis yra labai nedidelis, 
paprastai mažesnis kaip 0,5 % masės, aliuminio kiekis 
– žymiai didesnis: 1–2 % masės, o cinko kiekis sudaro 
maždaug 98 % masės. 
Šių medžiagų nereikėtų painioti su cinko lydiniais 
(7901 pozicija), kurių sudėtyje esantis aliuminis sudaro 
3–5 % masės ir jų sudėtyje gali būti iki 3 % masės vario, 
tačiau kurie atitinka tam tikrus techninius reikalavimus. 
Tuo tarpu cinko šteinų sudėtis yra tokia, kad jie 
naudingai gali būti panaudoti tik metalurginiuose ar 
cheminiuose virsmuose.  
2620 19 00  Kitos  
Šiai subpozicijai priskiriama: 
1. šteinai, susidarę rafinavimo metu. Jie surenkami iš vonių, 
kuriose rafinuojamas neapdorotas cinkas, dugnų. Tokių 
šteinų sudėtyje yra 4–8 % masės švino ir iki 6 % masės 
geležies;  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 12.02.2020 — 005.001 — 162  
2. cinko šlakas ir pelenai, kurių sudėtyje yra cinko 
(65–70 % masės) ir cinko oksido su anglimi ir kitomis 
priemaišomis; 
3. cinko putos, kurių sudėtyje yra metalinio cinko, cinko 
chlorido ir amonio chlorido, cinko oksido ir geležies 
oksido, surinktos nuo galvanizavimo vonių arba katilų, 
kuriuose perlydomas senas cinkas, paviršiaus; 
4. cinko šlamas – liekanos, susidarančios tam tikrose 
pramonės šakose, kuriose cinkas naudojamas kaip 
reduktorius; 
5. cinko atliekos, atsirandančios gaminant cinko oksidą iš 
cinko šteinų; jų sudėtyje esantis cinkas sudaro maždaug 
60 % masės, likusią dalį sudaro geležis ir kitos prie­
maišos; 
6. cinko oksido liekanos, išekstrahuotos iš dujų įvairių 
metalų ar lydinių (pavyzdžiui, žalvario) perdirbimo 
metu. Šių oksidų liekanų nereikėtų painioti su: 
— cinko pilkaisiais (3206 49 70 subpozicija) – tai 
smulkių homogeninės spalvos miltelių pavidalo, 
labai daug priemaišų turintys cinko oksidai, naudo­
jami kaip pigmentai; 
— cinko milteliais, gautais smulkinant išlydytą cinką 
(7903 90 00 subpozicija), arba cinko dulkėmis, 
kurių sudėtyje esantis metalinis cinkas, regeneruotas 
iš cinko oksido klodo, sudaro 80–94 % masės 
(7903 10 00 subpozicija).  
2620 21 00  Benzino su švinu šlamai ir antidetonatori ų su švinu 
šlamai  
Žr. šio skirsnio 1 subpozicijų pastabą. 
Taip pat žr. SS paaiškinimų 2620 pozicijos paaiškinimų 
antrosios pastraipos 10 punktą.  
2620 60 00  Kuri ų sudėtyje yra arseno, gyvsidabrio, talio arba j ų 
mišinių, naudojami arsenui arba šiems metalams išgauti, 
arba jų cheminiams junginiams gaminti  
Žr. šio skirsnio 2 subpozicijų pastabą.  
2620 91 00  Kuri ų sudėtyje yra stibio, berilio, kadmio, chromo arba 
jų mišinių 
Žr. SS paaiškinimų 2620 pozicijos paaiškinimų antrosios 
pastraipos 13 punktą.  
2621  Kiti šlakai ir pelenai, įskaitant j ūros dumbli ų pelenus 
(kelpą); pelenai ir liekanos, susidariusios deginant 
buitines atliekas  
2621 10 00  Pelenai ir liekanos, susidariusios deginant buitines 
atliekas  
Žr. SS paaiškinimų 2621 pozicijos paaiškinimų antrosios 
pastraipos 5 punktą.  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 12.02.2020 — 005.001 — 163  
27 SKIRSNIS  
MINERALINIS KURAS, MINERALIN ĖS ALYVOS IR J Ų 
DISTILIAVIMO PRODUKTAI; BITUMIN ĖS MEDŽIAGOS; 
MINERALINIAI VAŠKAI  
Bendrosios nuostatos  
Jei nenurodyta kitaip, sąvoka „ASTM metodas“ įvardija metodus, nuro­
dytus Amerikos tyrimų ir medžiagų asociacijos.  
2 pastaba  1. Aromatinių sudėtinių dalių kiekis nustatomas taikant 
šiuos metodus: 
— produktai, kurių distiliacijos pabaigos temperatūra 
neviršija 315 °C: EN 15553 metodas; 
— produktai, kurių distiliacijos pabaigos temperatūra 
viršija 315 °C: žr. šio skirsnio paaiškinimų A priedą.  
2. Junginys „panašios alyvos“ apima, be kitų, ir šiuos 
angliavandenilių mišinius: 
— sintetinį parafininį dyzeliną, visų pirma hidrovalymo 
būdu valytus aliejus (HVO) ir suskystintų dujų kurą, 
— produktus, pagamintus iš atsinaujinančiųjų išteklių 
vykdant šiuos procesus: biomasės skystinimą ir 
dujų skystinimą kurui gauti, 
— produktus, pagamintus naftos perdirbimo gamyklose 
kartu su naftos žaliavomis perdirbant žaliavas iš atsi­
naujinančiųjų išteklių. 
Panašių alyvų gamybai apibūdinti vartojami šie terminai: 
— hidrovalymas – termocheminis trigliceridų paver­
timas parafinais veikiant vandeniliu; tai susiję su 
kuro gamyba. Ištekliai trigliceridams gauti paprastai 
yra riebalai ir aliejai, tinkamos atliekos, likutinės 
riebalų frakcijos ir riebalai iš dumblių, 
— dujų skystinimas, biomasės skystinimas ir biodujų 
skystinimas kurui gauti – dujų pavertimas skystuoju 
kuru taikant Fišerio ir Tropšo procesą arba lygiaver­ 
čius procesus. Prieš skystinant biomasę kurui gauti, ji 
pirmiausia paverčiama dujomis.  
5 papildomoji 
pastaba  1. Pažymėtina, kad išskyrus 5 papildomosios pastabos 
n punkte nurodytus atvejus, atleidimas nuo mokesčio 
taikomas visiems specifiniuose procesuose naudojamiems 
produktams.  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 12.02.2020 — 005.001 — 164  
Todėl, kai, pavyzdžiui, naftos produktas yra alkilinamas 
arba polimerizuojamas, atleidimas galioja ir tai daliai, 
kuri nėra pilnai pakeista (sualkilinta ar supolimerizuota). 
2. Tais atvejais, kai prieš atliekant „specifinį procesą“ 
privalu atlikti paruošiamąjį apdorojimą (žr. paskutiniąją 
5 papildomosios pastabos pastraipą), atleidimas nuo 
mokesčio gali būti taikomas tik patenkinus dvi sąlygas: 
a) importuotas produktas turi būti pilnai apdorojamas 
taikant „specifinį procesą“, pavyzdžiui, krekingą; 
b) paruošiamasis apdorojimas turi būti privalus „specifi­
niam procesui“. 
Šie toliau išvardyti procesai paprastai yra laikomi būti­
nais paruošiamaisiais apdorojimais produktams, kuriems 
bus atliekamas „specifinis procesas“: 
a) degazavimas; 
b) dehidratavimas; 
c) tam tikrų lengvų arba sunkių, galinčių trukdyti perdir­
bimui, produktų pašalinimas; 
d) tiolių pašalinimas arba konvertavimas (minkštinimas), 
kitų sieros junginių arba kitų junginių, kurie gali truk­
dyti procesui, pašalinimas arba konvertavimas; 
e) neutralizacija; 
f) dekantavimas; 
g) gėlinimas. 
Bet kurie paruošiamojo apdorojimo metu gaunami 
produktai, kurie nedalyvauja specifiniame procese, yra 
apmokestinami muito mokesčiais, taikomais produktams 
„skirtiems kitiems tikslams“, priklausomai nuo impor­
tuotų prekių rūšies bei vertės ir remiantis tokiu būdu 
gautų produktų neto mase.  
5 papildomosios 
pastabos 
a punktas  Vakuuminis distiliavimas – tai distiliavimas esant ne dides­
niam kaip 400 milibarų slėgiui, išmatuotam kolonėlės 
viršuje.  
5 papildomosios 
pastabos 
b punktas  Perdistiliavimas naudojant giluminį frakcinį distiliavimo 
procesą – tai distiliavimas (išskyrus atmosferinį distiliavimą)  
taikant nepertraukiamą arba paketinį procesą, įdiegtą pramo­
niniuose įrengimuose, naudojančiuose distiliatus, priski­
riamus 2710 12 11–2710 19 48, 2711 11 00, 2711 12 91– 
2711 19 00, 2711 21 00 ir 2711 29 00 subpozicijoms 
(išskyrus ne mažesnio kaip 99 % grynumo propaną), 
siekiant išgauti: 
1. atskirus aukšto grynumo angliavandenilius (ne mažesnio 
kaip 90 % grynumo alkenų atveju ir ne mažesnio kaip 
95 % grynumo kitų angliavandenilių atveju), tą pačią 
organinę sudėtį turinčių izomerų mišinius, kurie yra 
laikomi atskirais angliavandeniliais.  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 12.02.2020 — 005.001 — 165  
Leistini tik tokie procesai, kurių metu gaunami mažiau­
siai trys skirtingi produktai, tačiau šis apribojimas netai­
komas proceso, kurį sudaro izomerų atskyrimas, atveju. 
Tiek, kiek tai siejasi su ksilenais, etilbenzenas priski­
riamas ksileno izomerams; 
2. produktus, priskiriamus 2707 10 00–2707 30 00, 
2707 50 00 ir 2710 12 11–2710 19 48 subpozicijoms: 
a) turinčius nesutampančias vienos frakcijos galutinę 
virimo temperatūrą ir paskesnės frakcijos pradinę 
virimo temperatūrą ir kurių 5 % tūrio ir 90 % tūrio 
(įskaitant nuostolius) distiliacijos temperatūros skiriasi 
ne daugiau kaip 60 °C, taikant EN ISO 3405 metodą 
(lygiavertį ASTM D 86 metodui); 
b) turinčius sutampančias vienos frakcijos galutinę 
virimo temperatūrą ir paskesnės frakcijos pradinę 
virimo temperatūrą ir kurių 5 % tūrio ir 90 % tūrio 
(įskaitant nuostolius) distiliacijos temperatūros skiriasi 
ne daugiau kaip 30 °C, taikant EN ISO 3405 metodą 
(lygiavertį ASTM D 86 metodui).  
5 papildomosios 
pastabos 
c punktas  Krekingas yra pramoninis procesas, kurio metu naftos 
produktų cheminė struktūra pakeičiama suardant molekules 
kaitinimo būdu, naudojant arba nenaudojant slėgį arba kata­
lizatorių, ir taip pagaminant (daugiausia) lengvesnių anglia­
vandenilių mišinius, kurie esant normaliam slėgiui ir tempe­
ratūrai gali būti skysto ar dujinio pavidalo. 
Pagrindiniai krekingo procesai yra: 
1. terminis krekingas; 
2. katalizinis krekingas; 
3. krekingas garais dujų pavidalo angliavandeniliams gauti; 
4. hidrokrekingas (krekingas ir hidrinimas); 
5. dehidrinimas; 
6. dealkilinimas; 
7. koksavimas; 
8. visbrekingas.  
5 papildomosios 
pastabos 
d punktas  Riformingas yra terminis arba katalizinis lengvųjų arba 
vidutiniųjų alyvų perdirbimas, siekiant padidinti jose aroma­
tinių dalių kiekį. Katalizinis riformingas naudojamas, pavyz­
džiui, paversti lengvąsias pirminio distiliavimo alyvas į 
lengvąsias alyvas su aukštesniu oktaniniu skaičiumi (su 
didesniu aromatinių angliavandenilių kiekiu) arba į anglia­
vandenilių mišinius, kurių sudėtyje yra benzeno, tolueno, 
ksileno, etilbenzeno ir t. t. 
Pagrindiniai katalizinio riformingo procesai yra tie, kuriuose 
kaip katalizatorius naudojama platina.  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 12.02.2020 — 005.001 — 166  
5 papildomosios 
pastabos 
e punktas  Ekstrakcija panaudojant selektyviuosius tirpiklius yra 
procesas, kurio metu produktų grupės su skirtingomis mole­
kulinėmis struktūromis yra išskirstomos pasinaudojant 
medžiagomis, turinčiomis preferencinio tirpiklio efektą 
(pavyzdžiui, furfurolu, fenoliu, dichloretilo eteriu, sulfato 
rūgšties anhidridu, nitrobenzenu, karbamidu ir tam tikrais 
jo junginiais, acetonu, propanu, etilmetilketonu, izobutilme­
tilketonu, glikoliu, N-metilmorfolinu).  
5 papildomosios 
pastabos 
g punktas  Polimerizacija yra pramoninis procesas, kurio metu naudo­
jant kaitinimą arba katalizatorių arba jų nenaudojant pasie­
kiama, kad nesotieji angliavandeniliai sudarytų savo poli­
merus arba kopolimerus.  
5 papildomosios 
pastabos 
h punktas  Alkilinimas – tai bet kokia terminė arba katalizinė reakcija, 
kurios metu nesotieji angliavandeniliai susijungia su bet 
kuriais kitais angliavandeniliais, ypatingai izoparafinais ir 
aromatiniais junginiais.  
5 papildomosios 
pastabos 
ij punktas  Izomerizacija yra naftos produktų sudėtinių dalių struktūrų 
riformingas nekeičiant jų bendrosios sudėties.  
5 papildomosios 
pastabos 
l punktas  Šios papildomosios pastabos tikslams toliau pateikiami 
deparafinavimo (angl.  dewaxing ) pavyzdžiai: 
1. deparafinavimas (angl.  dewaxing ) atšaldant (su tirpikliais 
arba be tirpiklių); 
2. mikrobiologinis apdorojimas; 
3. deparafinavimas (angl.  dewaxing ) panaudojus karbamidą; 
4. apdorojimas panaudojant molekulinį sietą.  
5 papildomosios 
pastabos 
n punktas  Atmosferinis distiliavimas – tai distiliavimas, atliekamas 
esant maždaug 1 013 milibarų slėgiui, išmatuotam kolonėlės 
viršuje.  
6 papildomoji 
pastaba  1. „Cheminis virsmas“ įvardija bet kokį procesą, kurio metu 
vyksta molekulinė ne mažiau kaip vienos perdirbamo 
naftos produkto sudėtinės dalies modifikacija. 
Paprastas naftos produkto sumaišymas su kitu naftos arba 
ne naftos produktu nelaikomas „cheminiu virsmu“. 
Pavyzdžiui, vaitspirito įmaišymas į dažus arba bazinės 
alyvos įmaišymas į spaustuvinius dažus nėra laikomi 
„cheminiu virsmu“. Tai taip pat galioja visiems naftos 
produktams, naudojamiems kaip tirpikliai ar degalai. 
2. „Cheminių virsmų“ pavyzdžiai: 
a) apdorojimas halogenais arba halogenų junginiais: 
i) reakcija su propenu, esančiu dujinėse naftos 
produktų frakcijose, siekiant gauti organinius 
junginius (pavyzdžiui, gauti propeno oksidą); 
ii) naftos produktų frakcijų (automobilinio benzino, 
žibalo, gazolio), parafinų, naftos vaškų arba para­
fino likučių apdorojimas chloru arba chloro jungi­
niais, siekiant gauti chlorparafinus;  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 12.02.2020 — 005.001 — 167  
b) apdorojimas bazėmis (pavyzdžiui, natrio, kalio, 
amonio hidroksidais), norint gauti naftenų rūgštis; 
c) apdorojimas sulfato (sieros) rūgštimi arba jos anhidri­
du: 
i) sulfonatams gauti; 
ii) išekstrahuoti arba gauti metilpropeną; 
iii) gazoliams ir tepalinėms alyvoms sulfoninti. 
Alyvai, pridėtai po sulfoninimo, atleidimas nuo 
mokesčių netaikomas; 
d) sulfochlorinimas; 
e) hidratacija, ypatingai nesočiųjų angliavandenilių, 
esančių dujinėse naftos produktų frakcijose, norint 
modifikacijos būdu gauti alkoholius; 
f) apdorojimas maleino rūgšties anhidridu, ypač buta­
dieno, sumaišyto su dujine naftos produktų frakcija, 
turinčia keturis anglies atomus, siekiant gauti tetrahi­
droftalio rūgštį; 
g) apdorojimas fenoliu, pavyzdžiui, naftos alkenų reak­
cija su fenoliais esant katalizatoriui, norint gauti 
alkilfenolius; 
h) oksidacija: 
i) sunkiųjų alyvų oksidacija norint gauti bitumą, 
priskiriamą 2713 20 00 subpozicijai; 
ii) bet kokių naftos produktų oksidacija, siekiant 
gauti sudėtingesnius cheminius produktus, tokius 
kaip, rūgštys, aldehidai, ketonai, alkoholiai; 
pavyzdžiui, lengvųjų frakcijų oksidacija šilumos 
ir slėgio poveikyje, norint gauti acto, skruzdžių, 
propiono ir gintaro rūgštis; 
ij) dehidrinimas, pavyzdžiui: 
i) nafteninių angliavandenilių, siekiant gauti aroma­
tinius angliavandenilius (pavyzdžiui, benzeną); 
ii) parafininių angliavandenilių, siekiant gauti 
skystus alkenus, kurie naudojami, pavyzdžiui, 
gaminant mikroorganizmų suskaidomus 
alkilbenzenus; 
k) oksosintezė; 
l) negrįžtamas sunkiųjų alyvų įjungimas į polimerus 
(pavyzdžiui, į gamtinio arba sintetinio kaučiuko 
lateksą, butilo gumą, polistireną); 
m) produktų, priskiriamų 2803 pozicijai, gamyba; 
n) nitrinimas, norint gauti nitrintus junginius; 
o) tam tikrų naftos frakcijų, kurių sudėtyje yra  n-para­
finų, biologinis apdorojimas, norint gauti baltymus ar 
kitus sudėtingus organinius produktus.  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 12.02.2020 — 005.001 — 168  
2701  Akmens anglys; briketai, ovoidai ir panašios kietojo 
kuro rūšys, pagamintos iš akmens angli ų 
Kuro rūšys, kurių prekybinis pavadinimas Ispanijoje yra 
„juodasis lignitas“ ( black lignite ) ir kurios kasamos  Teruel , 
Mequinenza , Pirenaica  i r Baleares  anglies kasyklose, 
laikomos šiai pozicijai priskiriama akmens anglimi.  
2701 12 10  Koksin ės akmens anglys  
Koksinės akmens anglys savo sudėtyje turi nuo 19 iki 41 % 
lakiųjų sudedamųjų dalių.  
2702  Lignitas (rusvosios anglys), aglomeruotas arba neaglo ­
meruotas, išskyrus gagat ą 
Lignitai dega ilgai, bet nekaitria liepsna, išskirdami aitrius 
juodus dūmus. Dažniausiai išskiriami tipai yra: pluoštiniai 
lignitai, kurių lūžio vieta primena pluoštinę originalios 
medienos faktūrą ir kurie pasižymi dideliu drėgmės kiekiu 
(iki 50 %); paprastieji arba žemės lignitai, juodi arba rudi, 
kurių sudėtyje yra mažiau vandens negu pluoštiniuose ligni­
tuose (maždaug 15 %) ir kurių lūžio vietoje matoma žemės 
faktūra; bituminiai, riebūs lignitai, kurie pakaitinus suminkš­
tėja ir todėl gerai tinkami briketams gaminti; vaškiniai 
lignitai, kurių lūžio vieta primena vaško faktūrą ir kurių 
sudėtyje yra dideli kiekiai vaško. 
Kuro rūšys, kurių prekybinis pavadinimas Ispanijoje yra 
„juodasis lignitas“ ( black lignite ) ir kurios kasamos  Teruel , 
Mequinenza , Pirenaica  i r Baleares  anglies kasyklose, šiai 
pozicijai nepriskiriamos (2701 pozicija).  
2704 00  Koksas ir puskoksis iš akmens angli ų, lignito (rusv ųjų 
anglių) arba durpi ų, aglomeruoti arba neaglomeruoti; 
retortų anglis  
2704 00 10  Koksas ir puskoksis iš akmens angli ų 
Koksas nuo anglies skiriasi tuo, kad jis dega beveik be 
liepsnos ir sudegęs išlaiko savo akytumą ir laidumą dujoms. 
Jis yra nelydus, kietesnis, jo sudėtyje yra mažiau sieros ir 
daugiau anglies. Priešingai koksui, kuris yra gaminamas 
karbonizuojant anglį be oro aukštoje temperatūroje 
(1 000–1 200 °C), puskoksis gaminamas karbonizuojant 
anglį (esant sumažintam oro padavimui) 450–700 °C tempe­
ratūroje. 
Šiai subpozicijai priskiriamas anglies koksas ir puskoksis, 
naudojami elektrodams gaminti, kurie dažniausiai skiriami 
ferolydinių gamybai. Šios subpozicijos koksas ir puskoksis 
yra ypač gryni (labai mažas pelenų kiekis) ir dažniausiai 
mažų gabalėlių pavidalo. 
Šiai subpozicijai priskiriamas dujų koksas (šalutinis dujų 
gamybos produktas) ir liejyklos koksas ir puskoksis, specia­
liai paruošti naudoti metalurgijos pramonėje (aukštakrosnių 
koksas), kurie, priešingai negu dujinis koksas, yra kieti ir 
tvirti produktai, didelių gabalų, turinčių sidabrinį atspalvį, 
pavidalo.  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 12.02.2020 — 005.001 — 169  
2704 00 30  Koksas ir puskoksis iš lignito (rusv ųjų anglių) 
Lignitai nėra tinkami koksui gaminti taikant karbonizaciją 
aukštoje temperatūroje. Tačiau karbonizuojant žemoje 
temperatūroje gaunamas puskoksis, tinkamas naudoti kaip 
bedūmis kuras, kuris yra akytas, blizgus, netepantis ir greitai  
užsidegantis bei degantis.  
2704 00 90  Kiti  
Šiai subpozicijai priskiriama: 
1. produktai, gauti karbonizuojant durpes; degdami jie 
skleidžia aitrų kvapą ir daugiausia naudojami pramoni­
nėse krosnyse; 
2. retortų anglis (žr. SS paaiškinimų 2704 pozicijos paaiš­
kinimų ketvirtąją ir penktąją pastraipas).  
2707  Alyvos ir kiti aukštatemperat ūrinio akmens angli ų dervų 
distiliavimo produktai; panaš ūs produktai, kuri ų sudė­
tyje esan čių aromatini ų sudėtinių dalių masė didesnė už 
nearomatini ų sudėtinių dalių masę 
Dėl aromatinių sudėtinių dalių kiekio nustatymo žr. paaiški­
nimų šio skirsnio paaiškinimų 2 pastabą.  
2707 10 00  Benzolas (benzenas)  
Žr. šio skirsnio 3 subpozicijų pastabą. 
Šiai subpozicijai priskiriamas tik benzolas (benzenas), kurio 
grynumas mažesnis kaip 95 % masės. Benzolas (benzenas), 
kurio grynumas ne mažesnis kaip 95 % masės, priskiriamas 
2902 20 00 subpozicijai.  
2707 20 00  Toluolas (toluenas)  
Žr. šio skirsnio 3 subpozicijų pastabą. 
Šiai subpozicijai priskiriamas tik toluolas (toluenas), kurio 
grynumas mažesnis kaip 95 % masės. Toluolas (toluenas), 
kurio grynumas ne mažesnis kaip 95 % masės, priskiriamas 
2902 30 00 subpozicijai.  
2707 30 00  Ksilolas (ksilenai)  
Žr. šio skirsnio 3 subpozicijų pastabą. 
Šiai subpozicijai priskiriamas tik ksilolas (ksilenai), kurio 
grynumas, nustatytas dujų chromatografijos metodu, 
mažesnis kaip 95 % masės (orto-, meta- arba para- ksilolo 
(ksilenų) izomerai, atskiri arba sumaišyti). Ksilolas 
(ksilenai), kurio grynumas ne mažesnis kaip 95 % masės, 
priskiriamas 2902 41 00–2902 44 00 subpozicijoms.  
2707 40 00  Naftalenas  
Žr. šio skirsnio 3 subpozicijų pastabą.  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 12.02.2020 — 005.001 — 170  
Šiai subpozicijai priskiriamas tik naftalenas, kurio kristaliza ­
vimosi temperatūra, nustatyta šio skirsnio paaiškinimų 
B priede nurodytu metodu, mažesnė kaip 79,4 °C. Jei 
produkto kristalizavimosi temperatūra ne mažesnė kaip 
79,4 °C, jis priskiriamas 2902 90 00 subpozicijai. 
Šiai subpozicijai nepriskiriami naftaleno homologai 
(2707 50 00, 2707 91 00–2707 99 99, 2902 90 00 arba 
3817 00 80 subpozicijos).  
2707 50 00  Kiti aromatini ų angliavandenili ų mišiniai, kuri ų ne 
mažiau kaip 65 % t ūrio (įskaitant nuostolius) distiliuo ­
jasi 250 °C temperat ūroje, taikant ISO 3405 metod ą 
(lygiavert į ASTM D 86 metodui) .  
Šiai subpozicijai priskiriami angliavandenilių mišiniai, kurių 
sudėtyje aromatiniai junginiai, išskyrus benzeną, tolueną, 
ksileną arba naftaleną, sudaro didžiąją dalį ir kurių ne 
mažiau kaip 65 % tūrio (įskaitant nuostolius) distiliuojasi 
250 °C temperatūroje, taikant EN ISO 3405 metodą (lygia­
vertį ASTM D 86 metodui).  
2707 99 11 ir 
2707 99 19  Neapdorotos alyvos  
Šioms subpozicijoms priskiriami tik tie produktai, kuriuose 
aromatinių sudedamųjų dalių masė yra didesnė už nearoma­
tinių sudedamųjų dalių masę. Be kitų, šioms subpozicijoms 
priskiriami toliau nurodyti produktai: 
1. produktai, gauti pirmą kartą distiliuojant aukštatempera­
tūrius akmens anglies degutus. Aukštatemperatūriai 
akmens anglies degutai dažniausiai gaunami liejyklų 
koksavimo gamyklose aukštesnėje kaip 900 °C tempera­
tūroje. Jų distiliacijos produktų sudėtyje yra ne tik anglia­
vandenilių, kurių didžiausią masės dalį sudaro aromati­
niai angliavandeniliai, tačiau ir azoto, deguonies ir sieros 
junginių bei labai dažnai priemaišų. Paprastai prieš 
naudojimą šiuos produktus reikia papildomai perdirbti; 
2. produktai, gauti debenzolizacijos būdu, išplovus dujas, 
susidariusias akmens anglių koksavimo procese; ir 
3. produktai, gauti pirolizės būdu iš naudotų padangų arba 
kitokių gumos ir plastikų atliekų, toliau jų neperdirbant. 
Šioms subpozicijoms nepriskiriami produktai, kurių aroma­
tinių sudedamųjų dalių masė didesnė už nearomatinių sude­
damųjų dalių masę, jeigu jie yra atmosferinio arba vakuu­
minio neapdorotos naftos alyvos arba jūrinio skystojo kuro 
distiliavimo likučiai. Tokie produktai priskiriami 2707 99 99 
subpozicijai. 
2707 pozicijos aprašyme nurodyti „panašūs produktai“ – tai 
produktai, kurių sudėtis panaši į produktų, aprašytų pirmiau 
1 punkte, sudėtį.  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 12.02.2020 — 005.001 — 171  
Tačiau šių produktų sudėtyje gali būti daugiau alifatinių ir 
nafteninių angliavandenilių bei fenolio produktų ir mažiau 
daugiažiedžių aromatinių angliavandenilių negu 1 punkte 
aprašytuose produktuose.  
2707 99 20  Lengvieji sierinti komponentai; antracenas  
Šioje subpozicijoje „lengvieji sierinti komponentai“– tai tik 
tie lengvieji produktai, kurie gaunami pirmos nevalytų 
degutų alyvų distiliacijos metu ir kurių sudėtyje yra sieros 
junginių (pavyzdžiui, anglies disulfido, tiolių, tiofeno) bei 
angliavandenilių, daugiausia nearomatinių, kurių ne mažiau 
kaip 90 % tūrio distiliuojasi žemesnėje kaip 80 °C tempe­
ratūroje. 
Šiai subpozicijai priskiriamas antracenas paprastai yra 
nuosėdų arba pastos pavidalo, dažniausiai sudarytas iš 
fenantreno, karbazolio ir kitų aromatinių sudedamųjų dalių. 
Šiai subpozicijai priskiriamas tik toks antracenas, kurio 
grynumas mažesnis kaip 90 % masės. Antracenas, kurio 
grynumas yra ne mažesnis kaip 90 % masės, priskiriamas 
2902 90 00 subpozicijai.  
2707 99 50  Baziniai produktai  
Šioje subpozicijoje baziniai produktai yra aromatiniai ir/arba 
heterocikliniai junginiai su bazine azoto funkcija. 
Šiai subpozicijai priskiriamos piridino, chinolino, akridino ir  
anilino bazės (įskaitant jų mišinius). Jos daugiausia 
gaunamos iš piridino, chinolino, akridino ir jų homologų. 
Šiai subpozicijai priskiriamiems pagrindiniams produktams 
priskiriami: 
1. piridinas, kurio grynumas mažesnis kaip 95 % masės. 
Piridinas, kurio grynumas ne mažesnis kaip 
95 % masės, priskiriamas 2933 31 00 subpozicijai; 
2. metilpiridinas (pikolinas), 5-etil-2-metilpiridinas (5-etil- 2- 
pikolinas), 2-vinilpiridinas, kurio grynumas mažesnis 
kaip 90 % masės (nustatoma dujų chromatografijos 
metodu). Jeigu grynumas ne mažesnis kaip 
90 % masės, toks produktas priskiriamas 2933 39 subpo­
zicijai; 
3. chinolinas, kurio grynumas, perskaičiavus į bevandenį 
produktą, yra mažesnis kaip 95 % masės (nustatoma 
dujų chromatografijos metodu). Jei grynumas ne 
mažesnis kaip 95 % masės, toks produktas priskiriamas 
2933 49 90 subpozicijai; 
4. akridinas, kurio grynumas, perskaičiavus į bevandenį 
produktą, yra mažesnis kaip 95 % masės (nustatoma 
dujų chromatografijos metodu). Jei grynumas ne 
mažesnis kaip 95 % masės, toks produktas priskiriamas 
2933 99 80 subpozicijai. 
Šiai subpozicijai nepriskiriamos bet kurių aprašytų bazinių 
produktų druskos (2933 arba 3824 pozicija).  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 12.02.2020 — 005.001 — 172  
2707 99 80  Fenoliai  
Žr. šio skirsnio 1 papildomąją pastabą. 
Šiai subpozicijai priskiriami: 
1. fenoliai, gauti aukštoje temperatūroje distiliuojant 
akmens anglies degutą ir taip pat panašius produktus, 
kuriuose aromatinių sudėtinių dalių masė didesnė už 
nearomatinių sudėtinių dalių masę. 
Tačiau šiai subpozicijai nepriskiriamos fenolio druskos 
(dažniausiai, 2907 pozicija arba 3824 99 93 subpozicija); 
2. krezoliai (atskiri arba sumaišyti izomerai), kurių sudėtyje 
krezolis sudaro mažiau kaip 95 % masės, visus krezolio 
izomerus skaičiuojant kartu (nustatoma dujų chromato­
grafijos metodu). Jei krezolio kiekis yra ne mažesnis 
kaip 95 % masės, šie produktai priskiriami 
2907 12 00 subpozicijai; 
3. ksilenoliai (atskiri arba sumaišyti izomerai), kurių sudė­
tyje ksilenolis sudaro mažiau kaip 95 % masės, visus 
ksilenolio izomerus skaičiuojant kartu (nustatoma dujų 
chromatografijos metodu). Jei ksilenolio kiekis yra ne 
mažesnis kaip 95 % masės, šie produktai priskiriami 
2907 19 10 subpozicijai; 
4. kiti fenoliai, turintys ne mažiau kaip vieną benzeno žiedą 
su ne mažiau kaip vienu hidroksilo radikalu, jeigu jie 
nėra chemijos atžvilgiu apibūdinti fenoliai, priskiriami 
2907 pozicijai. Vienas pažymėtinas produktas yra fenolis 
(C 6 H 5 OH), kurio grynumas yra mažesnis kaip 
90 % masės.  
2707 99 91 ir 
2707 99 99  Kiti 
Šioms subpozicijoms daugiausia priskiriami produktai, 
kuriuos sudaro angliavandenilių mišiniai. 
Šiems produktams priskiriama: 
1. sunkiosios alyvos (išskyrus neapdorotas), gautos aukštoje 
temperatūroje distiliuojant akmens anglies degutą, arba 
produktai, panašūs į šias alyvas, jeigu: 
a) mažiau kaip 65 % tūrio distiliuojasi 250 °C tempera­
tūroje, taikant EN ISO 3405 metodą (lygiavertį 
ASTM D 86 metodui); ir 
b) adatos penetracijos indeksas 25 °C temperatūroje yra 
ne mažesnis kaip 400, taikant EN 1426 metodą; ir 
c) jos pasižymi kitokiomis savybėmis, negu produktai, 
priskiriami 2715 00 00 pozicijai. 
Šių produktų tankis 15 °C temperatūroje taikant 
EN ISO 12185 metodą paprastai yra didesnis nei 
1,000 g/cm  3 . ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 12.02.2020 — 005.001 — 173  
Produktai, neatitinkantys pirmiau nurodytų a–c papunkčių 
reikalavimų, turi būti klasifikuojami pagal jų charakteris­
tikas, pavyzdžiui: priskiriant 2707 10 00–2707 30 00, 
2707 50 00 subpozicijoms, 2708 pozicijai, 
2713 20 00 subpozicijai arba 2715 00 00 pozicijai; 
2. aromatiniai ekstraktai, neatitinkantys reikalavimų, nusta­
tytų šiems produktams paaiškinimų 2713 90 10 ir 
2713 90 90 subpozicijų paaiškinimuose; 
3. tam tikri naftaleno ir antraceno homologai, pavyzdžiui, 
etilnaftalenai ir metilantracenai, jeigu jie nepriskiriami 
2902 pozicijai; 
4. neapdorotos naftos alyvos arba jūrinio skystojo kuro 
distiliavimo (ir atmosferinio, ir vakuuminio) likučiai, 
kurių aromatinių sudedamųjų dalių masė didesnė už 
nearomatinių sudedamųjų dalių masę (nustatoma pagal 
šio skirsnio A priede pateiktą metodą), kurių fizikinės 
ir cheminės savybės atitinka šias: 
a) mažiau nei 65 % tūrio (įskaitant nuostolius) distiliuo­
jasi 250 °C temperatūroje, taikant EN ISO 3405 
metodą (lygiavertį ASTM D 86 metodui); 
b) distiliacijos pabaigos temperatūra viršija 315 °C. 
Šių likučių tankis 15 °C temperatūroje, nustatytas EN 
ISO 12185 metodu, dažniausiai būna mažesnis kaip 
1 g/cm  3 . 
Šie likučiai gali būti skirti specifiniams procesams.  
2709 00  Neapdorotos naftos alyvos (žalia nafta) ir neapdorotos 
alyvos, gautos iš bitumini ų mineralų 
Šiai pozicijai priskiriami tik tokie produktai, kurie pasižymi 
būdingomis neapdorotų alyvų, gautų iš įvairių šaltinių, savy­
bėmis (pavyzdžiui, specifiniu sunkiu, distiliacijos kreive, 
sieros kiekiu, stingimo temperatūra, klampumu).  
2709 00 10  Gamtiniai duj ų kondensatai  
Šiai subpozicijai priskiriamos neapdorotos alyvos, gautos 
iškart ekstrahavimo metu stabilizuojant gamtines dujas. Šį 
procesą sudaro kondensuojamų angliavandenilių, kurių yra 
„drėgnose“ gamtinėse dujose, ekstrahavimas, dažniausiai 
atliekama šaldant ir mažinant slėgį. 
Taip pat žr. SS paaiškinimų 2709 pozicijos paaiškinimų 
antrąją pastraipą.  
2710  Naftos alyvos ir alyvos, gautos iš bitumini ų mineral ų, 
išskyrus neapdorotas; produktai, nenurodyti kitoje 
vietoje, kuri ų sudėtyje esan čios naftos alyvos arba 
alyvos, gautos iš bitumini ų mineralų, sudaro ne mažiau 
kaip 70 % mas ės, be to, šios alyvos yra pagrindin ės šių 
produktų sudėtinės dalys; alyv ų atliekos  
Žr. šio skirsnio 2 ir 3 pastabas ir atitinkamus paaiškinimus.  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 12.02.2020 — 005.001 — 174  
2710 12 11 – 
2710 19 99  Naftos alyvos ir alyvos, gautos iš bitumini ų mineral ų 
(išskyrus neapdorotas) ir produktai, nenurodyti kitoje 
vietoje, kuri ų sudėtyje esan čios naftos alyvos arba 
alyvos, gautos iš bitumini ų mineralų, sudaro ne mažiau 
kaip 70 % mas ės, be to, šios alyvos yra pagrindin ės 
produktų sudėtinės dalys, išskyrus produktus, kuri ų 
sudėtyje yra biodyzelino, ir išskyrus alyv ų atliekas  
Šių produktų apibrėžimas pateiktas šio skirsnio 2 pastaboje 
ir SS paaiškinimų 2710 pozicijos paaiškinimų I grupėje. 
Informaciją dėl subpozicijų produktams: 
— skirtiems specifiniams procesams; 
— skirtiems cheminiams virsmams, 
žr. šio skirsnio 5 ir 6 papildomosiose pastabose ir tiesiogiai 
susijusiuose paaiškinimuose. 
I. Naftos alyvos ir alyvos, išgautos iš bitumini ų mineralų 
(išskyrus neapdorotas)  
Šiai grupei priskiriami izomerų mišiniai (išskyrus stereoi­
zomerus) iš sočiųjų alifatinių angliavandenilių, kurių 
sudėtyje yra mažiau kaip 95 % tam tikro izomero arba 
iš nesočiųjų alifatinių angliavandenilių, kurių sudėtyje yra 
mažiau kaip 90 % tam tikro izomero – šie procentiniai 
dydžiai perskaičiuoti pagal bevandenio produkto masę. 
Šiai grupei taip pat priskiriami atskiri pirmiau minėtų 
angliavandenilių izomerai, kurių grynumas atitinkamai 
ne didesnis kaip 95 % ir 90 % masės. 
Šiai grupei priskiriamos tik šios naftos alyvos ir alyvos, 
gautos iš bituminių mineralų: 
1. kurių kristalizavimosi temperatūra, nustatyta 
ASTM D 938 metodu (lygiaverčiu ISO 2207 
metodui), mažesnė kaip 30 °C; arba 
2. kurių kristalizavimosi temperatūra ne mažesnė kaip 
30 °C ir 
a) 70 °C temperatūroje EN ISO 12185 metodu nusta­
tytas tankis yra mažesnis kaip 0,942 g/cm  3 , o 
darbinė kūgio penetracija, nustatyta ASTM D 217 
metodu (lygiaverčiu ISO 2137 metodui) 25 °C 
temperatūroje, yra ne mažesnė kaip 350; arba 
b) 70 °C temperatūroje EN ISO 12185 metodu nusta­
tytas tankis yra ne mažesnis kaip 0,942 g/cm  3 , o 
adatos penetracija, nustatyta EN 1426 metodu 
25 °C temperatūroje, yra ne mažesnė kaip 400. 
Pirmiau I grupėje nurodytoms naftos alyvoms ir alyvoms, 
gautoms iš bituminių mineralų, taip pat priskiriamos 
tokios alyvos, į kurias pridėti labai maži kitų įvairių 
medžiagų kiekiai, pavyzdžiui, priedai, kurie pagerina 
kokybę arba kvapą, žymikliai bei dažančios medžiagos. 
Žr. diagramą, pateiktą toliau:  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 12.02.2020 — 005.001 — 175  
Tam tikr ų naftos produkt ų, priskiriam ų 2710 12 11 – 
2710 19 99 subpozicijoms ir 2712 bei 2713 pozicijoms 
(išskyrus produktus, priskiriamus 2710 12 11 – 
2710 19 99 subpozicijoms), atskyrimo kriterijai
  
II. Produktai, nenurodyti kitoje vietoje, kuri ų sudėtyje esan­ 
čios naftos alyvos arba alyvos, gautos iš bitumini ų mine­
ralų, sudaro ne mažiau kaip 70 % mas ės, be to, šios 
alyvos yra pagrindin ės produkt ų sudėtinės dalys, 
išskyrus produktus, kuri ų sudėtyje yra biodyzelino  
Kad būtų priskiriami šioms subpozicijoms, preparatai 
turi atitikti šias sąlygas: 
1. kaip pažymėta pirmiau I grupėje, naftos alyvų arba 
alyvų, gautų iš bituminių mineralų, dalis turi sudaryti 
ne mažiau kaip 70 % masės. 
Ši dalis nustatoma analizės būdu, o ne pagal pridėtų 
medžiagų kiekius; 
2. produktai neturi būti nurodyti kur nors kitur; 
3. mišiniuose naftos alyvos arba alyvos, gautos iš bitu­
minių mineralų, turi būti pagrindinės šio produkto 
sudėtinės dalys, tai yra, pagrindinės produkto panau­
dojimo prasme. 
Šioms subpozicijoms priskiriamiems preparatams 
nepriskiriami: 
a) dažai ir lakai (3208, 3209 ir 3210 00 pozicijos); 
b) gražinimosi preparatai ir kosmetikos priemonės, 
daugiausia sudaryti iš mineralinių alyvų (dažniau­
siai, 3304 arba 3307 pozicija); 
c) naftos sulfonatai (3402 arba 3824 pozicija). 
Naftos sulfonatai paprastai yra suspensijos naftos 
alyvose arba alyvose, gautose iš bituminių mine­
ralų, pavidalo. Gryno sulfonato kiekis paprastai 
yra toks didelis, kad jų negalima tiesiogiai naudoti 
kaip tepalo;  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 12.02.2020 — 005.001 — 176  
d) preparatai, skirti medienai, dažytiems paviršiams, 
metalams, stiklui ir kitoms medžiagoms poliruoti, 
konservuoti arba kitaip apdoroti (daugiausia 
3405 pozicija); 
e) dezinfekcijos priemonės, insekticidai ir t. t., 
nesvarbu, kaip paruošti, sudaryti iš aktyvios sude­
damosios dalies tirpalo arba dispersijos naftos 
alyvose arba alyvose, gautose iš bituminių mine­
ralų (3808 pozicija); 
f) paruoštos apdailos medžiagos, naudojamos teks­
tilės pramonėje (3809 pozicija); 
g) paruošti mineralinių alyvų priedai (3811 pozicija); 
h) organiniai sudėtiniai tirpikliai ir skiedikliai 
(pavyzdžiui, 3814 00 pozicija); 
ij) paruošti liejimo formų arba gurgučių rišikliai 
(3824 10 00 subpozicija); 
k) tam tikri apsaugos nuo rūdijimo preparatai, ypač: 
i) paruošti, pavyzdžiui, iš lanolino (maždaug 
20 %) tirpalo vaitspirite (3403 19 10 subpozi­
cija); 
ii) kurių aktyviosios sudėtinės dalys yra aminai 
(3824 99 92 subpozicija).  
2710 12 11 – 
2710 12 90  Lengvosios alyvos ir preparatai  
Žr. šio skirsnio 4 subpozicijų pastabą.  
2710 12 21 ir 
2710 12 25  Specialieji benzinai  
Žr. šio skirsnio 2 papildomosios pastabos a punktą.  
2710 12 21  Vaitspiritas  
Žr. šio skirsnio 2 papildomosios pastabos b punktą.  
2710 19 11 – 
2710 19 29  Vidutiniosios alyvos  
Žr. šio skirsnio 2 papildomosios pastabos c punktą. 
Žibalas naudojamas įvairiose srityse skirtingiems tikslams, 
pavyzdžiui, kaip lėktuvų variklių degalai arba šildymui. 
Žibalas – vidutinioji alyva, kurios distiliacijos temperatūra 
taikant EN ISO 3405 metodą (lygiavertį ASTM D 86 
metodui) yra apie 130 - 320 °C. 
Prie šio paaiškinimo pridedamuose paveiksluose patei­
kiamos tik orientacinės kiekvienai iš trijų atitinkamų subpo­
zicijų priskiriamų vienos kategorijos produktų 
chromatogramos.  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 12.02.2020 — 005.001 — 177  
2710 19 21  Reaktyviniai degalai  
Šiai subpozicijai priskiriami žibaliniai reaktyviniai degalai. 
Šie reaktyviniai degalai atitinka šio skirsnio 2 papildomosios 
pastabos c punkto nuostatas. 
Žibalinių reaktyvinių degalų, pavyzdžiui, dažniausiai naudo­
jamų A-1 reaktyvinių degalų, dujų chromatografijos profilis 
būdingas alyvai, gautai distiliuojant neapdorotą naftos alyvą 
(žalią naftą), taip pat taikant kitus naftos chemijos procesus.  
Alkanų grandinės ilgis įvairuoja – tarp 10 ir 18 anglies 
atomų. Aromatiniai angliavandeniliai gali sudaryti iki 
25 % tūrio. Pliūpsnio temperatūra, nustatyta ISO 13736 
metodu, dažniausiai aukštesnė kaip 38 °C. Užšalimo tempe­
ratūra paprastai ne aukštesnė kaip 40 °C. 
Reaktyvinių degalų sudėtyje gali būti šių priedų: antioksi­
dantų, korozijos inhibitorių, ledo inhibitorių, žymėjimo 
medžiagų.  
A-1 TIPO (ŽIBALINI Ų) REAKTYVINI Ų DEGAL Ų 
DUJŲ CHROMATOGRAFIJOS PROFILIS,  SimDis  
ASTM D 2887 išpl ėstinis (lygiavertis ISO 3924 metodui)
  
2710 19 25  Kitas  
Šiai subpozicijai priskiriamas kitas nei reaktyviniai degalai 
žibalas. Šiai subpozicijai priskiriamas žibalas atitinka šio 
skirsnio 2 papildomosios pastabos c punkto nuostatas.  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 12.02.2020 — 005.001 — 178  
Kito žibalo dujų chromatografijos profilis būdingas alyvai, 
gautai distiliuojant neapdorotą naftos alyvą (žalią naftą). 
Šiai subpozicijai taip pat priskiriamos: 
— žibintuose deginamos alyvos, kurioms degant dėl mažo 
jų sudėtyje esančių aromatinių angliavandenilių ir alkenų 
kiekio, nesusidaro suodžių, 
— alyvos, kurių distiliacijos temperatūros intervalas siauras 
ir kurių dujų chromatografijos profilį sudaro tik toliau 
paveiksle pateiktos dujų chromatogramos dalis. 
Kai kuriais atvejais į jas dedama cheminių žymeklių. 
Šiai subpozicijai nepriskiriami žibalo mišiniai su kitomis 
mineralinėmis alyvomis arba organiniais tirpikliais.  
ŽIBALO, IŠSKYRUS REAKTYVINIUS DEGALUS, 
DUJŲ CHROMATOGRAFIJOS PROFILIS.  SimDis  
ASTM D 2887 išpl ėstinis (lygiavertis ISO 3924 metodui)
  
2710 19 29  Kitos  
Šiai subpozicijai priskiriamos vidutiniosios alyvos, išskyrus 
2710 19 21 ir 2710 19 25 subpozicijoms priskiriamą žibalą. 
Šiai subpozicijai priskiriamos alyvos atitinka šio skirsnio 2 
papildomosios pastabos c punkto nuostatas.  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 12.02.2020 — 005.001 — 179  
Paprastai šiai subpozicijai priskiriami produktai gaunami 
taikant vieną ar kelis cheminius ir fizikinius procesus, 
kurie gali žymiai pakeisti tokių produktų cheminę sudėtį, 
kad jie taptų tinkami naudoti tam tikriems pramoniniams 
tikslams. Tam tikrais atvejais šių produktų molekulinės 
sudėties pokyčius galima nustatyti taikant dujų 
chromatografijos (GC) arba  SimDis  metodą, tačiau kitų 
rūšių produktams būtini tikslesni metodai (pavyzdžiui, 
dujų chromatografija masių spektrometrija (GC-MS)). 
Kaip šių alyvų  SimDis  profilio pavyzdys toliau pateikiama  
n-parafino dujų chromatograma.  
N -PARAFINO DUJ Ų CHROMATOGRAFIJOS 
PROFILIS,  SimDis  ASTM D 2887 išpl ėstinis (lygiavertis 
ISO 3924 metodui)
  
Kitas šiai subpozicijai priskiriamų produktų pavyzdys – 
produktai, gaunami taikant daugiapakopį procesą, kurį 
sudaro: 
— linijinių parafinų ekstrahavimas, 
— deparafinuotų liekanų hidrinimas, 
— produktų, kurių anglies grandinė trumpesnė, hidrintų ir 
deparafinuotų liekanų frakcionavimas jas distiliuojant.  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 12.02.2020 — 005.001 — 180  
Šiuos produktus sudaro sotieji angliavandeniliai (daugiausia 
šakotieji ir cikliniai), kurių sudėtyje esančių aromatinių 
angliavandenilių dalis žymiai mažesnė negu 1 % masės. 
Toliau pateikiamas tokių produktų  SimDis  profilio pavyzdys.  
ASTM D 2887 išpl ėstinis (lygiavertis ISO 3924 metodui) 
Virimo temperat ūra (°C)
  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 12.02.2020 — 005.001 — 181
  
Taikant dujų chromatografijos masių spektrometrijos metodą, 
gali būti gautas profilis, panašus į pateiktąjį tolesniame 
pavyzdyje. 
x ašis: Laikas (minutės) 
y ašis: Santykinė gausa
  
Dujų chromatografijos masi ų spektrometrijos bendroji 
jonų chromatograma (angl. santrumpa – TIC)  
Šis profilis gautas tokiomis eksperimento sąlygomis:
  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 12.02.2020 — 005.001 — 182  
Šis profilis rodo tokį pasiskirstymą:
  
2710 19 31 – 
2710 19 99  Sunkiosios alyvos  
Žr. šio skirsnio 2 papildomosios pastabos d punktą.  
2710 19 31 – 
2710 19 48  Gazoliai  
Žr. šio skirsnio 2 papildomosios pastabos e punktą.  
2710 19 51 – 
2710 19 68  Skystasis kuras (mazutai)  
Dėl skystojo kuro savybių žr. šio skirsnio 2 papildomosios 
pastabos f punktą ir toliau pateikiamą diagramą.
  
2710 19 71 – 
2710 19 99  Tepalinės alyvos; kitos alyvos  
Šioms subpozicijoms priskiriamos sunkiosios alyvos, 
apibrėžtos šio skirsnio 2 papildomosios pastabos d punkte, 
jeigu šios alyvos neatitinka reikalavimų, išdėstytų šio 
skirsnio 2 papildomosios pastabos e punkte (gazoliai) arba 
2 papildomosios pastabos f punkte (skystasis kuras).  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 12.02.2020 — 005.001 — 183  
Šioms subpozicijoms priskiriamos sunkiosios alyvos, kurių 
mažiau kaip 85 % tūrio (įskaitant nuostolius) distiliuojasi 
350 °C temperatūroje, taikant EN ISO 3405 metodą (lygia­
vertį ASTM D 86 metodui): 
1. kurių klampa V, atitinkanti tirpalo spalvą C: 
a) ne didesnė už nurodytą šio skirsnio 2 papildomosios 
pastabos f punkte pateiktos atitinkamos lentelės I eilu­
tėje, kai sulfatinių pelenų kiekis yra ne mažesnis kaip 
1 % arba kai hidrolizės indeksas yra ne mažesnis kaip 
4; arba 
b) didesnė už nurodytą atitinkamos lentelės II eilutėje, 
kai stingimo temperatūra yra žemesnė kaip 10 °C; 
arba 
c) didesnė už nurodytą I eilutėje, bet ne didesnė už 
nurodytą II eilutėje, kai mažiau kaip 25 % tūrio disti­
liuojasi 300 °C temperatūroje, kai takumo tempera­
tūra yra ne aukštesnė kaip minus 10 °C. Šios 
nuostatos taikomos tik alyvoms, kurių tirpalo spalva 
C yra mažesnė kaip 2; 
2. kuriems negali būti nustatyti šie dydžiai: 
a) distiliacijos procentinis kiekis 250 °C temperatūroje, 
taikant EN ISO 3405 metodą (lygiavertį ASTM D 86 
metodui) (nulis taip pat laikomas procentiniu kiekiu); 
arba 
b) kinematinė klampa 50 °C temperatūroje, taikant 
EN ISO 3104 metodą; arba 
c) tirpalo spalva C, taikant ISO 2049 metodą (lygiavertį 
ASTM D 1500 metodui); 
3. kurie yra dirbtinai nudažyti.  
Pirmiau 2 punkte nurodomų dydžių nustatymui taikomi 
analitiniai metodai, nurodyti skystajam kurui (žr. šio 
skirsnio 1 papildomosios pastabos f punktą). 
Taip pat žr. toliau pateikiamą diagramą:
  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 12.02.2020 — 005.001 — 184  
2710 91 00 ir 
2710 99 00  Alyvų atliekos  
Žr. šio skirsnio 3 pastabą ir SS paaiškinimų 2710 pozicijos 
paaiškinimų II grupę.  
2711  Naftos dujos ir kiti dujiniai angliavandeniliai  
Šių produktų apibrėžimai pateikti SS paaiškinimų 2711 pozi­
cijos paaiškinimuose. 
Informaciją dėl subpozicijų produktams: 
— skirtiems specifiniams procesams; 
— skirtiems cheminiams virsmams, 
žr. šio skirsnio 5 ir 6 papildomosiose pastabose ir tiesiogiai 
susijusiuose paaiškinimuose.  
2711 19 00  Kiti  
Šiai subpozicijai priskiriamos iš biomasės gautos suskys­
tintos dujos. 
Šios suskystintos dujos gaunamos fermentuojant pramo­
ninių, buitinių ar komunalinių atliekų ir liekanų biologiškai 
skaidžias dalis, dumblą iš nuotekų valymo įrenginių, žemės 
ūkio ir miškininkystės atliekų ir liekanų biologiškai skai­
džias dalis, maisto pramonės, perdirbančios žemės ūkio 
produktus, atliekas ir liekanas ir kitas panašias augalines 
ar gyvūnines žaliavas, gautas iš biomasės. 
Šių dujų sudėtyje daugiausia yra metano ir paprastai anglies 
dioksido, šiek tiek mažiau vandenilio sulfido, vandenilio, 
azoto ir deguonies.  
2711 29 00  Kiti  
Šiai subpozicijai priskiriamos iš biomasės gautos dujos 
(dujinės būsenos). 
Šios dujos gaunamos fermentuojant pramoninių, buitinių ar 
komunalinių atliekų ir liekanų biologiškai skaidžias dalis, 
nuotekų valymo įmonių dumblą, žemės ūkio ir miškinin­
kystės atliekų ir liekanų biologiškai skaidžias dalis, maisto 
pramonės, perdirbančios žemės ūkio produktus, atliekas ir 
liekanas ir kitas panašias augalines ar gyvūnines žaliavas, 
gautas iš biomasės. 
Šių dujų sudėtyje daugiausia yra metano ir paprastai anglies 
dioksido, šiek tiek mažiau vandenilio sulfido, vandenilio, 
azoto ir deguonies.  
2712  Vazelinas; parafinas, mikrokristalinis naftos vaškas, 
anglių dulkių vaškas, ozokeritas (kaln ų vaškas), lignito 
(rusvųjų anglių) vaškas, durpi ų vaškas, kiti mineraliniai 
vaškai ir panaš ūs produktai, gauti naudojant sintez ės 
arba kitus procesus, dažyti arba nedažyti  
2712 10 10 ir 
2712 10 90  Vazelinas  
Žr. SS paaiškinimų 2712 pozicijos paaiškinimų A dalį. 
Taip pat žr. diagramą, pateiktą paaiškinimų 
2710 12 11–2710 19 99 subpozicijų paaiškinimų I grupėje.  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 12.02.2020 — 005.001 — 185  
2712 10 10  Nevalytas  
Žr. šio skirsnio 3 papildomąją pastabą.  
2712 20 10 ir 
2712 20 90  Parafinas, kurio sud ėtyje alyva sudaro mažiau kaip 
0,75 % mas ės 
Šioms subpozicijoms priskiriamas parafinas, aprašytas SS 
paaiškinimų 2712 pozicijos paaiškinimų B dalies pirmojoje 
ir septintojoje pastraipose.  
2712 90 11 ir 
2712 90 19  Ozokeritas (kaln ų vaškas), lignito (rusv ųjų anglių) 
vaškas arba durpi ų vaškas (gamtiniai produktai)  
Šioms subpozicijoms priskiriami produktai, aprašyti SS 
paaiškinimų 2712 pozicijos paaiškinimų B dalies trečiojoje, 
ketvirtojoje ir penktojoje pastraipose. 
Ozokeritu (kalnų vašku) šiandien prekiaujama retai (ištekliai 
išnaudoti, pelnas nėra didelis), praktikoje terminai ozokeritas  
ir cerezinas (grynintas ozokeritas) neteisingai taikomi apibū­
dinant mikrokristalinius vaškus, priskiriamus 
2712 90 31–2712 90 99 subpozicijoms.  
2712 90 31 – 
2712 90 99  Kiti 
Šioms subpozicijoms priskiriami produktai, aprašyti SS 
paaiškinimų 2712 pozicijos paaiškinimų B dalies antrojoje, 
šeštojoje ir septintojoje pastraipose, išskyrus sintetinį para­
finą, priskiriamą 2712 20 10 arba 2712 20 90 subpozicijai. 
Šie produktai pasižymi tokiomis savybėmis: 
1. kristalizacijos temperatūra, nustatyta ASTM D 938 
metodu (lygiaverčiu ISO 2207 metodui), ne mažesnė 
kaip 30 °C; 
2. tankis 70 °C temperatūroje, taikant EN ISO 12185 
metodą, mažesnis kaip 0,942 g/cm  3 ; 
3. darbinė kūgio penetracija 25 °C temperatūroje, nustatyta 
ASTM D 217 metodu (lygiaverčiu ISO 2137 metodui), 
mažesnė kaip 350; ir 
4. kūgio penetracija 25 °C temperatūroje, nustatyta 
ASTM D 937 metodu (lygiaverčiu ISO 2137 metodui), 
mažesnė kaip 80. 
Taip pat žr. diagramą, pateiktą paaiškinimų 
2710 12 11–2710 19 99 subpozicijų paaiškinimų 
I grupėje.  
2712 90 31 – 
2712 90 39  Nevalyti  
Žr. šio skirsnio 4 papildomąją pastabą. 
Informaciją dėl subpozicijų produktams: 
— skirtiems specifiniams procesams; 
— skirtiems cheminiams virsmams, 
žr. šio skirsnio 5 ir 6 papildomosiose pastabose ir tiesiogiai 
susijusiuose paaiškinimuose.  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 12.02.2020 — 005.001 — 186  
2713  Naftos koksas, naftos bitumas ir kiti naftos alyv ų ir 
alyvų, gautų iš bitumini ų mineralų, likučiai 
2713 11 00 ir 
2713 12 00  Naftos koksas  
Šioms subpozicijoms priskiriamas naftos koksas, aprašytas 
SS paaiškinimų 2713 pozicijos paaiškinimų A dalyje.  
2713 20 00  Naftos bitumas  
Šiai subpozicijai priskiriamas naftos bitumas, aprašytas SS 
paaiškinimų 2713 pozicijos paaiškinimų B dalyje. 
Šis produktas pasižymi šiomis savybėmis: 
1. kristalizacijos temperatūra, nustatyta ASTM D 938 
metodu (lygiaverčiu ISO 2207 metodui), ne žemesnė 
kaip 30 °C; 
2. tankis 70 °C temperatūroje, nustatytas EN ISO 12185 
metodu, ne mažesnis kaip 0,942 g/cm  3 ; ir 
3. adatos penetracija 25 °C temperatūroje, nustatyta 
EN 1426 metodu, mažesnė kaip 400. 
Taip pat žr. diagramą, pateiktą paaiškinimų 
2710 12 11–2710 19 99 subpozicijų paaiškinimų I grupėje.  
2713 90 10 ir 
2713 90 90  Kiti naftos alyv ų ir alyvų, gautų iš bitumini ų mineralų, 
likučiai 
Šioms subpozicijoms priskiriami produktai, aprašyti SS 
paaiškinimų 2713 pozicijos paaiškinimų C dalyje. 
Šioms subpozicijoms priskiriami aromatiniai ekstraktai 
(žr. SS paaiškinimų 2713 pozicijos paaiškinimų C dalies 
1 punktą), dažniausiai atitinka šiuos reikalavimus: 
1. aromatinių sudėtinių dalių kiekis juose didesnis kaip 
80 % masės, nustatytas metodu, apibrėžtu paaiškinimų 
šio skirsnio paaiškinimų A priede; 
2. 15 °C temperatūroje tankis, nustatytas EN ISO 12185 
metodu, didesnis kaip 0,950 g/cm  3 ; ir 
3. ne daugiau kaip 20 % tūrio distiliuojasi 300 °C tempe­
ratūroje, taikant EN ISO 3405 metodą (lygiavertį 
ASTM D 86 metodui). 
Tačiau sumaišyti alkilbenzenai ir sumaišyti alkilnaftalenai, 
nors ir atitinkantys pirmiau išvardytus reikalavimus, priski­
riami 3817 pozicijai.  
2715 00 00  Bituminiai mišiniai, daugiausia sudaryti iš gamtinio 
asfalto, gamtinio bitumo, naftos bitumo, mineralin ės 
dervos arba mineralin ės dervos pikio (pavyzdžiui, 
bitumo mastikos,  cut-backs ) 
Šiai pozicijai priskiriamų bituminių mišinių sudėtis keičiasi 
priklausomai nuo numatomo jų panaudojimo.  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 12.02.2020 — 005.001 — 187  
1. Produktai, naudojami apsaugoti paviršius ir padaryti 
juos nepralaidžius vandeniui arba skirti izoliacijai  
Produktai, naudojami gaminant korozijai atsparias 
dangas, elektros įrangos izoliaciją, vandeniui nepralai­
džius paviršius, plyšių glaistus ir t. t., dažniausiai suda­
ryti iš rišiklio (bitumo, asfalto arba deguto), kietų 
užpildų, pavyzdžiui, mineralinio pluošto (asbesto, stiklo), 
medžio pjuvenų ir kitų medžiagų, kurių reikia norint 
suteikti produktams savybes, būtinas jų panaudojimui 
arba palengvinančias jų panaudojimą. Toliau pateikiami 
tokių produktų pavyzdžiai: 
a) b i t u m i n i a i s a n d a r i k l i a i 
kuriuose tirpiklis sudaro mažiau kaip 30 %, ir tai 
leidžia gauti 3–4 mm storio dangas; 
b) b i t u m o m a s t i k o s 
kuriose tirpiklis sudaro ne daugiau kaip 10 %, ir tai 
sudaro galimybę: arba gauti nuo 4 mm iki 1 cm 
storio dangas, arba užtaisyti didelius plyšius 
(2–8 cm); 
c) k i t i b i t u m o p r e p a r a t a i 
kurių sudėtyje yra užpildų, bet nėra tirpiklių. Šiuos 
produktus prieš naudojant reikia apdoroti karščiu. 
Be kitų pritaikymų jie naudojami požeminiams ar 
po vandeniu esantiems vamzdžiams (vamzdynams) 
apsaugoti. 
2. Produktai, naudojami kelio dangai  
Kelio dangoms naudojami bituminiai produktai skirstomi 
į dvi pagrindines kategorijas: 
a) „ c u t - b a c k s  “ i r k e l i ų a l y v o s 
„Cut-backs “ yra bitumai, ištirpinti gana sunkiuose 
tirpikliuose, kurių kiekis gali kisti priklausomai nuo 
norimos išgauti klampos. 
Prekybiniai šių preparatų pavadinimai skiriasi priklau­
somai nuo to, ar naudojami tirpikliai yra naftinės ar 
kitokios kilmės; preparatai, kurių sudėtyje yra naftos, 
vadinami „suskystintais bitumais“ ( fluidified bitu ­
mens ), kiti – „takiaisiais bitumais“ ( fluxed bitumens ). 
Kelių alyvos yra panašūs preparatai, daugiausia suda­
ryti iš bitumo, kurių sudėtyje esančio sunkaus tirpiklio 
kiekis gali kisti priklausomai nuo pageidaujamos 
klampos. 
Siekiant šiuos preparatus padaryti atspariais lupimuisi, 
kartais pridedama adhezyvų. 
Visi šie bituminiai preparatai pasižymi tokiomis 
išskirtinėmis savybėmis: 
— adatos penetracija 25 °C temperatūroje, išmatuota 
EN 1426 metodu, yra ne mažesnė kaip 400,  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 12.02.2020 — 005.001 — 188  
— distiliacijos liekana, gaunama sumažintame 
slėgyje taikant ASTM D 1189 metodą (panai­
kintas 1979 m., tokio EN/ISO metodo nėra), 
sudaro ne mažiau kaip 60 % masės, ir adatos 
penetracija 25 °C temperatūroje, išmatuota 
EN 1426 metodu, yra mažesnė kaip 400. 
Toliau pateikta diagrama parodo: 
— kaip atskirti suskystintus ir takiuosius bitumus 
nuo bitumų, priskiriamų 2713 20 00 subpozicijai, 
— kaip atskirti suskystintus ir takiuosius bitumus 
nuo naftos alyvų, priskiriamų 
2710 12 11–2710 19 99 subpozicijai.
  
b) v a n d e n i n ė s e m u l s i j o s 
Šie preparatai gaunami emulsuojant bitumus vande- 
nyje. 
Jie skirstomi į dvi kategorijas: 
1. anijoninės arba „šarminės“ emulsijos, kurių pagrin- 
dinis komponentas yra paprastas arba sulfatinis 
muilas; 
2. katijoninės arba „rūgštinės“ emulsijos, kurių pa- 
grindinis komponentas yra alifatinis aminas arba 
ketvirtinio amonio jonas.  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 12.02.2020 — 005.001 — 189  
A PRIEDAS  
AROMATINI Ų SUDĖTINIŲ DALIŲ KIEKIO NUSTATYMO METODAS 
PRODUKTUOSE, KURI Ų VIRIMO PABAIGOS TEMPERAT ŪRA 
DIDESN Ė KAIP 315°C  
1. Taikymo sritis  
Šiuo tyrimo metodu nustatomas mineralinių alyvų sudėtyje esanči ų aromatinių ir 
nearomatinių sudėtinių dalių kiekis.  
2. Apibrėžtys 
2.1. Aromatinės sudėtinės dalys – tirpiklyje ištirpinta ir ant sili kagelio adsorbuota 
mėginio dalis. Aromatinės sudėtinės dalys gali būti šios: aroma tiniai angliavan­
deniliai, kondensuoti naftenų aromatiniai junginiai, aromatinia i alkenai, asfaltenai, 
aromatiniai junginiai, kuriuose yra sieros, azoto ar deguonies,  ir poliniai aroma­
tiniai junginiai.  
2.2. Nearomatinės sudėtinės dalys – ant silikagelio neadsorbuota mė ginio dalis, 
kuri išplaunama kartu su tirpikliu (pvz., nearomatiniai angliav andeniliai).  
3. Metodo principas  
Mėginys, ištirpintas  n-pentane, praleidžiamas per specialią silikageliu užpildytą 
chromatografinę kolonėlę. Tirpikliu išplautos nearomatinės sudė tinės dalys suren­
kamos ir, išgarinus tirpiklį, pasveriamos.  
N-pentane netirpūs junginiai tirpinami cikloheksane.  
4. Prietaisai ir reagentai  
Chromatografinė kolonėlė: stiklinis vamzdelis, kurio forma ir m atmenys patei­
kiami pridedamame eskize. Turi būti galimybė viršutinę angą užs andarinti stik­
line jungtimi, kurios šlifuotas paviršius prie kolonėlės viršau s prispaudžiamas 
dviem guma padengtais metaliniais veržtuvais. Jungtis turi būti  visiškai herme­
tiška ir nepraleisti suspausto azoto ir oro.  
Silikagelis: smulkumas ne mažesnis kaip 200 mešų. Prieš naudoja nt jis turi būti 
septynias valandas aktyvuojamas krosnyje 170 °C temperatūroje i r atvėsinamas 
eksikatoriuje. Aktyvuotą silikagelį reikia panaudoti per keletą  dienų.  
I tirpiklis,  n-pentanas: ne mažesnio kaip 95 % grynumo, be aromatinių priemai šų. 
II tirpiklis, cikloheksanas: ne mažesnio kaip 98 % grynumo, be aromatinių prie­
maišų.  
5. 1 proced ūra (1 chromatografin ė kolonėlė) 
Mėginio tirpalo ruošimas: ištirpinkite apie 3,6 g (tiksliai pas verto) mėginio 10 ml  
n-pentano (I). Jei mėginys  n-pentane netirpsta, jis tirpinamas cikloheksane ir 
aromatinių sudėtinių dalių kiekis nustatomas naudojant ciklohek saną (II), o ne  
n-pentaną (I).  
Užpildykite chromatografinę kolonėlę (1 chromatografinė kolonėl ė) aktyvuotu 
silikageliu taip, kad iki viršutinio stiklinio burbulo liktų ap ie 10 cm tarpas. Sili­
kagelį kimškite naudodami vibratorių, kad neliktų jokių tarpeli ų. Tada silikagelio 
kolonėlės viršų užkimškite stiklo vatos kamščiu.  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 12.02.2020 — 005.001 — 190  
Sudrėkinkite silikagelį 180 ml (I) arba (II) tirpiklio ir naudo kite oro arba azoto 
slėgį iš viršaus tol, kol skystis pasieks silikagelio viršų.  
Atsargiai sumažinkite slėgį kolonėlės viduje ir supilkite į ją apie 3,6 g mėginio 
(pasverto 0,01 g tikslumu), ištirpinto 10 ml (I) arba (II) tirp iklio, tada cheminę 
stiklinę išskalaukite dar 10 ml (I) arba (II) tirpiklio ir taip  pat supilkite į kolonėlę.  
Palaipsniui didinkite slėgį tol, kol skystis ims lašėti iš kolo nėlės apatinio kapi­
liarinio vamzdelio apie 1 ml/min greičiu, ir surinkite šį skyst į į 500 ml kolbą.  
Skysčio, kuriame yra skiriamų medžiagų, lygiui pasiekus silikag elio paviršių, dar 
kartą atsargiai sumažinkite slėgį ir užpilkite 230 ml (I) arba (II) tirpiklio, iškart 
vėl padidinkite slėgį, leiskite skysčiui leistis iki silikageli o paviršiaus, o eliuatą 
rinkite toje pačioje kolboje.  
Prieš skysčio, kuriame yra skiriamų medžiagų, lygiui pasiekiant  silikagelio 
paviršių, naudodami FT-IR patikrinkite, ar eliuate nėra aromati nių junginių. Jei 
eliuate yra tik alifatiniai angliavandeniliai, sumažinkite slėg į ir užpilkite dar 50 
ml (I) arba (II) tirpiklio. Jei reikia, šį veiksmą pakartokite.  
Sumažinkite surinktos frakcijos tūrį iki nedidelio garindami va kuuminėje kros­
nyje 35 °C temperatūroje arba vakuuminiu rotaciniu garintuvu ar ba panašiu 
prietaisu, tada naudodami (I) arba (II) tirpiklį be nuostolių p erpilkite į pasvertą 
laboratorinę stiklinę.  
Laboratorinės stiklinės turinį išgarinkite vakuuminėje krosnyje  35 °C temperatū­
roje iki pastovios masės (W). Paskutinių dviejų svėrimų masė tu rėtų skirtis ne 
daugiau kaip 0,01 g. Laiko tarpas tarp dviejų svėrimų turėtų bū ti mažiausiai 30 
minučių.  
Nearomatinių sudėtinių dalių kiekis masės procentais (A) apskai čiuojamas taikant 
šią formulę:  
A= W/W  1 *100,  
čia W  1 – mėginio masė.  
Atėmus gautą skaičių iš 100 gaunamas ant silikagelio adsorbuotų  aromatinių 
sudėtinių dalių procentinis kiekis.  
6. Metodo tikslumas  
Pakartojamumas 5 %.  
Atkuriamumas 10 %.  
7. 2 proced ūra (2 chromatografin ė kolonėlė) 
Mėginio tirpalo ruošimas: ištirpinkite apie 0,9 g (tiksliai pas verto) mėginio 2,5 ml  
n-pentano (I). Jei mėginys  n-pentane netirpsta, jis tirpinamas cikloheksane ir 
aromatinių sudėtinių dalių kiekis nustatomas naudojant ciklohek saną (II), o ne  
n-pentaną (I).  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 12.02.2020 — 005.001 — 191  
Užpildykite chromatografinę kolonėlę (2 chromatografinė kolonėl ė) aktyvuotu 
silikageliu taip, kad iki viršutinio stiklinio burbulo liktų ap ie 2,5 cm tarpas. 
Silikagelį kimškite naudodami vibratorių, kad neliktų jokių tar pelių. Tada silika­
gelio kolonėlės viršų užkimškite stiklo vatos kamščiu.  
Sudrėkinkite silikagelį 45 ml (I) arba (II) tirpiklio ir naudok ite oro arba azoto 
slėgį iš viršaus tol, kol skystis pasieks silikagelio viršų.  
Atsargiai sumažinkite slėgį kolonėlės viduje ir supilkite į ją apie 0,9 g mėginio 
(pasverto 0,01 g tikslumu), ištirpinto 2,5 ml (I) arba (II) tir piklio, tada cheminę 
stiklinę išskalaukite dar 2,5 ml (I) arba (II) tirpiklio ir tai p pat supilkite į kolo­
nėlę.  
Palaipsniui didinkite slėgį tol, kol skystis ims lašėti iš kolo nėlės apatinio kapi­
liarinio vamzdelio apie 1 ml/min greičiu ir surinkite šį skystį  į 250 ml kolbą.  
Skysčio, kuriame yra skiriamų medžiagų, lygiui pasiekus silikag elio paviršių, dar 
kartą atsargiai sumažinkite slėgį ir užpilkite 57,5 ml (I) arba  (II) tirpiklio, iškart 
vėl padidinkite slėgį, leiskite skysčiui leistis iki silikageli o paviršiaus, o eliuatą 
rinkite toje pačioje kolboje.  
Prieš skysčio, kuriame yra skiriamų medžiagų, lygiui pasiekiant  silikagelio 
paviršių, naudodami FT-IR patikrinkite, ar eliuate nėra aromati nių junginių. Jei 
eliuate yra tik alifatiniai angliavandeniliai, sumažinkite slėg į ir užpilkite dar 12,5 
ml (I) arba (II) tirpiklio. Jei reikia, šį veiksmą pakartokite.  
Sumažinkite surinktos frakcijos kiekį iki nedidelio garindami v akuuminėje kros­
nyje 35 °C temperatūroje arba vakuuminiu rotaciniu garintuvu ar ba panašiu 
prietaisu, tada naudodami (I) arba (II) tirpiklį be nuostolių p erpilkite į pasvertą 
laboratorinę stiklinę.  
Laboratorinės stiklinės turinį išgarinkite vakuuminėje krosnyje  35 °C temperatū­
roje iki pastovios masės (W). Paskutinių dviejų svėrimų masė tu rėtų skirtis ne 
daugiau kaip 0,01 g. Laiko tarpas tarp dviejų svėrimų turėtų bū ti mažiausiai 30 
minučių.  
Nearomatinių sudėtinių dalių kiekis masės procentais (A) apskai čiuojamas taikant 
šią formulę:  
A= W/W  1 *100,  
čia W  1 – mėginio masė.  
Atėmus gautą skaičių iš 100 gaunamas ant silikagelio adsorbuotų  aromatinių 
sudėtinių dalių procentinis kiekis.  
8. Metodo tikslumas  
Pakartojamumas 5 %.  
Atkuriamumas 10 %.  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 12.02.2020 — 005.001 — 192  
1 chromatografin ė kolonėlė
 ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 12.02.2020 — 005.001 — 193  
2 chromatografin ė kolonėlė
 ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 12.02.2020 — 005.001 — 194  
B PRIEDAS  
NAFTALENO KRISTALIZACIJOS TEMPERAT ŪROS NUSTATYMAS  
Išlydykite nuolat maišydami porcelianiniame tiglyje, kurio talp a maždaug 
100 cm  3 , apytikriai 100 g naftaleno. Įpilkite apytikriai 40 cm  3 išlydytos 
medžiagos į iš anksto pašildytą „Šukovo“ ( Shukoff ) kolbą, kad būtų užpildyti 
trys jos ketvirtadaliai. Per kamštinį kamštį įkiškite termometr ą, sugraduotą dešim­
tosiomis laipsnio dalimis, nutaikydami gyvsidabrio burbuliuką į  skysčio centrą. 
Kai temperatūra nukris beveik iki naftaleno kristalizacijos tem peratūros (apie 
83 °C), paskatinkite kristalizaciją nuolat maišydami. Tuo momen tu, kai pradeda 
formuotis kristalai, gyvsidabrio stulpelis, paprastai, stabiliz uojasi, o po to vėl 
pradeda kristi. Temperatūra, kuriai esant gyvsidabrio stulpelis  stabilizavosi ir 
tam tikrą laiko tarpą nekito, yra pažymima, ir ši temperatūra l aikoma naftaleno 
kristalizacijos temperatūra, įvedus pataisą dėl gyvsidabrio stu lpelio, esančio virš 
kolbos ribų.  
Gyvsidabrio termometre ši pataisa yra:  
n ðt – t′Þ 
6000  
kur „n“ yra gyvsidabrio stulpelio padalų virš butelio ribų skai čius, „t“ yra pažy­
mėta temperatūra ir „t′“ yra už kolbos ribų esančio gyvsidabrio  stulpelio dalies 
vidutinė temperatūra. „t′“ galima apytiksliai nustatyti panaudo jant papildomą 
termometrą, kurio gyvsidabrio burbuliukas laikomas už kolbos ri bų esančio 
gyvsidabrio stulpelio viduryje. Kapiliarinio vamzdelio termomet rai užtikrina 
labai aukštą tikslumą.  
Šukovo ( Shukoff ) kolba pavaizduotas iliustracijoje – tai stiklinis indas su dv igu­
bomis sienelėmis, tarp kurių išsiurbtas oras.
  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 12.02.2020 — 005.001 — 195  
VI SKYRIUS  
CHEMIJOS PRAMON ĖS IR JAI GIMINING Ų PRAMON ĖS ŠAKŲ 
PRODUKCIJA  
Bendrosios nuostatos  
Šio skyriaus 1, 2 ir 3 pastabų aiškinimus žr. SS paaiškinimų VI  skyriaus 
paaiškinimų Bendrosiose nuostatose.  
28 SKIRSNIS  
NEORGANINIAI CHEMIKALAI; ORGANINIAI ARBA NEORGANINIAI 
TAURIŲJŲ METAL Ų, RETŲJŲ ŽEMIŲ METAL Ų, RADIOAKTYVI ŲJŲ 
ELEMENT Ų ARBA IZOTOP Ų JUNGINIAI  
Bendrosios nuostatos  
Atskiri chemijos atžvilgiu apibūdinti neorganiniai junginiai, p ateikti kaip 
maisto papildas kapsulėmis (išskyrus mikrokapsules), pavyzdžiui , iš 
želatinos, šiam skirsniui nepriskiriami, kadangi pateikimas kap sulėmis, 
kaip apdorojimas, nenumatytas šio skirsnio 1 pastaboje.  
II. NEORGANIN ĖS RŪGŠTYS IR NEORGANINIAI 
NEMETAL Ų JUNGINIAI SU DEGUONIMI  
2811  Kitos neorganin ės rūgštys ir kiti neorganiniai nemetal ų 
junginiai su deguonimi  
2811 19 80  Kitos  
Šiai pozicijai priskiriami produktai, nurodyti šio skirsnio 
4 pastaboje.  
III. NEMETAL Ų JUNGINIAI SU HALOGENAIS 
ARBA SIERA  
2812  Nemetal ų halogenidai ir oksohalogenidai  
Chloridai ir oksochloridai  
2812 11 00  Karbonildichloridas (fosgenas)  
Žr. SS paaiškinimų 2812 pozicijos paaiškinimų B dalies 
5 punktą.  
2812 12 00 – 
2812 14 00  Fosforo oksichloridas; Fosforo trichloridas; Fosforo 
pentachloridas  
Žr. SS paaiškinimų 2812 pozicijos paaiškinimų A dalies 
3 punktą ir B dalies 4 punktą.  
2812 15 00 – 
2812 17 00  Sieros monochloridas; Sieros dichloridas; Tionilchloridas  
Žr. SS paaiškinimų 2812 pozicijos paaiškinimų A dalies 
2 punktą ir B dalies 1 punkto a papunktį.  
2812 19 90  Kiti  
Be produktų, išvardytų SS paaiškinimų 2812 pozicijos 
paaiškinimų A dalyje (išskyrus 2 ir 3 punktus) ir B dalyje 
(išskyrus 1 punkto a papunktį ir 4, 5 punktus), šioms subpo­
zicijoms priskiriamas telūro tetrachloridas (TeCl  4 ), kuris 
dažniausiai naudojamas sidabro dirbinių padengimui patina.  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 12.02.2020 — 005.001 — 196  
IV. NEORGANIN ĖS BAZĖS IR METAL Ų OKSIDAI, 
HIDROKSIDAI IR PEROKSIDAI  
Peroksidais čia laikomi tik metalų junginiai su deguonimi, 
kurių molekulės – kaip tai yra vandenilio peroksido atveju – 
turi –O–O– jungtį. 
Metalų oksidai, hidroksidai arba peroksidai, kurie nenuro­
dyti šio poskirsnio ankstesnėse pozicijose arba subpozici­
jose, turi būti priskiriami 2825 90 85 subpozicijai.  
2819  Chromo oksidai ir hidroksidai  
2819 10 00  Chromo trioksidas  
Žr. SS paaiškinimų 2819 pozicijos paaiškinimų A dalies 
1 punktą.  
2819 90 90  Kiti  
Šiai subpozicijai priskiriami produktai, paminėti SS paaiški­
nimų 2819 pozicijos paaiškinimų A dalies 2 punkte ir 
B dalyje.  
2824  Švino oksidai; raudonasis švino surikas ir oranžinis 
švino surikas  
2824 90 00  Kiti  
Dėl sąvokų „raudonasis švino surikas“ ir „oranžinis švino 
surikas“ žr. SS paaiškinimų 2824 pozicijos paaiškinimų 
2 punktą.  
2825  Hidrazinas ir hidroksilaminas bei j ų neorganin ės 
druskos; kitos neorganin ės bazės; kiti metal ų oksidai, 
hidroksidai ir peroksidai  
2825 70 00  Molibdeno oksidai ir hidroksidai  
Šiai subpozicijai nepriskiriamas techninis molibdeno 
oksidas, gaunamas tiesiog kaitinant molibdenito koncent­
ratus (2613 10 00 subpozicija).  
V. NEORGANINI Ų RŪGŠČIŲ IR METAL Ų 
DRUSKOS BEI PEROKSODRUSKOS  
2826  Fluoridai; fluorsilikatai, fluoraliuminatai ir kitos 
kompleksin ės fluoro druskos  
2826 19 10  Amonio arba natrio  
Žr. SS paaiškinimų 2826 pozicijos paaiškinimų A dalies 1 
ir 2 punktus.  
2826 19 90  Kiti  
Be produktų, paminėtų SS paaiškinimų 2826 pozicijos 
paaiškinimų A dalies 4–9 punktuose, šiai subpozicijai 
priskiriama: 
1. berilio difluoridas (BeF  2 ), stikliškos išvaizdos produktas, 
kurio tankis yra apytikriai 2 g/cm  3 , lydymosi temperatūra 
800 °C, labai gerai tirpstantis vandenyje, naudojamas 
kaip tarpinė medžiaga berilio metalurgijoje. Jis gaunamas 
iškaitinant amonio fluoroberilatą; 
2. bazinis berilio fluoridas (5BeF  2 .2BeO), kuris taip pat yra 
stikliškos išvaizdos ir tirpus vandenyje, šiek tiek didesnio 
tankio (maždaug 2,3 g/cm  3 ). ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 12.02.2020 — 005.001 — 197  
2826 30 00  Natrio heksafluoraliuminatas (sintetinis kriolitas)  
Žr. SS paaiškinimų 2826 pozicijos paaiškinimų C dalies 
1 punktą.  
2826 90 80  Kiti  
Žr. SS paaiškinimų 2826 pozicijos paaiškinimų B dalį ir 
C dalies 2–5 punktus, išskyrus dikalio heksafluorcirkonatą, 
kuris konkrečiai įvardytas 2826 90 10 subpozicijoje.  
2833  Sulfatai; al ūnai; peroksosulfatai (persulfatai)  
2833 29 30  Kobalto; titano  
Šiai subpozicijai priskiriami: 
1. dititano trisulfatas (Ti  2 (SO  4 ) 3 ). Bevandenėje formoje ši 
medžiaga yra žalios spalvos, kristaliniai milteliai, 
netirpūs vandenyje, bet tirpūs praskiestose rūgštyse, su 
kuriomis sudaro purpurinės spalvos tirpalus. Hidrati­
niame pavidale jis sudaro stabilų, kristalinį hidratą, 
kuris yra tirpus vandenyje. Naudojamas kaip reduktorius 
tekstilės pramonėje; 
2. titano oksosulfatas (titanilsulfatas) ((TiO)SO  4 ). Jis gali 
būti bevandenėje formoje (balti higroskopiniai milteliai) 
arba vienoje iš daugelio hidratinių formoje, iš kurių stabi­
liausias – dihidratas. Naudojamas kaip kandikas dažyme; 
3. titano disulfatas (Ti(SO  4 ) 2 ) yra balti, labai higroskopiniai, 
nestabilūs milteliai.  
2835  Fosfinatai (hipofosfitai), fosfonatai (fosfitai) ir fosfatai; 
polifosfatai, chemijos atžvilgiu apib ūdinti arba neap ­
ibūdinti  
2835 10 00  Fosfinatai (hipofosfitai) ir fosfonatai (fosfitai)  
Žr. SS paaiškinimų 2835 pozicijos paaiškinimų A ir 
B dalis.  
2835 22 00 – 
2835 29 90  Fosfatai  
Žr. SS paaiškinimų 2835 pozicijos paaiškinimų C dalies 
pirmosios pastraipos I grupę ir antrosios pastraipos 1 punkto 
a papunktį, 2 punkto a, b ir c papunkčius bei 3–8 punktus. 
Šioms subpozicijoms nepriskiriami skirtingų fosfatų mišiniai 
(dažniausiai 31 skirsnis arba 3824 99 96 subpozicija).  
2835 31 00 ir 
2835 39 00  Polifosfatai  
Žr. SS paaiškinimų 2835 pozicijos paaiškinimų C dalies 
pirmosios pastraipos II, III ir IV grupes bei antrosios 
pastraipos 1 punkto b papunktį ir 2 punkto d–g papunkčius.  
2835 39 00  Kiti  
Šiai subpozicijai priskiriami: 
1. tetraamonio difosfatas (amonio pirofosfatas) 
((NH  4 ) 4 P 2 O 7 ) ir pentaamonio trifosfatas ((NH  4 ) 5 P 3 O 10 ); ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 12.02.2020 — 005.001 — 198  
2. natrio pirofosfatai (natrio difosfatai): tetranatrio pirofos ­
fatas (neutralusis difosfatas) (Na  4 P 2 O 7 ), dinatrio divande­
nilio pirofosfatas (rūgštusis difosfatas) (Na  2 H 2 P 2 O 7 ); 
3. natrio metafosfatai (bendroji formulė (NaPO  3 ) n ), kurių 
yra du: natrio ciklotrifosfatas ir natrio ciklotetrafosfatas; 
4. kiti aukšto polimerizacijos laipsnio natrio polifosfatai. 
Jiems priklauso produktas, neteisingai vadinamas natrio 
heksametafosfatu, dar vadinamas Graham’o druska. Jis 
yra polimerinis mišinys ((NaPO  3 )n), kurio polimeriza­
cijos laipsnis nuo 30 iki 90. 
Šiai subpozicijai taip pat priskiriami aukštesnio polimeriza­
cijos laipsnio amonio polifosfatai, net jei jie sudaryti iš 
vienodų polimerų grandžių (kartais vadinami amonio meta­
fosfatais). Pavyzdžiui, Kurrol‘o amonio druska (nereikėtų 
painioti su Kurro druska – natrio metafosfatu), kuri yra 
linijinis polimeras, turintis aukštą vidutinį polimerizacijos 
laipsnį (nuo kelių tūkstančių iki dešimčių tūkstančių polime­
rinių grandžių). Tai balti kristaliniai milteliai, nelabai tirp ūs 
vandenyje, daugiausia naudojami kaip ugniai atspari 
medžiaga.  
2840  Boratai; peroksoboratai  
2840 19 90  Kitas  
Šiai subpozicijai priskiriamas iškristalizuotas dinatrio tetra­
boratas (su 10H  2 O). 
2840 20 10  Bevandeniai natrio boratai  
Šiai pozicijai priskiriami natrio pentaboratas ir natrio 
metaboratas.  
2841  Metal ų oksorūgščių ir peroksor ūgščių druskos  
2841 69 00  Kiti  
Manganitai yra manganato rūgšties (H2MnO3) druskos. Jie 
beveik netirpūs vandenyje ir lengvai hidrolizuojasi. 
Šiai subpozicijai priskiriamas vario manganitas (CuMnO  3 ), 
kuris naudojamas dujokaukėse anglies monoksidui oksiduoti 
iki anglies dioksido, ir vario bis(vandenilio manganitas) 
(Cu(HMnO  3 ) 2 ), kuris šiam tikslui yra dar efektyvesnis. 
Be manganatų, kurie paminėti SS paaiškinimų 2841 pozi­
cijos paaiškinimų 3 punkto a papunktyje, šiai subpozicijai 
taip pat priskiriami manganatai, kuriuose manganas yra 
penkiavalentis, pavyzdžiui, Na  3 MnO  4 .10H  2 O. 
2842  Kitos neorganini ų rūgščių arba peroksor ūgščių druskos 
(įskaitant aliumosilikatus, chemijos atžvilgiu apib ūdintus 
arba neapib ūdintus), išskyrus azidus  
2842 10 00  Dvigubieji arba kompleksiniai silikatai, įskaitant aliumo ­
silikatus, chemijos atžvilgiu apib ūdintus arba neap ­
ibūdintus  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 12.02.2020 — 005.001 — 199  
Žr. SS paaiškinimų 2842 pozicijos paaiškinimų II grupės 
antrosios pastraipos L dalį.  
2842 90 10  Seleno arba tel ūro rūgščių druskos, dvigubosios druskos 
ir kompleksin ės druskos  
Be produktų, nurodytų SS paaiškinimų 2842 pozicijos 
paaiškinimų I grupės C ir D dalyse bei II grupės antrosios 
pastraipos D ir E dalyse, bei selenosulfidų, selenosulfatų ir 
tiotelūratų, nurodytų II grupės antrosios pastraipos C dalies 
3 punkte, šiai subpozicijai priskiriami: 
1. indžio selenidas (InSe), kuris naudojamas kaip 
puslaidininkis; 
2. labai išgrynintas švino telūridas (PbTe), kuris naudo­
jamas tranzistoriuose, termoelementuose, gyvsidabrio 
garų lempose ir kitur.  
VI. ĮVAIRŪS PRODUKTAI  
2844  Radioaktyvieji cheminiai elementai ir radioaktyvieji 
izotopai ( įskaitant daliuosius ir atsinaujinan čius chemi ­
nius elementus ir izotopus) bei j ų junginiai; mišiniai ir 
atliekos, kuri ų sudėtyje yra ši ų produkt ų 
Žr. šio skirsnio 6 pastabą.  
2844 10 10 – 
2844 10 90  Gamtinis uranas ir jo junginiai; lydiniai, dispersijos 
(įskaitant kermetus (metalo keramik ą)), keramikos 
produktai ir mišiniai, junginiai, kuri ų sudėtyje yra 
gamtinio urano arba gamtinio urano jungini ų 
Žr. SS paaiškinimų 2844 pozicijos paaiškinimų IV grupės 
A dalies 1 punktą, B dalies 1 punktą ir C dalies 
1–3 punktus.  
2844 20 25 – 
2844 20 99  Uranas, įsodrintas U 235, ir jo junginiai; plutonis ir jo 
junginiai; lydiniai, dispersijos ( įskaitant kermetus 
(metalo keramik ą)), keramikos produktai ir mišiniai, 
kurių sudėtyje yra urano, įsodrinto U 235, plutonio 
arba šių produkt ų junginių 
Uranas, įsodrintas U 235 izotopu, rinkoje yra ženklinamas 
kaip „saikingai įsodrintas uranas“ (turintis iki 20 % U 235) 
ir „stipriai įsodrintas uranas“ (jo sudėtyje yra daugiau kaip 
20 % U 235). 
Dėl plutonio ir jo junginių žr. SS paaiškinimų 2844 pozicijos 
paaiškinimų IV grupės A dalies 3 punktą, B dalies 2 punktą 
ir C dalies 1 ir 3 punktus.  
2844 30 11 ir 
2844 30 19  Uranas, kuriame sumažintas U 235; lydiniai, dispersijos 
(įskaitant kermetus (metalo keramik ą)), keramikos 
produktai ir mišiniai, kuri ų sudėtyje yra urano, kuriame 
sumažintas U 235, arba šio produkto jungini ų 
Uranas, kuriame sumažintas U 235, yra urano, įsodrinto 
U 235, gamybos šalutinis produktas. Dėl savo žymiai 
mažesnės kainos ir gaunamų didesnių kiekių jis pakeičia 
gamtinį uraną, ypač kaip besidalijanti medžiaga, kaip apsau­
giniai ekranai nuo radiacijos, kaip sunkusis metalas, skirtas 
smagračiams gaminti arba ruošiant absorbuojančias kompo­
zicijas (geterius), naudojamus tam tikroms dujoms gryninti.  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 12.02.2020 — 005.001 — 200  
2844 30 51 – 
2844 30 69  Toris; lydiniai, dispersijos ( įskaitant kermetus (metalo 
keramiką)), keramikos produktai ir mišiniai, kuri ų sudė­
tyje yra torio arba šio produkto jungini ų 
Žr. SS paaiškinimų 2844 pozicijos paaiškinimų IV grupę, 
visų pirma, A dalies 2 punktą ir B dalies 3 punktą.  
2844 30 91 – 
2844 30 99  Urano, kuriame sumažintas U 235, arba torio junginiai, 
tarpusavyje sumaišyti arba nesumaišyti  
Žr. SS paaiškinimų 2844 pozicijos paaiškinimų IV grupės 
B dalies 1 ir 3 punktus.  
2844 40 10 – 
2844 40 80  Radioaktyvieji elementai, izotopai ir junginiai, išskyrus 
priskiriamus 2844 10, 2844 20 arba 2844 30 subpozicijai; 
lydiniai, dispersijos ( įskaitant kermetus (metalo kera ­
miką)), keramikos produktai ir mišiniai, kuri ų sudėtyje 
yra šių elementų, izotopų arba jungini ų; radioaktyviosios 
atliekos  
Sąvokos „izotopai“ apibrėžimą žr. šio skirsnio 6 pastabos 
paskutiniajame sakinyje ir SS paaiškinimų 2844 pozicijos 
paaiškinimų I grupėje. 
Dėl kitų produktų, paminėtų šiose subpozicijose, žr. SS 
paaiškinimų 2844 pozicijos paaiškinimų III grupę.  
2844 50 00  Naudoti (apšvitinti) branduolini ų reaktori ų kuro 
elementai (kaset ės) (Euratomas ) 
Žr. SS paaiškinimų 2844 pozicijos paaiškinimų IV grupės 
C dalies 4 punktą.  
2845  Izotopai, išskyrus priskiriamus 2844 pozicijai; ši ų 
izotopų neorganiniai arba organiniai junginiai, chemijos 
atžvilgiu apib ūdinti arba neapib ūdinti  
Sąvokos „izotopai“ apibrėžimą žr. šio skirsnio 6 pastabos 
paskutiniajame sakinyje ir SS paaiškinimų 2844 pozicijos 
paaiškinimų I grupėje.  
2845 10 00  Sunkusis vanduo (deuterio oksidas) ( Euratomas ) 
Šiai subpozicijai priskiriamas sunkusis vanduo (arba 
deuterio oksidas), kuris išoriškai primena įprastą vandenį 
ir pasižymi tokiomis pačiomis cheminėmis savybėmis; 
antra vertus, jo fizinės savybės šiek tiek skiriasi. Sunkusis 
vanduo naudojamas kaip deuterio šaltinis ir branduoliniuose 
reaktoriuose neutronams, kurie skaido urano atomus, lėtinti.  
2845 90 10  Deuteris ir jo junginiai; vandenilis ir jo junginiai, 
įsodrinti deuteriu; mišiniai ir tirpalai, kuri ų sudėtyje 
yra šių produkt ų (Euratomas ) 
Žr. SS paaiškinimų 2845 pozicijos paaiškinimų trečiosios 
pastraipos 1 ir 3 punktus.  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 12.02.2020 — 005.001 — 201  
Šiai subpozicijai taip pat priskiriami kiti hidrinti organiniai  
arba neorganiniai junginiai, kuriuose vandenilis iš dalies 
arba visiškai pakeistas deuteriu. Vertingiausi yra ličio deute­
ridas, deuterintas amoniakas, deuterintas vandenilio sulfidas, 
deuterintas benzenas, deuterintas bifenilas ir deuterinti terfe ­
nilai. Šie produktai naudojami branduolinėje pramonėje 
neutronams lėtinti (moderatoriai), kaip tarpiniai sunkiojo 
vandens gamybos produktai arba moksliniuose termobran­
duolinio skilimo reakcijų tyrimuose. Šie junginiai yra taip 
pat svarbūs organinių junginių analizei ir sintezei.  
2845 90 90  Kiti  
Šiai subpozicijai taip pat priskiriami šie izotopai ir junginia i: 
1. anglis 13, litis 6, litis 7 ir jų junginiai; 
2. boras 10, boras 11, azotas 15, deguonis 18 ir jų junginiai 
(pavyzdžiui:  10 B 2 O 3 , 10 B 4 C, 15 NH  3 , H  2 18 O). 
Jie naudojami moksliniuose tyrimuose ir branduolinėje 
pramonėje.  
2846  Ret ųjų žemių metalų (lantanoid ų), itrio arba skandžio 
bei šių metalų mišinių neorganiniai arba organiniai 
junginiai  
2846 10 00  Cerio junginiai  
Žr. SS paaiškinimų 2846 pozicijos paaiškinimų trečiosios 
pastraipos 1 punktą.  
2846 90 10 – 
2846 90 90  Kiti 
Šioms subpozicijoms priskiriami retųjų žemių metalų, kurie 
vadinami lantanoidais (kadangi jų pirmasis elementas – 
lantanas), junginiai. Jiems priklauso europio, gadolinio, 
samario ir terbio oksidai (terbitas), kurie naudojami kaip 
neutronų absorbentai branduolinių reaktorių kontrolės ir 
saugos strypuose bei spalvotuose kineskopuose. 
Taip pat žr. SS paaiškinimų 2846 pozicijos paaiškinimų 
trečiosios pastraipos 2 punktą.  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 12.02.2020 — 005.001 — 202  
29 SKIRSNIS  
ORGANINIAI CHEMIKALAI  
Bendrosios nuostatos  
Raidės INN, nurodytos po pavadinimo Kombinuotojoje nomenklatūro je 
ir paaiškinimuose, pažymi, kad šis pavadinimas įtrauktas į Pasa ulio 
sveikatos organizacijos sudarytą Tarptautinį nepatentuotų farma cijos 
medžiagų pavadinimų sąrašą.  
Raidės INNM pažymi, kad pavadinimas yra pripažintas Pasaulio sv ei­
katos organizacijos kaip „tarptautinis nepatentuotas pavadinima s 
(pakeistas)“.  
Raidės ISO pažymi, kad pavadinimas yra vienas iš „bendrinių che mijos 
produktų kovai su kenkėjais ir augalų augimo reguliatorių pavad inimų“, 
nurodytų Tarptautinės standartizacijos organizacijos rekomendac ijoje 
R 1750.  
Kondensuotoji sistema yra tokia sistema, kurią sudaro mažiausia i du 
žiedai, turintys vieną ir tik vieną bendrą cheminį ryšį ir du i r tik du 
bendrus atomus.  
Atskirti chemijos atžvilgiu apibūdinti organiniai junginiai, pa teikti kaip 
maisto papildas kapsulėmis (išskyrus mikrokapsules), pavyzdžiui , iš 
želatinos, šiam skirsniui nepriskiriami, kadangi pateikimas kap sulėmis, 
kaip apdorojimas, nenumatytas šio skirsnio 1 pastaboje.  
1 pastabos 
a punktas  Žr. SS paaiškinimų šio skirsnio paaiškinimų Bendrųjų 
nuostatų A dalies pirmąsias keturias pastraipas. 
Šiam skirsniui priskiriami: 
1. antracenas, kurio grynumas ne mažesnis kaip 90 % 
masės (2902 90 00 subpozicija); 
2. benzenas, kurio grynumas ne mažesnis kaip 95 % 
masės (2902 20 00 subpozicija); 
3. naftalenas, kurio kristalizacijos temperatūra ne mažesnė 
kaip 79,4 °C (2902 90 00 subpozicija); 
4. toluenas, kurio grynumas ne mažesnis kaip 95 % masės 
(2902 30 00 subpozicija); 
5. ksilenai, kurių sudėtyje yra ne mažiau kaip 95 % masės 
ksileno (visų izomerų) (2902 41 00–2902 44 00 subpozi­
cijos); 
6. etanas ir kiti sotieji alifatiniai angliavandeniliai (išskyr us 
metaną ir propaną), pateikti kaip atskiri izomerai, kurių 
grynumas ne mažesnis kaip 95 % dujinių produktų 
tūrio (  1 ) arba nedujinių produktų masės 
(2901 10 00 subpozicija); 
7. etilenas, kurio grynumas ne mažesnis kaip 95 % tūrio 
(2901 21 00 subpozicija); 
8. propenas (propilenas), kurio grynumas ne mažesnis kaip 
90 % tūrio (2901 22 00 subpozicija);  
_____________  
( 1 ) Dujinė būsena nustatoma 15 °C temperatūroje ir 1 013 milibarų  slėgyje.  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 12.02.2020 — 005.001 — 203  
9. riebalų alkoholiai, kurių grynumas, skaičiuojant bevan­
deniam produktui, ne mažesnis kaip 90 % masės, ir 
kurių sudėtyje yra ne mažiau 6 anglies atomai 
(2905 16, 2905 17 00 arba 2905 29 90 subpozicija); 
10. krezoliai (atskiras izomeras arba izomerų mišinys), 
kurių sudėtyje yra ne mažiau kaip 95 % masės krezolio, 
skaičiuojant kartu visus krezolio izomerus 
(2907 12 00 subpozicija); 
11. fenolis, kurio grynumas ne mažesnis kaip 90 % masės 
(2907 11 00 subpozicija); 
12. ksilenoliai (vienas izomeras arba izomerų mišinys), 
kurių sudėtyje yra ne mažiau kaip 95 % masės ksile­
nolio, skaičiuojant kartu visus ksilenolio izomerus 
(2907 19 10 subpozicija); 
13. riebalų rūgštys (išskyrus oleino rūgštį), kurių grynumas, 
skaičiuojant bevandeniam produktui, ne mažesnis kaip 
90 % masės, ir kurių sudėtyje yra ne mažiau kaip 
6 anglies atomai (2915 ir 2916 pozicijos); 
14. oleino rūgštis, kurios grynumas ne mažesnis kaip 85 % 
masės, skaičiuojant bevandeniam produktui 
(2916 15 00 subpozicija); 
15. piridinas, kurio grynumas ne mažesnis kaip 95 % masės 
(2933 31 00 subpozicija); 
16. metilpiridinas (pikolinas), 5-etil-2-metilpiridinas (5-etil - 
2-pikolinas) ir 2-vinilpiridinas, kurių grynumas ne 
mažesnis kaip 90 % masės (2933 39 subpozicija); 
17. chinolinas, kurio grynumas ne mažesnis kaip 95 % 
masės, skaičiuojant bevandeniam produktui (nustatyta 
dujų chromatografijos metodu) (2933 49 90 subpozi­
cija); 
18. 1,2-dihidro-2,2,4-trimetilchinolinas, kurio grynumas 
didesnis kaip 85 % masės, skaičiuojant bevandeniam 
produktui (2933 49 90 subpozicija); 
19. akridinas, kurio grynumas ne mažesnis kaip 95 % 
masės, skaičiuojant bevandeniam produktui (nustatyta 
dujų chromatografijos metodu) (2933 99 80 subpozi­
cija); 
20. šio sąrašo 9, 13 ir 14 punktuose nurodytų riebalų 
rūgščių ir riebalų alkoholių dariniai (pavyzdžiui, 
druskos, esteriai (išskyrus glicerolio), aminai, amidai, 
nitrilai), tik tuo atveju, jei jie atitinka atitinkamoms 
riebalų rūgštims ir alkoholiams nurodytus kriterijus.  
1 pastabos 
b punktas  Žr. SS paaiškinimų šio skirsnio paaiškinimų Bendrųjų 
nuostatų A dalies paskutiniąją pastraipą.  
1 pastabos 
d punktas  Leistini tik tikrieji vandeniniai tirpalai, net jei dėl nepakan ­
kamo vandens kiekio medžiaga yra ištirpusi tik iš dalies.  
1 pastabos 
f punktas  Dėl stabilizatorių, medžiagų nuo dūlėjimo, dažiųjų ar 
kvapiųjų medžiagų priedų žr. SS paaiškinimų šio skirsnio 
paaiškinimų Bendrųjų nuostatų A dalies priešpaskutiniąją 
pastraipą.  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 12.02.2020 — 005.001 — 204  
1 pastabos 
g punktas  Dėl stabilizatorių, medžiagų nuo dūlėjimo, dažiųjų ar 
kvapiųjų medžiagų priedų žr. SS paaiškinimų šio skirsnio 
paaiškinimų Bendrųjų nuostatų A dalies priešpaskutiniąją 
pastraipą.  
5 pastaba  Šios pastabos nuostatos taikomos tik konkrečių produktų 
klasifikavimui pozicijų lygmenyje nustatyti (žr. SS paaiški­
nimų šio skirsnio paaiškinimų Bendrųjų nuostatų G dalį). 
Pozicijos subpozicijų lygmenyje klasifikavimui nustatyti 
taikomos šio skirsnio 1 subpozicijų pastabos nuostatos.  
I. ANGLIAVANDENILIAI, J Ų HALOGENINTI, 
SULFONINTI, NITRINTI IR NITROZINTI DARINIAI  
2902  Cikliniai angliavandeniliai  
2902 19 00  Kiti  
Šiai subpozicijai priskiriami azulenas (biciklo(5,3,0)deka­
pentaenas) ir jo alkildariniai, pavyzdžiui, chamazulenas (7- 
etil-1,4-dimetilazulenas), gvajazulenas (7-izopropil-1,4- 
dimetilazulenas), vetiverazulenas (2-izopropil-4,8- 
dimetilazulenas).  
2903  Halogeninti angliavandenili ų dariniai  
2903 39 28  Perfluorinti sotieji fluoridai  
Šiai subpozicijai priskiriamas anglies tetrafluoridas 
(tetrafluormetanas).  
2903 39 39  Kiti nesotieji fluoridai  
Šiai subpozicijai priskiriami tetrafluoretilenas ir 
trifluoretilenas.  
2903 81 00  1,2,3,4,5,6-Heksachlorcikloheksanas (HCH (ISO)), įskai­
tant lindan ą (ISO, INN)  
Šiai subpozicijai priskiriamas lindanas (ISO, INN). Lindanas 
yra heksachlorocikloheksano (HCH (ISO)) gama izomeras, 
kurio grynumas ne mažesnis kaip 99 %. Tik šis HCH gama 
izomeras pasižymi insekticidinėmis savybėmis. Lindanas 
naudojamas žemės ūkyje ir medienai apdoroti.  
II. ALKOHOLIAI IR J Ų HALOGENINTI, SULFO ­
NINTI, NITRINTI ARBA NITROZINTI DARINIAI  
2905  Alifatiniai alkoholiai ir j ų halogeninti, sulfoninti, nitrinti 
arba nitrozinti dariniai  
2905 14 90  Kiti  
Šiai subpozicijai priskiriami tik šie alkoholiai: sekbutilo 
(butan-2-olis) ir izobutilo (2-metilpropan-1-olis).  
2905 19 00  Kiti  
Šiai subpozicijai priskiriami pentanolis (amilo alkoholis) 
arba šie dariniai:  n-amilo (pentan-1-olis), sekamilo 
(pentan-2-olis), tertamilo (2-metilbutan-2-olis, amileno 
hidratas), izoamilo (3-metilbutan-1-olis), sekizoamilo (3- 
metilbutan-2-olis), 2-metilbutan-1-olis, neopentilo (neoa­
milo, 2,2-dimetilpropan-1-olis), pentan-3-olis.  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 12.02.2020 — 005.001 — 205  
2905 44 11 – 
2905 44 99  D-gliucitolis (sorbitolis)  
Šioms subpozicijoms priskiriamas tik D-gliucitolis (sorbi­
tolis), kuris atitinka šio skirsnio 1 pastabos nuostatas. 
D-gliucitolio (sorbitolio) formos, neatitinkančios šių 
nuostatų, priskiriamos 
3824 60 11–3824 60 99 subpozicijoms.  
2906  Cikliniai alkoholiai ir j ų halogeninti, sulfoninti, nitrinti 
arba nitrozinti dariniai  
2906 11 00  Mentolis  
Šiai subpozicijai priskiriami tik: (–)-paramentolis-3, 
((–)-trans-1,2-cis-1,5-isopropil-2-metil-5-cikloheksanolis), 
(±)-paramentolis-3 ir (+)-paramentolis-3. 
Šiai subpozicijai nepriskiriami neomentolis, izomentolis arba 
neoizomentolis (2906 19 00 subpozicija).  
VI. JUNGINIAI, KURI Ų MOLEKUL ĖSE YRA 
KETONINI Ų FUNKCINI Ų GRUPIŲ, IR JUNGINIAI, 
KURIŲ MOLEKUL ĖSE YRA CHINONINI Ų FUNK­
CINIŲ GRUPIŲ 
2914  Ketonai ir chinonai, kuri ų molekul ėse yra arba n ėra kitų 
deguonini ų funkcini ų grupių, ir jų halogeninti, sulfo ­
ninti, nitrinti arba nitrozinti dariniai  
2914 50 00  Ketofenoliai ir ketonai, kuri ų molekul ėse yra kit ų deguo­
ninių funkcini ų grupių 
Šioje subpozicijoje „kita deguoninė funkcinė grupė“ – tai 
bet kurios deguoninės funkcinės grupės, nurodytos pirmes­
nėse šio skirsnio pozicijose, išskyrus alkoholines, aldehi­
dines ir fenolines funkcines grupes.  
2914 61 00 – 
2914 69 80  Chinonai  
Šioms subpozicijoms priskiriami produktai, nurodyti SS 
paaiškinimų 2914 pozicijos paaiškinimų E ir F dalyse. 
Šiose subpozicijose „chinonai“ turi būti suprantami plačiąja 
prasme, t. y. „chinonai, turintys arba neturintys kitų deguo­
ninių funkcinių grupių“; taigi, jie apima ir chinonus, netu­
rinčius kitų deguoninių funkcinių grupių (išskyrus chinoninę 
funkcinę grupę), taip pat chinono-alkoholius, 
chinono-fenolius, chinono-aldehidus bei chinonus, turinčius 
kitas deguonines funkcines grupes (išskyrus nurodytas 
pirmiau).  
VII. KARBOKSIR ŪGŠTYS IR J Ų ANHIDRIDAI, 
HALOGENIDAI, PEROKSIDAI IR PEROKSI ­
RŪGŠTYS IR HALOGENINTI, SULFONINTI, 
NITRINTI ARBA NITROZINTI DARINIAI  
2915  So čiosios alifatin ės monokarboksir ūgštys ir j ų anhi­
dridai, halogenidai, peroksidai ir peroksir ūgštys; jų 
halogeninti, sulfoninti, nitrinti arba nitrozinti dariniai  
Riebalų rūgščių ir jų darinių grynumo kriterijus žr. SS 
paaiškinimų šio skirsnio paaiškinimų Bendrųjų nuostatų 
1 pastabos a punkto 13 ir 20 papunkčiuose.  
2916  Neso čiosios alifatin ės monokarboksir ūgštys, ciklin ės 
monokarboksir ūgštys, jų anhidridai, halogenidai, perok ­
sidai ir peroksir ūgštys; jų halogeninti, sulfoninti, nitrinti 
arba nitrozinti dariniai  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 12.02.2020 — 005.001 — 206  
Riebalų rūgščių ir jų darinių grynumo kriterijus žr. SS 
paaiškinimų šio skirsnio paaiškinimų Bendrųjų nuostatų 
1 pastabos a punkto 13, 14 ir 20 papunkčiuose.  
IX. JUNGINIAI, KURI Ų MOLEKUL ĖSE YRA 
AZOTINI Ų FUNKCINI Ų GRUPIŲ 
2921  Junginiai, kuri ų molekul ėse yra amino funkcin ė grupė 
2921 42 00  Anilino dariniai ir j ų druskos  
Žr. SS paaiškinimų 2921 42–2921 49 subpozicijų 
paaiškinimus.  
2921 43 00  Toluidinai ir j ų dariniai; j ų druskos  
Žr. SS paaiškinimų 2921 42–2921 49 subpozicijų 
paaiškinimus.  
2921 44 00  Difenilaminas ir jo dariniai; j ų druskos  
Žr. SS paaiškinimų 2921 42–2921 49 subpozicijų 
paaiškinimus.  
2921 45 00  1-Naftilaminas (alfa-naftilaminas), 2-naftilaminas (beta- 
naftilaminas) ir j ų dariniai; j ų druskos  
Žr. SS paaiškinimų 2921 42–2921 49 subpozicijų 
paaiškinimus.  
2921 49 00  Kiti  
Žr. SS paaiškinimų 2921 42–2921 49 subpozicijų 
paaiškinimus.  
2923  Ketvirtin ės amonio druskos ir hidroksidai; lecitinai ir 
kiti fosfoaminolipidai, chemijos atžvilgiu apib ūdinti 
arba neapib ūdinti  
2923 20 00  Lecitinai ir kiti fosfoaminolipidai  
Žr. SS paaiškinimų 2923 pozicijos paaiškinimų ketvirtosios 
pastraipos 2 punktą. 
Kiti šiai subpozicijai priskiriami fosfoaminolipidai yra į leci ­
tinus panašūs esteriai (fosfatidai). Jiems priklauso kefalinas,  
kurio azotinėmis organinėmis bazėmis yra kolaminas bei 
serinas, ir sfingomielinas, kurio azotinėmis bazėmis yra 
cholinas ir sfingozinas.  
2925  Junginiai, kuri ų molekul ėse yra karboksiimido funkcin ė 
grupė (įskaitant sacharin ą ir jo druskas), taip pat jungi ­
niai, kuri ų molekul ėse yra imino funkcin ė grupė 
2925 11 00  Sacharinas ir jo druskos  
Žr. SS paaiškinimų 2925 pozicijos paaiškinimų A dalies 
pirmosios pastraipos 1 punktą.  
X. ORGANINIAI-NEORGANINIAI JUNGINIAI, 
HETEROCIKLINIAI JUNGINIAI, NUKLEINO 
RŪGŠTYS (NUKLEOR ŪGŠTYS) IR J Ų DRUSKOS, 
SULFAMIDAI  
2930  Organiniai sieros junginiai  
Organiniai sieros junginiai, kaip nurodyta šio skirsnio 
6 pastaboje, turi būti priskiriami šiai pozicijai, nepriklau­
somai nuo to, ar jų sudėtyje yra kitų nemetalų ar metalų, 
tiesioginėmis jungtimis sujungtų su anglies atomais, ar jų 
nėra. ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 12.02.2020 — 005.001 — 207  
2932  Heterocikliniai junginiai, kuri ų molekul ėse yra tik 
deguonies heteroatomas (-ai)  
2932 20 10 – 
2932 20 90  Laktonai  
Žr. SS paaiškinimų 2932 20 subpozicijos paaiškinimus. 
Taip pat žr. SS paaiškinimų 2932 pozicijos paaiškinimų 
pirmosios pastraipos B dalį.  
2933  Heterocikliniai junginiai, kuri ų molekul ėse yra tik azoto 
heteroatomas (-ai)  
2933 11 10 ir 
2933 11 90  Fenazonas (antipirinas) ir jo dariniai  
Žr. SS paaiškinimų 2933 11, 2933 21 ir 2933 54 subpozicijų 
paaiškinimus.  
2933 21 00  Hidantoinas ir jo dariniai  
Žr. SS paaiškinimų 2933 11, 2933 21 ir 2933 54 subpozicijų 
paaiškinimus.  
2933 49 10  Chinolino halogeninti dariniai; chinolinkarboksir ūgšties 
dariniai  
Žr. SS paaiškinimų 2933 pozicijos paaiškinimų pirmosios 
pastraipos D dalį. 
Šioje subpozicijoje sąvoka „chinolino halogeninti dariniai“ 
apima tik tuos chinolino darinius, kuriuose vienas ar 
daugiau aromatinio žiedo sistemos vandenilio atomų 
pakeisti atitinkamu halogeno atomų skaičiumi. 
Sąvoka „chinolinkarboksirūgšties dariniai“ apima chinolin­
karboksirūgšties darinius, kuriuose vienas ar daugiau aroma­
tinio žiedo sistemos ir (arba) rūgšties funkcijos vandenilio 
atomų buvo pakeisti.  
2933 52 00  Malonilkarbamidas (barbit ūro rūgštis) ir jo druskos  
Žr. SS paaiškinimų 2933 11, 2933 21 ir 2933 54 subpozicijų 
paaiškinimus.  
2933 54 00  Kiti malonilkarbamido (barbit ūro rūgšties) dariniai; j ų 
druskos  
Žr. SS paaiškinimų 2933 11, 2933 21 ir 2933 54 subpozicijų 
paaiškinimus.  
2933 79 00  Kiti laktamai  
Žr. SS paaiškinimų 2933 79 subpozicijos paaiškinimus. 
Taip pat žr. SS paaiškinimų 2933 pozicijos paaiškinimų 
pirmosios pastraipos G dalies 2–7 punktus.  
XI. PROVITAMINAI, VITAMINAI IR HORMONAI  
2936  Provitaminai ir vitaminai, gamtiniai arba gauti sintez ės 
būdu (įskaitant gamtinius koncentratus), j ų dariniai, 
daugiausia vartojami kaip vitaminai, taip pat ši ų 
junginių mišiniai, ištirpinti bet kuriame tirpiklyje arba 
neištirpinti  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 12.02.2020 — 005.001 — 208  
Šiai pozicijai priskiriami produktai gali būti: 
— stabilizuoti aliejinėje formoje; 
— stabilizuoti padengiant, pavyzdžiui, želatina, vašku, 
riebalais, įvairių rūšių kaučiuku arba celiuliozės dari­
niais, mikrokapsulių pavidalo; 
— adsorbuoti ant silicio dioksido. 
Priskyrimui šiai pozicijai įtakos neturi plastifikatorių ar 
priedų nuo sukepimo pridėjimas. 
Tačiau jonitų adsorbatai šiai pozicijai nepriskiriami, o klasi­
fikuojami pagal jų sudėtį ir panaudojimą.  
2936 90 00  Kiti, įskaitant nat ūralius koncentratus  
Žr. SS paaiškinimų 2936 90 subpozicijos paaiškinimus.  
2937  Hormonai, prostaglandinai, tromboksanai ir leuko ­
trienai, gamtiniai arba gauti sintez ės būdu; jų dariniai 
ir struktūriniai analogai, įskaitant polipeptidus su modi ­
fikuota grandine, daugiausia vartojami kaip hormonai  
Sąvokos „hormonai“ ir „visų pirma vartojami kaip 
hormonai“ apibrėžimus žr. šio skirsnio 8 pastaboje. 
Šiai pozicijai priskiriami tik tie produktai, kurie atitinka 
kriterijus, nurodytus SS paaiškinimų 2937 pozicijos paaiški­
nimų pirmosios pastraipos I–VI grupėse bei antrojoje 
pastraipoje.  
2937 11 00  Somatotropinas, jo dariniai ir strukt ūriniai analogai  
Žr. SS paaiškinimų 2937 pozicijos paaiškinimuose pateikto 
produktų, kurie turi būti priskiriami 2937 pozicijai, sąrašo 
A dalies 1 punktą.  
2937 12 00  Insulinas ir jo druskos  
Žr. SS paaiškinimų 2937 pozicijos paaiškinimuose pateikto 
produktų, kurie turi būti priskiriami 2937 pozicijai, sąrašo 
A dalies 2 punktą.  
2937 19 00  Kiti  
Žr. SS paaiškinimų 2937 pozicijos paaiškinimuose pateikto 
produktų, kurie turi būti priskiriami 2937 pozicijai, sąrašo 
A dalies 3–20 punktus.  
2937 21 00 – 
2937 29 00  Steroidiniai hormonai, j ų dariniai ir strukt ūriniai 
analogai  
Žr. SS paaiškinimų 2937 pozicijos paaiškinimuose pateikto 
produktų, kurie turi būti priskiriami 2937 pozicijai, sąrašo 
B dalį. 
Medžiagas, įvardintas kaip „kortikosteroidai“, taip pat žr. SS 
paaiškinimų 2937 pozicijos paaiškinimuose pateiktame 
„Steroidų, visų pirma vartojamų kaip hormonai“ sąraše.  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 12.02.2020 — 005.001 — 209  
2937 21 00  Kortizonas, hidrokortizonas, prednizonas (dehidrokorti ­
zonas) ir prednizolonas (dehidrohidrokortizonas)  
Žr. SS paaiškinimų 2937 pozicijos paaiškinimuose pateikto 
produktų, kurie turi būti priskiriami 2937 pozicijai, sąrašo 
B dalies 1 punkto a, b, c ir d papunkčius.  
2937 22 00  Antinks čių žievės hormon ų halogeninti dariniai  
Žr. SS paaiškinimų 2937 pozicijos paaiškinimuose pateikto 
produktų, kurie turi būti priskiriami 2937 pozicijai, sąrašo 
B dalies 2 punktą.  
2937 23 00  Estrogenai ir progestogenai  
Žr. SS paaiškinimų 2937 pozicijos paaiškinimuose pateikto 
produktų, kurie turi būti priskiriami 2937 pozicijai, sąrašo 
B dalies 3 punktą. 
Medžiagas, įvardintas kaip „estrogenai“ arba „progesto­
genai“, taip pat žr. SS paaiškinimų 2937 pozicijos paaiški­
nimuose pateiktame „Steroidų, visų pirma vartojamų kaip 
hormonai“ sąraše.  
2937 29 00  Kiti  
Žr. SS paaiškinimų 2937 pozicijos paaiškinimuose pateikto 
produktų, kurie turi būti priskiriami 2937 pozicijai, sąrašo 
B dalies 1 punkto e ir f papunkčius ir B dalies 4 punktą.  
2937 50 00  Prostaglandinai, tromboksanai ir leukotrienai, j ų dari­
niai ir strukt ūriniai analogai  
Žr. SS paaiškinimų 2937 pozicijos paaiškinimuose pateikto 
produktų, kurie turi būti priskiriami 2937 pozicijai, sąrašo 
C dalį.  
2937 90 00  Kiti  
Žr. SS paaiškinimų 2937 pozicijos paaiškinimuose pateikto 
produktų, kurie turi būti priskiriami 2937 pozicijai, sąrašo 
D dalį.  
XII. GLIKOZIDAI IR ALKALOIDAI, GAMTINIAI 
ARBA GAUTI SINTEZ ĖS BŪDU, TAIP PAT J Ų 
DRUSKOS, ETERIAI, ESTERIAI IR KITI DARINIAI  
2938  Glikozidai, gamtiniai arba gauti sintez ės būdu, taip pat 
jų druskos, eteriai, esteriai ir kiti dariniai  
Šiai pozicijai priskiriami glikozidai yra sudaryti iš cukrinės 
ir necukrinės (aglikono) dalių. Šios dalys yra susijungusios 
tarpusavyje anomeriniu anglies atomu. Taigi, tokie 
produktai, kaip 2940 pozicijai priskiriami vakcininas ir 
hamamelitaninas, nelaikomi glikozidais. 
Labiausiai paplitę gamtiniai glikozidai yra O-glikozidai. 
Tačiau yra ir gamtinių N-glikozidų, S-glikozidų ir 
C-glikozidų, kuriuose cukrinės dalies anomerinis anglies 
atomas su aglikono dalimi yra susijungęs azoto, sieros 
arba anglies atomu (pavyzdžiui, sinigrinas, aloinas, 
skoparinas).  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 12.02.2020 — 005.001 — 210  
Šiai pozicijai nepriskiriami šie produktai: 
a) nukleozidai ir nukleotidai, priskiriami 2934 pozicijai 
(žr. SS paaiškinimų 2934 pozicijos paaiškinimų trečio­
sios pastraipos D dalies 5 punktą); 
b) alkaloidai, priskiriami 2939 pozicijai (pavyzdžiui, toma­
tinas); 
c) antibiotikai, priskiriami 2941 pozicijai (pavyzdžiui, 
tojokamicinas).  
2938 90 10  Rusmen ės glikozidai  
Be junginių, paminėtų SS paaiškinimų 2938 pozicijos paaiš­
kinimų trečiosios pastraipos 2 punkte, šiai subpozicijai 
priskiriami: 
— acetildigitoksinas, acetildigoksinas, acetilgitoksinas; 
— dezacetilanatozidas A, B, C ir D; 
— digifoleinas, diginatinas, digininas, digipurpurinas,  Digi­
talinum verum  i r germanicum ; 
— gitalinas, gitaloksinas, gitoninas, gitoksinas, gliukovero­
doksinas; 
— lanafoleinas, lanatozidas A, B, C, ir D; 
— trigoninas, verodoksinas.  
2938 90 90  Kiti  
Šiai subpozicijai priskiriami junginiai, paminėti SS paaiški­
nimų 2938 pozicijos paaiškinimų trečiosios pastraipos 
4–9 punktuose bei dviejose paskutiniosiose pastraipose.  
2939  Alkaloidai, gamtiniai arba gauti sintez ės būdu, taip pat 
jų druskos, eteriai, esteriai ir kiti dariniai  
2939 69 00  Kiti  
Šiai subpozicijai priskiriami šie rugių paprastosios skalsės 
alkaloidai: ergotamininas; ergozinas ir ergozininas; ergokris­
tinas ir ergokristininas; ergokriptinas ir ergokriptininas; 
ergokorninas ir ergokornininas; ergobazinas ir ergobazininas 
bei jų dariniai, pavyzdžiui, dihidroergotaminas, dihidroergo­
toksinas, metilergobazinas.  
2939 71 00  Kokainas, ekgoninas, levometamfetaminas, metamfeta ­
minas (INN), metamfetamino racematas; j ų druskos, 
esteriai ir kiti dariniai  
Šiai subpozicijai priskiriami alkaloidai, gauti sintezės būdu.  
2939 79  Kiti  
Žr. 2939 71 00 subpozicijos paaiškinimą.  
XIII. KITI ORGANINIAI JUNGINIAI  
2941  Antibiotikai  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 12.02.2020 — 005.001 — 211  
2941 10 00  Penicilinai ir j ų dariniai, kuri ų molekul ės turi penicilano 
rūgšties molekul ės struktūrą; jų druskos  
Žr. SS paaiškinimų 2941 10 subpozicijos paaiškinimus. 
Kai kurie penicilinų pavyzdžiai yra: natrio benzilpenicili­
natas (natrio fenacetilpeninatas), natrio amilpenicilinatas 
(natrio n-karboksiheksenilpeninatas), biosintezės būdu gauti 
penicilinai, taip pat ilgalaikio išsiskyrimo penicilinai, pavyz ­
džiui, prokainpenicilinas ir benzatindipenicilinas.  
2941 20 30 – 
2941 20 80  Streptomicinai ir j ų dariniai; j ų druskos  
Žr. SS paaiškinimų 2941 20 subpozicijos paaiškinimus. 
Be streptomicino šioms subpozicijoms priskiriami manosi­
dostreptomicinas bei visų šių produktų druskos, pavyzdžiui, 
sulfatai ir pantotenatai.  
2941 30 00  Tetraciklinai ir j ų dariniai; j ų druskos  
Žr. SS paaiškinimų 2941 30 subpozicijos paaiškinimus. 
Šiai subpozicijai priskiriami oksitetraciklinas ir tetraciklino  
hidrochloridas.  
2941 40 00  Chloramfenikolis ir jo dariniai; j ų druskos  
Žr. SS paaiškinimų 2941 40 subpozicijos paaiškinimus.  
2941 50 00  Eritromicinas ir jo dariniai; j ų druskos  
Žr. SS paaiškinimų 2941 50 subpozicijos paaiškinimus. 
Eritromicino druskos yra hidrochloridas, sulfatas, citratas, 
palmitatas, stearatas ir gliukoheptonatas; su rūgščių chlori­
dais jis sudaro atitinkamus esterius, su rūgščių anhidridais – 
monoesterius, pavyzdžiui, gliutaratą, maleatą, ftalatą.  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 12.02.2020 — 005.001 — 212  
30 SKIRSNIS  
FARMACIJOS PRODUKTAI  
Bendrosios nuostatos  
Produkto kaip medikamento aprašymas Europos Sąjungos teisės akt uose 
(išskyrus, kai tai konkrečiai susiję su klasifikavimu Kombinuot ojoje 
nomenklatūroje) arba nacionaliniuose valstybių narių teisės akt uose, 
arba bet kurioje farmakopėjoje nėra lemiamas veiksnys jo klasif ikavimui 
šiame skirsnyje.  
1 papildomoji 
pastaba  1. Medicininiai vaistažolių preparatai yra preparatai, 
daugiausia sudaryti iš ne mažiau kaip vienos aktyviųjų 
medžiagų, gautų įvairiais būdais apdorojus augalus arba 
jų dalis, pavyzdžiui: džiovinant, spaudžiant, ekstrahuo­
jant ar gryninant. 
Aktyvioji medžiaga įvardija chemijos atžvilgiu apibū­
dintą medžiagą, chemijos atžvilgiu apibūdintą medžiagų 
grupę (pavyzdžiui, alkaloidus, polifenolius, antocianinus) 
arba augalo ekstraktą. Šios aktyviosios medžiagos privalo 
turėti medicininių savybių, taikytinų konkrečių ligų, 
negalavimų ar jų simptomų profilaktikai arba gydymui. 
2. Medicininiai homeopatiniai preparatai paruošiami iš 
produktų, medžiagų ar medžiagų sudedamųjų dalių, 
kurios vadinamos homeopatinėmis žaliavomis („moti­
ninės tinktūros“). Privaloma nurodyti praskiedimo laipsnį 
(pavyzdžiui, D6). 
3. Vitaminų arba mineralinių medžiagų preparatai yra 
preparatai, daugiausia sudaryti iš vitaminų, priskiriamų 
2936 pozicijai, mineralinių medžiagų, įskaitant mikroele­
mentus ir jų mišinius. Jie vartojami konkrečių ligų, nega­
lavimų ar jų simptomų profilaktikai arba gydymui. Tokių 
preparatų sudėtyje yra žymiai didesnis vitaminų arba 
mineralinių medžiagų kiekis, paprastai mažiausiai tris 
kartus didesnis nei rekomenduojama paros norma (RPN). 
Tam tikrų vitaminų ir mineralinių medžiagų rekomen­
duojamos paros normos (RPN) nurodytos, pvz., 
2011 m. spalio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos 
reglamento (ES) Nr. 1169/2011 dėl informacijos apie 
maistą teikimo vartotojams (OL L 304, 2011 11 22, 
p. 58) XIII priedo lentelėje, kuri pateikiama toliau:  
Vitaminai ir mineralinės medžiagos  RPN  
Vitaminas A  800 μg  
Vitaminas D  5  μ g  
Vitaminas E  12 mg  
Vitaminas K  75 μg  
Vitaminas C  80 mg  
Tiaminas  1,1 mg  
Riboflavinas  1,4 mg  
Niacinas  16 mg  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 12.02.2020 — 005.001 — 213  
Vitaminai ir mineralinės medžiagos  RPN  
Vitaminas B  6 1,4 mg  
Folio rūgštis  200 μg  
Vitaminas B  12 2,5 μg  
Biotinas  50 μg  
Pantoteno rūgštis  6  m g  
Kalis  2 000 mg  
Chloridas  800 mg  
Kalcis  800 mg  
Fosforas  700 mg  
Magnis  375 mg  
Geležis  14 mg  
Cinkas  10 mg  
Varis  1  m g  
Manganas  2  m g  
Fluoridas  3,5 mg  
Selenas  55 μg  
Chromas  40 μg  
Molibdenas  50 μg  
Jodas  150 μg  
4. Remiantis 2007 m. bendromis PSO, FAO ir JT universi- 
teto ekspertų konsultacijomis rekomenduojama nepakei- 
čiamųjų aminorūgščių paros norma (RPN) 70 kg 
sveriančiam suaugusiam žmogui:  
Nepakeičiamoji aminorūgštis  RPN (mg)  
Histidinas  700  
Izoleucinas  1 400  
Leucinas  2 730  
Lizinas  2 100  
Metioninas + cisteinas  1 050  
Cisteinas  287  
Metioninas  728  
Fenilalaninas + tirozinas  1 750  
Treoninas  1 050  
Triptofanas  280  
Valinas  1 820  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 12.02.2020 — 005.001 — 214  
Remiantis 2007 m. bendromis PSO, FAO ir JT universi- 
teto ekspertų konsultacijomis rekomenduojama nepakei- 
čiamųjų riebalų rūgščių paros norma (RPN) 70 kg 
sveriančiam suaugusiam žmogui: 
Nepakeičiamųjų 
riebalų rūgščių 
rūšys  Nepakeičiamosios 
riebalų rūgšties 
pavadinimas  RPN (g)  
n-3 polinesočiosios 
riebalų rūgštys  Linoleno 
rūgštis (ALA)  2 
Ilgagrandės n-3 
polinesočiosios 
riebalų rūgštys  EPA ir DHA  0,25  
n-6 polinesočiosios 
riebalų rūgštys  Linolo rūgštis  1 0  
3004 pozicijai  inter alia  nepriskiriami maisto priedai ar 
dietiniai preparatai (taip pat žr. šio skirsnio 1 pastabos 
a punktą).  
3001  Liaukos ir kiti organai, skirti naudoti organoterapijoje, 
džiovinti, sumalti į miltelius arba nemalti; liauk ų arba 
kitų organų ar jų sekretų ekstraktai, skirti naudoti orga ­
noterapijoje; heparinas ir jo druskos; kitos žmogaus 
arba gyv ūninės medžiagos, paruoštos naudoti terapijoje 
arba profilaktikoje, nenurodytos kitoje vietoje  
3001 20 90  Kiti  
Šiai subpozicijai priskiriamas vidinis faktorius (išdžiovintas 
ir išvalytas kiaulių prievarčio gleivinės ekstraktas).  
3001 90 20 – 
3001 90 98  Kiti 
Be liaukų ir kitų organų, išvardytų SS paaiškinimų 
3001 pozicijos paaiškinimų A dalyje, šioms subpozicijoms 
priskiriama posmegeninė liauka (hipofizė), antinksčių 
kapsulės ir skydliaukė.  
3001 90 91  Heparinas ir jo druskos  
Žr. SS paaiškinimų 3001 pozicijos paaiškinimų C dalį.  
3002  Žmoni ų kraujas; gyv ūnų kraujas, paruoštas naudoti 
terapijoje, profilaktikoje arba diagnostikoje; imuniniai 
serumai, kitos kraujo frakcijos ir imunologijos 
produktai, modifikuoti arba nemodifikuoti arba gauti 
naudojant biotechnologinius procesus arba j ų nenaudo ­
jant; vakcinos, toksinai, mikroorganizm ų kultūros 
(išskyrus mieles) ir panaš ūs produktai  
3002 12 00  Imuniniai serumai ir kitos kraujo frakcijos  
Šiai subpozicijai priskiriami produktai, aprašyti SS paaiški­
nimų 3002 pozicijos paaiškinimų C dalies 1 punkto antroje 
ir trečioje pastraipose. 
Šiai subpozicijai priskiriamas normalus serumas, plazma, 
fibrinogenas, fibrinas ir kraujo albuminas, jeigu jis yra 
paruoštas naudoti terapijoje ar profilaktikoje (pavyzdžiui, 
gautas frakcionuojant žmonių kraujo plazmą).  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 12.02.2020 — 005.001 — 215  
Kraujo albuminas, neparuoštas naudoti terapijoje arba profi­
laktikoje, šiai subpozicijai nepriskiriamas (šio skirsnio 
1 pastabos h punktas) (3502 pozicija). 
Šiai subpozicijai nepriskiriami serumai, naudojami kaip 
reagentai kraujo grupėms ar kraujo faktoriams nustatyti 
(3006 pozicija).  
3002 13 00 – 
3002 19 00  Imunologijos ir kiti produktai  
Šioms subpozicijoms priskiriami produktai, aprašyti SS 
paaiškinimų 3002 pozicijos paaiškinimų C dalies 2 punkte.  
3002 20 00  Medicinin ės vakcinos  
Sąvokos „vakcinos“ aiškinimą žr. SS paaiškinimų 
3002 pozicijos paaiškinimų D dalies 1 punkte.  
3002 30 00  Veterinarin ės vakcinos  
Žr. paaiškinimų 3002 20 00 subpozicijos paaiškinimus.  
3002 90 50  Mikroorganizm ų kultūros 
Žr. SS paaiškinimų 3002 pozicijos paaiškinimų D dalies 
3 punktą.  
3002 90 90  Kiti  
Šiai subpozicijai priskiriami toksinai ir, tiek, kiek jie yra 
„panašūs produktai“, simbiotiniai parazitai, kurie naudojami 
tam tikroms ligoms, pavyzdžiui, sukeltoms  Plasmodium  
(maliarijos parazitas) ar  Trypanosoma cruzi , gydyti.  
3003  Medikamentai (išskyrus prekes, priskiriamas 3002, 3005 
arba 3006 pozicijai), sudaryti iš ne mažiau kaip dviej ų 
komponent ų, tarpusavyje sumaišyt ų, kad tikt ų naudoti 
terapijoje arba profilaktikoje, nesudozuoti, nesufor ­
muoti ir nesupakuoti į mažmeninei prekybai skirtas 
pakuotes  
3003 10 00  Kuri ų sudėtyje yra penicilin ų arba jų darinių, turinčių 
penicilano r ūgšties strukt ūrą, arba streptomicin ų ar jų 
darinių 
Šiai subpozicijai taip pat priskiriami penicilino ir streptomi­
cino deriniai.  
3004  Medikamentai (išskyrus prekes, priskiriamas 3002, 3005 
arba 3006 pozicijai), sudaryti iš sumaišyt ų arba nesu ­
maišytų produkt ų, skirtų naudoti terapijoje arba profi ­
laktikoje, sudozuoti ( įskaitant formas, skirtas įvesti per 
odą), suformuoti arba supakuoti į mažmeninei prekybai 
skirtas pakuotes  
Žr. šio skirsnio 1 papildomąją pastabą. 
Skirtingai negu pirmesnėje pozicijoje, šiai pozicijai priski­
riami „nesumaišyti produktai“. Sąvokos „nesumaišyti 
produktai“ aiškinimą žr. šio skirsnio 3 pastabos a punkte 
ir SS paaiškinimų 3004 pozicijos paaiškinimų ketvirtojoje ir 
penktojoje pastraipose.  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 12.02.2020 — 005.001 — 216  
Sąvokos „sudozuoti (įskaitant formas, skirtas įvesti per 
odą)“ ir „suformuoti arba supakuoti į mažmeninei prekybai 
skirtas pakuotes, skirti naudoti terapijoje arba profilaktikoje “ 
apibrėžtos SS paaiškinimų 3004 pozicijos paaiškinimų 
pirmojoje ir antrojoje pastraipose. 
Šiai pozicijai priskiriami medikamentai, supakuoti ilgalaikio 
naudojimo pakuotėse arba skirti naudoti ligoninėse ar pana­ 
šiose įstaigose. Šiuo atveju medikamentai yra supakuoti 
dideliais kiekiais ir apie jų ilgalaikį naudojimą arba naudo­
jimą ligoninėse paprastai yra nurodoma ant jų pakuotės. 
Medikamentų priskyrimui šiai pozicijai neturi įtakos tai, 
kad, pavyzdžiui, antibiotikus, hormonus ar liofilizuotus 
produktus, supakuotus į ampules ar buteliukus, prieš varto­
jant privaloma praskiesti vandeniu be pirogenų ar kitokiu 
skiedikliu.  
►M8 Šiai pozicijai priskiriami,  inter alia,  hormonų, kofer­
mentų ir kofaktorių preparatai. Šie preparatai daugiausia 
sudaryti iš 2937 pozicijai priskiriamų hormonų, fermentų 
kofaktorių ir jų mišinių. Tokių preparatų sudėtyje yra pakan­
kamas kiekis veikliųjų medžiagų, turinčių terapinį ar profi­
laktinį poveikį tam tikros ligos ar negalavimo atveju. Reko­
menduojama paros dozė nurodyta etiketėje, ant pakuotės ar 
pridėtose vartojimo instrukcijose. 
Pasaulio sveikatos organizacijos (PSO) parengtame Anato­
minės terapinės cheminės klasifikacijos indekse ( WHO 
ATC-DDD index ) (https://www.whocc.no/atc_ddd_index/) 
nurodoma nustatyta paros dozė (NPD), turinti terapinį ar 
profilaktinį poveikį, kai vartojamas tame indekse nurodytas 
arba didesnis veikliosios medžiagos kiekis. 
Toliau pateiktoje lentelėje nurodyta α-lipo rūgšties ir mela­
tonino NPD:  
Veikliosios 
medžiagos 
pavadinimas  Nustatyta paros 
dozė  Vienetas  Vartojimo 
būdas  
α-lipo rūgštis 
arba tiokto 
rūgštis  0,6 g  per burną  
0,6 g  parenterinis  
Melatoninas  2  m g  per burną  ◄ 
3005  Vata, marl ė, bandažai ir panaš ūs dirbiniai (pavyzdžiui, 
tvarsliava, pleistrai, kompresai), įmirkyti arba padengti 
farmacin ėmis medžiagomis arba suformuoti arba supa ­
kuoti į mažmeninei prekybai skirtas pakuotes, kad b ūtų 
naudojami medicinos, chirurgijos, stomatologijos arba 
veterinarijos tikslams  
3005 10 00  Lipnioji tvarsliava ir kiti dirbiniai su lipniu sluoksniu  
Šiai subpozicijai nepriskiriama skystoji tvarsliava 
(3005 90 99 subpozicija).  
3006  Farmacijos prek ės, nurodytos šio skirsnio 4 pastaboje  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 12.02.2020 — 005.001 — 217  
3006 10 10 – 
3006 10 90  Sterilus chirurginis ketgutas, panašios sterilios siuvimo 
medžiagos ( įskaitant sterilius absorbuojamus chirurgi ­
nius arba stomatologinius si ūlus) ir steril ūs audini ų 
adhezyvai, skirti chirurginiam žaizd ų uždarymui; steri ­
lios laminarijos ir steril ūs tamponai iš laminarij ų; steri­
lios chirurgin ės arba stomatologin ės absorbuojamos 
kraujo sustabdymo priemon ės (hemostatikai); sterilios 
chirurgin ės arba stomatologin ės priemon ės, neleidžian ­ 
čios susidaryti s ąaugoms, absorbuojamos arba neabsor ­
buojamos  
Šių subpozicijų sąvokos turi būti interpretuojamos tiksliai. 
Todėl šioms subpozicijoms nepriskiriami sterilūs siūlių 
spaustukai (9018 pozicija).  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 12.02.2020 — 005.001 — 218  
31 SKIRSNIS  
TRĄŠOS 
3103  Mineralin ės arba chemin ės fosforo tr ąšos 
3103 11 00 ir 
3103 19 00  Superfosfatai  
Žr. SS paaiškinimų 3103 pozicijos paaiškinimų A dalies 
1 punktą.  
3105  Mineralin ės arba chemin ės trąšos, kurių sudėtyje yra du 
arba trys tr ąšų elementai: azotas, fosforas ir kalis; kitos 
trąšos; prek ės, priskiriamos šiam skirsniui, turin čios 
tablečių arba panaši ų formų pavidalą arba supakuotos 
į pakuotes, kuri ų bruto mas ė ne didesn ė kaip 10 kg  
Šioje pozicijoje naudojamos sąvokos „kitos trąšos“ apibrė­ 
žimą žr. šio skirsnio 6 pastaboje.  
3105 10 00  Prek ės, priskiriamos šiam skirsniui, turin čios table čių 
arba panaši ų formų pavidal ą arba supakuotos į 
pakuotes, kuri ų bruto mas ė ne didesn ė kaip 10 kg  
Sąvoka „panašių formų“ taikoma prekėms, kurios tiekiamos 
dozuotais kiekiais. Taigi, trąšoms, kurios tiekiamos įpras­
tomis pramoninėmis formomis (pavyzdžiui, granulėmis), 
negali būti taikoma „panašių formų“ sąvoka.  
3105 20 10 ir 
3105 20 90  Mineralin ės arba chemin ės trąšos, kuri ų sudėtyje yra 
trys trąšų elementai: azotas, fosforas ir kalis  
Žodžių junginys „kurių sudėtyje yra trys trąšų elementai: 
azotas, fosforas ir kalis“ įvardija, jog nurodytų elementų 
kiekiai yra pakankami, kad būtų pasiektas tręšiamasis 
poveikis, ir šie elementai nėra tik priemaišos. 
Azotas gali būti nitratų, amonio druskų, karbamido, kalcio 
cianamido arba kitų organinių junginių pavidalu. 
Fosforas dažniausiai būna fosfatų pavidalu, kurie yra 
daugiau ar mažiau tirpūs, arba retkarčiais ir organinių 
junginių pavidalu. 
Kalis būna druskų pavidalu (karbonato, chlorido, sulfato, 
nitrato ir t. t.). 
Prekyboje azoto, fosforo ir kalio kiekis išreiškiamas atitin­
kamai N, P  2 O 5 ir K  2 O. 
Šioms subpozicijoms priskiriamos trąšos, nurodytos SS 
paaiškinimų 3105 pozicijos paaiškinimų B ir C dalyse, 
jeigu jų sudėtyje yra trys trąšų elementai: azotas, fosforas 
ir kalis. Tokios trąšos kartais vadinamos „NPK trąšomis“. 
Šioms subpozicijoms nepriskiriami amonio ir kalio dvigu­
bieji fosfatai, kurie yra chemijos atžvilgiu apibūdinti jungi­
niai (2842 90 80 subpozicija).  
3105 51 00 ir 
3105 59 00  Kitos mineralin ės arba chemin ės trąšos, kuri ų sudėtyje 
yra du tr ąšų elementai: azotas ir fosforas  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 12.02.2020 — 005.001 — 219  
Sąvokai „kurių sudėtyje yra du trąšų elementai: azotas ir 
fosforas“ aiškinti,  mutatis mutandis , taikomi paaiškinimų 
3105 20 10 ir 3105 20 90 subpozicijų paaiškinimai.  
3105 51 00  Kuri ų sudėtyje yra nitrat ų ir fosfat ų 
Šiai subpozicijai priskiriamos trąšos, kurių sudėtyje yra bet 
kurių katijonų ne tik nitratų, bet ir fosfatų, įskaitant amonio , 
tačiau išskyrus kalio. 
Trąšos, priskiriamos šiai subpozicijai, pavyzdys yra 
produktas, aprašytas SS paaiškinimų 3105 pozicijos paaiš­
kinimų B dalies 2 punkte, tačiau pagamintas nepridedant 
kalio druskų.  
3105 59 00  Kitos  
Šiai subpozicijai priskiriama: 
1. neorganinių druskų mišiniai, kurių sudėtyje yra bet kurių 
katijonų fosfatų (išskyrus kalio) ir amonio druskų, 
išskyrus nitratus; 
2. fosfatinės-azotinės trąšos, kurių sudėtyje azotas yra kitais  
nei nitrato arba amonio pavidalais, t. y. kalcio cianamido, 
karbamido arba kitų organinių junginių pavidalais; 
3. SS paaiškinimų 3105 pozicijos paaiškinimų C dalies 1 ir 
3 punkte aprašytos fosfatinių-azotinių trąšų rūšys.  
3105 60 00  Mineralin ės arba chemin ės trąšos, kurių sudėtyje yra du 
trąšų elementai: fosforas ir kalis  
Sąvokai „kurių sudėtyje yra du trąšų elementai: fosforas ir 
kalis“ aiškinti,  mutatis mutandis , taikomi paaiškinimų 
3105 20 10 ir 3105 20 90 subpozicijų paaiškinimai. 
Šiai subpozicijai priskiriamos trąšos, pagamintos iš šių 
mišinių: 
— degintų gamtinių fosfatų ir kalio chlorido; 
— superfosfatų ir kalio sulfato. 
Šiai subpozicijai nepriskiriami chemijos atžvilgiu apibūdinti 
kalio fosfatai, priskiriami 2835 24 00 subpozicijai, net jei ji e 
ir galėtų būti naudojami kaip trąšos.  
3105 90 20 ir 
3105 90 80  Kitos  
Šioms subpozicijoms priskiriamos: 
1. visos trąšos, kurių sudėtyje yra du trąšų elementai: azotas 
ir kalis. Tačiau šioms subpozicijoms nepriskiriamas 
chemijos atžvilgiu apibūdintas kalio nitratas, priskiriamas 
2834 21 00 subpozicijai, net jei jis ir skirtas naudoti kaip 
trąša; 
2. trąšos, kurių sudėtyje yra vienas trąšų elementas, išskyrus 
priskiriamas 3102–3104 pozicijoms.  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 12.02.2020 — 005.001 — 220  
32 SKIRSNIS  
RAUGINIMO ARBA DAŽYMO EKSTRAKTAI; TANINAI IR J Ų 
DARINIAI; DAŽIKLIAI, PIGMENTAI IR KITOS DAŽIOSIOS 
MEDŽIAGOS; DAŽAI IR LAKAI; GLAISTAI IR KITOS MASTIKOS; 
RAŠALAI 
4 pastaba  Sąvoka „tirpalai“, naudojama ir šioje pastaboje, ir 
39 skirsnio 6 pastabos a punkte, netaikoma koloidiniams 
tirpalams.  
3201  Augaliniai rauginimo ekstraktai; taninai ir j ų druskos, 
eteriai, esteriai ir kiti dariniai  
3201 20 00  Akacij ų ekstraktas  
Akacijų rauginimo ekstraktas gaunamas iš įvairių akacijų 
rūšių žievės (ypač iš  Acacia decurrens , Acacia pycnantha , 
Acacia mollissima ). 
Katechu juodis,  Acacia catechu  ekstraktas, priskiriamas 
3203 00 10 subpozicijai.  
3201 90 20  Žagreni ų ekstraktas, valon ėjos (visžali ų ąžuolų goželių) 
ekstraktas, ąžuolų ekstraktas arba kašton ų ekstraktas  
Valonėjos yra kai kurių ąžuolų rūšių (pavyzdžiui,  Quercus 
valonea ) goželiai (gilių taurelės).  
3201 90 90  Kiti  
Šiai subpozicijai priskiriami šie augaliniai rauginimo ekstra­
ktai, gauti iš: 
1. pušų, mangrovių ( mangrove ), eukaliptų, gluosnių ir 
beržų žievės; 
2. tizera ( tizerah ) ir urundajaus ( urunday ) (Astronium 
balansae Engl .) medienos; 
3. mirobolanso ( myrobolans ) ir divi-divi ( divi-divi ) vaisių; ir 
4. gambjero ( gambier ) lapų.  
3202  Sintetin ės organin ės rauginimo medžiagos; neorganin ės 
rauginimo medžiagos; rauginimo preparatai, kuri ų sudė­
tyje yra arba n ėra gamtini ų rauginimo medžiag ų; 
fermentiniai (enziminiai) parengiamojo rauginimo 
preparatai  
3202 10 00  Sintetin ės organin ės rauginimo medžiagos  
Žr. SS paaiškinimų 3202 pozicijos paaiškinimų I grupės 
A dalį.  
3202 90 00  Kitos  
Šiai subpozicijai priskiriami produktai, nurodyti SS paaiški­
nimų 3202 pozicijos paaiškinimų I grupės B dalyje ir 
II grupėje.  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 12.02.2020 — 005.001 — 221  
3203 00  Augalin ės arba gyv ūninės dažiosios medžiagos ( įskaitant 
dažiuosius ekstraktus, bet išskyrus kaul ų suodžius), 
chemijos atžvilgiu apib ūdintos arba neapib ūdintos; 
preparatai, nurodyti šio skirsnio 3 pastaboje, kuri ų 
pagrindin ė sudėtinė dalis yra gyv ūninė arba augalin ė 
dažioji medžiaga  
3203 00 10  Augalin ės dažiosios medžiagos ir preparatai, kuriuose 
jos yra pagrindin ės sudėtinės dalys  
Kai kurių atmainų persinių uogų ekstraktai dažniausiai 
nenaudojami kaip dažiosios medžiagos, todėl šiai subpozi­
cijai nepriskiriami. Tai visų pirma taikoma  Rhamnus cathar ­
tica uogų ekstraktams, kurie naudojami medicininiais tiks­
lais ir todėl priskiriami 1302 19 70 subpozicijai. 
Šiai subpozicijai priskiriamas katechu juodis ( Acacia 
catechu ). Katechu juodis yra dažusis ekstraktas, gaunamas 
iš akacijos atmainos katechu.  
3204  Sintetin ės organin ės dažiosios medžiagos, chemijos 
atžvilgiu apib ūdintos arba neapib ūdintos; preparatai, 
nurodyti šio skirsnio 3 pastaboje, kuri ų pagrindin ė sudė­
tinė dalis yra sintetin ė organinė dažioji medžiaga; sinte ­
tiniai organiniai produktai, naudojami kaip fluorescuo ­
jančios balinimo medžiagos arba liuminoforai, chemijos 
atžvilgiu apib ūdinti arba neapib ūdinti  
3204 11 00 – 
3204 19 00  Sintetinės organin ės dažiosios medžiagos ir preparatai, 
nurodyti šio skirsnio 3 pastaboje, kuriuose jos yra 
pagrindin ės sudėtinės dalys  
Šioms subpozicijoms priskiriama: 
1. sintetinės organinės dažiosios medžiagos, tarpusavyje 
sumaišytos arba nesumaišytos ir praskiestos arba nepras­
kiestos mineralinėmis medžiagomis, neturinčiomis 
dažiųjų savybių, tačiau, kad paskatinti dažų penetraciją 
ir fiksaciją, jų sudėtyje yra tik nedideli kiekiai paviršinio 
aktyvumo medžiagų arba kitų priedų (žr. SS paaiškinimų 
3204 pozicijos paaiškinimų I grupės antrosios pastraipos 
A ir B dalis); ir 
2. preparatai, nurodyti šio skirsnio 3 pastaboje, būtent, 
produktai, aprašyti SS paaiškinimų 3204 pozicijos paaiš­
kinimų I grupės antrosios pastraipos C–E dalyse. 
Norint nustatyti dažiųjų medžiagų, priskiriamų 
3204 11 00–3204 19 00 subpozicijoms, klasifikavimą, 
kurios, atsižvelgiant į jų utilizavimą, gali priklausyti ne 
mažiau kaip dviems kategorijoms, priskiriamoms skirtin­
goms subpozicijoms, žr. SS paaiškinimų 
3204 11–3204 19 subpozicijų paaiškinimų vienuoliktąją 
pastraipą.  
3204 11 00  Dispersiniai dažikliai ir preparatai, kuriuose jie yra 
pagrindin ės sudėtinės dalys  
Žr. SS paaiškinimų 3204 11–3204 19 subpozicijų paaiški­
nimų antrąją pastraipą.  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 12.02.2020 — 005.001 — 222  
3204 12 00  R ūgštiniai dažikliai, metalizuoti arba nemetalizuoti, ir 
preparatai, kuriuose jie yra pagrindin ės sudėtinės 
dalys; kandikiniai dažikliai ir preparatai, kuriuose jie 
yra pagrindin ės sudėtinės dalys  
Žr. SS paaiškinimų 3204 11–3204 19 subpozicijų paaiški­
nimų trečiąją ir ketvirtąją pastraipas.  
3204 13 00  Baziniai dažikliai ir preparatai, kuriuose jie yra pagrin ­
dinės sudėtinės dalys  
Žr. SS paaiškinimų 3204 11–3204 19 subpozicijų paaiški­
nimų penktąją pastraipą.  
3204 14 00  Tiesioginiai dažikliai ir preparatai, kuriuose jie yra 
pagrindin ės sudėtinės dalys  
Žr. SS paaiškinimų 3204 11–3204 19 subpozicijų paaiški­
nimų šeštąją pastraipą.  
3204 15 00  Kubiniai dažikliai ( įskaitant naudojamus kaip 
pigmentus) ir preparatai, kuriuose jie yra pagrindin ės 
sudėtinės dalys  
Žr. SS paaiškinimų 3204 11–3204 19 subpozicijų paaiški­
nimų septintąją pastraipą.  
3204 16 00  Chemiškai aktyv ūs dažikliai ir preparatai, kuriuose jie 
yra pagrindin ės sudėtinės dalys  
Žr. SS paaiškinimų 3204 11–3204 19 subpozicijų paaiški­
nimų aštuntąją pastraipą.  
3204 17 00  Pigmentai ir preparatai, kuriuose jie yra pagrindin ės 
sudėtinės dalys  
Žr. SS paaiškinimų 3204 11–3204 19 subpozicijų paaiški­
nimų devintąją pastraipą.  
3204 19 00  Kiti, įskaitant daži ųjų medžiag ų, priskiriam ų ne mažiau 
kaip dviems, nuo 3204 11 iki 3204 19 subpozicijoms, 
mišinius  
Žr. SS paaiškinimų 3204 11–3204 19 subpozicijų paaiški­
nimų dešimtąją–dvyliktąją pastraipas.  
3204 20 00  Sintetiniai organiniai produktai, naudojami kaip fluores ­
cuojančios balinimo medžiagos  
Šiai subpozicijai priskiriami produktai, aprašyti SS paaiški­
nimų 3204 pozicijos paaiškinimų II grupės 1 punkte.  
3204 90 00  Kiti  
Šiai subpozicijai priskiriami sintetiniai organiniai produktai,  
naudojami kaip liuminoforai, aprašyti SS paaiškinimų 
3204 pozicijos paaiškinimų II grupės 2 punkte ir sekančiose 
trijose pastraipose.  
3206  Kitos dažiosios medžiagos; preparatai, nurodyti šio 
skirsnio 3 pastaboje, išskyrus priskiriamus 3203, 3204 
arba 3205 pozicijai; neorganiniai produktai, naudojami 
kaip liuminoforai, chemijos atžvilgiu apib ūdinti arba 
neapibūdinti  
Žr. šio skirsnio 5 pastabą.  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 12.02.2020 — 005.001 — 223  
Branduolius sudarantys ( nucleate ) pigmentai, t. y. 
pigmentai, sudaryti iš grūdelių arba inertinės medžiagos 
(dažniausiai iš kvarco), kurių kiekvienas specialaus proceso 
metu buvo padengtas atskiru neorganinės dažiosios 
medžiagos skuoksniu, priskiriami pozicijai, atitinkančiai 
dangos dažųjį komponentą. 
Todėl, pavyzdžiui, pirmiau minėtos rūšies pigmentai, kurių 
dangos pagrindinė sudėtinė dalis yra švino silikochromatas, 
priskiriami 3206 20 00 subpozicijai, o pigmentai, kurių 
dangos pagrindinė sudėtinė dalis yra vario boratas arba 
kalcio plumbatas, – 3206 49 70 subpozicijoje.  
3206 11 00 ir 
3206 19 00  Pigmentai ir preparatai, kuri ų pagrindin ė sudėtinė dalis 
yra titano dioksidas  
Žr. SS paaiškinimų 3206 pozicijos paaiškinimų A dalies 
1 punktą ir tiek, kiek tai susiję su šioms subpozicijoms 
priskiriamais preparatais, – po 13 punkto esančias keturias 
pastraipas. 
Taip pat žr. SS paaiškinimų 3206 19 subpozicijos 
paaiškinimus.  
3206 20 00  Pigmentai ir preparatai, kuri ų pagrindin ės sudėtinės 
dalys yra chromo junginiai  
Žr. SS paaiškinimų 3206 pozicijos paaiškinimų A dalies 
2 punktą ir tiek, kiek tai susiję su šiai subpozicijai priski­
riamais preparatais, – po 13 punkto esančias keturias 
pastraipas. 
Šiai subpozicijai priskiriami: 
1. molibdeno raudonasis, kurį sudaro mišrūs švino molib­
dato, švino chromato ir, paprastai, švino sulfato kristalai; 
2. mišrūs švino sulfato, bario chromato, cinko chromato 
arba stroncio chromato kristalai; 
3. pigmentai, kurių pagrindinės sudėtinės dalys yra dviva­
lentės geležies chromatas („Siderino“ geltonasis), kalio 
dichromatas ir kalcio dichromatas arba chromo oksidas.  
3206 41 00  Ultramarinas ir preparatai, kuriuose jis yra pagrindin ė 
sudėtinė dalis  
Žr. SS paaiškinimų 3206 pozicijos A dalies 3 punktą ir tiek, 
kiek tai susiję su šiai subpozicijai priskiriamais preparatais,  
– po 13 punkto esančias keturias pastraipas.  
3206 42 00  Litoponas ir kiti pigmentai bei preparatai, kuri ų pagrin­
dinė sudėtinė dalis yra cinko sulfidas  
Žr. SS paaiškinimų 3206 pozicijos A dalies 4 punktą ir tiek, 
kiek tai susiję su šiai subpozicijai priskiriamais preparatais,  
– po 13 punkto esančias keturias pastraipas.  
3206 49 10  Magnetitas  
Šiai subpozicijai priskiriamas tik smulkiai sumaltas 
magnetitas.  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 12.02.2020 — 005.001 — 224  
Smulkiai sumaltas yra toks magnetitas, kurio ne mažiau kaip 
95 % masės prasisijoja pro sietą, kurio akučių dydis 
0,045 mm.  
3206 49 70  Kiti  
Be produktų, nurodytų SS paaiškinimų 3206 pozicijos 
paaiškinimų A dalies 5–13 punktuose, ir tiek, kiek tai susiję 
su šiai subpozicijai priskiriamais preparatais, – po 13 punkto 
esančias keturias pastraipas šiai subpozicijai priskiriami: 
1. mangano mėlis – pigmentas, kurio pagrindinės sudėtinės 
dalys yra bario manganatas ir bario sulfatas; 
2. dirbtinė ochra – pigmentas, gaunamas iš dirbtinių gele­ 
žies oksidų; ir 
3. geltonasis pigmentas, kurio pagrindinė sudėtinė dalis yra 
nikelio titanatas. 
Pigmentų, sudarytų iš smulkiai sumaltos rūdos, atveju 
sąvoka „smulkiai sumaltos“ turėtų būti aiškinama taip pat, 
kaip ir magnetitui, priskiriamam 3206 49 10 subpozicijai.  
3206 50 00  Neorganiniai produktai, naudojami kaip liuminoforai  
Žr. SS paaiškinimų 3206 pozicijos paaiškinimų B dalį.  
3207  Paruošti pigmentai, paruošti drumstikliai ir paruošti 
dažai, stikl ėjantys emaliai ir glaz ūros, angobai (šlikeriai), 
skysti blizgikliai ir panaš ūs preparatai, naudojami kera ­
mikos, emaliuot ų dirbinių ir stiklo pramon ėje; stiklo 
fritas ir kitas stiklas, turintis milteli ų, granuli ų arba 
dribsnių pavidalą 
3207 10 00  Paruošti pigmentai, paruošti drumstikliai ir paruošti 
dažai bei panaš ūs preparatai  
Šiai subpozicijai priskiriami produktai, aprašyti SS paaiški­
nimų 3207 pozicijos paaiškinimų pirmosios pastraipos 
1 punkte. 
Šiai subpozicijai priskiriami: 
1. pigmentas, vadinamas kobalto aliuminatu, sudarytas iš 
nestechiometrinio aliuminio oksido ir kobalto oksido 
mišinio; 
2. pigmentas, vadinamas kobalto silikatu, sudarytas iš 
nestechiometrinio silicio dioksido ir kobalto oksido 
mišinio; 
3. chromo oksido ir kobalto oksido mišiniai; 
4. geležies oksido, chromo oksido ir cinko oksido miši­
niai; 
5. švino ir geležies antimonatų mišiniai; 
6. vanadžio geltonasis, sudarytas iš cirkonio oksido ir 
nedidelių vanadžio pentoksido kiekių;  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 12.02.2020 — 005.001 — 225  
7. vanadžio mėlynasis, sudarytas iš cirkonio silikato ir 
nedidelių vanadžio trioksido kiekių; 
8. prazeodimio geltonasis, sudarytas iš cirkonio silikato ir 
prazeodimio oksido; 
9. geležies raudonasis, sudarytas iš cirkonio silikato ir 
trivalentės geležies oksido; 
10. paruošti drumstikliai, kurių pagrindinės sudėtinės dalys 
yra alavo oksidas, cirkonio oksidas, cirkonio silikatas ir 
t. t. 
3207 20 10  Angobai (šlikeriai)  
Žr. SS paaiškinimų 3207 pozicijos paaiškinimų pirmosios 
pastraipos 3 punktą.  
3207 20 90  Kiti  
Šiai subpozicijai daugiausia priskiriamos stiklėjančios 
kompozicijos. Tai produktai, dažniausiai turintys miltelių, 
granulių arba dribsnių pavidalą, kurie kaitinami stiklėja ir 
ant keraminių arba metalinių prekių suformuoja lygų homo­
geninį paviršių. Toks paviršius gali būti blizgus arba 
matinis, spalvotas arba baltas, permatomas arba neperma­
tomas. 
Šie produktai gali būti gaminami iš: 
1. stiklo frito, priskiriamo 3207 40 85 subpozicijai, ir kitų 
medžiagų, pavyzdžiui, kvarco, lauko špato, kaolino, 
pigmentų ir t. t. mišinių, sumaltų į miltelius; 
2. kvarco, lauko špato, kaolino, kalcio karbonato, magnio 
karbonato ir t. t. (t. y. stiklo frito sudėtinių dalių, netirps ­
tančių vandenyje) bei kai kada pigmentų mišinių, 
sumaltų į miltelius. 
Šios dviejų stiklėjančių kompozicijų rūšys sudaro perma­
tomas, spalvotas arba nespalvotas dangas; 
3. pirmiau 1 ir 2 punktuose išvardytų produktų, pridedant 
drumstiklių. Šiuo atveju gaunamos nepermatomos dangos 
yra baltos arba spalvotos; 
4. fritų, turinčių miltelių, granulių arba dribsnių pavidalą, 
sudarytų ir pagamintų taip, kaip nurodyta paaiškinimų 
3207 40 40 ir 3207 40 85 subpozicijų paaiškinimuose, 
tačiau kurių sudėtyje dar yra spalvotųjų pigmentų arba 
drumstiklių ir, siekiant pagerinti dangos adheziją su 
metaliniais paviršiais, kai kada dedama oksidų. 
Spalvotiems pigmentams, naudojamiems šiai subpozicijai 
priskiriamiems produktams gaminti, priklauso kobalto, 
nikelio, geležies, mangano, urano ir chromo oksidai bei jų 
druskos. 
Kaip drumstikliai gali būti pridedami alavo oksidas, cirkonio 
oksidas ir cirkonio silikatas, titano oksidas ir trivalenčio 
arseno anhidridas. 
Siekiant pagerinti dangos sukibimą su metaliniais paviršiais 
gali būti pridedama nikelio ir kobalto oksidų.  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 12.02.2020 — 005.001 — 226  
3207 30 00  Skysti blizgikliai ir panaš ūs preparatai  
Be produktų, nurodytų SS paaiškinimų 3207 pozicijos 
paaiškinimų pirmosios pastraipos 4 punkte, šiai subpozicijai 
priskiriami preparatai, kurių pagrindinė sudėtinė dalis yra 
kolodijuje arba terpineolyje disperguotas sidabras, ir kurie 
naudojami elektros ir keramikos pramonėje kaip žėručio 
arba stiklo priedai.  
3207 40 40 ir 
3207 40 85  Stiklo fritas ir kitas stiklas, turintis milteli ų, granuli ų 
arba dribsni ų pavidalą 
Šioms subpozicijoms priskiriami: 
1. stiklo fritas, t. y. produktas, gaunamas staiga vandenyje 
atšaldžius skystą masę ar pastą, susidariusią lydant 
pirmines stiklo sudėtines dalis. Šios sudėtinės dalys yra, 
pavyzdžiui: kvarcas (silicio dioksidas), natrio karbonatas, 
magnio karbonatas, bario karbonatas, kalio karbonatas, 
kalcio karbonatas, natrio karbonatas, kalio sulfatas, natrio 
nitratas, kalio nitratas, švino oksidai (gletas ir švino 
raudonasis), kaolinas, lauko špatas, boraksas ir boro 
rūgštis. 
Šioms subpozicijoms priskiriamas stiklo fritas daugiausia 
naudojamas stiklėjančioms kompozicijoms gaminti. Nuo 
kitų fritų, priskiriamų 3207 20 10 ir 3207 20 90 subpozi­
cijoms, jis skiriasi tuo, kad jo sudėtyje nėra pigmentų, 
drumstiklių arba oksidų, pagerinančių dangų sukibimą su 
metaliniais paviršiais, ir jo suformuojami sustiklėję nuo 
karščio paviršiai yra daugiau ar mažiau permatomi, tačiau 
netolygiai drumsti arba spalvoti; 
2. stiklo miltai ir granulės, gautos sutraiškius ir sumalus 
stiklo gaminių nuolaužas ar atliekas. Šie produktai bei 
kai kurios fritų rūšys, išvardytos pirmiau 1 punkte, 
naudojamos šlifuojamojo popieriaus ir audinių gamyboje; 
kaitinant iš jų suformuojami diskai, lėkštelės, vamzdeliai 
ir kiti gaminiai, naudojami įvairioms reikmėms 
laboratorijose; 
3. miltelių, granulių ir kitokio pavidalo „emalinis stiklas“, 
kuris yra specialus stiklas, naudojamas stiklo gaminiams 
papuošti. Jo lydymosi temperatūra paprastai yra 
540–600 °C, o išsilydęs pavirsta permatoma, dažniausiai 
spalvota, mase. Nesuformuotas į formas „emalinis stik­
las“priskiriamas 7001 00 pozicijai, o turintis plytelių, 
lazdelių arba vamzdelių pavidalą – 7002 20 90 arba 
7002 39 00 subpozicijai; 
4. dribsnių pavidalo stiklas, spalvotas arba sidabruotas, 
skirtas dekoruoti, ir gaunamas traiškant mažas rutuliškas 
išpūsto stiklo pūsleles; 
5. miltelių arba granulių pavidalo vitritas, dar vadinamas 
putstikliu, kuris gaminamas iš baltos, pilkos ar juodos 
akytos masės, ir priklausomai nuo joje esančių priemaišų, 
dažniausiai naudojamas elektros izoliatoriams (pavyz­
džiui, elektros lempučių pagrindų) gaminti.  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 12.02.2020 — 005.001 — 227  
Šioms subpozicijoms nepriskiriamos stiklo mikrosferos, 
skirtos kino ekranams, elektroninių monitorių panelėms ir 
t. t. dengti (7018 20 00 subpozicija).  
3212  Pigmentai ( įskaitant metalo miltelius ir dribsnius), 
disperguoti nevandenin ėje terpėje, turintys skys čio arba 
pastos pavidal ą, naudojami daž ų (įskaitant emalius) 
gamyboje; spaudos folija; dažikliai ir kitos dažiosios 
medžiagos, suformuotos į formas arba supakuotos į 
mažmeninei prekybai skirtas pakuotes  
3212 10 00  Spaudos folija  
Žr. šio skirsnio 6 pastabą ir SS paaiškinimų 3212 pozicijos 
paaiškinimų B dalį.  
3212 90 00  Kiti  
Žr SS paaiškinimų 3212 pozicijos paaiškinimų A ir C dalis. 
Metalo milteliams ir dribsniams, nurodytiems SS paaiški­
nimų 3212 pozicijos paaiškinimų A dalyje, priskiriami: 
1. cinko milteliai, kurie nesuderinami su rūgštiniais rišik­
liais, tačiau yra puikus rūdijimą stabdantis pigmentas; 
2. plokšteliniai ( lamellar ) nerūdijančiojo plieno ir nikelio 
milteliai, naudojami kai kuriuose rūgštims atspariuose 
antikoroziniuose dažuose; 
3. švino milteliai – pagrindinis reakcijos pigmentas, naudo­
jamas kaip rūdžių inhibitorius (gali būti sumaišytas su 
švino raudonuoju arba švino baziniu sulfatu) aliejiniuose 
dažuose arba aliejiniuose lakuose, skirtiems gruntavimo 
dangoms, kuriomis padengiamos didelės plieno dalys 
(angarų, tiltų, viadukų ir kitos struktūros); 
4. vario ir bronzos milteliai, kurių plokštelių formos dalelės 
lakuose, pagamintuose daugiausia iš alkoholio, gamtinių 
ar dirbtinių dervų, išsisklaido ir taip suformuoja dekora­
tyvines dangas.  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 12.02.2020 — 005.001 — 228  
33 SKIRSNIS  
ETERINIAI ALIEJAI IR KVAPIEJI DERV Ų 
EKSTRAKTAI (REZINOIDAI); PARFUMERIJOS, KOSMETIKOS IR 
TUALETINIAI PREPARATAI 
3301  Eteriniai aliejai (deterpenuoti arba nedeterpenuoti), 
įskaitant konkretus ir absoliutus; kvapieji derv ų ekstra­
ktai (rezinoidai); ekstrahuotosios aliejingos dervos (oleo ­
rezinai); eterini ų aliejų koncentratai riebaluose, nela ­
kiuosiuose aliejuose, vaškuose arba panašiose medžia ­
gose, gauti anfleražo arba maceravimo b ūdu; šalutiniai 
terpeniniai eterini ų aliejų deterpenacijos produktai; 
eterinių aliejų vandeniniai distiliatai ir vandeniniai 
tirpalai  
Kai kurios eterinių aliejų sudėtinės dalys, tokios kaip, terpe­
niniai angliavandeniliai, (pavyzdžiui, pinenas, kamfenas, 
limonenas) dėl savo savybių gadina aromatą, todėl dažniau­
siai yra pašalinamos. 
Priklausomai nuo sudėties eteriniai aliejai gali būti deterpe­
nuojami įvairiais būdais, dažniausiai taikant frakcinę disti­
liaciją vakuume, frakcinę kristalizaciją, t. y. atšaldant aliej ų 
iki žemos temperatūros, atskyrimą tirpiklių pagalba ir t. t. 
Eteriniai aliejai, kurių sudėtyje vis dar išlieka terpeninės 
sudėtinės dalys, o taip pat eteriniai aliejai, kurių sudėtyje 
nėra terpeninių sudėtinių dalių (pavyzdžiui, marenikės 
aliejus ir garstyčių aliejus) vadinami „nedeterpenuotais“.  
3301 12 10 – 
3301 19 80  Citrusini ų vaisių eteriniai aliejai  
Beveik visi šie aliejai išgaunami iš vaisių žievės. Jie pasi­ 
žymi maloniu kvapu, primenančiu jų gamybai panaudoto 
vaisiaus kvapą. Apelsinmedžio žiedų aliejus arba nerolio 
(neroli) aliejus nelaikomi citrusinių vaisių eteriniais aliejai s 
ir priskiriami 3301 29 41 arba 3301 29 91 subpozicijai. 
Deterpenuotas eterinis aliejus – eterinis aliejus, iš kurio iš 
dalies arba visiškai pašalinti monoterpeniniai 
angliavandeniliai.  
3301 90 10  Šalutiniai terpeniniai eterini ų aliejų deterpenacijos 
produktai  
Žr. SS paaiškinimų 3301 pozicijos paaiškinimų C dalį.  
3301 90 90  Kiti  
Šiai subpozicijai priskiriami: 
1. eterinių aliejų koncentratai riebaluose, nelakiuosiuose 
aliejuose, vaškuose arba panašiose medžiagose (žr. SS 
paaiškinimų 3301 pozicijos paaiškinimų B dalį); 
2. eterinių aliejų vandeniniai distiliatai ir vandeniniai 
tirpalai (žr. SS paaiškinimų 3301 pozicijos paaiškinimų 
D dalies pirmąją–ketvirtąją pastraipas).  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 12.02.2020 — 005.001 — 229  
3304  Gražinimosi arba makiažo preparatai ir odos prieži ūros 
preparatai (išskyrus medikamentus), įskaitant apsaugos 
nuo įdegimo arba įdegimo imitavimo preparatus; mani ­
kiūro ir pediki ūro preparatai  
3304 30 00  Maniki ūro arba pediki ūro preparatai  
Šiai subpozicijai priskiriami preparatai, naudojami rankų ir 
kojų nagų priežiūrai, nagų odelių ir nuospaudų priežiūrai ar 
gydymui. Tačiau jai nepriskiriami preparatai, naudojami 
odos priežiūrai, pavyzdžiui, rankų kremai (dažniausiai 
3304 99 00 subpozicija).  
3304 99 00  Kiti  
Šiai subpozicijai priskiriami vatos, veltinio ir neaustinių 
medžiagų pavidalo odos priežiūros produktai (išskyrus 
medikamentus), pavyzdžiui, drėkikliai, tonikai ir valikliai. 
Vis dėlto, šiai subpozicijai nepriskiriami vata, veltinys ir 
neaustinės medžiagos, įmirkyti, apvilkti arba padengti 
produktais, dėl kurių jie įgyja esminių kvepalų, kosmetikos 
priemonių, muilo ar ploviklių požymių (priskiriami atitin­
kamai 3307 ir 3401 pozicijoms).  
3305  Plauk ų preparatai  
3305 90 00  Kiti  
Šiai subpozicijai priskiriami plaukų losjonai yra skysti plau­
kams skirti produktai, veikiantys plaukų struktūrą arba 
galvos odą. Paprastai plaukų losjonai yra vandeniniai arba 
alkoholiniai tirpalai.  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 12.02.2020 — 005.001 — 230  
34 SKIRSNIS  
MUILAS, ORGANIN ĖS PAVIRŠINIO AKTYVUMO MEDŽIAGOS, 
SKALBIKLIAI, TEPIMO PRIEMON ĖS, DIRBTINIAI VAŠKAI, 
PARUOŠTI VAŠKAI, BLIZGINIMO ARBA ŠVEITIMO PRIEMON ĖS, 
ŽVAKĖS IR PANAŠ ŪS DIRBINIAI, MODELIAVIMO PASTOS, 
STOMATOLOGINIAI VAŠKAI, TAIP PAT STOMATOLOGIJOS 
PREPARATAI, DAUGIAUSIA IŠ GIPSO 
3401  Muilas; organin ės paviršinio aktyvumo medžiagos ir 
preparatai, skirti naudoti kaip muilas, turintys gabal ėlių, 
luitų, lietinių dirbinių arba form ų pavidalą, kurių sudė­
tyje yra arba n ėra muilo; organin ės paviršinio aktyvumo 
medžiagos ir preparatai, kuri ų sudėtyje yra arba n ėra 
muilo, skirti odai plauti, turintys skys čio arba kremo 
pavidalą, supakuoti į mažmeninei prekybai skirtas 
pakuotes; popierius, vata, veltinys ir neaustin ės 
medžiagos, įmirkytos arba padengtos muilu arba 
plovikliu  
3401 11 00  Tualetin ės paskirties ( įskaitant produktus su medika ­
mentais)  
Šiai subpozicijai priskiriami produktai, aprašyti SS paaiški­
nimų 3401 pozicijos paaiškinimų I grupės septintosios 
pastraipos 1 punkte ir tualetinės paskirties produktai, nuro­
dyti II ir IV grupėse.  
3401 20 90  Kitas  
Šiai subpozicijai priskiriamas muilas, turintis skysčio arba 
pastos pavidalą.  
3401 30 00  Organin ės paviršinio aktyvumo medžiagos ir preparatai, 
kurių sudėtyje yra arba n ėra muilo, skirti odai plauti, 
turintys skys čio arba kremo pavidal ą, supakuoti į 
mažmeninei prekybai skirtas pakuotes  
Žr. SS paaiškinimų 3401 pozicijos paaiškinimų III grupę.  
3403  Tepimo priemon ės (įskaitant pjovimo įrankių aušinimo 
skysčius, varžt ų ir veržli ų atpalaidavimo preparatus, 
priemones nuo r ūdijimo arba antikorozinius preparatus 
ir preparatus, skirtus iš ėmimui iš form ų palengvinti, 
daugiausia pagamintus iš tepal ų), taip pat preparatai, 
naudojami tekstil ės medžiagoms, odoms, kailiams arba 
kitoms medžiagoms apdoroti alyvomis arba riebalais, 
bet išskyrus preparatus, kuri ų pagrindin ės sudėtinės 
dalys, sudaran čios ne mažiau kaip 70 % mas ės, yra 
naftos alyvos arba alyvos, gautos iš bitumini ų mineralų 
3403 19 80  Kiti  
Šiai subpozicijai priskiriami preparatai, naudojami maši­
noms, įrengimams ir transporto priemonėms tepti. 
Šiai subpozicijai priskiriami preparatai, nurodyti SS paaiški­
nimų 3403 pozicijos paaiškinimų pirmosios pastraipos 
A dalyje, kurių sudėtyje yra mažiau kaip 70 % masės naftos 
alyvų arba alyvų, gautų iš bituminių medžiagų.  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 12.02.2020 — 005.001 — 231  
Šiai subpozicijai nepriskiriami preparatai, kurių sudėtyje yra 
ne mažiau kaip 70 % masės naftos alyvų ar alyvų, gautų iš 
bituminių mineralų. Kai šios alyvos yra pagrindinės prepa­
rato sudėtinės dalys, jie priskiriami 
2710 12 11–2710 19 99 subpozicijoms, o kitais atvejais – 
3403 19 10 subpozicijai. 
Šiai subpozicijai, inter alia, priskiriami preparatai, kurių 
pagrindą sudaro sintetiniai tepalai. Visų pirma tai preparatai,  
daugiausia sudaryti iš ne mažiau kaip vienos šių sudeda­
mųjų dalių: 
— poli(alfaolefinų) arba poli(izobutilenų), kurių mažiau 
kaip 60 % tūrio distiliuojasi 300 °C temperatūroje, 
pakeitus slėgį į 1 013 milibarų, kai taikomas distiliavimo 
redukuotajame slėgyje metodas; 
— ilgagrandinių alkilaromatinių junginių; 
— esterių, 
— poliglikolių, 
— silikonų.  
3403 91 00 ir 
3403 99 00  Kiti 
Šioms subpozicijoms priskiriami 3403 pozicijoje nurodytos 
rūšies preparatai, kurių sudėtyje nėra naftos alyvų arba 
alyvų, gautų iš bituminių medžiagų. Žodžių junginys „naftos 
alyvos arba alyvos, gautos iš bituminių medžiagų“ įvardija 
produktus, apibrėžtus 27 skirsnio 2 pastaboje. 
Šioms subpozicijoms priskiriami: 
1. tepimo preparatai, kurių sudėtyje yra molibdeno disulfido 
ir polipropileno glikolio ir kiti tepimo preparatai, kurių 
pagrindinė sudėtinė dalis yra molibdeno disulfidas, 
koncentruoti arba turintys pieštukų, strypelių, nedidelių 
plokščių, lakštų ir panašų pavidalą; 
2. preparatai, skirti išėmimui iš formų palengvinti, ir suda­
ryti iš vandeninės polietileno vaško dispersijos ir 
aminoalkoholio muilo; 
3. tepimo preparatai, kurių pagrindinės sudėtinės dalys yra 
natrio arba kalcio muilas ir boraksas, skirti plieninėms 
vieloms apsaugoti ir sutepti vielos traukimo metu; 
4. preparatai, naudojami mašinoms, įrengimams ir trans­
porto priemonėms tepti.  
3405  Blizginimo priemon ės ir kremai, skirti avalyn ės, baldų, 
grindų, kėbulų, stiklo arba metalo prieži ūrai, šveitimo 
pastos ir milteliai bei panašios priemon ės (turinčios 
popieriaus, vatos, veltinio, neaustini ų medžiag ų, akytų 
plastikų arba akytos gumos, įmirkytų, vilktų arba 
dengtų šiomis priemon ėmis arba kit ą pavidalą), išskyrus 
vaškus, priskiriamus 3404 pozicijai  
3405 10 00  Blizginimo priemon ės, kremai ir panaš ūs preparatai, 
skirti avalyn ės arba odos prieži ūrai ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 12.02.2020 — 005.001 — 232  
Pagrindines medžiagas, naudojamas avalynės priežiūros 
produktų gamybai, dažniausiai sudaro vaškai (gyvulinės, 
augalinės kilmės, mineraliniai ar dirbtiniai), lakūs tirpikliai  
(valytasis terpentinas, vaitspiritas ir t. t.), dažikliai ir įv airios 
kitos medžiagos (alkoholis, boraksas, dirbtinės alyvos, emul­
sikliai ir t. t.). 
Odos dažikliai, ypač skirti zomšinei avalynei, nėra blizgi­
nimo priemonės ir kremai, ir jie priskiriami 
3212 90 00 subpozicijai (jei jie yra suformuoti į formas 
arba supakuoti į mažmeninei prekybai skirtas pakuotes). 
Šiai subpozicijai taip pat nepriskiriamos avalynei skirtos 
balinimo priemonės, kurios priskiriamos 3210 00 90 subpo­
zicijai. Avalynei skirtas tepalas paprastai priskiriamas 
3403 11 00 arba 3403 91 00 subpozicijai.  
3405 20 00  Blizginimo priemon ės, kremai ir panaš ūs preparatai, 
skirti medini ų baldų, grindų arba kit ų medienos dirbini ų 
priežiūrai 
Produktai, skirti medienos (grindų, baldų, medienos 
dirbinių) priežiūrai, turi valiklio savybių ir užtepti ar 
užpurkšti ant paviršių sudaro ploną apsauginį sluoksnį, 
kuris išdžiūvęs, o kai kuriais atvejais po blizginimo paryš­
kina medienos spalvą ar suteikia jai blizgesį. Šios rūšies 
produktai paprastai tiekiami skardinėse, buteliuose, įmirkytų 
kempinėlių ar aerozolio pavidalu. Gamybos metu be vaškų, 
tirpiklių, dažiklių ir specialiųjų priedų, įeinančių į avalynei  
skirtų blizginimo priemonių ir kremų sudėtį, dažnai naudo­
jami kai kurie iš šių produktų: riebalų rūgštys, augaliniai 
aliejai (pavyzdžiui, palmių aliejus, sėmenų aliejus) arba 
mineraliniai aliejai, muilai ar paviršinio aktyvumo 
medžiagos, dervos (kopalas arba kanifolija ir t. t.), silikonai , 
kvapai (pavyzdžiui, pušies, rozmarino esencijos), insekti­
cidai, ir t. t., tačiau ne abrazyvai.  
3405 30 00  Blizginimo priemon ės ir panaš ūs preparatai, skirti 
kėbulų priežiūrai, išskyrus metalo blizginimo priemones  
Produktų, skirtų transporto priemonės kėbulo priežiūrai, 
sudėtyje paprastai yra vaško emulsijos ar tirpalo, kurio sudė­
tyje yra silikonų, alyvų, emulsiklių ir gali būti minkštų 
abrazyvų.  
3405 40 00  Šveitimo pastos ir milteliai bei kiti šveitimo preparatai  
Vonioms, kriauklėms, plytelėms ir t. t. skirti šveitimo milte­
liai sudaryti iš itin smulkių abrazyvinių mišinių (pavyzdžiui, 
pemzos, smiltainio) ir pulverizuotų valiklių (pavyzdžiui, 
paviršinio aktyvumo medžiagos su aktyviaisiais anijonais, 
muilo miltelių, natrio fosfato, bevandenio natrio karbonato). 
Šie preparatai dažniausiai pakuojami į skardines ar pakelius. 
Šveitimo pastos yra šveitimo produktai, pagaminti sumaišant 
miltelius su, pavyzdžiui, vaško tirpalu.  
3405 90 10  Metalo blizginimo priemon ės 
Metalo blizginimo priemonės, kuriomis apdorojamas pavir­ 
šius, turi grąžinti pradinę išvaizdą rūdžių, purvo ar oro 
paveiktiems metalams. Šį rezultatą užtikrina šlifavimas 
(mechaninis blizginimo abrazyvu poveikis) bei cheminis ar 
valomasis rūgščių ar šarmų poveikis oksidams, sulfidams ir 
įvairiems patamsėjimams.  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 12.02.2020 — 005.001 — 233  
Pagrindinės metalo blizginimo priemonių gamyboje naudo­
jamos medžiagos yra itin smulkūs abrazyvai (pavyzdžiui, 
pemza, kreida, diatomitas, tripolitas, bentonitas, kvarcas), 
rūgštys (pavyzdžiui, oksalo rūgštis, oleino rūgštis, fosforo 
rūgštis, sieros rūgštis), lakūs tirpikliai (pavyzdžiui, vaitspi ­
ritas, trichloretilenas, denatūruotas alkoholis), šarmai (pavyz ­
džiui, amoniakas, soda), paviršinio aktyvumo medžiagos, 
tokios kaip sulfoninti riebalų alkoholiai, riebalai, muilai ir 
kai kuriais atvejais dažikliai ir sintetiniai kvapai. 
Metalo blizginimo priemonės būna miltelių, įvairios sudėties 
pastų (kremų arba emulsijų) ir skysčių pavidalo. Priklau­
somai nuo tipo, šios priemonės tiekiamos buteliuose, skar­
dinėse, metalinėse tūtelėse, dėžutėse, pakeliuose arba nedi­
delių luitų, kūgių, lazdelių ir t. t. pavidalu.  
3405 90 90  Kiti  
Šiai subpozicijai priskiriama: 
1. blizginimo priemonės stiklui, kurių sudėtyje paprastai yra 
vandens, alkoholio, nedidelis amoniako ar rūgšties 
(pavyzdžiui, oksalo, vyno) kiekis bei minkštų abrazyvų; 
2. kitų medžiagų blizginimui, apdailai ir šlifavimui skirti 
produktai.  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 12.02.2020 — 005.001 — 234  
35 SKIRSNIS  
ALBUMININ ĖS MEDŽIAGOS; MODIFIKUOTI KRAKMOLAI; KLIJAI; 
FERMENTAI (ENZIMAI) 
3501  Kazeinas, kazeinatai ir kiti kazeino dariniai; kazeininiai 
klijai  
3501 10 10 – 
3501 10 90  Kazeinas  
Šioms subpozicijoms priskiriami kazeinai, nurodyti SS 
paaiškinimų 3501 pozicijos paaiškinimų A dalies 1 punkte. 
Šie kazeinai, nepriklausomai nuo jų gavimui panaudoto 
nusodinimo būdo, priskiriami šioms subpozicijoms, jei jų 
sudėtyje yra ne daugiau kaip 15 % masės vandens; prie­ 
šingu atveju, jie priskiriami 0406 pozicijai. 
Šioms subpozicijoms nepriskiriami „ cagliata “ rūšies 
produktai, aprašyti paaiškinimų 
0406 10 30–0406 10 80 subpozicijų paaiškinimų trečiojoje 
pastraipoje.  
3501 10 90  Kitas  
Šiai subpozicijai priskiriami kazeinai ypač naudojami dieti­
niams produktams (pavyzdžiui, sausainiams, duonai) 
gaminti; taip pat jie gali būti naudojami ir gyvūnų ėdalui 
gaminti.  
3501 90 10  Kazeininiai klijai  
Kazeininiai klijai, taip pat vadinami šaltaisiais klijais, yra 
preparatai, kurių pagrindinės sudedamosios dalys yra 
kazeinai ir kreida, prie kurių pridedami nedideli kitų 
produktų, pavyzdžiui, borakso ir gamtinio amonio chlorido, 
kiekiai. Jų sudėtyje taip pat gali būti užpildų, pavyzdžiui, 
lauko špato. 
Nors kalcio kazeinatas gali būti naudojamas kaip klijai, 
tačiau, jei jo sudėtyje nėra pridėta kitų medžiagų, jis priski­
riamas 3501 90 90 subpozicijai.  
3501 90 90  Kiti  
Šiai subpozicijai priskiriami kazeinatai ir kiti kazeino dari­
niai, atitinkamai nurodyti SS paaiškinimų 3501 pozicijos 
paaiškinimų A dalies 2 punkte ir A dalies 3 punkte. 
Kazeinatai tiekiami baltos ar šviesiai geltonos spalvos 
miltelių pavidalu ir yra beveik bekvapiai.  
3504 00  Peptonai ir j ų dariniai; kitos baltymin ės medžiagos ir j ų 
dariniai, nenurodyti kitoje vietoje; odos milteliai, chro ­
muoti arba nechromuoti  
3504 00 10  Koncentruoti pieno baltymai, nurodyti šio skirsnio 
1 papildomojoje pastaboje  
Koncentruoti pieno baltymai dažniausiai gaunami, pavyz­
džiui, ultrafiltravimo būdu pašalinant iš nugriebto pieno 
dalį laktozės ir mineralinių druskų. Iš esmės jie sudaryti iš 
kazeino ir išrūgų baltymų (pieno globulinai, pieno albuminai 
ir t. t.) santykiu apytikriai 4:1. Baltymų dalis nustatoma 
dauginant azoto dalį iš konversijos koeficiento 6,38.  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 12.02.2020 — 005.001 — 235  
Kai koncentruoto pieno baltymo sudėtyje esantis baltymų 
kiekis sudaro ne daugiau kaip 85 % sausosios medžiagos 
masės, produktas priskiriamas 0404 90 subpozicijai. 
Šiai subpozicijai nepriskiriami „ cagliata “ rūšies produktai, 
aprašyti paaiškinimų 0406 10 30–0406 10 80 subpozicijų 
paaiškinimų trečiojoje pastraipoje.  
3504 00 90  Kiti  
Šiai subpozicijai priskiriami daugiausia iš augalų gauti 
produktai, kurių sudėtyje yra didelis baltymų kiekis 
(daugiau kaip 85 % sausosios medžiagos masės). Šiai 
subpozicijai nepriskirtini produktai paprastai priskiriami 
2106 arba 2309 pozicijai.  
3506  Paruošti klijai ir kiti paruošti adhezyvai, nenurodyti 
kitoje vietoje; produktai, tinkami naudoti kaip klijai 
arba adhezyvai, pateikiami mažmeninei prekybai kaip 
klijai arba adhezyvai, kuri ų neto mas ė ne didesn ė kaip 
1 kg  
3506 10 00  Produktai, tinkami naudoti kaip klijai arba adhezyvai, 
pateikiami mažmeninei prekybai kaip klijai arba adhe ­
zyvai, kuri ų neto mas ė ne didesn ė kaip 1 kg  
Dėl šių produktų pateikimo žr. SS paaiškinimų 3506 pozi­
cijos paaiškinimų pirmosios pastraipos A dalį. 
Šiai subpozicijai priskiriami metilceliuliozės klijai dribsnių 
ar luitų pavidalu, kurie gali būti ištirpdyti vandenyje, kad 
pagaminti klijus, itin tinkamus tapetams klijuoti.  
3506 99 00  Kiti  
Be produktų, paminėtų SS paaiškinimų 3506 pozicijos 
paaiškinimų pirmosios pastraipos B dalies 1–3 punktuose, 
šiai subpozicijai priskiriami klijai, daugiausia sudaryti iš 
kerpės, miltų kleisterio ir klijų, daugiausia sudarytų iš agaro . 
3507  Fermentai (enzimai); paruošti fermentai (enzimai), nenu ­
rodyti kitoje vietoje  
3507 90 90  Kiti  
Be produktų, paminėtų SS paaiškinimų 3507 pozicijos 
paaiškinimuose (išskyrus reniną ir jo koncentratus, lipopro­
teino lipazę ir Aspergilo šarminę proteazę), šiai subpozicijai 
priskiriama penicilinazė, asparaginazė ir 
kalidinogenazė (INN) (kalikreinas).  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 12.02.2020 — 005.001 — 236  
36 SKIRSNIS  
SPROGMENYS; PIROTECHNIKOS GAMINIAI; DEGTUKAI; 
PIROFORINIAI LYDINIAI; TAM TIKROS DEGIOSIOS MEDŽIAGOS 
3603 00  Degtuvai; sprogdikliai; sprogdinimo arba padegimo 
kapsulės; degikliai; elektriniai detonatoriai  
3603 00 20  Degtuvai  
Šiai subpozicijai priskiriami tiktai produktai, aprašyti SS 
paaiškinimų 3603 pozicijos paaiškinimų antrosios pastraipos 
A dalyje.  
3603 00 30  Sprogdikliai  
Šiai subpozicijai priskiriami tiktai produktai, aprašyti SS 
paaiškinimų 3603 pozicijos paaiškinimų antrosios pastraipos 
B dalyje.  
3604  Fejerverkai, signalin ės raketos, lietaus raketos, r ūko 
signalai ir kiti pirotechnikos gaminiai  
3604 10 00  Fejerverkai  
Žr. SS paaiškinimų 3604 pozicijos paaiškinimų pirmosios 
pastraipos 1 punkto a papunktį.  
3604 90 00  Kiti  
Be produktų, nurodytų SS paaiškinimų 3604 pozicijos 
paaiškinimų pirmosios pastraipos 1 punkto b papunktyje ir 
2 punkte bei antrojoje pastraipoje, šiai subpozicijai priski­
riami pistonai, naudojami šachtininkų lempose, vadinamose 
saugiomis liepsnai lempomis, kurių paskirtis parodyti, jog 
kasyklose susikaupė dujų. Šie pistonai įrengiami ant siaurų, 
maždaug 4 centimetrų pločio ir maždaug 35 centimetrų 
ilgio tekstilės juostelių. Ant kiekvienos juostelės paprastai 
yra apie 30 pistonų, ir juostelės paprastai susukamos į 
ritinėlius.  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 12.02.2020 — 005.001 — 237  
37 SKIRSNIS  
FOTOGRAFIJOS IR KINEMATOGRAFIJOS PREK ĖS 
3702  Ritin ėlių pavidalo fotojuostos, įjautrintos, neekspo ­
nuotos, pagamintos iš bet kuri ų medžiag ų, išskyrus 
popierių, kartoną ir tekstil ės medžiagas; ritin ėlių pavi­
dalo momentin ės fotografijos juostos, įjautrintos, 
neeksponuotos  
3702 32 10  Mikrofilm ų juostos; fotojuostos, skirtos naudoti poligra ­
fijoje  
Šiai subpozicijai priskiriamos mikrofilmų juostelės paprastai 
nesiskiria nuo kinematografijos juostelių, tačiau yra naudo­
jamos dokumentams atgaminti atskirais kadrais. Jos taip pat 
naudojamos kompiuterinių programų spaudiniams atgaminti, 
ir tokiu atveju atpažįstamos pagal raides COM. Mikrofilmų 
juostelės paprastai yra 8 mm, 16 mm ir 35 mm pločio bei 
maždaug 30 m, 61 m, 122 m ir 305 m ilgio. 
Fotojuostos, skirtos naudoti poligrafijoje, naudojamos poli­
grafijos pramonėje fotomechaniniam iliustracijų ir tekstinių 
dalykų (pavyzdžiui, fotolitografija, heliograviūra, fotochro­
motipografija, fotostatinis atgaminimas) atgaminimui.  
3702 96 10  Mikrofilm ų juostos; fotojuostos, skirtos naudoti poligra ­
fijoje  
Žr. paaiškinimų 3702 32 10 subpozicijos paaiškinimus.  
3702 97 10  Mikrofilm ų juostos; fotojuostos, skirtos naudoti poligra ­
fijoje  
Žr. paaiškinimų 3702 32 10 subpozicijos paaiškinimus.  
3705  Fotografijos plokštel ės ir juostos, eksponuotos ir išryš ­
kintos, išskyrus kino juostas  
3705 00 90  Kitos  
Šiai subpozicijai priskiriamos mikrofilmų juostos ir suma­ 
žintos dokumentų (pavyzdžiui, verslo dokumentų, archyvo 
dokumentų, pramoninių brėžinių) kopijos, gautos fotogra­
fijos būdu. 
Mikrofilmų juostos yra plokštelių pavidalo (mikrofišos) arba 
susuktos į ritinėlius, sudarytos iš mikrovaizdų serijos. 
Mikrofišos priskiriamos šiai subpozicijai net ir tuo atveju, 
jei yra įrėmintos. 
Šiai subpozicijai nepriskiriamos eksponuotos ir išryškintos 
mikrokopijos ant fotografinio popieriaus (mikrokortų, knygų 
ir kitokiu pavidalu), kurios priskiriamos 4911 91 00 
subpozicijai.  
3706  Kino juostos, eksponuotos ir išryškintos, su garso takeliu 
ar be garso takelio, arba sudarytos tik iš garso takelio  
Šiai pozicijai kaip garsinės juostos yra priskiriamos tik 
tokios juostos, kurios toje pačioje juostoje turi vaizdinę 
medžiagą ir garso takelį. Tuo atveju, kai garsinis filmas 
yra dviejose juostose, nepriklausomai nuo to, ar jos patei­
kiamos kartu ar atskirai, kiekviena juosta yra priskiriama jai 
atitinkančiai subpozicijai, t. y. kino juosta, kurią sudaro tik  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 12.02.2020 — 005.001 — 238  
garso takelis, priklausomai nuo jos pločio, yra priskiriama 
3706 10 20 arba 3706 90 52 subpozicijai, tuo tarpu kino 
juosta, kurią sudaro vaizdinė medžiaga, yra priskiriama 
vienai iš paminėtų subpozicijų arba 3706 90 91 arba 
3706 90 99 subpozicijoms (taikoma šio skirsnio 1 papildo­
moji pastaba).  
3706 10 20  Sudarytos tik iš garso takelio; negatyvai; tarpiniai pozi ­
tyvai  
Šiai subpozicijai priskiriami: 
1. originalūs juostiniai negatyvai; 
2. tarpinės pozityvinės juostos, atspausdintos iš originalių 
negatyvų; juodai baltame procese jie vadinami „kopijuo­
tais pozityvais“ („ duplicating positives “), „kaštoniniais 
pozityvais“ („ maroon positives “), „rausvai violetiniais 
pozityvais“ („ lavender mauve positives “) „originaliais 
pozityvais“ („ master positives “), „etaloniniais atspaudais“ 
(„masterprints “), „smulkiagrūdžiais etaloniniais atspau­
dais“ („ fine-grain masterprints “), arba „šviesiai violeti­
niais pozityvais“ („ lavender positives “) ar „kopijuotais 
pozityvais“ („ duplicating positives “), tuo tarpu spalvo­
tame procese jie vadinami „kopijuotais pozityvais“ arba 
„tarpiniais pozityvais“; jie yra paruošti ant pagrindo, 
švelniai nuspalvinto rausvai violetine arba kaštonine 
spalva, arba nenuspalvinto; šios juostos paprastai nenau­
dojamos demonstravimui, o yra skirtos originalių nega­
tyvų kopijoms gaminti. Vis dėlto, išskirtinais atvejais jos 
gali būti naudojamos peržiūrėjimui, montavimui ar filmo 
įgarsinimui. 
Be to, kaip tarpiniai pozityvai yra klasifikuojami trys 
pozityviniai juodai balti išskirtų spalvų vaizdai ( black 
and white separation ), gauti pasinaudojus filtrais 
(mėlynu, žaliu ir raudonu) iš originalių spalvotų negatyvų 
ir, naudojantis panašiais filtrais, taikomi spalvotam tarpi­
niam negatyvui, skirtam pozityvų kopijoms spausdinti, 
gauti; 
3. negatyvų kopijos, atspausdintos iš tarpinių pozityvinių 
juostų ir skirtos pozityvų kopijoms spausdinti; šios 
kopijos juodai baltame procese vadinamos „kopijuotais 
negatyvais“, o spalvotame procese – „tarpiniais negaty­
vais“ (  1 ); 
4. reversiniai tarpiniai negatyvai, kurie spalvinimo procese 
tiesiogiai gaunami inversijos būdu iš originalaus nega­
tyvo ir iš kurių bus spausdinamos demonstravimui skirtos 
kopijos; 
5. „matricos juostos“ (raudonos, žalios, mėlynos), kurios 
spalvinimo procese gaunamos iš negatyvų ir iš kurių 
vėliau bus spausdinamos kopijos. 
Kai juostų plotis yra ne mažesnis kaip 35 mm, visos šios 
juostos, išskyrus „matricos juostas“, paprastai turi negaty­
vams būdingas perforacijas (cilindro formos). 
Tai leidžia atskirti tarpines pozityvines juostas su nenuspal­
vintu pagrindu nuo projekcijai skirtų pozityvinių juostų su 
pozityvams būdingomis perforacijomis.  
_____________  
( 1 ) „Atitinkami terminai“: kopijuoti negatyvai – dupe negative (a nglų kalba) – contretype 
négatif (prancūzų kalba) – Dup Negativ (vokiečių kalba) – contr otipi negativi (italų 
kalba) – duplicaat-negatief (olandų kalba); tarpiniai negatyvai  – intermediate negative 
(anglų kalba) – internégatif (prancūzų kalba) – Zwischennegativ  (vokiečių kalba) – 
internegativi (italų kalba) – internegatief (olandų kalba).  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 12.02.2020 — 005.001 — 239
  
Vis dėlto būtina pažymėti, kad juostose iš kai kurių valstybių 
(ypač buvusios Tarybų Sąjungos) naudojamas unikalus 
perforacijos būdas ( Dubray-Howell ), kuris yra labai panašus 
į įprastinę pozityvų perforaciją ir kuris taip pat aptinkamas 
originaliose negatyvinėse juostose, tarpiniuose pozityvuose ir 
negatyvuose bei pozityvų kopijose, skirtose demonstravimui 
arba projekcijai. 
„Matricos juostos“ turi pozityvams būdingas perforacijas, 
tačiau gali būti atskiriamos pagal jų storį (beveik dvigubai 
didesnis už pozityvų), vyraujančią kaštoninę spalvą ir 
nežymų vaizdų reljefiškumą.  
3706 10 99  Kiti pozityvai  
Šiai subpozicijai priskiriamos projekcijai skirtos juostos. 
Pozityvinės juostos, turinčios ne mažiau kaip dvi vaizdo 
juostas, turi būti klasifikuojamos ir mokesčiai joms turi 
būti apskaičiuojami pagal juostos, gautos po padalinimo, 
plotį ir ilgį, t. y. pagal juostos, kuri bus demonstruojama, 
plotį ir ilgį. 
Pavyzdžiui, juosta, kurios plotis yra 35 mm (keturios 
atpjautos juostos po 8 mm), o ilgis 100 m, turi būti laikoma 
8 mm pločio ir 400 m ilgio juosta.
  
3706 90 52  Sudarytos tik iš garso takelio; negatyvai; tarpiniai pozi ­
tyvai; kino kronikos (kino žurnalai)  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 12.02.2020 — 005.001 — 240  
Žr. paaiškinimų 3706 10 20 subpozicijos paaiškinimus. 
Sąvokos „kino kronikos (kino žurnalai)“ apibrėžimą žr. šio 
skirsnio 2 papildomojoje pastaboje.  
3706 90 91 ir 
3706 90 99  Kitos, kuri ų plotis  
Žr. paaiškinimų 3706 10 99 subpozicijos paaiškinimus.  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 12.02.2020 — 005.001 — 241  
38 SKIRSNIS  
ĮVAIRŪS CHEMIJOS PRODUKTAI 
3801  Dirbtinis grafitas; koloidinis arba pusiau koloidinis 
grafitas; preparatai, kuri ų pagrindin ės sudėtinės dalys 
yra grafitas arba kitos anglies atmainos, turintys past ų, 
luitų, plokščių arba kit ų pusgamini ų pavidalą 
3801 10 00  Dirbtinis grafitas  
Žr. SS paaiškinimų 3801 pozicijos paaiškinimų 1 punktą.  
3801 20 10 ir 
3801 20 90  Koloidinis arba pusiau koloidinis grafitas  
Žr. SS paaiškinimų 3801 pozicijos paaiškinimų 2 punktą.  
3801 20 90  Kitas  
Šiai subpozicijai priskiriama koloidinio grafito vandeninė 
arba kita ne aliejinė suspensija.  
3801 30 00  Anglin ės pastos elektrodams ir panašios pastos krosni ų 
klojiniams  
Žr. SS paaiškinimų 3801 pozicijos paaiškinimų 3 punkto 
b papunktį.  
3802  Aktyvintos anglys; aktyvinti gamtiniai mineraliniai 
produktai; gyv ūninės anglys, įskaitant panaudotas gyv ū­
nines anglis  
3802 10 00  Aktyvintos anglys  
Aktyvintų anglių, priskiriamų šiai subpozicijai, jodo skai­ 
čius, nustatytas ASTM D 4607-86 metodu, yra ne mažesnis 
kaip 300 (miligramų jodo, kurį absorbuoja vienas gramas 
anglių).  
3802 90 00  Kiti  
Aktyvintas diatomitas, priskiriamas šiai subpozicijai, 
dažniausiai yra išdegintas su sukepančiaisiais agentais, 
pavyzdžiui, natrio chloridu arba natrio karbonatu (žr. SS 
paaiškinimų 3802 pozicijos paaiškinimų A dalies trečiosios 
pastraipos b punkto 1 papunktį), pasižymi šiomis savy­
bėmis: 
— yra baltos spalvos, kuri išlieka nepakitusi ir toliau išde­
ginant; 
— jo 10 % vandeninės suspensijos pH yra nuo 7,5 iki 10,5; 
— 900 °C temperatūroje jo galimybė užsidegti mažesnė 
kaip 0,5 %; 
— natrio kiekis, išreikštas Na  2 O, didesnis kaip 1,5 %.  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 12.02.2020 — 005.001 — 242  
Šiai subpozicijai priskiriami aktyvinti bentonitai, atitinkanty s 
aktyvintų žemių aprašymą (žr. SS paaiškinimų 3802 pozi­
cijos paaiškinimų A dalies trečiosios pastraipos b punkto 
3 papunktį). Aktyvinti bentonitai, priskiriami šiai subpozi­
cijai, atskiriami nuo gamtinių bentonitų, priskiriamų 
2508 10 00 subpozicijai, pagal pH, kuris dažniausiai yra 
mažesnis už 6 (rūgštieji bentonitai) arba didesnis už 9,5 
(5 % vandeninės suspensijos, pastovėjusios 1 valandą) ir 
natrio karbonato kiekį, kuris didesnis kaip 2 % arba didesnį 
kaip 80 meq/100 g (aktyvinti natrio bentonitai) mainomojo 
natrio ir kalcio agregatų kiekį. 
Organofiliniai bentonitai, kurie gaunami, pridedant, pavyz­
džiui, stearilamino, dažniausiai priskiriami 3824 99 96 
subpozicijai. 
Gamtiniai bentonitai, paprastai sumaišyti su nedideliais 
natrio karbonato kiekiais, priskiriami 3824 99 96 
subpozicijai.  
3803 00  Talo alyva, rafinuota arba nerafinuota  
3803 00 10  Neapdorota  
Žr. SS paaiškinimų 3803 pozicijos paaiškinimų pirmąsias 
dvi pastraipas.  
3804 00 00  Medienos plaušienos gamybos liekamieji šarmai, 
koncentruoti arba nekoncentruoti, iš kuri ų pašalintas 
cukrus arba nepašalintas, chemiškai apdoroti arba neap ­
doroti, įskaitant lignino sulfonatus, bet išskyrus talo 
alyvą, priskiriam ą 3803 pozicijai  
Šiai pozicijai priskiriamas koncentruotas sulfitinis šarmas. 
Koncentruotas sulfitinis šarmas gaunamas sulfitiniu būdu 
stipriai sukoncentruojant medienos plaušienos gamybos 
liekamuosius šarmus kartais, siekiant pakeisti jo rūgštin­
gumą arba šarmingumą, pelenų kiekį, spalvą ar koloidines 
savybes, prieš tai jis tinkamai chemiškai apdorojamas.  
3805  Sak ų, medienos arba sulfatinis terpentinas ir kiti terpe ­
niniai aliejai, gauti distiliuojant arba kitu b ūdu apdoro ­
jant spygliuo čių medieną; neapdorotas dipentenas; sulfi ­
tinis terpentinas ir kiti neapdoroti para-cimenai; puš ų 
aliejus, kurio pagrindin ė sudėtinė dalis yra 
alfa-terpineolis  
3805 10 10  Sak ų terpentinas  
Šiai subpozicijai priskiriamas tik produktas, kuris gaunamas 
vieninteliu ir tiesioginiu būdu distiliuojant (ekstrahuojant 
garais) sakus, išskiriamus iš augančių spygliuočių medžių.  
3805 10 30  Medienos terpentinas  
Šiai subpozicijai priskiriamas produktas, paminėtas SS 
paaiškinimų 3805 pozicijos paaiškinimų antrosios pastraipos 
2 punkto a papunktyje.  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 12.02.2020 — 005.001 — 243  
3805 10 90  Sulfatinis terpentinas  
Šiai subpozicijai priskiriamas produktas, paminėtas SS 
paaiškinimų 3805 pozicijos paaiškinimų antrosios pastraipos 
2 punkto b papunktyje.  
3805 90 10  Puš ų aliejus  
Šiai subpozicijai priskiriamas produktas, paminėtas SS 
paaiškinimų 3805 pozicijos paaiškinimų antrosios pastraipos 
5 punkte.  
3805 90 90  Kiti  
Šiai subpozicijai priskiriamas terpentinas, iš kurio frakcine 
distiliacija beveik visiškai pašalintas beta-pinenas, kuris 
vėliau sumaišomas su kitomis frakcijomis. Šis produktas 
prekybai tiekiamas „regeneruotų terpentino alkoholių“ 
pavadinimu.  
3806  Kanifolija ir kanifolijos r ūgštys bei j ų dariniai; kanifo ­
lijos spiritas ir kanifolijos alyvos; takiosios dervos  
3806 10 00  Kanifolija ir kanifolijos r ūgštys  
Žr. SS paaiškinimų 3806 pozicijos paaiškinimų A dalį.  
3806 20 00  Kanifolijos, kanifolijos r ūgščių arba kanifolijos ar kani ­
folijos r ūgščių darinių druskos, išskyrus kanifolijos 
aduktų druskas  
Žr. SS paaiškinimų 3806 pozicijos paaiškinimų B dalį.  
3806 30 00  Esterin ės dervos  
Žr. SS paaiškinimų 3806 pozicijos paaiškinimų C dalį.  
3806 90 00  Kiti  
Šiai subpozicijai priskiriama: 
1. kanifolija arba kanifolijos rūgščių dariniai, paminėti SS 
paaiškinimų 3806 pozicijos paaiškinimų D dalies 
I grupėje, taip pat disproporcionuota (dismutuota) kani­
folija, kurioje viena dalis kanifolijos rūgščių yra dehi­
drinta, o kita – hidrinta, techniniai kanifolijos aminai 
(pavyzdžiui, dehidroabietilaminas) ir techniniai kanifo­
lijos nitrilai; 
2. kanifolijos spiritas ir kanifolijos alyvos, nurodytos SS 
paaiškinimų 3806 pozicijos paaiškinimų D dalies 
II grupėje; 
3. takiosios dervos, nurodytos SS paaiškinimų 3806 pozi­
cijos paaiškinimų D dalies III grupėje.  
3807 00  Degutas; deguto alyvos; medienos kreozotas; medienos 
alyva ( wood naphtha ); augalinis pikis; alaus pikis ir 
panašūs preparatai, kuri ų pagrindin ės sudėtinės dalys 
yra kanifolija, kanifolijos r ūgštys arba augalinis pikis  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 12.02.2020 — 005.001 — 244  
3807 00 10  Degutas  
Žr. SS paaiškinimų 3807 pozicijos paaiškinimų antrosios 
pastraipos A dalies 1 punktą.  
3807 00 90  Kiti  
Šiai subpozicijai priskiriami produktai, nurodyti SS paaiški­
nimų 3807 pozicijos paaiškinimų antrosios pastraipos 
A dalies 2 ir 3 punkte bei B, C ir D dalyse.  
3808  Insekticidai, rodenticidai, fungicidai, herbicidai, augal ų 
dygimo l ėtikliai ir augal ų augimo reguliatoriai, dezinfek ­
cijos priemon ės ir panaš ūs produktai, suformuoti į 
formas arba supakuoti į mažmeninei prekybai skirtas 
pakuotes, arba turintys preparat ų arba dirbini ų pavi­
dalą (pavyzdžiui, siera apdorotos juostos, dag čiai ir 
žvakės bei lipn ūs musgaudžiai)  
3808 91 10 – 
3808 91 90  Insekticidai  
Žr. SS paaiškinimų 3808 pozicijos paaiškinimų I grupę, 
nurodytą po trijų žvaigždučių.  
3808 92 10 – 
3808 92 90  Fungicidai  
Žr. SS paaiškinimų 3808 pozicijos paaiškinimų II grupę, 
nurodytą po trijų žvaigždučių.  
3808 92 10  Preparatai, kuri ų pagrindin ės sudėtinės dalys yra vario 
junginiai  
Šiai subpozicijai priskiriami: 
1. Bordo mišinys, pagamintas iš vario sulfato ir gesintų 
kalkių, naudojamas žemės ūkyje kaip fungicidas; 
2. preparatai, pagaminti iš bazinio vario chlorido ir bazinio 
vario sulfato, vario oksichlorido, vario silikato, vario 
acetoarsenito, vario oksido (-ų), vario hidroksido arba 
vario karbonato, naudojami tam pačiam tikslui; 
3. preparatai, kurių pagrindinės sudėtinės dalys yra vario 
naftenatas arba vario fosfatas, naudojami tekstilės ir 
medienos apsaugai nuo grybelių; 
4. organinių vario druskų chelatai su muilais, kurių sudėtyje 
yra metalinių muilų. 
Preparatai, priskiriami šiai subpozicijai, gali būti miltelių, 
tirpalų ar gabalėlių (tablečių) pavidalo, nesupakuoti arba 
skirti mažmeninei prekybai; jų sudėtyje be vario junginių 
gali būti papildomų aktyviųjų medžiagų, pavyzdžiui, cinko 
arba gyvsidabrio junginių.  
3808 93 90  Augal ų augimo reguliatoriai  
Šiai subpozicijai priskiriamos medžiagos, kurios, patekusios 
į augalus, daro reikiamą įtaką jų fiziologiniams procesams. 
Šiomis medžiagomis gali būti veikiamas visas augalas, 
augalo dalys arba tik dirva. 
Augalų augimo reguliatoriai gali turėti įtakos, pavyzdžiui: 
a) bendrajam augimui;  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 12.02.2020 — 005.001 — 245  
b) augalų aukščiui (stiebo pailgėjimui arba sutrumpėjimui); 
c) gumbų, šakniagumbių arba stiebagumbių dydžiui ir 
formai; 
d) tarpubamblių ilgiui (padidintas atsparumas išgulimui); 
e) derėjimui ir vaisių dydžiui; 
f) augalų maistinių atsargų rezervams (angliavandenių, 
baltymų, riebalų); 
g) žydėjimo ir vaisių nokimo laikui; 
h) augalų sterilumui; 
ij) moteriškosios lyties žiedų kiekiui. 
Augalų augimo reguliatoriai skirstomi į keturias pagrindines 
grupes: 
1. auksinai, kurie daro poveikį šaknies formavimuisi, koto 
augimui ir vaisių susidarymui. Vertingiausia yra indol-3- 
ilacto rūgštis; 
2. giberelinai, kurie ypač skatina pumpuro augimą ir žydė­
jimą; visi jie gaunami iš giberelio rūgšties; 
3. citokininai, kurie ypač skatina ląstelių dalijimąsi ir 
slopina augalų senėjimo procesus. Geriausiai žinomi 
yra kinetinas (6-furfurilaminopurinas) ir zeatinas; 
4. augimą lėtinantys junginiai. 
Šiai subpozicijai nepriskiriama: 
a) trąšos; 
b) dirvą gerinantys junginiai (kondicionieriai); 
c) herbicidai, selektyvūs arba neselektyvūs (3808 93 11– 
3808 93 27 subpozicijos); 
d) dygimą slopinantys produktai (3808 93 30 subpozicija).  
3808 94 10 – 
3808 94 90  Dezinfekcijos priemon ės 
Žr. SS paaiškinimų 3808 pozicijos paaiškinimų IV grupės, 
nurodytos po trijų žvaigždučių, pirmąsias tris pastraipas.  
3809  Apdailos agentai, priemon ės, naudojamos dažymui arba 
dažiklių fiksacijai pagreitinti, ir kiti produktai bei prepa ­
ratai (pavyzdžiui, užpildai ir kandikai), naudojami teks ­
tilės, popieriaus, odos pramon ėje arba panašiose 
pramonės šakose, nenurodyti kitoje vietoje  
3809 10 10 – 
3809 10 90  Daugiausia iš krakmoling ų medžiag ų ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 12.02.2020 — 005.001 — 246  
Be produktų, daugiausia sudarytų iš krakmolo ir preparatų, 
aprašytų SS paaiškinimų 3809 pozicijos paaiškinimų trečio­
sios pastraipos A dalies 1 ir 11 punkte bei B dalies 1 ir 
2 punkte, šiai subpozicijai priskiriami krakmolo mišiniai su 
boraksu arba su karboksimetilceliulioze (naudojami lini­
niams audiniams standinti) ir tirpaus krakmolo ir kaolino 
mišiniai (naudojami popieriui gaminti).  
3809 91 00 – 
3809 93 00  Kiti 
Šioms subpozicijoms priskiriami produktai ir preparatai, 
aprašyti SS paaiškinimų 3809 pozicijos paaiškinimų trečio­
sios pastraipos A, B ir C dalyse, jeigu jie nėra sudaryti 
daugiausia iš krakmolingų medžiagų, visų pirma: 
1. įvairūs tekstilės pramonėje naudojami užpildai, kurie 
padaro audinius nesiglamžančiais arba nesusitraukian­ 
čiais. Tokie užpildai yra karbamidformaldehidas, mela­
minformaldehidas ir glioksaldikarbamidas, visi konden­
suoti ( precondensed ), jeigu jie neturi arba polikondensa­
cijos produktų, priskiriamų 39 skirsniui, arba chemijos 
atžvilgiu apibūdintų junginių (29 skirsnis) savybių. Be 
to, šioms subpozicijoms priskiriami ir vandeniniai jungi­
niai (pavyzdžiui, dimetilkarbamidas, trimetilolmela­
minas), į kuriuos pridėta kvapiųjų medžiagų, siekiant 
užmaskuoti formaldehido kvapą, susidarantį dalinio 
produkto skilimo metu; 
2. užpildai, kurie ne tik padaro audinius neperšlampamais, 
bet kartu ir suteikia jiems atsparumo riebalams bei 
purvui, tuo pačiu išlaikydami audinių pralaidumą orui; 
3. antistatiniai užpildai, t. y. preparatai, kurie neleidžia te ks­
tilės pluošte arba audiniuose kauptis statiniam elektros 
krūviui. Tokius preparatus dažniausiai sudaro tirpūs 
vandenyje kondensuoti polielektrolitai, kurie trumpai 
apdoroti neaukštoje temperatūroje, pluošte sudaro 
tinklinės struktūros, mažai tirpų vandenyje polikonden­
satą, nesuyrantį po pakartotinių plovimų arba sausojo 
valymo. Šiai kategorijai priklauso produktai, sudaryti iš 
bazinio, tirpaus vandenyje linijinio poliamido, pagaminto 
iš dikarboksirūgščių (pavyzdžiui, adipo, gintaro arba 
tereftalio) su poliaminais, turinčiais ne mažiau kaip 
vieną antrinių aminogrupių (pavyzdžiui, dietilentriamino, 
dietilentetramino) ir alkilinančių agentų (gebančių 
suteikti poliamidui tinklinę struktūrą, ir tokiu būdu po 
atitinkamo terminio apdorojimo jį paversti netirpiu), 
kurie sudaryti, pavyzdžiui, iš tam tikrų dihalogenidų 
(santykinai mažos molekulinės masės polietilenglikolio 
dijodidų, epichlorohidrino ir t. t.); 
4. ugniai atsparūs užpildai, kurie sumažina tekstilės ir ypač 
odos degumą. Dažniausiai tokių preparatų pagrindinės 
sudėtinės dalys yra amonio druskos, boro rūgštis, chlor­
parafinai, stibio oksidas, cinko oksidas, kitų metalų 
oksidai ir kai kurie azotą ir/arba fosforą turintys organi­
niai junginiai.  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 12.02.2020 — 005.001 — 247  
3811  Antidetonaciniai preparatai, oksidacijos inhibitoriai, 
dervų susidarymo inhibitoriai, tirštikliai, antikoroziniai 
preparatai ir kiti paruošti alyv ų (įskaitant benzin ą) 
arba kit ų skysčių, naudojam ų tiems patiems tikslams 
kaip ir alyvos, priedai  
3811 11 10  Kuri ų pagrindin ė sudėtinė dalis yra tetraetilšvinas  
Šiai subpozicijai priskiriami preparatai, kurių vienintelė anti ­
detonacinių savybių turinti sudėtinė dalis yra tetraetilšvinas.  
3811 11 90  Kiti  
Šiai subpozicijai priskiriami preparatai, kurių vienintelės 
arba pagrindinės antidetonacinių savybių turinčios sudėtinės 
dalys yra tetraetilšvinas ar tetrametilšvinas arba tetraetilšvi no 
ir tetrametilšvino mišinys.  
3815  Reakcij ų iniciatoriai, reakcij ų greitikliai ir katalitiniai 
preparatai, nenurodyti kitoje vietoje  
3815 11 00 – 
3815 19 90  Katalizatoriai su inertiniu nešikliu  
Šie plačiai naudojami katalizatoriai, dažniausiai naudojant 
įmirkymo, sąsėdžio arba mišrius būdus, nusodinami ant 
nešiklio. Paprastai jie sudaryti arba iš ne mažiau kaip vienos 
aktyviųjų medžiagų, nusodintų ant nešiklio, arba iš mišinių, 
daugiausia sudarytų iš aktyviųjų medžiagų. Aktyviosios 
medžiagos paprastai yra labai susmulkinti metalai, metalų 
oksidai arba kiti metaliniai junginiai. Paprastai naudojami 
VIII periodinės elementų sistemos grupei priklausantys 
metalai (ypač kobaltas, nikelis, paladis ir platina), taip pat 
molibdenas, chromas, varis ir cinkas. Nešiklis dažniausiai 
sudarytas iš aliuminio oksido, silikagelio, suakmenėjusių 
iškasenų miltų, aktyvintų arba neaktyvintų, keraminių 
medžiagų ir t. t. 
Katalizatoriai su inertiniu nešikliu naudojami pramoniniuose 
procesuose organiniams ir neorganiniams junginiams 
gaminti bei naftai valyti (pavyzdžiui, amoniako sintezėje, 
riebalų, alkenų hidrinime). 
Šių katalizatorių kategorijai taip pat priskiriami šie 
produktai: 
1. kai kurie preparatai, daugiausia sudaryti iš pereinamųjų 
metalų, kurių paskirtis yra skatinti oksidaciją ir tokiu 
būdu degimo proceso metu šalinti anglies atliekas anglies 
dioksido pavidalu (pavyzdžiui, boileriuose arba degik­
liuose); 
2. katalizatoriai, veikiantys sudegus medžiagoms, skirti įsta­
tyti į autotransporto priemonių dujų išmetimo sistemas, 
siekiant sumažinti taršą išmetamosiomis dujomis; tokie 
katalizatoriai anglies monoksidą bei kitus toksiškus 
produktus (pavyzdžiui, heterociklinius junginius), kurie 
susidaro benzino degimo metu, paverčia anglies 
dioksidu.  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 12.02.2020 — 005.001 — 248  
3815 90 10 ir 
3815 90 90  Kiti 
Šioms subpozicijoms priskiriami mišiniai, daugiausia suda­
ryti iš junginių, kurių prigimtis ir santykiai priklauso nuo 
katalizuojamos reakcijos. Jie dažnai naudojami plastikų 
gamyboje, ir vadinami iniciatoriais, pervedimo agentais, 
terminatoriais arba telomerais bei tinklinės struktūros agen­
tais. 
Šiems katalizatoriams priklauso: 
1. „radikaliniai“ katalizatoriai  
Šio tipo preparatai daugiausia pagaminti iš organinių 
medžiagų, kurios, esant tam tikroms sąlygoms, reakcijos 
metu lėtai skyla ir sudaro fragmentus, kurie susidūrę su 
pirminiu monomeru lengvai sudaro cheminius ryšius bei 
atskelia naujus laisvuosius radikalus, kurie savo ruožtu 
kartoja procesą iš naujo ir taip tęsia virsmų grandinę. 
„Radikaliniams“ katalizatoriams priklauso: 
a) preparatai, daugiausia sudaryti iš R-O-O-R′ tipo orga­
ninių peroksidų (organinių peroksidų tirpalų, pavyz­
džiui, acetil- ir dibenzoilperoksidų). Reakcijų metu 
susidaro RO  . ir R′O  . tipo radikalai, kurie ir veikia 
kaip aktyvatoriai; 
b) preparatai, daugiausia sudaryti iš azojunginių (pavyz­
džiui, azobisizobutironitrilo), kurie reakcijos metu 
suskyla į laisvą azotą ir laisvuosius radikalus; 
c) oksidacijos-redukcijos preparatai (pavyzdžiui, kalio 
peroksido ir dodecilmerkaptano mišinys), kuriuose 
aktyvinantys radikalai susidaro dėl oksidacijos-reduk­
cijos reakcijos. 
2. joniniai katalizatoriai  
Šio tipo katalizatoriai dažniausiai yra organiniai tirpalai, 
kuriuose esantys junginiai disocijuoja į jonus, gebančius 
prisijungti prie dvigubos jungties – taip galutiniame 
produkte susiformuoja aktyvios vietos; 
Joniniams katalizatoriams priklauso: 
a) „ziegler “ tipo katalizatoriai, skirti polialkenams 
gaminti (pavyzdžiui, titano ir trietilaliuminio mišinys); 
b) „ziegler-natta “ tipo katalizatoriai (stereokatalizatoriai 
arba nukreipiantys katalizatoriai), pavyzdžiui, titano 
trichlorido ir trialkilaliuminio mišinys, skirtas izotak­
tiniam poliprepilenui ir etileno-alkenų blokiniams 
kopolimerams gaminti; 
c) katalizatoriai, skirti poliuretanams gaminti (pavyz­
džiui, trietilendiamino ir alavo junginių mišinys); 
d) katalizatoriai, skirti aminoplastikams gaminti (pavyz­
džiui, fosforo rūgšties tirpalas organiniame tirpiklyje). 
3. katalizatoriai, skirti polikondensacijos reakcijoms  
Šio tipo preparatai daugiausia sudaryti iš įvairių junginių 
(pavyzdžiui, kalcio acetato, stibio trioksido, titano alko­
holiatų ir t. t. mišinys).  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 12.02.2020 — 005.001 — 249  
3821 00 00  Paruoštos terp ės mikroorganizm ų (įskaitant virusus ir 
panašius organizmus) arba augal ų, žmogaus ar gyv ūnų 
ląstelių kultūroms auginti arba išlaikyti  
Šiai subpozicijai nepriskiriami apvaisinti arba neapvaisinti 
kiaušiniai, kurie, nors ir patvirtinti, kad kilę iš bepatogenio  
pulko, nėra paruošti mikroorganizmų kultūroms auginti 
(0407 arba 0408 pozicija).  
3823  Pramonin ės riebalų monokarboksir ūgštys; rūgščiosios 
alyvos, gautos rafinuojant; pramoniniai riebal ų 
alkoholiai  
3823 11 00  Stearino r ūgštis  
Šioje subpozicijoje stearino rūgštis – tai riebalų rūgščių 
mišinys, kuris įprastoje temperatūroje yra kietos būsenos, 
o jo sudėtyje esančios grynos stearino rūgšties kiekis sudaro 
ne mažiau kaip 30 %, bet mažiau kaip 90 % sausojo 
produkto masės. 
Šios rūšies produktai, kurių sudėtyje esančios stearino rūgš­
ties kiekis sudaro ne mažiau kaip 90 % masės, priskiriami 
2915 70 50 subpozicijai.  
3823 12 00  Oleino r ūgštis  
Šioje subpozicijoje oleino rūgštis – tai riebalų rūgščių 
mišinys, kuris įprastoje temperatūroje yra skystos būsenos, 
ir kurio sudėtyje esančios grynos oleino rūgšties kiekis 
sudaro ne mažiau kaip 70 %, bet mažiau kaip 85 % sausojo 
produkto masės. 
Produktai, kurių sudėtyje esančios oleino rūgšties kiekis 
sudaro ne mažiau kaip 85 % masės, priskiriami 
2916 15 00 subpozicijai.  
3823 13 00  Talo alyvos riebal ų rūgštys  
Žr. SS paaiškinimų 3823 pozicijos paaiškinimų A dalies 
antrosios pastraipos 3 punktą. 
Šios rūšies produktai, kurių sudėtyje esančios riebalų 
rūgštys sudaro mažiau kaip 90 % masės, priskiriami 
3803 00 pozicijai.  
3823 70 00  Pramoniniai riebal ų alkoholiai  
Žr. SS paaiškinimų 3823 pozicijos paaiškinimų B dalį. 
Šiai subpozicijai priskiriami tik pramoniniai riebalų alkoho­
liai (aciklinių alkoholių mišiniai), kurių sudėtyje nė vienas i š 
alkoholių-komponentų nesudaro 90 % arba daugiau sausojo 
produkto masės. 
Šios rūšies produktai, kurių sudėtyje vienas iš riebalų alko­
holių sudaro ne mažiau kaip 90 % masės, dažniausiai priski­
riami 2905 pozicijai.  
3824  Paruošti liejimo form ų arba gurgu čių rišikliai; chemijos 
produktai ir chemijos pramon ės arba gimining ų 
pramonės šakų cheminiai produktai ir preparatai ( įskai­
tant sudarytus iš gamtini ų produkt ų mišinių), nenuro ­
dyti kitoje vietoje  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 12.02.2020 — 005.001 — 250  
3824 10 00  Paruošti liejimo form ų arba gurgu čių rišikliai  
Žr. SS paaiškinimų 3824 pozicijos paaiškinimų A dalį.  
3824 30 00  Neaglomeruoti metal ų karbidai, tarpusavyje sumaišyti 
arba su metaliniais rišikliais  
Šiai subpozicijai priskiriami milteliai, paruošti sukepinimo 
būdu perdirbti į „kietuosius metalus“. Jie yra sudaryti iš 
įvairių metalų karbidų mišinių (volframo, titano, tantalo ir 
niobio karbidų), su metaliniais rišikliais arba be jų (kobalto 
arba nikelio milteliai) ir dažnai jų sudėtyje būna maži 
kiekiai parafino (maždaug 0,5 % masės). Net ir paprastas 
vieno iš pirmiau minėtų karbidų ir metalinio rišiklio mišinys 
priskiriamas šiai subpozicijai; tačiau kiekvienas iš minėtų 
karbidų klasifikuojamas atskirai ir priskiriamas 
2849 pozicijai.  
3824 40 00  Paruošti cement ų, statybini ų skiedini ų arba beton ų 
priedai  
Žr. SS paaiškinimų 3824 pozicijos paaiškinimų B dalies 
septintosios pastraipos 3 punktą.  
3824 50 10  Betonai, paruošti lieti  
Šiai subpozicijai priskiriamas betonas, į kurį jau įpilta 
vandens. Toks betonas dažniausiai transportuojamas sunkve­ 
žimiais-maišytuvais.  
3824 50 90  Kiti  
Šiai subpozicijai priskiriamas: 
1. betonas, dar nesumaišytas su vandeniu; 
2. skiedinys.  
3824 60 11 – 
3824 60 99  Gliucitolis (sorbitolis), išskyrus priskiriam ą 
2905 44 subpozicijai  
Šioms subpozicijoms priskiriamos „nesikristalizuojančios“ 
sorbitolio (D-gliucitolio) atmainos, kurios dažniausiai 
gaunamos aukštame slėgyje hidrinant gliukozės sirupą, 
kurio sudėtyje yra dalis kitų oligosacharidų. Šių atmainų 
sudėtyje sorbitolis (D-gliucitolis) sudaro 60–80 % sausosios 
medžiagos masės, o likusios sudėtinės dalys – daugiausia iš 
dalies hidrinti polialkoholiai ir oligosacharidai. Dėl šios 
priežasties sorbitolio (D-gliucitolio) gebėjimas kristalizuotis  
žymiai sumažėja (iš čia kilęs pavadinimas: nesikristalizuo­
jantis sorbitolis (D-gliucitolis)). 
Sorbitolis, atitinkantis 29 skirsnio 1 pastabos reikalavimus, 
priskiriamas 2905 44 11–2905 44 99 subpozicijoms.  
3824 71 00 – 
3824 79 00  Mišiniai, kuri ų sudėtyje yra halogenint ų metano, etano 
ar propano darini ų 
Žr. SS paaiškinimų 3824 71–3824 79 subpozicijų 
paaiškinimus.  
3824 99 10  Naftos sulfonatai, išskyrus šarmini ų metalų, amonio 
arba etanolamin ų naftos sulfonatus; tiofenintos alyv ų, 
gautų iš bitumini ų mineralų, sulfonrūgštys ir j ų druskos  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 12.02.2020 — 005.001 — 251  
Šiai subpozicijai priskiriami: 
1. kalcio arba bario naftos sulfonatai, kurių sudėtyje esantis 
mineralinės alyvos kiekis dažniausiai sudaro 55–70 % 
masės. Jie plačiai naudojami alyvų priedų gamyboje; 
2. tiofenintos alyvų, gautų iš bituminių mineralų, sulfon­
rūgštys ir jų druskos, visų pirma kalcio. Šios sulfon­
rūgštys gaunamos sausai distiliuojant kai kuriuos bitumi­
nius skalūnus, o vėliau apdorojant sieros rūgštimi; jos 
skirtos naudoti farmacijoje. Bendras sieros kiekis šiose 
rūgštyse dažniausiai didesnis kaip 9 % masės.  
3824 99 15  Jonitai  
Žr. SS paaiškinimų 3824 pozicijos paaiškinimų B dalies 
septintosios pastraipos 14 punktą. 
Šiai subpozicijai priskiriami jonitai, daugiausia sudaryti iš 
sulfonintų anglių, taip pat iš kai kurių molio rūšių, jeigu 
toks molis yra specialiai iš anksto apdorotas ir tinkamas 
naudoti jonitams (dažniausiai katijoniniams). Viena iš 
tokių molio rūšių yra aliuminio silikatų gelio pavidalo glau­
konitas, kuris gaunamas iš smėlinio jūrinės kilmės mergelio 
ir dažniausiai naudojamas vandeniui minkštinti. Kiti tokiems 
pat tikslams skirti produktai daugiausia gaminami iš 
monmorilonito ir kaolinito. 
Šiai subpozicijai taip pat priskiriami sintetiniai jonitai, 
pavyzdžiui, dirbtiniai ceolitai bei jonitai, daugiausia paga­
minti iš aliuminio oksido arba silikagelio. 
Šiai subpozicijai nepriskiriami: 
a) išgrynintas silikagelis (2811 22 00 subpozicija); 
b) išgrynintas aliuminio oksidas, aktyvintas arba neakty­
vintas (2818 20 00 arba 2818 30 00 subpozicija); 
c) dirbtiniai ceolitai, kurių sudėtyje nėra rišiklių 
(2842 10 00 subpozicija), remiantis SS paaiškinimų 
3824 pozicijos paaiškinimų B dalies septintosios 
pastraipos 14 punktu; 
d) aktyvintas molis (3802 90 00 subpozicija).  
3824 99 20  Vakuumini ų vamzdži ų geteriai  
Šiai subpozicijai priskiriami gaminiai, vadinami „geteriais“ 
(dujų sugėrikliais). Jie skirstomi į „išpurškiamus“ („ flash “) 
geterius ir „tūrinius“ („ bulk“) geterius. 
Pirmosios kategorijos geteriai vamzdžio gamybos metu yra 
jame išgarinami; jiems priklauso: vielos ar granulių pavidalo 
produktai, kurių sudėtyje yra ir bario ir aliuminio, magnio, 
tantalo, torio ir t. t.; kompozicijos, sudarytos iš bario ir 
stroncio karbonatų mišinio, kuriuo padengiama tantalo viela.  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 12.02.2020 — 005.001 — 252  
Antrosios kategorijos geteriai yra tik pakaitinami, bet neiš­
garinami; jie veikia tik kaip kontaktiniai absorbentai. Šie 
geteriai dažniausiai sudaryti iš vielos, kapsulių ar kitokio 
pavidalo išgrynintų metalų (tantalo, volframo, cirkonio, 
niobio, torio), todėl jie negali būti priskiriami šiai 
subpozicijai.  
3824 99 30  Naften ų rūgštys, jų vandenyje netirpstan čios druskos ir 
jų esteriai  
Naftenų rūgštys yra monokarboksilinių aliciklinių rūgščių 
mišiniai, regeneruoti tam tikros kilmės (paprastai iš buvusios 
Tarybų Sąjungos) žalios (neapdorotos) naftos rafinavimo 
metu. 
Šiai subpozicijai taip pat priskiriamos vandenyje netirpstan­ 
čios naftenų rūgščių druskos (pavyzdžiui, aliuminio, bario, 
švino, chromo, kalcio, mangano, kobalto, cinko) ir šių 
rūgščių esteriai.  
3824 99 45  Priemon ės nuo nuovir ų susidarymo ir panaš ūs junginiai  
Šiai subpozicijai priskiriami produktai, paminėti SS paaiški­
nimų 3824 pozicijos paaiškinimų B dalies septintosios 
pastraipos 15 punkte ir preparatai, kurie ištirpina nuovirų 
nuosėdas.  
3824 99 50  Preparatai galvanotechnikai  
Šiai subpozicijai priskiriami preparatai, skirti, pavyzdžiui, 
metalizavimo, poliravimo vonioms, taip pat preparatai, skirti 
elektrografijai.  
3824 99 55  Glicerolio riebal ų rūgščių mono-, di- ir triesteri ų mišiniai 
(riebalų emulsikliai)  
Žr. SS paaiškinimų 3824 pozicijos paaiškinimų B dalies 
septintosios pastraipos 11 punktą.  
3824 99 65  Pagalbiniai produktai, skirti naudoti liejininkyst ėje 
(išskyrus priskiriamus 3824 10 00 subpozicijai)  
Be produktų, paminėtų SS paaiškinimų 3824 pozicijos 
paaiškinimų B dalies septintosios pastraipos 6 ir 43 punkte, 
šiai subpozicijai taip pat priskiriami: 
1. preparatai, daugiausia sudaryti iš kalcio karbonato, vaškų 
ir dažų, skirti liejininkystėje naudojamoms gurgučių 
dėžėms ir modelių plokštėms padengti; 
2. preparatai, daugiausia sudaryti iš dekstrino ir natrio 
karbonato, kurie po emulsinimo skirti naudoti kaip plieno 
liejyklų formų dangos; 
3. smėlis, padengtas plonu sintetinės dervos sluoksniu, 
skirtas liejyklų gurgučiams gaminti; 
4. produktai, skirti plienui degazuoti; 
5. atskyrimo agentai, skirti naudoti liejimui (išskyrus priski­
riamus 3403 pozicijai).  
3824 99 70  Preparatai, naudojami medžiagoms padaryti atsparioms 
ugniai, nelaidžioms vandeniui, ir panaš ūs apsauginiai 
preparatai, naudojami statybos pramon ėje ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 12.02.2020 — 005.001 — 253  
Šiai subpozicijai priskiriami: 
1. produktai, skirti apsaugai nuo ugnies (pavyzdžiui, 
daugiausia sudaryti iš amonio junginių, kurie kaitroje 
išsipučia ir tokiu būdu suformuoja statybiniuose segmen­
tuose izoliacinį sluoksnį); 
2. produktai (dažniausiai sudaryti daugiausia iš silikatų), 
skirti pastatų išorei įmirkyti, siekiant apsaugoti nuo 
vandens; 
3. produktai, skirti pridėti į betoną, siekiant jį padaryti 
atspariu gruntiniam vandeniui.  
3824 99 92 ir 
3824 99 93  Cheminiai produktai arba preparatai, daugiausia suda ­
ryti iš organini ų junginių, nenurodyti kitoje vietoje  
Klasifikuojant šioms subpozicijoms priskiriamus cheminius 
produktus arba preparatus į vandens kiekį neatsižvelgiama. 
Sąvoka „organiniai junginiai“ taikoma visiems organiniams 
produktams, neatsižvelgiant į tai, kur jie klasifikuojami. 
Šioms subpozicijoms priskiriamos oksoalyvos bei jų frak­
cijos, iš dalies arba visiškai esterintos, alkoksilintos, konde n­
suotos arba hidrolizuotos. Jos yra sunkiosios 
oksofrakcijos (HOF) oksoprocesų (įskaitant oksosintezę) 
šalutiniai produktai, apimantys šalutinius hidroformilinimo 
(Fišerio - Tropšo reakcijos, alkenus paverčiančios aldehi­
dais) produktus ir oksoalkoholių gamyboje susidarančius 
distiliacijos likučius. Jas daugiausia sudaro aldehidai, eteria i, 
eteralkoholiai, alkoholiai, esteriai ir karboksirūgštys, jų 
sudėtyje taip pat gali būti nedideli kitų medžiagų (pvz., 
olefinų ir parafinų) kiekiai. 
Šioms subpozicijoms nepriskiriami lengvosios oksofrakcijos 
(LOF) oksoprocesų šalutiniai produktai, kuriuos daugiausia 
sudaro olefinai ir parafinai (2710 pozicija).  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 12.02.2020 — 005.001 — 254  
VII SKYRIUS  
PLASTIKAI IR J Ų GAMINIAI; KAU ČIUKAS IR JO GAMINIAI  
39 SKIRSNIS  
PLASTIKAI IR J Ų GAMINIAI 
6 pastaba  Sąvoka „tirpalai“, naudojama ir šioje pastaboje, ir 
32 skirsnio 4 pastaboje, netaikoma koloidiniams tirpalams.  
I. PIRMIN ĖS FORMOS  
Sąvokos „pirminės formos“ apibrėžimas pateiktas šio 
skirsnio 6 pastaboje bei SS paaiškinimų šio skirsnio paaiš­
kinimų Bendrųjų nuostatų paaiškinimuose „Pirminės 
formos“.  
3901  Etileno polimerai, pirmin ės formos  
3901 10 10 ir 
3901 10 90  Polietilenas, kurio savitasis sunkis mažesnis kaip 0,94  
Šioms subpozicijoms priskiriami tiktai etileno homopoli­
merai, t. y. polimerai, kuriuose etilenas sudaro ne mažiau 
kaip 95 % bendros polimero masės. 
Polietileno savitasis sunkis turi būti nustatomas naudojant 
polimerą be priemaišų. 
Skystas polietilenas priskiriamas šiai subpozicijai tiktai tuo 
atveju, jei atitinka šio skirsnio 3 pastabos a punkte nusta­
tytus reikalavimus. Priešingu atveju jis priskiriamas 
2710 12 11–2710 19 99 subpozicijoms. 
Polietileno vaškai priskiriami 3404 subpozicijai.  
3901 20 10 ir 
3901 20 90  Polietilenas, kurio savitasis sunkis ne mažesnis kaip 0,94  
Žr. paaiškinimų 3901 10 10 ir 3901 10 90 subpozicijų 
paaiškinimus.  
3901 90 30 ir 
3901 90 80  Kiti 
Remiantis šio skirsnio 4 pastaba ir 1 subpozicijų pastaba, 
šioms subpozicijoms priskiriama: 
1. etileno kopolimerai ir monomerai, išskyrus vinilo acetatą 
(pavyzdžiui, etileno ir propileno kopolimerai), taip pat 
panašios sudėties polimerų mišiniai, kuriuose vyraujantis 
komonomeras yra etilenas; 
2. chemiškai modifikuotas polietilenas, nurodytas šio 
skirsnio 5 pastaboje (pavyzdžiui, chlorintas polietilenas 
ir chlorsulfonintas polietilenas).  
3902  Propileno arba kit ų olefinų polimerai, pirmin ės formos  
3902 10 00  Polipropilenas  
Mutatis mutandis  taikoma paaiškinimų 3901 10 10 ir 
3901 10 90 subpozicijų paaiškinimų pirmoji pastraipa.  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 12.02.2020 — 005.001 — 255  
Šiai subpozicijai nepriskiriamas skystas polipropilenas, kuris 
neatitinka šio skirsnio 3 pastabos a punkte nustatytų reika­
lavimų (pavyzdžiui, tripropilenas arba tetrapropilenas) 
(2710 12 11–2710 19 99 subpozicijos).  
3902 20 00  Poliizobutilenas  
Šiai subpozicijai priskiriamas produktas, nurodytas SS 
paaiškinimų 3902 pozicijos paaiškinimų trečiojoje ir ketvir­
tojoje pastraipose. 
Šiai subpozicijai nepriskiriamas skystas poliizobutilenas, 
neatitinkantis šio skirsnio 3 pastabos a punkte nustatytų 
reikalavimų (pavyzdžiui, triizobutilenas) 
(2710 12 11–2710 19 99 subpozicijos).  
3902 30 00  Propileno kopolimerai  
Šiai subpozicijai priskiriami kopolimeras arba polimerų 
mišinys, kurio sudėtyje etilenas sudaro 45 % masės, propi­
lenas 35 % masės ir izobutilenas 20 % masės, nes propi­
lenas ir izobutilenas, kurių polimerai priskiriami 3902 pozi­
cijai, sudaro 55 % kopolimero masės ir bendros kopolimero 
masės požiūriu vyrauja lyginant su etilenu. Be to, propi­
lenas, kurio kopolimerai šiuo atveju tiksliai paminėti, 
masės požiūriu yra vyraujantis monomeras lyginant su 
izobutilenu (taikoma šio skirsnio 4 pastaba ir 1 subpozicijų 
pastaba). 
Jei pateiktame pavyzdyje propileno ir izobutileno procen­
tinės dalys yra priešingos, kopolimeras priskiriamas 
3902 90 10–3902 90 90 subpozicijoms.  
3902 90 10 – 
3902 90 90  Kiti 
Šioms subpozicijoms priskiriami produktai, komerciškai 
vadinami poli(alfa-olefinais), paprastai gaunami silpnai poli­
merizuojant dec-1-eną, po to gauti produktai hidrinami ir 
atskiriami distiliuojant C  20 -, C  30 -, C  40 - ir C  50 - angliavande­
niliais turtingas frakcijas. Šios frakcijos sumaišomos, sufor­
muojant skirtingus komercinių poli(alfa-olefinų) tipus. 
Tai yra skysčiai, kurie nebūtinai atitinka šio skirsnio 
3 pastabos c punkto reikalavimus, tačiau atitinka to paties 
skirsnio 3 pastabos a punkto nuostatas ir naudojami kaip 
mineralinių alyvų pakaitalai sintetinėms ir pusiau sinteti­
nėms tepalinėms alyvoms gaminti, suteikdami tokiems 
produktams didesnę klampą, užtikrindami žemesnę takumo 
temperatūrą, pagerindami terminį patvarumą, užtikrindami 
aukštesnę pliūpsnio temperatūrą ir mažesnį lakumą.  
3903  Stireno polimerai, pirmin ės formos  
Šiai pozicijai nepriskiriami stireninti poliesteriai 
(3907 pozicija).  
3903 11 00 ir 
3903 19 00  Polistirenas  
Mutatis mutandis  taikoma paaiškinimų 3901 10 10 ir 
3901 10 90 subpozicijų paaiškinimų pirmoji pastraipa.  
3904  Vinilchlorido arba kit ų halogenint ų olefinų polimerai, 
pirminės formos  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 12.02.2020 — 005.001 — 256  
Vinilo polimeras yra polimeras, kurio monomeras atitinka 
formulę:
  
kurioje C-X jungtis nėra nei anglis-anglis, nei 
anglis-vandenilis jungtis.  
3904 10 00  Polivinilchloridas, nesumaišytas su jokiomis kitomis 
medžiagomis  
Mutatis mutandis  taikoma paaiškinimų 3901 10 10 ir 
3901 10 90 subpozicijų paaiškinimų pirmoji pastraipa.  
3904 21 00 ir 
3904 22 00  Kitas polivinilchloridas  
Mutatis mutandis  taikoma paaiškinimų 3901 10 10 ir 
3901 10 90 subpozicijų paaiškinimų pirmoji pastraipa.  
3904 30 00  Vinilchlorido-vinilacetato kopolimerai  
Šiai subpozicijai priskiriami tik: 
1. vinilchrolido kopolimerai, kuriuose dominuojantis mono­
meras yra vinilchloridas; 
2. polivinilchlorido ir polivinilacetato mišiniai, kuriuose 
dominuojantis monomeras yra vinilchloridas.  
3904 40 00  Kiti vinilchlorido kopolimerai  
Šiai subpozicijai priskiriami vinilchlorido ir etileno kopoli­
merai, kuriuose vyraujantis komonomeras yra vinilchloridas.  
3904 61 00  Politetrafluoretilenas  
Mutatis mutandis  taikoma paaiškinimų 3901 10 10 ir 
3901 10 90 subpozicijų paaiškinimų pirmoji pastraipa.  
3904 69 80  Kiti  
Šiai subpozicijai taip pat priskiriami polichlortrifluoretilena s 
ir polivinilidenfluoridas.  
3906  Akrilo polimerai, pirmin ės formos  
3906 10 00  Polimetilmetakrilatas  
Mutatis mutandis  taikoma paaiškinimų 3901 10 10 ir 
3901 10 90 subpozicijų paaiškinimų pirmoji pastraipa.  
3906 90 90  Kiti  
Šiai subpozicijai priskiriami poliakrilnitrilas ir poliakrilo 
elastomerai (ACM), pirminės formos (nevulkanizuoti). 
Šiai subpozicijai nepriskiriami: 
a) akrilo polimerai, kurie sudaro jonitus (3914 00 00 pozi­
cija); 
b) akrilnitrilo kopolimerai, kurie atitinka 40 skirsnio 
4 pastabos reikalavimus (40 skirsnis).  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 12.02.2020 — 005.001 — 257  
3907  Poliacetaliai, kiti polieteriai ir epoksidin ės dervos, 
pirminės formos; polikarbonatai, alkidin ės dervos, polia ­
lilo esteriai ir kiti poliesteriai, pirmin ės formos  
Šioje pozicijoje naudojamą priešdėlio „poli“ apibrėžimą 
žr. šio skirsnio 1 subpozicijų pastabos a punkto 
1 papunktyje.  
3907 20 11 – 
3907 20 99  Kiti polieteriai  
Šioms subpozicijoms taip pat priskiriami chemiškai modifi­
kuoti polieteriai (išskyrus poliacetalius) (žr. SS paaiškinimų 
3907 pozicijos paaiškinimų 2 punktą).  
3907 40 00  Polikarbonatai  
Šiai subpozicijai priskiriami kopolimerai, kurių sudėtyje yra 
polikarbonato suformuotas komponentas ir poli(etileno teref­
talato) suformuotas komponentas, jei kopolimerų sudėtyje 
vyrauja polikarbonatas (žr. SS paaiškinimų šio skirsnio 
paaiškinimų Bendrųjų nuostatų paaiškinimų subpozicijų 
paaiškinimų B dalies 1 punkto šeštąją pastraipą).  
3907 61 00 ir 
3907 69 00  Poli(etileno tereftalatas)  
Mutatis mutandis  taikomi paaiškinimų 3901 10 10 ir 
3901 10 90 subpozicijų paaiškinimai. 
Šioms subpozicijoms priskiriami kopolimerai, kurių sudėtyje 
yra polikarbonato suformuotas komponentas ir poli(etileno 
tereftalato) suformuotas komponentas, jei kopolimerų sudė­
tyje vyrauja poli(etileno tereftalatas) (žr. SS paaiškinimų šio  
skirsnio paaiškinimų Bendrųjų nuostatų paaiškinimų subpo­
zicijų paaiškinimų B dalies 1 punkto šeštąją pastraipą).  
3907 61 00  Kurio klampos skai čius ne mažesnis kaip 78 ml/g  
Poli(etileno tereftalatas), kurio klampos skaičius ne mažesnis 
kaip 78 ml/g, paprastai naudojamas buteliams gaminti.  
Klampos skaičius apskaičiuojamas pagal ISO standartą 1628-5, 
kaip tirpiklį naudojant dichloracto rūgštį.  
3908  Poliamidai, pirmin ės formos  
3908 10 00  Poliamidas-6, -11, -12, -6,6, -6,9, -6,10 arba-6,12  
Mutatis mutandis  taikomi paaiškinimų 3901 10 10 ir 
3901 10 90 subpozicijų paaiškinimai.  
3909  Aminodervos, fenolio dervos ir poliuretanai, pirmin ės 
formos  
Dėl kopolimerų, sudarytų iš šioje pozicijoje nurodytų dervų 
monomerų, klasifikavimo ir jų mišinių klasifikavimo žr. šio 
skirsnio 4 pastabą.  
3911  Naftos dervos, kumaronin ės-indenin ės dervos, politer ­
penai, polisulfidai, polisulfonai ir kiti produktai, nuro ­
dyti šio skirsnio 3 pastaboje, nenurodyti kitoje vietoje, 
pirminės formos  
3911 10 00  Naftos dervos, kumaronin ės, indenin ės arba kumaro ­
ninės-indenin ės dervos ir politerpenai  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 12.02.2020 — 005.001 — 258  
Šiai subpozicijai priskiriamais politerpenais laikomi tik tokie  
polimerai ir polimerų mišiniai, kuriuose ne mažiau kaip 
vienas terpeno monomerų sudaro ne mažiau kaip 95 % 
masės viso polimero kiekio.  
3911 90 11 – 
3911 90 19  Kondensacin ės polimerizacijos arba polimerizacijos su 
persigrupavimu produktai, chemiškai modifikuoti arba 
nemodifikuoti  
Šioms subpozicijoms priskiriami produktai, nurodyti SS 
paaiškinimų 3911 pozicijos paaiškinimų pirmosios 
pastraipos 2–5 punktuose.  
3912  Celiulioz ė ir jos cheminiai dariniai, nenurodyti kitoje 
vietoje, pirmin ės formos  
3912 11 00 ir 
3912 12 00  Celiulioz ės acetatai  
Žr. SS paaiškinimų 3912 pozicijos paaiškinimų B dalies 
antrosios pastraipos 1 punktą.  
3912 20 11 – 
3912 20 90  Nitroceliulioz ės (įskaitant kolodijus)  
Žr. SS paaiškinimų 3912 pozicijos paaiškinimų B dalies 
antrosios pastraipos 2 punktą.  
3912 20 11  Kolodijai ir celoidinas  
Kolodijus yra nitroceliuliozės, kurios sudėtyje yra 12 % 
masės azoto, tirpalas eterio ir alkoholio mišinyje. Džiūdamas 
šis tirpalas suformuoja elastinį nitroceliuliozės sluoksnį, 
kurio lankstumą galima padidinti pridedant ricinos aliejaus. 
Kolodijus taip pat gali būti gaunamas ištirpinus nitroceliu­
liozę acetone. Kolodijus naudojamas fotografinėms emulsi­
joms gaminti, o taip pat medicinoje. 
Celoidinas gaunamas iš kolodijaus nepilnai išgarinus tirpik­
lius. Ši medžiaga yra kieta.  
3912 20 19  Kitos  
Šiai subpozicijai priskiriami neplastifikuoti celiuliozės 
nitratai (nitroceliuliozė), išskyrus kolodijus ir koloidinus, 
net jei saugumo sumetimais jie yra sudrėkinti, dažniausiai 
etilo ar butilo spiritu, arba jų nekenksmingumas užtikrintas 
kitu būdu.  
3912 31 00 – 
3912 39 85  Celiulioz ės eteriai  
Žr. SS paaiškinimų 3912 pozicijos paaiškinimų B dalies 
antrosios pastraipos 4 punktą.  
3912 31 00  Karboksimetilceliulioz ė ir jos druskos  
Karboksimetilceliuliozė gaunama monochloracetato rūgšties 
su šarmine celiulioze reakcijos metu. Ši medžiaga dažniau­
siai naudojama kaip tirštiklis ir kaip koloidų apsauginė 
medžiaga.  
3912 39 85  Kiti  
Šiai subpozicijai priskiriama metilceliuliozė, etilceliuliozė, 
benzilceliuliozė ir hidroksietilceliuliozė.  
3912 90 10  Celiulioz ės esteriai  
Šiai subpozicijai priskiriamas celiuliozės propionatas ir 
celiuliozės butiratas.  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 12.02.2020 — 005.001 — 259  
3912 90 90  Kiti  
Šiai subpozicijai priskiriamos celiuliozės pirminės formos, 
nenurodytos kitoje vietoje. 
Regeneruota celiuliozė dėl savo įprastinės komercinės 
formos šiai subpozicijai dažniausiai nepriskiriama. Plonos 
ir permatomos juostelės pavidalu ji priskiriama 3920 arba 
3921 pozicijai, o tekstilės pluoštų pavidalu – 54 arba 
55 skirsniui. 
Šiai subpozicijai priskiriami celiuliozės esterių ir celiuliozė s 
eterių mišiniai (žr. šio skirsnio 1 subpozicijų pastabą).  
3913  Gamtiniai polimerai (pavyzdžiui, algino r ūgštis) ir modi ­
fikuoti gamtiniai polimerai (pavyzdžiui, sukietinti 
baltymai, gamtinio kau čiuko cheminiai dariniai), nenu ­
rodyti kitoje vietoje, pirmin ės formos  
3913 10 00  Algino r ūgštis, jos druskos ir esteriai  
Žr. SS paaiškinimų 3913 pozicijos paaiškinimų pirmosios 
pastraipos 1 punktą.  
3913 90 00  Kiti  
Žr. SS paaiškinimų 3913 pozicijos paaiškinimų pirmosios 
pastraipos 2–4 punktus.  
II. ATLIEKOS, ATRAIŽOS IR LAUŽAS; PUSGAMI ­
NIAI; GAMINIAI  
3915  Plastik ų atliekos, atraižos ir laužas  
Sąvoka „plastikai“ apibrėžta šio skirsnio 1 pastaboje. 
Šiai pozicijai priskiriama: 
1. vienos termoreaktyviosios medžiagos (jau sukietėjusios) 
atliekos, atraižos ir laužas, paverstas pirmine forma; 
2. mišraus plastiko (termoplastinio, termoreaktyvaus (jau 
sukietėjusio) arba abiejų) atliekos, atraižos ir laužas, 
paverstas pirmine forma.  
3916  Vienagijai si ūlai, kurių bet kuris skerspj ūvio matmuo 
didesnis kaip 1 mm, strypai, virbai ir profiliai, apdorotu 
arba neapdorotu paviršiumi, bet kitu b ūdu neapdoroti, 
iš plastik ų 
3916 90 10  Iš kondensacin ės polimerizacijos arba polimerizacijos su 
persigrupavimu produkt ų, chemiškai modifikuot ų arba 
nemodifikuot ų 
Šiai subpozicijai priskiriami vienagijai siūlai, strypai, virba i 
ir profiliai iš poliesterio, poliamidų arba iš poliuretanų.  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 12.02.2020 — 005.001 — 260  
3916 90 50  Iš adityviosios polimerizacijos produkt ų 
Sąvokos „adityviosios polimerizacijos produktai“ apibrėžimą 
žr. SS paaiškinimų šio skirsnio paaiškinimų Bendrųjų 
nuostatų paaiškinimų „Polimerai“ antrosios pastraipos 
1 punkte. 
Šiai subpozicijai priskiriami vienagijai siūlai, strypai, virba i 
ir profiliai iš propileno ar stireno polimerų, arba iš akrilo 
polimerų.  
3917  Vamzdžiai, vamzdeliai ir žarnos bei j ų jungiamosios 
detalės (pavyzdžiui, movos, alk ūnės, jungės), iš plastik ų 
Sąvokos „vamzdžiai, vamzdeliai ir žarnos“ apibrėžimą žr. šio 
skirsnio 8 pastaboje.  
3917 29 00  Iš kit ų plastikų 
Šiai subpozicijai priskiriami vamzdžiai, vamzdeliai ir žarnos, 
pagamintos iš kondensacinės polimerizacijos arba polimeri­
zacijos su persigrupavimu produktų, chemiškai modifikuotų 
arba nemodifikuotų, pavyzdžiui, iš fenolio dervų, amino 
dervų, alkido dervų ir kitų poliesterių, poliamidų, poliure­
tanų ir silikonų. 
Šiai subpozicijai priskiriami produktai, pagaminti iš adity­
viosios polimerizacijos produktų, pavyzdžiui, iš politetraha­
loetilenų, poliizobutileno, stireno polimerų, vinilideno chlo­
rido, vinilo acetato arba kitų vinilo esterių ir iš akrilo 
polimerų.  
3918  Grind ų dangos iš plastik ų, lipnios arba nelipnios, 
susuktos į ritinius arba plokš čių pavidalo; sien ų arba 
lubų dangos iš plastik ų, apibrėžtos šio skirsnio 9 pasta ­
boje 
Šiai pozicijai priskiriami neperforuoti plastikų lakštai, 
susukti į ritinius arba plokščių pavidalo, naudojami 
dangoms, pavyzdžiui, teniso kortų ir terasų.  
3919  Lipnios plokšt ės, lakštai, pl ėvelės, folijos, juostel ės, 
juostos ir kitos plokš čios formos, iš plastik ų, susuktos 
arba nesusuktos į ritinius  
Sąvokos „lipnus“ apibrėžimą žr. SS paaiškinimų 3919 pozi­
cijos paaiškinimų pirmojoje pastraipoje. Šiai pozicijai 
nepriskiriami plokščios formos plastikai, kurie limpa tiktai 
prie lygių paviršių, pavyzdžiui, stiklo. 
Šiai pozicijai priskiriamos prekės dažnai yra su apsauginiu 
nuimamu lakštu arba su popieriaus ar plastiko juostele. 
Klasifikuojant į šį apsauginį lakštą arba juostelę 
neatsižvelgiama.  
3919 10 12 – 
3919 10 80  Susuktos į ritinius, kuri ų plotis ne didesnis kaip 20 cm  
Šioms subpozicijoms priskiriamos lipnios juostelės su etike­
tėmis ir ant vienkartinių dalytuvų, kurių pagrindinė paskirtis 
– pateikimas mažmeninei prekybai ir kurie paprastai nėra 
pakartotinai panaudojami.  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 12.02.2020 — 005.001 — 261  
3919 10 12 – 
3919 10 19  Juostelės, kurių danga sudaryta iš nevulkanizuoto 
gamtinio arba sintetinio kau čiuko  
Šioms subpozicijoms priskiriamos tiktai lipnios juostelės, 
pavyzdžiui, juostelės, kurios atpažįstamos kaip skirtos 
naudoti tiktai arba daugiausia kaip klijavimo priemonė. 
Tokios juostelės dažniausiai naudojamos prekėms pakuoti 
ir panašiems tikslams.  
3920  Kitos plokšt ės, lakštai, pl ėvelės, folijos ir juostel ės, iš 
plastikų, neakyti ir nearmuoti, nelaminuoti, nesutvirtinti 
ir panašiai nekombinuoti su kitomis medžiagomis  
Žr. šio skirsnio 10 pastabą. 
Šiai pozicijai nepriskiriama juostelė, kurios matomasis plotis 
ne didesnis kaip 5 mm (54 skirsnis). 
Šiai pozicijai priskiriamas mineralinis popierius, pagamintas 
iš akmens miltelių (kalcio karbonatas sudaro apie 80 % 
masės) ir plastiko (plastiko derva sudaro apie 20 % 
masės); esminį gaminio požymį dėl savo lankstumo lemia 
plastikas, o akmens dulkės yra tik užpildas. Mineralinis 
popierius yra į popierių panaši medžiaga, kurią galima apdo­
roti kaip popierių (t. y. ant jo spausdinti, jį pjaustyti, lank s­
tyti, klijuoti), nes jo tankis panašus į popieriaus, pagaminto 
iš celiuliozės, tankį. Jis tinkamas, pavyzdžiui, raštinės reik­
menims, maišeliams, pakuotėms, lipniam popieriui, rieba­
lams nelaidžiam popieriui, aplankams ir talpykloms.  
3920 20 80  Kuri ų storis didesnis kaip 0,10 mm  
Šiai subpozicijai priskiriamos pakavimui naudojamos spal­
votos, šilką primenančios dekoratyvinės juostelės, kurios 
gaminamos ekstruzijos būdu iš propileno polimerų. 
Dėl susidariusios propileno polimerų molekulinės orienta­
cijos juostelės gali plūšintis ( fibrillate ) jas plėšiant išilgai 
ranka, todėl susidaro klaidingas įspūdis, kad tai yra pluoštų 
pagrindu pagamintas produktas. 
Tokių juostelių storis yra apie 0,13 mm, jos gali būti su 
atspaudais ir yra tinkamos garbanojimui. Dažniausiai šios 
juostelės susukamos ant ričių ar cilindro formos suktuvų ir 
parduodamos su prekiniu ženklu „plastikinis  bolducs “. Jos 
naudojamos tokiems pat tikslams, kaip ir juostelės, priski­
riamos 5806 pozicijai. Šios dekoratyvinės juostelės rišant 
pakuotes paprastai surišamos mazgu. 
Šiai subpozicijai priskiriamos kitos pakavimui naudojamos, 
masėje dažytos arba nedažytos, juostelės, kurios gaminamos 
ekstruzijos būdu iš propileno polimerų. 
Šios dekoratyvinės juostelės, kitaip negu pirmiau minėtos 
juostelės, neprimena šilko, jos yra storesnės bei kietesnės 
ir netinkamos garbanojimui. Jų paviršius gali būti iškilaus 
ar įspausto reljefo ir su atspaudais. 
Pakavimui skirtas daiktas apjuosiamas šiomis juostelėmis jas 
įtempiant, o jų galai karštai sulydomi arba sujungiami meta­
linėmis ar plastikinėmis sąvaržomis.  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 12.02.2020 — 005.001 — 262  
Šiai subpozicijai nepriskiriamos juostelės, kurių matomasis 
plotis ne didesnis kaip 5 mm (5404 90 10 subpozicija).  
3920 43 10 ir 
3920 43 90  Kurių sudėtyje esantis plastifikatorius sudaro ne mažiau 
kaip 6 %  
Žr. šio skirsnio 2 subpozicijų pastabą ir SS paaiškinimų 
3920 43 ir 3920 49 subpozicijų paaiškinimus.  
3920 49 10 ir 
3920 49 90  Kitos  
Žr. SS paaiškinimų 3920 43 ir 3920 49 subpozicijų 
paaiškinimus.  
3920 73 10  Pl ėvelė, susukta į ritinius arba juosteli ų pavidalo, skirta 
naudoti kinematografijoje arba fotografijoje  
Šiai subpozicijai priskiriami lakštai, tinkami naudoti kinema­
tografijoje arba fotografijoje kaip šviesai jautrių medžiagų 
pagrindas.  
3921  Kitos plokšt ės, lakštai, pl ėvelės, folijos ir juostel ės, iš 
plastikų 
Žr. paaiškinimų 3920 pozicijos paaiškinimus.  
3921 90 41  Aukšto sl ėgio laminatai su dekoruotais paviršiais vienoje 
arba abiejose pus ėse 
Šiai subpozicijai priskiriami laminuoti lakštai, sudaryti iš 
pluoštinės lakštinės medžiagos (pavyzdžiui, popieriaus) 
sluoksnių, įmirkytų termoreaktyviosiomis dervomis ir 
šilumos bei ne mažesnio kaip 5 MPa slėgio pagalba 
sujungtų kartu; išorinis sluoksnis arba sluoksniai yra spal­
voti arba su dekoratyviais piešiniais (pavyzdžiui, medžio 
imitacija). 
Lakštai su dekoruotais paviršiais abiejose pusėse naudojami 
statmenai, pavyzdžiui, kaip pertvaros stenduose ar vitrinose; 
lakštai su vienu dekoruotu paviršiumi dažniausiai naudojami 
medienos drožlių plokštėms padengti.  
3923  Gaminiai, skirti preki ų transportavimui arba pakavimui, 
iš plastik ų; kamščiai, dangteliai, gaubtukai ir kiti užda ­
rymo reikmenys, iš plastik ų 
3923 90 00  Kiti  
Šiai subpozicijai priskiriamas išspaustas (ekstruzinis) vamz­
džio formos tinklas, skirtas pakavimui; jis parduodamas 
neribotais ilgiais ir po supjaustymo reikiamo ilgio atkar­
pomis dažniausiai naudojamas tam tikrų vaisių ir daržovių, 
pavyzdžiui, obuolių, apelsinų, bulvių ir svogūnų pakavimo 
maišeliams ir krepšeliams gaminti.  
3924  Stalo, virtuv ės indai, kiti nam ų apyvokos ir higienos 
arba tualeto reikmenys, iš plastik ų 
3924 90 00  Kiti  
Šiai subpozicijai priskiriamos kempinės iš regeneruotos 
celiuliozės, supjaustytos įvairiais, išskyrus stačiakampio 
(įskaitant kvadrato), pavidalais, o taip pat kempinės, 
supjaustytos stačiakampiais (įskaitant kvadratus), su apdoro­
tais kraštais arba kitaip apdorotos.  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 12.02.2020 — 005.001 — 263  
Šiai subpozicijai nepriskiriama: 
a) gamtinės kempinės (0511 99 31 ir 0511 99 39 subpozi­
cijos); 
b) kempinės, paprastai supjaustytos stačiakampiais (įskai­
tant kvadratus) (3921 pozicija).  
3925  Statybos reikmenys iš plastik ų, nenurodyti kitoje vietoje  
Žr. šio skirsnio 11 pastabą.  
3925 20 00  Durys, langai ir j ų rėmai, dur ų slenksčiai 
Žr. SS paaiškinimų 3925 20 subpozicijos paaiškinimus.  
3925 90 10  Jungiamosios detal ės ir aptaisai, skirti stacionariai įtvir­
tinti duryse, languose, laiptuose, sienose arba kitose 
pastatų dalyse  
Žr. šio skirsnio 11 pastabos ij punktą.  
3926 40 00  Statul ėlės ir kiti dekoratyviniai dirbiniai  
Šiai subpozicijai priskiriami namų ir sodo dekoratyviniai 
dirbiniai, pagaminti iš akmens miltelių (kalcio karbonatas 
sudaro apie 59 % masės), plastiko (nesotusis poliesteris 
sudaro apie 39 % masės) ir nedidelio kiekio kitų priedų, o 
esminį dirbinių požymį lemia plastikas. Šiuo atveju akmens 
milteliai yra tik užpildas.  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 12.02.2020 — 005.001 — 264  
40 SKIRSNIS  
KAUČIUKAS IR JO GAMINIAI  
Bendrosios nuostatos  
Šio skirsnio 4 pastabos a punkte sąvoka „netermoplastinės medži agos“ 
įvardija medžiagas, kurios termiškai apdorojant negali būti pak artotinai 
suminkštintos taip, kad jas būtų galima formuoti liejimo arba e kstruzijos 
būdu.  
4001  Gamtinis kau čiukas, balata, gutaper čia, gvajul ė, čiklė ir 
panašios gamtin ės dervos, turin čios pirmini ų formų, 
plokščių, lakštų arba juosteli ų pavidalą 
4001 21 00  R ūkyti lakštai  
Žr. SS paaiškinimų 4001 pozicijos paaiškinimų B dalies 
1 punkto pirmąją pastraipą.  
4001 29 00  Kitos  
Žr. SS paaiškinimų 4001 pozicijos paaiškinimų B dalies 
1 punkto antrąją ir ketvirtąją pastraipas. 
Šiai subpozicijai priskiriamas šviesusis krepas, rudasis 
krepas, rumbuoti ir oru išdžiovinti lakštai, reaglomeruotos 
kaučiuko granulės ir birūs gamtinio kaučiuko milteliai.  
4002  Sintetinis kau čiukas ir faktisas, gautas iš aliej ų, turintis 
pirminių formų arba plokš čių, lakštų arba juosteli ų 
pavidalą; bet kuri ų produkt ų, priskiriam ų 4001 pozicijai, 
mišiniai su bet kuriais šiai pozicijai priskiriamais 
produktais, turintys pirmini ų formų arba plokš čių, 
lakštų arba juosteli ų pavidalą 
4002 99 10  Produktai, modifikuoti pridedant plastik ų 
Šiai subpozicijai priskiriami produktai, nurodyti šio skirsnio 
4 pastabos c punkte, išskyrus depolimerizuotą gamtinį 
kaučiuką (4002 99 90 subpozicija).  
4002 99 90  Kiti  
Šiai subpozicijai priskiriami karboksilinti akrilonitrilo-buta­
dieno kaučiukai (XNBR), akrilonitrilo-izopreno kaučiukai 
(NIR) ir faktisas, gautas iš aliejų.  
4005  Nevulkanizuotas kau čiukas, į kurį primaišyta kit ų 
medžiagų, turintis pirmini ų formų arba plokš čių, lakštų 
arba juosteli ų pavidalą 
4005 20 00  Tirpalai; dispersijos, išskyrus priskiriamas 4005 10 
subpozicijai  
Žr. SS paaiškinimų 4005 pozicijos paaiškinimų ketvirtosios 
pastraipos B dalį ir penktosios pastraipos 2 punktą.  
4005 91 00  Plokšt ės, lakštai ir juostel ės 
Žr. SS paaiškinimų 4005 pozicijos paaiškinimų ketvirtosios 
pastraipos B dalį ir penktosios pastraipos 3 ir 4 punktus.  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 12.02.2020 — 005.001 — 265  
Šiai subpozicijai taip pat priskiriamos nevulkanizuoto 
kaučiuko plokštės, lakštai ir juostos, nesupjaustytos arba 
tik supjaustytos stačiakampiais (įskaitant kvadratus), iš 
vienos pusės padengtos klijų sluoksniu. Šio skirsnio 9 pasta­
boje padengimas klijais laikomas tik paviršiaus apdorojimu. 
Šiai pozicijai priskiriamos prekės, kurios turi klijus apsau­
gantį nuimamą popieriaus, tekstilinės medžiagos ir t. t. 
sluoksnį.  
4005 99 00  Kiti  
Žr. SS paaiškinimų 4005 pozicijos paaiškinimų ketvirtosios 
pastraipos B dalį ir penktosios pastraipos 5 punktą.  
4009  Vamzdžiai, vamzdeliai ir žarnos iš vulkanizuoto 
kaučiuko (gumos), išskyrus kiet ą gumą, su jungiamo ­
siomis detal ėmis (pavyzdžiui, movomis, alk ūnėmis, 
jungėmis) arba be jungiam ųjų detalių 
4009 12 00  Su jungiamosiomis detal ėmis 
Šiai subpozicijai priskiriami vamzdžiai, vamzdeliai ir žarnos 
gali turėti jungiamąsias detales iš bet kokios medžiagos.  
4009 22 00  Su jungiamosiomis detal ėmis 
Žr. paaiškinimų 4009 12 00 subpozicijos paaiškinimus.  
4009 32 00  Su jungiamosiomis detal ėmis 
Žr. paaiškinimų 4009 12 00 subpozicijos paaiškinimus.  
4009 42 00  Su jungiamosiomis detal ėmis 
Žr. paaiškinimų 4009 12 00 subpozicijos paaiškinimus.  
4011  Naujos pneumatin ės guminės padangos  
4011 20 10  Kuri ų apkrovos indeksas ne didesnis kaip 121  
Apkrovos indeksas visada nurodomas ant padangos. Jis 
apibrėžtas Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (EB) 
Nr. 661/2009 2009 m. liepos 13 d. dėl variklinių transporto 
priemonių, jų priekabų ir joms skirtų sistemų, sudėtinių 
dalių bei atskirų techninių mazgų tipo patvirtinimo, atsižvel­
giant į jų bendrąją saugą, reikalavimų (OL L 200, 
2009 7 31, p. 8).  
4011 20 90  Kuri ų apkrovos indeksas didesnis kaip 121  
Žr. paaiškinimų 4011 20 10 subpozicijos paaiškinimus.  
4011 80 00  Naudojamos statybos, kasybos arba pramonin ės paskir­
ties transporto priemon ėms ir mašinoms  
Žr. SS paaiškinimų 4011 80 subpozicijos paaiškinimus.  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 12.02.2020 — 005.001 — 266  
4015  Drabužiai ir drabuži ų priedai ( įskaitant pirštines, kumš ­
tines pirštines ir puspirštines), įvairios paskirties, iš 
vulkanizuoto kau čiuko (gumos), išskyrus kiet ą gumą 
4015 11 00  Chirurgin ės 
Žr. SS paaiškinimų 4015 11 subpozicijos paaiškinimus. 
Šiai subpozicijai priskiriamos ne vien tik chirurginės pirš­
tinės steriliose pakuotėse, bet ir pirštinės, atitinkančios 
EN 455-1 ir EN 455-2 standartuose nustatytus reikalavimus, 
arba lygiavertės.  
4015 19 00  Kitos  
Šiai subpozicijai priskiriama: 
1. pramoninės paskirties kumštinės pirštinės ir pirštinės su 
ilgais plačiais riešais; 
2. rentgeno spinduliams nelaidžios radiologams skirtos pirš­
tinės, pagamintos iš švino karbonato pagrindu sudaryto 
mišinio.  
4015 90 00  Kiti  
Be produktų, nurodytų SS paaiškinimų 4015 pozicijos 
paaiškinimuose (išskyrus pirštines, kumštines pirštines ir 
puspirštines), šiai subpozicijai taip pat priskiriami drabužiai , 
naudojami apsaugai nuo spinduliavimo ar atmosferinio 
slėgio, pavyzdžiui, hermetiški kostiumai lakūnams, jeigu 
juose neįmontuoti kvėpavimo aparatai. Jei toks aparatas 
įmontuotas, šie drabužiai priskiriami 9020 00 00 pozicijai.  
4016  Kiti gaminiai iš vulkanizuoto kau čiuko (gumos), išskyrus 
kietą gumą 
4016 91 00  Grind ų dangos ir kilim ėliai 
Žr. SS paaiškinimų 4016 pozicijos paaiškinimų antrosios 
pastraipos 2 punktą.  
4016 99 52 – 
4016 99 97  Kiti 
Be produktų, nurodytų SS paaiškinimų 4016 pozicijos 
paaiškinimų antrosios pastraipos 7–14 punktuose, šioms 
subpozicijoms taip pat priskiriami pemzos blokai, kurie, 
jeigu padengti (keičiamu) švitriniu popieriumi, naudojami 
tam tikriems dirbiniams šlifuoti rankiniu būdu.  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 12.02.2020 — 005.001 — 267  
VIII SKYRIUS  
ŽALIOS (NEIŠDIRBTOS) ODOS, IŠDIRBTA ODA, KAILIAI IR J Ų 
DIRBINIAI; PAKINKTAI IR BALNAI; KELION ĖS REIKMENYS, 
RANKIN ĖS IR PANAŠ ŪS DAIKTAI; DIRBINIAI IŠ GYV ŪNŲ ŽARNŲ 
(IŠSKYRUS ŠILKAVERPI Ų ŽARNAS)  
41 SKIRSNIS  
ŽALIAVIN ĖS ODOS (IŠSKYRUS KAILIUS) IR IŠDIRBTA ODA 
4101  Žaliavin ės galvijų (įskaitant buivolus) arba arklini ų 
šeimos gyv ūnų odos (šviežios arba s ūdytos, džiovintos, 
kalkintos, pikeliuotos arba kitu b ūdu konservuotos, bet 
neraugintos, neišdirbtos į pergament ą arba toliau neap ­
dorotos), be plauk ų arba su plaukais, skeltin ės arba 
neskeltin ės 
4101 20 10 – 
4101 20 80  Vientisos odos, neskeltin ės, kurių viena džiovinta sveria 
ne daugiau kaip 8 kg, sausai s ūdyta – ne daugiau kaip 
10 kg, o šviežia, dr ėgnai sūdyta arba kitu b ūdu konser ­
vuota – ne daugiau kaip 16 kg  
Šioms subpozicijoms priskiriamos odos laikomos vienti­
somis, su galvenomis ir kojenomis arba be jų; tačiau jos 
negali būti skeltinės, t. y. pradinė oda negali būti padalinta 
į du ar daugiau sluoksnius.  
4101 20 10  Šviežios  
Šiai subpozicijai priskiriamos odos, kurios nuo gyvūnų buvo 
nudirtos paprastai. Šiai subpozicijai taip pat priskiriamos 
atšaldytos odos.  
4101 20 30  Dr ėgnai sūdytos  
Šiai subpozicijai priskiriamos odos, kurios paprastai pridėjus 
druskos buvo konservuotos nuo trūnijimo.  
4101 20 50  Džiovintos arba sausai s ūdytos  
Šiai subpozicijai priskiriamos odos (konservuotos paprastai 
džiovinant, pridedant antiseptikų arba nepridedant) ir sausai 
sūdytos odos.  
4101 20 80  Kitos  
Šiai subpozicijai priskiriamos kalkintos odos (išmirkytos 
kalkių vandenyje arba padengtos pasta, kurios sudėtyje yra 
kalkių), pikeliuotos odos (įmirkytos silpname druskos rūgš­
ties, sieros rūgšties arba kitokių chemikalų tirpale, į kurį 
pridėta druskos), taip pat kitais būdais konservuotos odos.  
4101 50 10 – 
4101 50 90  Vientisos odos, kuri ų viena sveria daugiau kaip 16 kg  
Žr. paaiškinimų 4101 20 10–4101 20 80 subpozicijų 
paaiškinimus.  
4101 50 10  Šviežios  
Žr. paaiškinimų 4101 20 10 subpozicijos paaiškinimus.  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 12.02.2020 — 005.001 — 268  
4101 50 30  Dr ėgnai sūdytos  
Žr. paaiškinimų 4101 20 30 subpozicijos paaiškinimus.  
4101 50 50  Džiovintos arba sausai s ūdytos  
Žr. paaiškinimų 4101 20 50 subpozicijos paaiškinimus.  
4101 50 90  Kitos  
Žr. paaiškinimų 4101 20 80 subpozicijos paaiškinimus.  
4101 90 00  Kitos, įskaitant kruponus (nugarenos dalis), puskrupo ­
nius ir papilvi ų odas  
Kruponus sudaro nugaros ir pasturgalio oda, kuri yra pati 
storiausia, tvirčiausia ir todėl vertingiausia odos dalis. 
Puskruponiai gaunami padalinant kruponus į dvi dalis išilgai 
stuburo linijos.  
4102  Žaliavin ės avių arba ėriukų odos (šviežios arba s ūdytos, 
džiovintos, kalkintos, pikeliuotos arba kitu b ūdu konser ­
vuotos, bet neraugintos, neišdirbtos į pergament ą arba 
toliau neapdorotos), su vilna arba be vilnos, skeltin ės 
arba neskeltin ės, išskyrus nurodytas šio skirsnio 
1 pastabos c punkte kaip išimtis  
4102 10 10  Ėriukų 
Šiai subpozicijai priskiriamos odos, kurių paviršiaus plotas 
ne didesnis kaip 0,75 kvadratio metro (m  2 ). 
4102 10 90  Kitos  
Šiai subpozicijai priskiriamos odos, kurių paviršiaus plotas 
didesnis kaip 0,75 kvadratio metro (m  2 ). 
4102 21 00  Pikeliuotos  
Dėl pikeliuotų odų žr. paaiškinimų 4101 20 80 subpozicijos 
paaiškinimus.  
4103  Kitos žaliavin ės odos (šviežios arba s ūdytos, džiovintos, 
kalkintos, pikeliuotos arba kitu b ūdu konservuotos, bet 
neraugintos, neišdirbtos į pergament ą arba toliau neap ­
dorotos), be plauk ų arba su plaukais, skeltin ės arba 
neskeltin ės, išskyrus nurodytas šio skirsnio 1 pastabos 
b punkte arba 1 pastabose c punkte kaip išimtis  
4103 20 00  Ropli ų odos  
Šiai subpozicijai priskiriamos pitonų, smauglių, aligatorių, 
kaimanų, iguanų, gavialų ir driežų odos.  
4104  Galvij ų (įskaitant buivolus) arba arklini ų šeimos gyv ūnų 
odos, raugintos arba krastas, be plauk ų, skeltinės arba 
neskeltin ės, bet toliau neapdorotos  
Žr. šio skirsnio 2 pastabos A dalį ir 2 pastabos B dalį.  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 12.02.2020 — 005.001 — 269  
4104 11 10 – 
4104 19 90  Drėgnos (įskaitant šlapi ąsias odas)  
Paprastai raugintos odos atpažįstamos ypač pagal jų vidinę 
pusę, kurioje, ypatingai pakraščiuose, matomas tam tikras 
kiekis pradinių poodinių skaidulų. Dėl šios priežasties 
vidinės pusės paviršius yra skaidulinis ir nelygus. Iš dalies 
raugintos (paraugintos) odos klasifikuojamos su odomis, 
toliau neapdorotomis, išskyrus rauginimą. 
Procesai, skirti tinkamai užbaigti odų rauginimą (pavyzdžiui, 
plovimas, gręžimas, spaudimas, džiovinimas ir tempimas), 
kurių metu iš odų pašalinami rauginimui naudoti produktai 
ir likęs vanduo, odų klasifikavimo nekeičia. Tai taip pat 
taikoma ir paprastoms skeltinėms odoms, kai jos tik išrau­
gintos, bet toliau neapdorotos.  
4104 11 10 – 
4104 11 90  Natūraliu valk čiu, neskeltin ės; išviršin ės skeltinės odos  
Šioms subpozicijoms priskiriamos odos su autentišku skai­
dulų sluoksniu, kuris atidengiamas pašalinus epidermį, bet 
nepašalinus jokio sluoksnio, pavyzdžiui, poliruojant arba 
nugnybiant. 
Šiai subpozicijai priskiriamos tik odos su išorine (plaukų) 
puse.  
4104 41 11 – 
4104 49 90  Sausos (krastas)  
Žr. šio skirsnio 2 pastabos B dalį ir SS paaiškinimų 
41 skirsnio paaiškinimų Bendrųjų nuostatų II grupės trečiąją 
pastraipą.  
4104 41 11 – 
4104 41 90  Natūraliu valk čiu, neskeltin ės; išviršin ės skeltinės odos  
Žr. paaiškinimų 4104 11 10–4104 11 90 subpozicijų 
paaiškinimus.  
4104 41 11  Ryt ų Indijos veisli ų veršelių odos, vientisos, su galve ­
nomis ir kojenomis arba be j ų, kurių kiekvienos neto 
masė ne didesn ė kaip 4,5 kg, toliau neapdorotos, tik 
raugintos, naudojant augalinius raugus, apdorotos arba 
neapdorotos tam tikrais b ūdais, bet akivaizdžiai netin ­
kamos tiesiogiai odos dirbiniams gaminti  
Šiai subpozicijai priskiriamos veršelių odos, paprastai 
raugintos naudojant augalines medžiagas, kurios siekiant 
palengvinti jų transportavimą tolimais atstumais gali būti 
apdorotos apsauginiais būdais, pavyzdžiui, augaliniu alie­
jumi. 
Šios odos pasižymi tvirta ir kompaktine struktūra ir šviesiai 
ruda, dėl augalinio raugo atsiradusia, spalva. Odų išorinė 
(plaukų) pusė yra glotni ir vienodai blizgi, o vidinė pusė 
dažniausiai yra gerai nuvalyta nugremžiant. Prieš jų panau­
dojimą odos dirbiniams gaminti, šios rūšies odos turi būti 
visiškai perdirbtos (dar kartą išraugintos) ir todėl jos gali 
būti laikomos nepilnai raugintomis.  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 12.02.2020 — 005.001 — 270  
Šios odos (vadinamos Madras odomis arba Rytų Indijos 
odomis) daugiausia importuojamos iš Indijos arba Pakistano. 
Jos paprastai būna supakuotos po šešias suspaustuose ryšu­
liuose, kurie apvynioti šiaudine medžiaga ir džiuto audeklu.  
4104 49 11  Ryt ų Indijos veisli ų veršelių odos, vientisos, su galve ­
nomis ir kojenomis arba be j ų, kurių kiekvienos neto 
masė ne didesn ė kaip 4,5 kg, toliau neapdorotos, tik 
raugintos, naudojant augalinius raugus, apdorotos arba 
neapdorotos tam tikrais b ūdais, bet akivaizdžiai netin ­
kamos tiesiogiai odos dirbiniams gaminti  
Žr. paaiškinimų 4104 41 11 subpozicijų paaiškinimus.  
4105  Avi ų arba ėriukų odos, raugintos arba krastas, be vilnos, 
skeltinės arba neskeltin ės, bet toliau neapdorotos  
Žr. šio skirsnio 2 pastabos A dalį ir 2 pastabos B dalį.  
4105 10 00  Dr ėgnos (įskaitant šlapi ąsias odas)  
Žr. paaiškinimų 4104 11 10–4104 19 90 subpozicijų 
paaiškinimus.  
4105 30 10 ir 
4105 30 90  Sausos (krastas)  
Žr. šio skirsnio 2 pastabos B dalį ir SS paaiškinimų 
41 skirsnio paaiškinimų Bendrųjų nuostatų II grupės trečiąją 
pastraipą.  
4105 30 10  Indijos veisli ų avių odos, paraugintos naudojant augali ­
nius raugus, apdorotos arba neapdorotos tam tikrais 
būdais, bet akivaizdžiai netinkamos tiesiogiai odos dirbi ­
niams gaminti  
Šiai subpozicijai priskiriamos odos, paraugintos naudojant 
augalinius raugus, ir kurioms reikalingas dar tolesnis raugi­
nimas. 
Odos, paprastai raugintos naudojant augalines medžiagas, 
kurios siekiant palengvinti jų transportavimą tolimais atstu­
mais gali būti apdorotos apsauginiais būdais, pavyzdžiui, 
augaliniu aliejumi. 
Šios odos pasižymi tvirta ir kompaktine struktūra ir šviesiai 
ruda, dėl augalinio raugo atsiradusia, spalva. 
Šios odos (vadinamos Madras odomis arba Rytų Indijos 
odomis) daugiausia importuojamos iš Indijos arba Pakistano. 
Jos paprastai būna supakuotos po šešias suspaustuose ryšu­
liuose, kurie apvynioti šiaudine medžiaga ir džiuto audeklu.  
4105 30 90  Kitos  
Šiai subpozicijai priskiriamos avių ir ėriukų odos, kurios 
buvo raugintos naudojant druskos, alūno, kiaušinio trynio 
ir miltų mišinį (alūnu rauginta oda). Šios odos daugiausia 
naudojamos pirštinėms arba aukštos kokybės avalynei 
gaminti.  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 12.02.2020 — 005.001 — 271  
4106  Kit ų gyvūnų odos, raugintos arba krastas, be vilnos arba 
plaukų, skeltinės arba neskeltin ės, bet toliau neapdorotos  
Žr. šio skirsnio 2 pastabos A dalį ir 2 pastabos B dalį.  
4106 21 00  Dr ėgnos (įskaitant šlapi ąsias odas)  
Žr. paaiškinimų 4104 11 10–4104 19 90 subpozicijų 
paaiškinimus.  
4106 22 10 ir 
4106 22 90  Sausos (krastas)  
Žr. šio skirsnio 2 pastabos B dalį ir SS paaiškinimų 
41 skirsnio paaiškinimų Bendrųjų nuostatų II grupės trečiąją 
pastraipą.  
4106 22 10  Indijos veisli ų ožkų odos, paraugintos naudojant augali ­
nius raugus, apdorotos arba neapdorotos tam tikrais 
būdais, bet akivaizdžiai netinkamos tiesiogiai odos dirbi ­
niams gaminti  
Mutatis mutandis  taikomi paaiškinimų 4105 30 10 subpozi­
cijos paaiškinimai.  
4106 31 00  Dr ėgnos (įskaitant šlapi ąsias odas)  
Žr. paaiškinimų 4104 11 10–4104 19 90 subpozicijų 
paaiškinimus.  
4106 32 00  Sausos (krastas)  
Žr. šio skirsnio 2 pastabos B dalį ir SS paaiškinimų 
41 skirsnio paaiškinimų Bendrųjų nuostatų II grupės trečiąją 
pastraipą.  
4106 40 10  Paraugintos naudojant augalinius raugus  
Šiai subpozicijai priskiriamos odos, paraugintos naudojant 
augalinius raugus, ir kurioms reikalingas dar tolesnis raugi­
nimas. 
Šios odos pasižymi tvirta ir kompaktine struktūra ir šviesiai 
ruda, dėl augalinio raugo atsiradusia, spalva.  
4106 91 00  Dr ėgnos (įskaitant šlapi ąsias odas)  
Žr. paaiškinimų 4104 11 10–4104 19 90 subpozicijų 
paaiškinimus.  
4106 92 00  Sausos (krastas)  
Žr. šio skirsnio 2 pastabos B dalį ir SS paaiškinimų 
41 skirsnio paaiškinimų Bendrųjų nuostatų II grupės trečiąją 
pastraipą.  
4107  Išdirbtos galvij ų (įskaitant buivolus) arba arklini ų 
šeimos gyv ūnų odos, toliau apdorotos po rauginimo 
arba krasto pagaminimo, įskaitant odas, išdirbtas į 
pergament ą, be plauk ų, skeltin ės arba neskeltin ės, 
išskyrus išdirbtas odas, priskiriamas 4114 pozicijai  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 12.02.2020 — 005.001 — 272  
Šiai pozicijai priskiriama oda gali būti papildomai išdirbta 
(išvalyta, nudažyta, padaryta grūdėta arba reljefine, apdo­
rota, suteikiant zomšos pavidalą, marginta, nublizginta ir 
t. t.) arba išdirbta į pergamentą (žr. SS paaiškinimų šio 
skirsnio paaiškinimų Bendrųjų nuostatų III grupę).  
4107 11 11 – 
4107 11 90  Natūraliu valk čiu, neskeltin ės 
Šiai subpozicijai priskiriamos neskeltinės odos (t. y. 
pirminio storio oda nebuvo išskirta į keletą sluoksnių), 
kurios buvo suplonintos iki vienodo storio nugremžiant 
arba pašalinant bet kuriuos nelygumus ar prilipinant daleles 
vidinėje pusėje arba nebuvo.  
4107 11 11  Veršenik ės 
Chromu rauginta veršena yra chromu arba kartais kombi­
nuotais būdais rauginta veršiuko oda, vėliau nudažyta ir 
nublizginta bei naudojama batviršiams arba tam tikriems 
odos dirbiniams (pavyzdžiui, rankinėms, portfeliams) 
gaminti. Ši oda yra labai minkšta.  
4107 12 11  Veršenik ės 
Žr. paaiškinimų 4107 11 11 subpozicijos paaiškinimus.  
4107 91 10 ir 
4107 91 90  Natūraliu valk čiu, neskeltin ės 
Žr. paaiškinimų 4107 11 11–4107 11 90 subpozicijų 
paaiškinimus.  
4107 91 10  Padin ės odos  
Oda, vadinama padine oda, kuri dėl jos naudojimo pobūdžio 
turi būti tvirta ir patvari, nėra įmaitinama. Šiai odai naudo­
jamas išdirbimo būdas yra vadinamas išdirbimu vandeniu, 
skirtingai negu išdirbimas riebalais, kuris naudojamas 
minkštoms ( stuffed ) odoms. Pagrindiniai šios odos apdoro­
jimo būdai yra valymas iš išorinės odos pusės, laikymas ore, 
pakartotinis išmušimas ir volavimas slegiant. 
Taip pat žr. SS paaiškinimų 4107 pozicijos paaiškinimų 
trečiąją pastraipą.  
4112 00 00  Išdirbtos avi ų arba ėriukų odos, toliau apdorotos po 
rauginimo arba krasto pagaminimo, įskaitant odas, 
išdirbtas į pergament ą, be vilnos, skeltin ės arba neskel ­
tinės, išskyrus išdirbtas odas, priskiriamas 4114 pozicijai  
Mutatis mutandis  taikomi paaiškinimų 4107 pozicijos 
paaiškinimai.  
4113  Išdirbtos kit ų gyvūnų odos, toliau apdorotos po raugi ­
nimo arba krasto pagaminimo, įskaitant odas, išdirbtas į 
pergament ą, be vilnos arba plauk ų, skeltin ės arba 
neskeltin ės, išskyrus išdirbtas odas, priskiriamas 
4114 pozicijai  
Mutatis mutandis  taikomi paaiškinimų 4107 pozicijos 
paaiškinimai.  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 12.02.2020 — 005.001 — 273  
4115  Kompozicin ės odos, daugiausia sudarytos iš išdirbt ų odų 
arba iš odos pluošt ų, plokščios, lakštin ės arba juostin ės, 
suvyniotos į ritinius arba nesuvyniotos; atraižos ir kitos 
išdirbtų odų arba kompozicini ų odų atliekos, netinkamos 
odos dirbiniams gaminti; odos dulk ės, milteliai ir miltai  
Kompozicinė oda daugiausia sudaryta iš išdirbtos odos arba 
iš odos pluoštų. Siekiant kompozicinei odai suteikti tam 
tikras savybes kartais pridedamos galinčios veltis 
medžiagos, pavyzdžiui, celiulioziniai, sintetiniai ar medvil­
niniai pluoštai. Tačiau, kad prekės būtų priskirtos 4115 pozi­
cijai („plokščios, lakštinės arba juostinės, suvyniotos į riti­
nius arba nesuvyniotos“), šių pluoštų dalis turi būti gerokai 
mažesnė kaip 50 %. Odos pluoštai yra sudaryti iš chro­
muotų atplaišų, augalinių baliklių, atraižų ar kitų atliekų. 
Natūralus lateksas yra dažniausiai naudojamas rišiklis. 
Pagrindinė kompozicinės odos panaudojimo sritis yra batų 
pramonė, kur ji naudojama pakietinimams, užkulniams, 
vidpadžiams, tarppadžiams ir šlepečių padams gaminti. 
Kita panaudojimo sritis yra odos gaminių pramonė (pavyz­
džiui, lagaminų pamušalams, mokyklinėms kuprinėms, port­
felių ir piniginių skiriamosioms sienelėms gaminti) ir tech­
ninis sektorius (antrankiams, sandarinimo medžiagoms ir 
t. t. gaminti).  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 12.02.2020 — 005.001 — 274  
42 SKIRSNIS  
ODOS DIRBINIAI; BALNAI IR PAKINKTAI; KELION ĖS REIKMENYS, 
RANKIN ĖS IR PANAŠ ŪS DAIKTAI; DIRBINIAI IŠ GYV ŪNŲ ŽARNŲ 
(IŠSKYRUS ŠILKAVERPI Ų ŽARNAS) 
4202  Skrynios, lagaminai, lagamin ėliai (skrynel ės kosmetikai), 
biuro reikmen ų dėklai ir krepšiai, portfeliai, mokykliniai 
krepšiai ir mokyklin ės kuprin ės, akinių dėklai, žiūronų 
dėklai, fotoaparat ų ir kino kamer ų dėklai, muzikos 
instrument ų dėklai, šautuv ų įmautės, pistolet ų dėklai ir 
panašūs daiktai; kelionin ės rankin ės, izoliuoti krepšiai, 
skirti maistui arba g ėrimams, reikmenin ės, kuprin ės, 
rankinės, ūkiniai krepšiai, pinigin ės, susegamosios pini ­
ginės, žemėlapių dėklai, portsigarai, tabakin ės, įrankinės, 
sportiniai krepšiai, buteli ų dėklai, papuošal ų dėžutės, 
pudrinės, stalo įrankių dėžutės ir panaš ūs daiktai iš 
išdirbtos arba kompozicin ės odos, lakštini ų plastikų, 
tekstilės medžiag ų, vulkanizuotos fibros arba kartono, 
arba visai arba daugiausia padengti šiomis medžiagomis 
arba popieriumi  
Sąvokos „išorinis paviršius“ apibrėžimą žr. šio skirsnio 
1 papildomojoje pastaboje ir SS paaiškinimų 4202 11, 
4202 21, 4202 31 ir 4202 91 subpozicijų paaiškinimuose. 
Šiai pozicijai priskiriamos rakečių įmautės, kurios apgaubia 
visą raketę, su pritaisyta arba nepritaisyta rankena ar perpe­
tine juosta. 
Tačiau šiai pozicijai nepriskiriamos teniso rakečių, badmin­
tono rakečių, golfo lazdų ir t. t. įmautės, jeigu jos paga­
mintos iš tekstilės medžiagos (paprastai padengtos plastiku), 
su kišenėmis kamuoliukams arba be jų (6307 pozicija).  
4202 11 10 ir 
4202 11 90  Kurių išorinis paviršius iš išdirbtos arba kompozicin ės 
odos  
Sąvokos „kompozicinė oda“ apibrėžimą žr. SS paaiškinimų 
4115 pozicijos paaiškinimų I grupėje.  
4202 12 11 ir 
4202 12 19  Iš lakštini ų plastikų 
Jeigu talpyklos išorinė medžiaga, sudaryta iš kelių 
medžiagų, kur plika akimi matomas išorinis sluoksnis yra 
lakštinis plastikas (pavyzdžiui, tekstilės pluoštų audinys 
kombinuotas su lakštiniu plastiku), klasifikuojant neatsižvel­
giama, ar lakštinė danga buvo gaminama atskirai prieš 
sujungiant medžiagas, ar plastiko sluoksnis gautas padengus 
arba apvilkus medžiagą (pavyzdžiui, tekstilės pluoštų 
audinį) plastiku, jei plika akimi matomas gautas išorinis 
sluoksnis turi tą pačią išvaizdą kaip naudojamas pagaminto 
lakštinio plastiko sluoksnis.  
4202 22 10  Iš lakštini ų plastikų 
Žr. paaiškinimų 4202 12 11 ir 4202 12 19 subpozicijų 
paaiškinimus.  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 12.02.2020 — 005.001 — 275  
4202 31 00 – 
4202 39 00  Dirbiniai, paprastai nešiojami kišen ėje arba rankin ėje 
Žr. SS paaiškinimų 4202 31, 4202 32 ir 4202 39 subpozicijų 
paaiškinimus. 
Šioms subpozicijoms taip pat priskiriami mobiliųjų telefonų 
dėklai, kurie dėl savo pobūdžio ir dizaino paprastai nešio­
jami kišenėje arba rankinėje. 
Šioms subpozicijoms priskiriamiems mobiliųjų telefonų 
dėklams taikoma pirmoji pozicijos teksto dalis, todėl jie 
gali būti pagaminti iš bet kokios medžiagos. 
Jie gali būti pritaikyti konkrečiam mobiliajam telefonui arba 
skirtingiems tų pačių matmenų mobiliųjų telefonų mode­
liams. 
Jie gali būti su uždarymo mechanizmu arba be jo. Siekiant 
apsaugoti mobilųjį telefoną, jais uždengiama telefono nuga­
rėlė, šonai ir priekis. Paprasti dėklai, uždengiantys tik mobi­
liojo telefono nugarėlę ir šonus, šioms subpozicijoms nepris­
kiriami, nes neatitinka 4202 pozicijai priskiriamų dėklų 
charakteristikų ir yra klasifikuojami pagal medžiagą, iš 
kurios jie pagaminti. 
Tačiau šioms subpozicijoms nepriskiriami planšetiniams 
kompiuteriams, mažiesiems planšetiniams kompiuteriams 
ar e. knygų skaityklėms skirti dėklai su stovais ar be jų, 
nes dėl savo dydžio jie nelaikomi gaminiais, paprastai nešio­
jamais kišenėje arba rankinėje (priskiriami 
4202 91 80–4202 99 00 subpozicijoms pagal medžiagą, iš 
kurios jie pagaminti). Šiems dėklams taikoma pirmoji pozi­
cijos teksto dalis, todėl jie gali būti pagaminti iš bet kokios  
medžiagos.  
4202 32 10  Iš lakštini ų plastikų 
Žr. paaiškinimų 4202 12 11 ir 4202 12 19 subpozicijų 
paaiškinimus.  
▼M1 
4202 91 iki 
4202 99  Kita  
Šioms subpozicijoms priskiriamos vadinamosios užrašinės 
(taip pat žr. Suderintos sistemos paaiškinimų 4202 pozicijos 
paaiškinimų 4 pastraipą, kurioje kaip vienas iš „panašių 
daiktų“, kuriems taikoma 4202 pozicijos aprašo antra 
dalis, pavyzdžių nurodomos užrašinės). 
Užrašinės paprastai yra sutvirtintos ir skirtos naudoti ilgą 
laiką. Įprastai jos turi vieną ar kelias kišenėles ir kilpeles,  
skirtas bloknotui, dokumentams, rašikliams, reikmenims ir 
kt. prilaikyti. 
Užrašinės gali būti užveriamos pagal perimetrą užtraukiamu 
užtrauktuku arba tampria juostele, sagtimi ar antvožu su 
spaude. Tačiau užrašines priskiriant 4202 pozicijai užvėrimo 
mechanizmo buvimas ir jo rūšis nėra lemiamas kriterijus. 
Šiai pozicijai taip pat priskirtinos ir užrašinės be užvėrimo 
mechanizmo.  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 12.02.2020 — 005.001 — 276  
Toliau pateikiami 4202 91–4202 99 subpozicijoms priski­
riamų užrašinių pavyzdžiai:  
1 pav.  2 pav.  3 pav.
  
▼M9 
4202 91 80 ir 
4202 92 19, ir 
4202 92 98, ir 
4202 99 00  Kiti 
Šioms subpozicijoms priskiriami drabužių maišai, skirti 
drabužiams transportuoti. Šie maišai pagaminti iš patvarių 
medžiagų ir tinka naudoti ilgą laiką. Jie turi nešioti skirtą 
(-as) rankeną (-as). Paprastai, kad maišus būtų lengviau 
transportuoti, jie gali būti sulankstomi, o jų pusės suse­
gamos sagėmis, kabėmis arba užtrauktuku. Paprastai, be 
priekyje esančio užtrauktuko, jie dar turi papildomus sutvir­
tinimus, skyrius, kišenes ir kt. 
Tačiau šioms subpozicijoms nepriskiriami paprasti drabužių 
maišai, kurie yra naudojami drabužiams laikyti ir (arba) 
apsaugoti ir (arba) trumpalaikiam transportavimui (pavyz­
džiui, po cheminio valymo) (klasifikuojami pagal medžiagą, 
iš kurios jie yra pagaminti, paprastai priskiriami 3926 arba 
6307 pozicijai). Taip pat žr. SS paaiškinimų 6307 pozicijos 
paaiškinimų 6 punktą. Šie maišai paprastai yra be nešioti 
skirtų rankenų ir tik su priekyje esančiu užtrauktuku, kad 
drabužius būtų galima įdėti, ir turi angą pakabai įkišti.  
▼B 
4202 92 11 – 
4202 92 19  Iš lakštini ų plastikų 
Žr. paaiškinimų 4202 12 11 ir 4202 12 19 subpozicijų 
paaiškinimus.  
4203  Drabužiai ir drabuži ų priedai iš išdirbtos arba kompo ­
zicinės odos  
4203 10 00  Drabužiai  
Šiai subpozicijai priskiriami drabužiai, įskaitant darbinius 
drabužius, pagamintus iš išdirbtos arba kompozicinės odos, 
pavyzdžiui, švarkai, paltai, striukės, kelnės ir prijuostės. 
Taip pat šioje subpozicijoje klasifikuojamos odos ir odų 
junginiai, sudarantys nesukomplektuotus arba nebaigtus 
gaminti dirbinius, kurie vis dėlto atpažįstami kaip drabužiai.  ▼M1
 02019XC0329(02) — LT — 12.02.2020 — 005.001 — 277  
4203 21 00 – 
4203 29 90  Pirštinės, kumštin ės pirštinės ir puspirštin ės 
Šioms subpozicijoms priskiriamos iškirptos pagal formą, bet 
dar nepabaigtos gaminti pirštinės, kumštinės pirštinės ir 
puspirštinės. 
Išdirbtos odos gabalai, skirti pirštinėms gaminti, iškirpti 
pagal nustatytą formą, tačiau kuriuose pirštinių nykštys ir 
pirštai dar neiškirpti, priskiriami 4205 00 90 subpozicijai.  
4203 21 00  Specialiai skirtos sportui  
Žr. SS paaiškinimų 4203 21 subpozicijos paaiškinimus. 
Šiai subpozicijai taip pat priskiriamos fechtavimosi, kriketo, 
beisbolo pirštinės ir pirštinės su nukirptais galais, skirtos 
dviratininkams-lenktynininkams.  
4203 29 10  Apsaugin ės, skirtos visiems darbams  
Šiai subpozicijai priskiriamos apsauginės pirštinės, kumš­
tinės pirštinės ir puspirštinės dažniausiai skirtos apsaugoti 
rankas dirbant. Dėl šios priežasties skirtingai nei dėvėti 
skirtos pirštinės, jos dažniausiai gaminamos iš storos, kietos 
odos, kuri paprastai po rauginimo daugiau neapdorojama. 
Apsauginių pirštinių paviršius dažnai būna šiurkštus, jos 
taip pat gali būti su riešą ir dilbį apsaugančiais rankogaliais . 
Apsauginės pirštinės, kurių tik delnai ir pirštų viršus yra 
odinis, taip pat priskiriamos šiai subpozicijai.  
4203 29 90  Kitos  
Šiai subpozicijai priskiriamos pirštinės, kumštinės pirštinės 
ir puspirštinės, kurios nors ir dėvimos sportuojant, neatitinka  
funkcinių modeliavimo ypatybių, būdingų pirštinėms, 
specialiai skirtoms sportui, pateiktų SS paaiškinimų 
4203 21 subpozicijos paaiškinimuose. 
Šiai subpozicijai taip pat priskiriamos pirštinės, kurių delnai , 
pirštų viršus ir tarpupirščiai yra odiniai, o išorinė pusė paga ­
minta iš kitos medžiagos.  
4203 30 00  Diržai ir šovini ų diržai  
Šiai subpozicijai priskiriami pinigams nešiotis skirti bei 
panašūs odiniai diržai su užsegama viena ar daugiau kišenių.  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 12.02.2020 — 005.001 — 278  
4203 40 00  Kiti drabuži ų priedai  
Šiai subpozicijai priskiriamos petnešos, antriešiai, kaklaraiš­  
čiai ir petnešos tirolietiškiems bridžiams. 
Šiai subpozicijai nepriskiriami batų raišteliai, kurie nelaiky­
tini drabužių priedais; jie priskiriami 4205 00 90 subpozi­
cijai. Šiai subpozicijai taip pat nepriskiriami antriešiai, 
kurie yra imitacija arba drabužių papuošalai, ir laikrodžių 
dirželiai (atitinkamai 7117 pozicija ir 9113 pozicija).  
4205 00  Kiti dirbiniai iš išdirbtos arba kompozicin ės odos  
4205 00 11  Konvejeri ų juostos, pavar ų diržai arba jiems gaminti 
naudojamas beltingas  
Šiai pozicijai priskiriami produktai, aprašyti SS paaiškinimų 
4205 pozicijos paaiškinimų antrosios pastraipos 1 punkte, 
išskyrus konvejerių kaušus.  
4205 00 19  Kiti  
Šiai pozicijai priskiriami konvejerių kaušai ir produktai, 
aprašyti SS paaiškinimų 4205 pozicijos paaiškinimų antro­
sios pastraipos 2 punkte.  
4205 00 90  Kiti  
Žr. SS paaiškinimų 4205 pozicijos paaiškinimų trečiąją 
pastraipą.  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 12.02.2020 — 005.001 — 279  
43 SKIRSNIS  
KAILIAI IR DIRBTINIAI KAILIAI; J Ų DIRBINIAI 
4301  Žaliaviniai kailiai ( įskaitant galvenas, uodegenas, 
kojenas ir kitas dalis arba atraižas, tinkamas naudoti 
kailininkystei), išskyrus žaliavines odas, priskiriamas 
4101, 4102 arba 4103 pozicijai  
Sąvokos „žaliaviniai kailiai“ apibrėžimą žr. SS paaiškinimų 
4301 pozicijos paaiškinimų priešpaskutinėje pastraipoje.  
4301 80 00  Kiti kailiai, vientisi, su galvenomis, uodegenomis, koje ­
nomis arba be j ų 
Šiai subpozicijai priskiriamos ruonių (pavyzdžiui, grenlan­
dinio ruonio jauniklių baltukų arba pūsliasnukio ruonio 
jauniklių (neišsišėrusių)), jūrinių ūdrų arba nutrijų ( coypu ) 
odos. 
Grenlandinio ruonio jauniklių baltukų kailiai yra visiškai 
balti. 
Pūsliasnukio ruonio jauniklių (neišsišėrusių) kailiai yra balti  
su plačia mėlynai pilka juosta ant nugaros, kuri tęsiasi nuo 
galvos iki uodegos. 
Ruonių kailiai dažnai neteisingai pateikiami kaip „jūrinių 
ūdrų“ kailiai. Ruonių kailis yra švelnus, šilkinis, tankus, 
juodas, blizgantis ir dengia auksinius poplaukius, kurie ant 
kaklo bei pilvo įgauna rausvai rudą arba oranžinį atspalvį. 
Jūrinių ūdrų kailiai yra nuo rudos iki juodos spalvos su 
baltų plaukų kuokšteliais, o poplaukiai yra ne tik labai 
švelnūs, bet ir labai stiprūs. 
Kadangi pieno liaukos yra ant nugaros, vos ne vienintelis 
naudojamas nutrijos kailis yra pilvo kailis, todėl nulupant 
bei ruošiant kailius, pjūvis daromas išilgai nugaros. Pilvo 
kailis yra juodai rudas, o nugaros ir šonų – šviesesnis ir 
susideda iš daugelio styrančių šerių ir švelnių, storų vilnotų 
poplaukių. 
Šiai subpozicijai priskiriami gepardų, jaguarų, lūšių, panterų 
(arba leopardų) ir pumų kailiai.  
4301 90 00  Galvenos, uodegenos, kojenos ir kitos dalys arba 
atraižos, tinkamos naudoti kailininkyst ėje 
Šiai subpozicijai priskiriamos ne tik nupjautos dalys 
(galvenos, uodegenos ir kojenos), bet ir atraižos. Šios 
dalys naudojamos kilimėliams gaminti, kurie vėliau yra 
panaudojami žemesnės kokybės kailiams.  
4302  Rauginti arba išdirbti kailiai ( įskaitant galvenas, uode ­
genas, kojenas ir kitas dalis arba atraižas), nesujungti 
arba sujungti iš dali ų (be kit ų medžiag ų priedų), 
išskyrus priskiriamus 4303 pozicijai  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 12.02.2020 — 005.001 — 280  
4302 11 00 – 
4302 19 99  Vientisos odos, su galvenomis, uodegenomis ar koje ­
nomis arba be j ų, nesujungtos  
Šioms subpozicijoms priskiriamos odos (pavyzdžiui, avių), 
nuo kurių nupjautos tik galvenos, kojenos ir uodegenos, 
ištiesintos arba neištiesintos pakraščiuose, neiškirptos arba 
kitaip neapdorotos pagal formą; jos gali būti nudažytos ir 
tinkamos naudoti kaip patiesalai.  
4302 19 41  Grenlandinio ruonio jaunikli ų baltukų arba pūsliasnukio 
ruonio jaunikli ų (neišsišėrusių) 
Žr. paaiškinimų 4301 80 00 subpozicijos paaiškinimus.  
4302 20 00  Galvenos, uodegenos, kojenos ir kitos dalys arba 
atraižos, nesujungtos  
Šiai subpozicijai priskiriamos „dalys arba atraižos“ yra 
atkarpos, gaunamos, kai kailiai arba kailių junginiai ar jų 
dalys išpjaustomi į kvadratus, stačiakampius, trapecijas arba 
kryžius.  
4302 30 10  „D ėmėti“ kailiai  
Žr. SS paaiškinimų 4302 pozicijos paaiškinimų pirmosios 
pastraipos 2 punkto antrąjį papunktį. 
„Dėmėti“ kailiai, kartais vadinami „durtiniais“ kailiais, 
norint pagaminti ilgesnę, bet siauresnę odą, taip pat gali 
būti gaunami: 
— sukarpant odą įstrižai į siaurus rėžius ir iš naujo juos 
sujungiant pradine seka, 
— palaipsniui karpant odą ir ją vėl sujungiant.  
4302 30 25 – 
4302 30 99  Kitos  
Jei nebuvo pridėta jokių kitų medžiagų, šioms subpozici­
joms priskiriama: 
1. 4302 20 00 subpozicijai priskiriamos dalys arba atraižos 
ar sveikos odos, sujungtos į maišus, plokšteles, kryžius 
arba panašius pusgaminius; 
2. dalys, skirtos kailiniams arba kailinėms striukėms siūti, 
dažniausiai susidedančios iš trijų skirtingų kailių 
junginių, kurių vienas – lygiašonės trapecijos su išlenkta 
galine linija, kurios galas nukirptas, o kiti – stačiakampių 
formų, iš kurių bus kerpamas priekis ir rankovės.  
4302 30 51  Grenlandinio ruonio jaunikli ų baltukų arba pūsliasnukio 
ruonio jaunikli ų (neišsišėrusių) 
Žr. paaiškinimų 4301 80 00 subpozicijos paaiškinimus.  
4303  Drabužiai, drabuži ų priedai ir kiti kaili ų dirbiniai  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 12.02.2020 — 005.001 — 281  
4303 10 10 ir 
4303 10 90  Drabužiai ir drabuži ų priedai  
Žr. šio skirsnio 4 pastabą.  
4303 10 10  Iš grenlandinio ruonio jaunikli ų baltukų arba pūslias­
nukio ruonio jaunikli ų (neišsišėrusių) kailiukų 
Šiai subpozicijai priskiriami drabužiai ir drabužių priedai, 
pagaminti iš odos, priskiriamos 4302 19 41 arba 
4302 30 51 subpozicijai.  
4303 90 00  Kiti  
Žr. SS paaiškinimų 4303 pozicijos paaiškinimų trečiąją ir 
ketvirtąją pastraipas.  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 12.02.2020 — 005.001 — 282  
IX SKYRIUS  
MEDIENA IR MEDIENOS GAMINIAI; MEDŽIO ANGLYS; 
KAMŠTIENA IR KAMŠTIENOS DIRBINIAI; DIRBINIAI IŠ ŠIAUD Ų, 
ESPARTO ARBA IŠ KIT Ų PYNIMO MEDŽIAG Ų; PINTIN ĖS IR KITI 
PINTI DIRBINIAI  
44 SKIRSNIS  
MEDIENA IR MEDIENOS GAMINIAI; MEDŽIO ANGLYS 
4401  Malkin ė mediena, turinti r ąstgalių, pliausk ų, šakų, žabų 
kūlelių ir panaš ų pavidal ą; medienos skiedros arba 
smulkiniai; pjuvenos, medienos atliekos ir atraižos, 
neaglomeruotos arba aglomeruotos ir turin čios rąstgalių, 
briketų, granuli ų arba panaš ų pavidalą 
4401 11 00 ir 
4401 12 00  Malkinė mediena, turinti r ąstgalių, pliausk ų, šakų, žabų 
kūlelių ir panaš ų pavidalą 
Nėra nustatyta jokių dydžio apribojimų rąstgaliams ir pliaus­
koms, kurie laikomi malkine mediena. Medienos būklė ir 
jos pateikimo būdas išskiria ją iš medienos, priskiriamos 
4403 pozicijai (žr. SS paaiškinimų 4401 pozicijos paaiški­
nimų b išimtį). 
Šioms subpozicijoms nepriskiriama pjuvenos, medienos 
atliekos arba likučiai, net tie, kurie neabejotinai skirti 
naudoti kurui (4401 31 00, 4401 39 00, 4401 40 10 arba 
4401 40 90 subpozicija).  
4401 21 00 ir 
4401 22 00  Medienos skiedros arba smulkiniai  
Žr. šio skirsnio 1 pastabos a punktą ir 1 pastabos c punktą 
bei SS paaiškinimų 4401 pozicijos paaiškinimų pirmosios 
pastraipos B dalį.  
4401 31 00 ir 
4401 39 00  Pjuvenos, medienos atliekos ir atraižos, aglomeruotos ir 
turinčios rąstgalių, briketų, granuli ų arba panaš ų pavi­
dalą 
Žr. šio skirsnio 1 pastabos a punktą ir 1 pastabos c punktą. 
Šioms subpozicijoms nepriskiriami medienos miltai, 
apibrėžti šio skirsnio 1 papildomojoje pastaboje 
(4405 00 00 pozicija).  
4401 40 10 ir 
4401 40 90  Pjuvenos, medienos atliekos ir atraižos, neaglomeruotos  
Žr. paaiškinimų 4401 31 00 ir 4401 39 00 subpozicijų 
paaiškinimus.  
4403  Padarin ė mediena, nuo kurios nuskusta arba nenuskusta 
žievė ar balana arba kuri grubiai aptašyta arba neap ­
tašyta  
4403 11 00 ir 
4403 12 00  Apdorota dažais, beicu, kreozotu arba kitais konservan ­
tais 
Žr. SS paaiškinimų 4403 11 ir 4403 12 subpozicijų 
paaiškinimus.  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 12.02.2020 — 005.001 — 283  
Įpurškimas arba įmirkymas yra apdorojimai, kuriais 
siekiama medieną geriau apsaugoti (išlaikyti patvaresnę) 
arba suteikti jai tam tikras specialias savybes (pavyzdžiui, 
padaryti ją atsparią ugniai arba apsaugoti nuo susitraukimo). 
Apdorojimas įpurškiant arba įmirkant užtikrina ilgalaikę 
apsaugą, pavyzdžiui, spygliuočių medienos polių. 
Apdorojama arba ilgą laiką mirkant atvirose karšto skysčio 
cisternose, laikant polius tame skystyje tol, kol jis atvės, 
arba apdorojant vakuumu arba slėgiu autoklave. 
Naudojami tokie organiniai produktai kaip kreozotas, dini­
trofenolis ir dinitrocrezolis. 
Šiai subpozicijai taip pat priskiriami dažyti arba lakuoti 
medienos poliai.  
4403 21 10  Pjautinieji r ąstai 
Pjautinieji rąstai yra apibūdinami pagal tokias fizines 
savybes: 
— apvalieji ir tiesiapluoščiai, be didesnio kreivumo, 
— skersmuo ne mažesnis kaip 15 cm. 
Paprastai jie bus perpjauti (arba perskelti) išilgai ir skirti 
pjautinei medienai, geležinkelio pabėgiams (skersiams) 
arba faneros lakštams gaminti (daugiausia nudrožiant arba 
supjaustant).  
4403 23 10  Pjautinieji r ąstai 
Žr. paaiškinimų 4403 21 10 subpozicijos paaiškinimus.  
4403 25 10  Pjautinieji r ąstai 
Žr. paaiškinimų 4403 21 10 subpozicijos paaiškinimus.  
4403 41 00 – 
4403 49 85  Kita, atogr ąžų medienos  
Tam tikrų atogrąžų medžių pavadinimus taip pat žr. SS 
paaiškinimų šio skirsnio paaiškinimų Bendrųjų nuostatų 
paaiškinimų subpozijos paaiškinimuose. Taip pat žr. SS 
paaiškinimų šio skirsnio paaiškinimų priedą.  
4403 49 35  Gabonmedžio ( okoumé ) ir afrikin ės tiamos ( sipo) 
Gabonmedžio ( okoumé ) mediena gaunama beveik vien tik iš 
Gabono miškų. Ši mediena yra minkšta, gelsvai rausvos 
spalvos, pasižymi netaisyklinga pluoštine struktūra, truputį 
panaši raudonmedį, bet žymiai šviesesnė. Ši mediena labai 
tinkama taisyklingiems cilindriniams rąstams gaminti, 
puikiai tinkantiems pjaustyti bei žievei nulupti, ir dažniau­
siai naudojama faneros lakštams gaminti.  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 12.02.2020 — 005.001 — 284  
4403 95 10  Pjautinieji r ąstai 
Žr. paaiškinimų 4403 21 10 subpozicijos paaiškinimus.  
4403 97 00  Tuopos ir drebul ės (Populus  spp.)  
Šiai subpozicijai priskiriamos visa  Populus  rūšies mediena. 
Drebulių ir tuopų mediena yra blyškios spalvos, šviesi ir 
labai minkšta. Ji naudojama stalių dirbiniams (baldų vidums, 
pakavimo dėžėms) ir fanerai gaminti. Po spygliuočių ji yra 
pagrindinis celiuliozės, skirtos popieriaus plaušienai gaminti,  
šaltinis.  
4404  Lankin ė mediena; perskelti mediniai poliai; medin ės 
kartys, kuolai, stulpeliai ir mietai, nusmailintu galu, bet 
išilgai neperpjauti; medin ės lazdos, grubiai aptašytos, bet 
nenutekintos, lenktos arba kitais b ūdais apdorotos, 
tinkamos naudoti lazd ų, skėčių, įrankių rankenoms 
arba panašiems dirbiniams gaminti; plon ų juosteli ų 
pavidalo ir panaši mediena  
Plonų juostelių pavidalo ir panaši mediena nuo faneros 
lakštų, priskiriamų 4408 pozicijai, daugiausia skiriasi savo 
mažesniu dydžiu ir panaudotos medienos rūšimi (paprastai 
naudojama minkštesnė mediena).  
4404 20 00  Ne spygliuo čių 
Šiai subpozicijai priskiriamos medžio drožlės, kurios pana­ 
šios į susiraičiusias medžio skiedras (paprastai bukmedžio 
arba lazdyno), naudojamas actui gaminti arba kitiems skys­ 
čiams skaidrinti.  
4405 00 00  Medienos vata; medienos miltai  
Sąvokos „medienos vata“ apibrėžimą žr. šio skirsnio 1 papil­
domojoje pastaboje.  
4406  Mediniai geležinkelio arba tramvajaus b ėgių pabėgiai 
4406 11 00 ir 
4406 12 00  Neįmirkyti  
Žr. SS paaiškinimų 4406 11–4406 92 subpozicijų 
paaiškinimus.  
4406 91 00 ir 
4406 92 00  Kiti 
Žr. SS paaiškinimų 4406 11–4406 92 subpozicijų 
paaiškinimus.  
4407  Mediena, kurios storis didesnis kaip 6 mm, išilgai 
perpjauta arba perskelta, drožtin ė arba lukštinta, 
obliuota arba neobliuota, šlifuota arba nešlifuota ar 
sujungta arba nesujungta galais  
Sąvokų „drožtinė“ ir „lukštinta“ apibrėžimus žr. SS paaiški­
nimų 4408 pozicijos paaiškinimų antrojoje ir trečiojoje 
pastraipose.  
4407 11 20 ir 
4407 12 20  Obliuota  
Šioms subpozicijoms nepriskiriama: 
a) „grubiai“ aptašyta mediena, t. y. mediena, kuri buvo 
obliuota siekiant pašalinti nelygumus ir kai kurias stam­
besnes pjovimo žymes (4407 11 90, 4407 12 90 ir 
4407 19 90 subpozicijos);  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 12.02.2020 — 005.001 — 285  
b) išilgai pjauta mediena, kurioje, atsižvelgiant į turimos 
medienos ypatumus ir šios rūšies medienos apdorojimo 
būdų tobulumą, nėra jokių pjovimo žymių, jei šių 
pjovimo žymių nelieka dėl pjovimui visiškai nebūdingų 
techninių priežasčių sąlygotų veiksnių, kuriais nesie­
kiama palengvinti tolesnį medienos panaudojimą šalinant 
tas žymes (4407 11 90, 4407 12 90 ir 
4407 19 90subpozicijos).  
4407 19 20  Obliuota  
Žr. paaiškinimų 4407 11 20 ir 4407 12 20 subpozicijų 
paaiškinimus.  
4407 11 90 ir 
4407 12 90  Kita  
Šioms subpozicijoms nepriskiriami sukomplektuoti pjau­
tinės, drožtinės arba lukštintos medienos, kurios storis 
didesnis kaip 6 mm, lentų rinkiniai, skirti pakavimo arba 
grotelinėms dėžėms gaminti. Tokie lentų rinkiniai su tam 
tikrais priedais, pavyzdžiui, kampais ar apačios sutvirtini­
mais arba be jų priskiriami 4415 pozicijai. Taip pat žr. paaiš­
kinimų 4415 pozicijos paaiškinimus.  
4407 19 90  Kita  
Žr. paaiškinimų 4407 11 90 ir 4407 12 90 subpozicijų 
paaiškinimus.  
4407 21 10 – 
4407 29 98  Atogrąžų medienos  
Tam tikrų atogrąžų medžių pavadinimus taip pat žr. SS 
paaiškinimų šio skirsnio paaiškinimų Bendrųjų nuostatų 
paaiškinimų subpozijos paaiškinimuose. Taip pat žr. SS 
paaiškinimų šio skirsnio paaiškinimų priedą.  
4408  Lakštin ė faneruot ė (įskaitant gaut ą drožiant sluoksniuo ­
tąją medieną), skirta fanerai arba panašiai sluoksniuo ­
tajai medienai gaminti, ir kita mediena, kurios storis ne 
didesnis kaip 6 mm, išilgai perpjauta, drožtin ė arba 
lukštinta, obliuota arba neobliuota, šlifuota arba nešli ­
fuota, sudurta arba nesudurta ar sujungta arba nesu ­
jungta galais  
4408 31 11 – 
4408 39 95  Atogrąžų medienos  
Tam tikrų atogrąžų medžių pavadinimus taip pat žr. SS 
paaiškinimų šio skirsnio paaiškinimų Bendrųjų nuostatų 
paaiškinimų subpozijos paaiškinimuose. Taip pat žr. SS 
paaiškinimų šio skirsnio paaiškinimų priedą.  
4409  Mediena ( įskaitant palaidas lenteles ir frizus (apvadus), 
skirtus parketui), ištisai profiliuota (su įlaidais, išdro ­ 
žomis, užkaitais, nuosklembomis, V formos s ąlaidomis, 
briaunelėmis, formuota, suapvalinta arba panašiai profi ­
liuota) išilgai kurios nors briaunos, galo arba paviršiaus, 
obliuota arba neobliuota, šlifuota arba nešlifuota ar 
sujungta arba nesujungta galais  
4409 10 11  Paveiksl ų, fotografij ų, veidrodži ų arba panaši ų daiktų 
rėmų bagetai  
Žr. SS paaiškinimų 4409 pozicijos paaiškinimų penktosios 
pastraipos 4 punktą.  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 12.02.2020 — 005.001 — 286  
Šiai subpozicijai nepriskiriami formuoti sudėtiniai medienos 
dirbiniai, sukonstruoti uždedant bagetą ant kitos medinio 
dirbinio dalies, formuotos ar neformuotos (4418 arba 
4421 pozicija).  
4409 10 18  Kita  
Šiai subpozicijai priskiriama: 
1. SS paaiškinimų 4409 pozicijos paaiškinimų penktosios 
pastraipos 5 punkte aprašyta drožta mediena ir suapva­
linta mediena, skirta kabliams gaminti; 
2. ištisai profiliuotos lentelės ir frizai (apvadai), skirti 
parketui. 
Lentelės ir frizai (apvadai), kurie yra tik nuobliuoti, 
nušlifuoti arba sujungti galais (pavyzdžiui, „kregždiniu“ 
sujungimu), priskiriami 4407 arba 4408 pozicijai. Fanera 
arba faneruotosios lentelės ir frizai (apvadai) priskiriami 
4412 pozicijai.  
4409 29 10  Paveiksl ų, fotografij ų, veidrodži ų arba panaši ų daiktų 
rėmų bagetai  
Žr. paaiškinimų 4409 10 11 subpozicijos paaiškinimus.  
4409 29 91 ir 
4409 29 99  Kita  
Žr. paaiškinimų 4409 10 18 subpozicijos paaiškinimus.  
4410  Drožli ų plokšt ės, orientuotosios skiedrant ų 
plokštės (OSB) ir panašios plokšt ės (pavyzdžiui, plos ­
tekių plokštės) iš medienos arba iš kit ų panašių į 
medieną medžiag ų, aglomeruotos arba neaglomeruotos 
dervomis arba kitais organiniais rišikliais  
4410 11 50  Padengtos dekoratyviniais laminatais iš plastik ų 
Šiai subpozicijai priskiriamos drožlių plokštės iš medienos, 
padengtos aukšto slėgio laminatais, priskiriamais 
3921 90 41 subpozicijai.  
4410 11 90  Kitos  
Šiai subpozicijai priskiriamos medienos drožlių plokštės, 
padengtos plastiku, dažais, popieriumi, tekstilės medžiaga 
arba metalu, išskyrus nurodytas 4410 11 30 ir 
4410 11 50 subpozicijose.  
4410 90 00  Kitos  
Šiai subpozicijai priskiriamų panašių į medieną medžiagų, 
išskyrus medieną, pavyzdžiai yra išspaudos, bambukas, javų 
šiaudai ir linai arba kanapių spaliai.  
4411  Plaušo plokšt ės iš medienos arba iš kit ų panašių į 
medieną medžiag ų, surištos arba nesurištos dervomis 
arba kitomis organin ėmis medžiagomis  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 12.02.2020 — 005.001 — 287  
4411 12 10 – 
4411 14 90  Vidutinio tankio plaušo plokšt ės (MDF)  
Žr. SS paaiškinimų 4411 pozicijos paaiškinimų antrosios 
pastraipos A dalies pirmąją įtrauką.  
4411 12 10  Mechaniškai neapdorotos arba be paviršin ės dangos  
Dėl priskyrimo šiai subpozicijai šlifavimas smėlio srove 
neturi būti laikomas mechaniniu apdirbimu.  
4411 13 10  Mechaniškai neapdorotos arba be paviršin ės dangos  
Žr. paaiškinimų 4411 12 10 subpozicijos paaiškinimus.  
4411 14 10  Mechaniškai neapdorotos arba be paviršin ės dangos  
Žr. paaiškinimų 4411 12 10 subpozicijos paaiškinimus.  
4411 92 10 ir 
4411 92 90  Kurių tankis didesnis kaip 0,8 g/cm  3 
Žr. SS paaiškinimų 4411 pozicijos paaiškinimų antrosios 
pastraipos B dalies 1 punktą.  
4411 92 10  Mechaniškai neapdorotos arba be paviršin ės dangos  
Žr. paaiškinimų 4411 12 10 subpozicijos paaiškinimus.  
4411 93 10 ir 
4411 93 90  Kurių tankis didesnis kaip 0,5 g/cm  3 , bet ne didesnis 
kaip 0,8 g/cm  3 
Žr. SS paaiškinimų 4411 pozicijos paaiškinimų antrosios 
pastraipos B dalies 2 punktą.  
4411 93 10  Mechaniškai neapdorotos arba be paviršin ės dangos  
Žr. paaiškinimų 4411 12 10 subpozicijos paaiškinimus.  
4411 94 10 ir 
4411 94 90  Kurių tankis ne didesnis kaip 0,5 g/cm  3 
Žr. SS paaiškinimų 4411 pozicijos paaiškinimų antrosios 
pastraipos B dalies 2 ir 3 punktus.  
4411 94 10  Mechaniškai neapdorotos arba be paviršin ės dangos  
Žr. paaiškinimų 4411 12 10 subpozicijos paaiškinimus.  
4412  Fanera, faneruoti skydai ir panaši sluoksniuotoji 
mediena  
Spygliuočių rūšies faneros išorinis sluoksnis dažnai yra su 
defektais (pavyzdžiui, skylės), kurie gamybos proceso metu 
yra pataisomi naudojant tokias medžiagas, kaip medienos 
lopai, plastikiniai užpildai-kompaundai ir t. t. 
Šitos medžiagos nėra laikomos papildomomis medžiagomis 
ir fanerai nesuteikia dirbinių, priskiriamų kitoms pozicijoms, 
savybių.  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 12.02.2020 — 005.001 — 288  
Šiai pozicijai priskiriama fanera gali būti nešlifuota arba 
toliau apdorojama ją šlifuojant. Sąvoka „nešlifuota“ apima 
ir sąvoką „labai lengvai šlifuota“; labai lengvo šlifavimo 
tikslas yra tik pašalinti išoriniame sluoksnyje dėl lopymo, 
kamšymo arba užpildymo atsiradusius nelygumus. 
Taip pat žr. SS paaiškinimų 4412 10, 4412 31, 4412 33, 
4412 34 ir 4412 39 subpozicijų paaiškinimus. 
Fanera, faneruoti skydai ir panaši sluoksniuotoji mediena, 
naudojama kaip grindų skydai (visų pirma žr. SS paaiški­
nimų šios pozicijos paaiškinimų ketvirtąją pastraipą), laiky­
tini tik tie skydai, kurių viršutinis sluoksnis yra plonesnis 
kaip 2,5 mm ir sudarytas iš medienos (plonos faneros). 
Tipinio trisluoksnio gaminio pavyzdys:
  
Jei jų viršutinis sluoksnis iš medienos yra ne plonesnis kaip 
2,5 mm, jos šiai pozicijai nepriskiriamos (4418 73 10, 
4418 73 90 , 4418 74 00 arba 4418 75 00 subpozicija).  
4412 94 10 ir 
4412 94 90  Tašelių plokštės, laminuotos plokšt ės ir gulekšni ų 
plokštės 
Sąvokų „tąšelių plokštės, laminuotos plokštės ir gulekšnių 
plokštės“ aiškinimą žr. SS paaiškinimų 4412 pozicijos 
paaiškinimų pirmosios pastraipos 3 punkto pirmojoje 
įtraukoje.  
4413 00 00  Tankioji mediena, turinti blok ų, plokščių, lentjuos čių 
arba profili ų pavidalą 
Dažniausios tankiosios medienos rūšys yra bukas, skroblas, 
robinija, drebulė ir tuopa.  
4415  Medin ės dėžės, dėžutės, grotelin ės dėžės, būgnai ir 
panaši tara; mediniai kabeli ų būgnai; pad ėklai, dėžiniai 
padėklai ir kiti mediniai krovimo skydai; mediniai 
padėklų apvadai  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 12.02.2020 — 005.001 — 289  
4415 10 10  D ėžės, dėžutės, grotelin ės dėžės, būgnai ir panaši tara; 
kabelių būgnai 
Šiai subpozicijai priskiriami sukomplektuoti nesurinkti lentų 
rinkiniai iš pjautinės, drožtinės arba lukštintos medienos, 
skirti pakavimo dėžėms, grotelinėms dėžėms ir t. t. gaminti, 
pateikiami vienoje siuntoje, su nuosekliai sudėtais dugnais, 
šonais, dangčiais ir sutvirtinimais, arba nesudėtais. 
Nesukomplektuoti lentų rinkiniai klasifikuojami taip: 
1. pakavimo dėžių dalys, pavyzdžiui, dugnai, dangčiai ir 
t. t., sukaltos kartu arba sujungtos bet kokiu kitu būdu, 
pagamintos iš medinių pjautinių, nudrožtų arba be žievės 
lentų, priskiriamos 4421 99 99 subpozicijai; 
2. nesurinktos lentos klasifikuojamos pagal jų charakteris­
tikas (4407 arba 4408 pozicija). 
Taip pat žr. SS paaiškinimų 4415 pozicijos paaiškinimų 
I grupę.  
4415 10 90  Kabeli ų būgnai 
Žr. SS paaiškinimų 4415 pozicijos paaiškinimų II grupę.  
4415 20 20 ir 
4415 20 90  Padėklai, dėžiniai pad ėklai ir kiti krovimo skydai; 
padėklų apvadai  
Žr. SS paaiškinimų 4415 pozicijos paaiškinimų III ir 
IV grupes.  
4416 00 00  Medin ės statinės, statinait ės, kubilai, puskubiliai ir kiti 
kubilių gaminiai bei j ų dalys, įskaitant statini ų šulus  
Statinių ir statinaičių korpusas yra išsipūtęs per vidurį, su 
dviem uždarais dugnais. Kubilai ir puskubiliai paprastai turi 
tik vieną uždarą dugną ir gali turėti nukeliamą dangtį. 
Kaštonas ir ąžuolas yra dažniausiai naudojamos medžio 
rūšys. 
Dalims priklauso statinių šulai ir dangčiai bei kiti kubilių 
gaminiai. 
Šulai – obliuotos lentos, daugiau ar mažiau išlenktos, 
nupjautos arba bent viename gale suapvalintos, su grioveliu, 
vadinamu graižtu („ croze “), skirtu surinkimui. 
Dangčiai pagal reikiamą perimetrą išpjaunami apskritos 
formos ir nuožulniai nupjaunami abiejose pusėse, kad būtų 
galima įstatyti juos į griovelį.  
4417 00 00  Mediniai įrankiai, įrankių korpusai, įrankių rankenos, 
šluotų, šepečių ir teptuk ų korpusai ir kotai; mediniai 
kurpaliai ir kailiamau čiai 
Žr. šio skirsnio 5 pastabą.  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 12.02.2020 — 005.001 — 290  
Šiai pozicijai priskiriami teptukų ir skutimosi šepetėlių 
kotai.  
4418  Statybiniai stali ų ir dailidži ų gaminiai iš medienos, įskai­
tant tuščiavidurius skydus, sumontuotus grind ų skydus, 
malksnas ir skalas  
4418 20 10 – 
4418 20 80  Durys, jų staktos ir slenks čiai 
Šioms subpozicijoms priskiriamos kietos sluoksniuotosios 
medienos plokštės su storu viduriniu sluoksniu (vidme), 
jeigu jos buvo toliau taip apdorotos, kad gali būti atpažįs­
tamos tik kaip skirtos naudoti kaip durys (pavyzdžiui, pada­
rant išpjovas rankenai, spynai arba vyriams). 
Šioms subpozicijoms nepriskiriamos neapdorotos plokštės, 
kartais vadinamos „durų ruošiniai su kietu viduriniu 
sluoksniu (vidme)“, net jeigu jų kraštai faneruoti 
(4412 pozicija).  
4418 40 00  Statybiniai betonavimo klojiniai  
Šiai subpozicijai priskiriami klojiniai yra naudojami visų 
rūšių statybiniam betonavimui (pavyzdžiui, pamatams, 
sienoms, grindims, stulpams, kolonoms, atramoms, tunelio 
ruožams ir t. t.). 
Paprastai klojiniai yra gaminami iš dervingos medienos 
(lentjuosčių, strypų ir t. t.). Tačiau šiai subpozicijai nepris ­
kiriamos faneros plokštės, naudojamos kaip klojiniai (skirti 
išgauti lygų paviršių), net, jei jos padengtos iš vienos ar 
abiejų pusių, ir jų, kaip betonavimo klojinių, naudojimas 
yra akivaizdus (4412 pozicija).  
4418 50 00  Malksnos (gontai) ir skalos  
Žr. SS paaiškinimų 4418 pozicijos paaiškinimų septintąją ir 
aštuntąją pastraipas.  
4418 73 10 – 
4418 79 00  Sumontuoti grind ų skydai  
Žr. SS paaiškinimų 4418 pozicijos paaiškinimų šeštąją 
pastraipą.  
4418 73 10 ir 
4418 74 00  Skirtos mozaikin ėms grindims  
Šioms subpozicijoms priskiriamos grindų plokštės sudarytos 
iš sluoksnio, vadinamo dėvimuoju sluoksniu, pagaminto iš 
blokelių, lentjuosčių, parketlenčių ir t. t., surinktų ant atit in­
kamo medienos, drožlių plokščių, popieriaus, plastiko, 
kamštinės medžiagos ir t. t. pagrindo. 
Žr. 4412 paaiškinimų pozicijos paaiškinimus. 
Taip pat žr. SS paaiškinimų 4418 74 subpozicijos 
paaiškinimus.  
4418 75 00  Kiti, daugiasluoksniai  
Žr. paaiškinimų 4418 73 10 ir 4418 74 00 subpozicijų 
paaiškinimus.  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 12.02.2020 — 005.001 — 291  
4418 99 10  Klijuotoji sluoksnin ė mediena  
Žr. SS paaiškinimų 4418 pozicijos paaiškinimų ketvirtąją 
pastraipą.  
4418 99 90  Kiti  
Šiai subpozicijai priskiriami SS paaiškinimų 4418 pozicijos 
paaiškinimų penktojoje pastraipoje aprašyti tuščiaviduriai 
medienos skydai.  
4420  Medienos marketri ir medienos inkrustacijos; medin ės 
skrynutės ir papuošal ų arba stalo įrankių dėžutės ir 
panašūs dirbiniai iš medienos; statul ėlės ir kiti dekora ­
tyviniai dirbiniai iš medienos; mediniai bald ų reikmenys, 
nepriskiriami 94 skirsniui  
4420 90 10  Medienos mozaikos ir medienos inkrustacijos  
Šiai subpozicijai priskiriamos medienos mozaikos ir 
medienos inkrustacijos plokštės. 
Medienos mozaikos paprastai susideda iš plonų medžio 
gabaliukų arba kitų medžiagų (netauriojo metalo, lukšto, 
dramblio kaulo ir t. t.), priklijuotų prie medinių lentų kaip 
dekoratyviniai elementai.  
4421  Kiti medienos dirbiniai  
4421 99 99  Kiti  
Šiai subpozicijai priskiriami: 
1. lentjuosčių, susidedančių iš medinių pakavimo dėžių 
dalių (dangčių ir t. t.) rinkiniai; 
2. medinės lentynos, surinktos arba nesurinktos, jei jos nėra 
baldų pobūdžio; 
3. sodų tvoros ir t. t., padarytos iš pinučių, prikaltų kryžmai  
ir po to ištiestų (akordeono principu); 
4. daugelio rūšių iešmai ir nusmailinti strypai, naudojami 
patiekiant tam tikrą maistą (silkių ritinėlius ir t. t.).  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 12.02.2020 — 005.001 — 292  
45 SKIRSNIS  
KAMŠTIENA IR KAMŠTIENOS DIRBINIAI 
4501  Gamtin ė kamštiena, žaliavin ė arba paprastai paruošta; 
kamštienos atliekos; trupinta, granuliuota arba malta 
kamštiena  
4501 10 00  Gamtin ė kamštiena, žaliavin ė arba paprastai paruošta  
Žr. SS paaiškinimų 4501 pozicijos paaiškinimų 1 punktą.  
4501 90 00  Kita  
Žr. SS paaiškinimų 4501 pozicijos paaiškinimų 2 ir 
3 punktus.  
4502 00 00  Gamtin ė kamštiena, be išorinio sluoksnio arba grubiai 
aptašyta arba sta čiakampių (įskaitant kvadratinius) 
blokų, plokščių, lakštų arba juost ų (įskaitant briaunotus 
kamščių arba kaiš čių ruošinius) pavidalo  
Šiai pozicijai priskiriami sienų apmušalai, suvynioti į ritiniu s 
ir sudaryti iš išretėjusios gamtinės kamštienos ant popieriaus 
pagrindo.  
4503  Gamtin ės kamštienos dirbiniai  
4503 10 10 ir 
4503 10 90  Kamščiai ir kaiš čiai 
Žr. SS paaiškinimų 4503 10 subpozicijos paaiškinimus.  
4504  Aglomeruota kamštiena (su rišikliu arba be jo) ir aglo ­
meruotos kamštienos dirbiniai  
4504 10 11  Skirti putojantiems vynams užkimšti, įskaitant kamš čius 
ir kaiščius su diskais iš gamtin ės kamštienos  
Šiai subpozicijai priskiriami cilindro formos kamščiai ir 
kaiščiai, skirti putojantiems vynams užkimšti. Šių kamščių 
ir kaiščių skersmuo yra žymiai didesnis negu butelio 
kakliukas, todėl jie yra sandariai suspaudžiami, kai įkišami 
į butelį. Vieną kartą panaudoti (pavyzdžiui, kai butelis 
atkemšamas) jie įgauna paaiškinimų 
2204 21 06–2204 21 09 subpozicijos paaiškinimuose 
pateiktą pavidalą. 
Šių kamščių ir kaiščių viršutinė dalis dažnai būna sudaryta 
iš aglomeruotos kamštienos, o apatinė dalis (t. y. su puto­
jančiu vynu besiliečianti dalis) – iš gamtinės kamštienos:
  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 12.02.2020 — 005.001 — 293  
4504 10 19  Kiti  
Šiai subpozicijai priskiriami cilindro formos kamščiai ir 
kaiščiai iš aglomeruotos kamštienos, skirti buteliams, 
išskyrus butelius, skirtus putojančiam vynui. 
Šiai subpozicijai nepriskiriami ploni kamščių diskai, naudo­
jami kaip įspaudai kamščio viršuje (4504 10 91 ir 
4504 10 99 subpozicijos).  
4504 10 91 ir 
4504 10 99  Kiti 
Šioms subpozicijoms taip pat priskiriami aglomeruotos 
kamštienos diskai, skirti briaunotiems kamšteliams.  
4504 90 20  Kamš čiai ir kaiš čiai 
Šiai subpozicijai priskiriami aglomeruoti ne cilindro formos 
kamščiai ir kaiščiai. Tokie kamščiai ir kaiščiai yra, pavyz­
džiui, kūgio formos ir taip pat gali viduryje turėti skylutę:
  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 12.02.2020 — 005.001 — 294  
46 SKIRSNIS  
DIRBINIAI IŠ ŠIAUD Ų, ESPARTO ARBA IŠ KIT Ų PYNIMO 
MEDŽIAG Ų; PINTIN ĖS IR PINTI DIRBINIAI 
4601  Pyn ės ir panaš ūs dirbiniai iš pynimo medžiag ų, surišti 
arba nesurišti į juosteles; pynimo medžiagos, pyn ės ir 
panašūs pinti dirbiniai iš tarpusavyje surišt ų lygiagre čių 
sruogų arba austi dirbiniai iš ši ų medžiag ų, turintys 
lakštų pavidal ą, kurie yra arba n ėra gatavi dirbiniai 
(pavyzdžiui, plaušin ės, dembliai, medžiaga plaušin ėms 
arba dembliams gaminti, širmos)  
4601 21 10 – 
4601 29 90  Plaušinės arba dembliai, medžiaga plaušin ėms arba 
dembliams gaminti ir širmos iš augalini ų medžiag ų 
Šioms subpozicijoms priskiriami: 
1. šiurkščios plaušinės arba dembliai, pinti iš šiaudų arba 
surišti lygiagrečiomis sruogomis, arba pinti lakštų pavi­
dalu, pavyzdžiui, apsauginiai dembliai, naudojami sodi­
ninkystėje; 
2. kiniškos plaušinės arba dembliai bei tuo pačiu būdu 
pagamintos plaušinės arba dembliai, naudojami toms 
pačioms reikmėms; 
Kiniškos plaušinės arba dembliai ir medžiaga plaušinėms 
arba dembliams gaminti laikomi plaušinėmis arba 
dembliais ir medžiaga plaušinėms arba dembliams, kai 
jie pagaminti tiesiogiai iš Cyperaceae ( Lepironia mucro ­
nata) šeimos augalų stiebų ir juostelių; jie pateikiami 
natūraliu pavidalu arba dažyti (dažniausiai raudonai). 
Šios plaušinės arba dembliai ir medžiaga plaušinėms 
arba dembliams gaminti yra austi; raiščiai (arba 
metmenys), kuriais sujungti augalinės medžiagos 
stiebai ar juostelės, sudaryti iš laisvai suktos virvelės 
arba siūlo. Dembliai paprastai gaminami kiekvienas 
atskirai ir gali būti apkraštuoti tekstilės medžiagos juos­
tele; jie dažnai yra siunčiami iš kilmės šalies rietimais, 
kuriuose yra daug galais susiūtų demblių; 
3. šiurkšti medžiaga dembliams, pavyzdžiui, naudojama 
apsauginėms reikmėms sodininkystėje; 
4. širmos (pavyzdžiui, iš šiaudų arba vikšrių), naudojamos 
toms pačioms reikmėms kaip ir pirmiau minėti šiurkštūs 
dembliai, bet taip pat tinkamos tvoroms statyti bei keliu­
kams grįsti.  
4602  Pintin ės, pinti dirbiniai ir kiti dirbiniai, tiesiogiai sufor ­
muoti iš pynimo medžiag ų arba iš preki ų, priskiriam ų 
4601 pozicijai; dirbiniai iš ši ūruoklių 
4602 11 00  Iš bambuko  
Šiai subpozicijai priskiriami SS paaiškinimų 4602 pozicijos 
paaiškinimų pirmosios pastraipos i ir ii punktuose nurodyti 
dirbiniai, pavyzdžiui, kilimai iš augalinių medžiagų, sudaryti 
iš kartu sujungtų mažų demblių, pagamintų iš 
4601 21 subpozicijai priskiriamų demblių arba medžiagų 
dembliams gaminti.  
4602 19 10  Šiaudiniai buteli ų įdėklai 
Žr. SS paaiškinimų 4602 pozicijos paaiškinimų antrosios 
pastraipos 8 punktą.  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 12.02.2020 — 005.001 — 295  
4602 19 90  Kiti  
Šiai subpozicijai priskiriami: 
1. SS paaiškinimų 4602 pozicijos paaiškinimų pirmosios 
pastraipos ii punkte nurodyti dirbiniai, pavyzdžiui, 
kilimai iš augalinių medžiagų, sudaryti iš kartu sujungtų 
mažų demlių, pagamintų iš 4601 29 subpozicijai priski­
riamų demblių arba medžiagų dembliams gaminti; 
2. dirbiniai iš šiūruoklės. Šiūruoklė, taip pat vadinama 
augaline kempine, priskiriama 1404 90 00 subpozicijai 
ir yra sudaryta iš įvairių rūšių moliūgų ( Luffa cylindrica ) 
ląstelyno.  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 12.02.2020 — 005.001 — 296  
X SKYRIUS  
MEDIENOS ARBA KIT Ų PLUOŠTINI Ų CELIULIOZINI Ų MEDŽIAG Ų 
PLAUŠIENA; PERDIRBTI SKIRTAS POPIERIUS ARBA KARTONAS 
(ATLIEKOS IR LIEKANOS); POPIERIUS IR KARTONAS BEI J Ų 
GAMINIAI  
47 SKIRSNIS  
MEDIENOS ARBA KIT Ų PLUOŠTINI Ų CELIULIOZINI Ų MEDŽIAG Ų 
PLAUŠIENA; PERDIRBTI SKIRTAS POPIERIUS ARBA KARTONAS 
(ATLIEKOS IR LIEKANOS)  
Bendrosios nuostatos  
Sąvokas „pusiau balintas“ ir „balintas“ žr. SS paaiškinimų šio skirsnio 
paaiškinimų Bendrųjų nuostatų ketvirtojoje pastraipoje.  
Plaušiena laikoma pusiau balinta arba balinta, jeigu pagaminus ji buvo 
apdorota įvairaus intensyvumo procesais, kurių paskirtis – padi dinti jos 
baltumą (šviesumą) tam tikrais būdais, ypač, įvairiu mastu šali nant arba 
keičiant plaušienos spalvinę medžiagą arba tiesiog pridedant fl uorescen­
cinių medžiagų.  
4701 00  Mechanin ė medienos plaušiena  
4701 00 10  Termomechanin ė medienos plaušiena  
Žr. SS paaiškinimų 4701 pozicijos paaiškinimų ketvirtosios 
pastraipos paskutiniąją įtrauką.  
4701 00 90  Kita  
Žr. SS paaiškinimų 4701 pozicijos paaiškinimų ketvirtosios 
pastraipos pirmąsias tris įtraukas.  
4703  Chemin ė medienos plaušiena, natronin ė arba sulfatin ė, 
išskyrus tirpi ąsias rūšis 
Žr. šio skirsnio 1 pastabą.  
4703 11 00  Spygliuo čių 
Šiai subpozicijai priskiriama ypač ta plaušiena, kuri 
gaunama iš pušų, kėnių arba melsvųjų eglių.  
4703 19 00  Ne spygliuo čių 
Šiai subpozicijai priskiriama plaušiena paprastai gaunama iš 
tuopos ir drebulės, taip pat iš kietesnių medžių, pavyzdžiui, 
bukmedžio, kaštono, eukalipto ir kai kurių atogrąžų medžių. 
Pluoštai paprastai yra trumpesni negu spygliuočių 
plaušienoje.  
4703 21 00  Spygliuo čių 
Žr. paaiškinimų 4703 11 00 subpozicijos paaiškinimus.  
4703 29 00  Ne spygliuo čių 
Žr. paaiškinimų 4703 19 00 subpozicijos paaiškinimus.  
4704  Chemin ė medienos plaušiena, sulfitin ė, išskyrus tirpi ą­
sias rūšis 
Šiai pozicijai  mutatis mutandis  taikomi paaiškinimų 
4703 pozicijos ir jos subpozicijų paaiškinimai.  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 12.02.2020 — 005.001 — 297  
4706  Pluoštin ė plaušiena, gauta iš perdirbti skirto popieriaus 
arba kartono (atliek ų ir liekan ų) arba iš kit ų pluoštini ų 
celiuliozini ų medžiag ų 
Žr. SS paaiškinimų šio skirsnio paaiškinimų Bendrųjų 
nuostatų trečiąją pastraipą.  
4706 10 00  Medviln ės pūko plaušiena  
Medvilnės pūko plaušiena, kurios sudėtyje dažniausiai yra 
didelis alfa celiuliozės kiekis (98 %–99 % masės) ir labai 
mažas pelenų kiekis (maždaug 0,05 % masės), nuo 
medvilnės pūkų, tik suspaustų į lakštus arba plokštes, priski­
riamų 1404 20 00 subpozicijai, atskiriama pagal tai, kad jos 
pluoštai, kurie kelias valandas po slėgiu buvo virinami 
natrio šarmo tirpale, yra daugiau ar mažiau suskaldyti, tuo 
tarpu 1404 20 00 subpozicijai priskiriami medvilnės pūko 
pluoštai, kurie nebuvo veikiami tokiu procesu, paprastai 
išlaiko savo pradinę struktūrą ir ilgį.  
4707  Perdirbti skirtas popierius arba kartonas (atliekos ir 
liekanos)  
Šiai pozicijai nepriskiriamas ritininis popierius, kurio išori­
niai sluoksniai buvo iš dalies įmirkyti vandenyje arba kitaip 
apgadinti (48 skirsnis).  
4707 10 00  Nebalintas kraftpopieris ar kartonas arba gofruotas 
popierius ar kartonas  
Žr. SS paaiškinimų 4707 10, 4707 20 ir 4707 30 subpozicijų 
paaiškinimus.  
4707 20 00  Kitas popierius arba kartonas, daugiausia pagamintas iš 
balintos chemin ės plaušienos, kurio visa mas ė nedažyta  
Žr. SS paaiškinimų 4707 10, 4707 20 ir 4707 30 subpozicijų 
paaiškinimus. 
Šiai subpozicijai priskiriamos popieriaus apdirbimo arba 
gamybos ar spausdinimo atliekos (pavyzdžiui, nuokarpos, 
nuopjovos) ir panaudotos perforuotos kortos bei juostos. 
Šios klasės perdirbimui skirtas popierius paprastai būna 
vien tik iš neprispausdinto popieriaus.  
4707 30 10 ir 
4707 30 90  Popierius arba kartonas, daugiausia pagamintas iš 
mechanin ės popieriaus plaušienos (pavyzdžiui, laikraš ­ 
čiai, žurnalai ir kiti spaudiniai)  
Žr. SS paaiškinimų 4707 10, 4707 20 ir 4707 30 subpozicijų 
paaiškinimus.  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 12.02.2020 — 005.001 — 298  
48 SKIRSNIS  
POPIERIUS IR KARTONAS; POPIERIAUS PLAUŠIENOS, POPIERIAUS 
ARBA KARTONO GAMINIAI  
Bendrosios nuostatos  
Ritininis popierius, kurio išoriniai sluoksniai buvo iš dalies įmirkyti 
vandenyje arba kitaip sugadinti, yra priskiriamas atitinkamai 
4801–4811 pozicijų subpozicijai.  
4801 00 00  Laikraštinis ritininis arba lakštinis popierius  
Žr. šio skirsnio 4 pastabą ir SS paaiškinimų 4801 pozicijos 
paaiškinimus.  
4802  Nepadengtas popierius ir kartonas, naudojami rašyti, 
spausdinti ir kitiems grafinio atvaizdavimo tikslams, 
neperforuotas perforuot ųjų kortų ir perforuot ųjų juostų 
ritininis arba sta čiakampiais ( įskaitant kvadratinius) 
lakštais popierius, išskyrus popieri ų, priskiriam ą 4801 
arba 4803 pozicijai; rank ų darbo popierius ir kartonas  
Žr. šio skirsnio 5 pastabą.  
4802 10 00  Rank ų darbo popierius ir kartonas  
Žr. SS paaiškinimų šio skirsnio paaiškinimų Bendrųjų 
nuostatų B dalį ir SS paaiškinimų 4802 pozicijos paaiški­
nimų antrąją ir trečiąją pastraipas.  
4802 40 10 ir 
4802 40 90  Popierius, naudojamas kaip apmušal ų pagrindas  
Popierius, naudojamas kaip apmušalų pagrindas, gali būti 
baltas arba spalvotas, įklijintas, išbaigtas mašininiu būdu, 
storos, bet lanksčios struktūros ir nelygaus paviršiaus. Šio 
popieriaus viena pusė tinkama padengti ir/arba spausdinti, 
kita pusė skirta klijams ar kitai limpančiai medžiagai. Šis 
apmušalų pagrindui naudojamas popierius turi išlikti 
patvarus gaminant sienų apmušalus ir tapetuojant.  
4803 00  Žaliavinis popierius, naudojamas tualetiniam popieriui, 
veido servet ėlėms, rankšluos čiams arba vystyklams 
gaminti ir panašus popierius, naudojamas buitin ėms 
arba higienin ėms reikm ėms, celiuliozin ė vata ir celiu ­
liozės pluoštų klodai, krepinis arba nekrepinis, klostytas 
arba neklostytas, įspaustinis arba ne įspaustinis, perfo ­
ruotas arba neperforuotas, dažytu arba nedažytu, deko ­
ruotu arba nedekoruotu paviršiumi, su atspaudais arba 
be atspaud ų, ritininis arba lakštinis  
4803 00 10  Celiuliozin ė vata  
Žr. SS paaiškinimų 4803 pozicijos paaiškinimų pirmosios 
pastraipos 2 punkto antrąją įtrauką. 
Dėl atviros pluoštų klodo struktūros peršviečiant jį šviesa 
matomos mažytės skylutės.  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 12.02.2020 — 005.001 — 299  
4803 00 31 ir 
4803 00 39  Krepinis popierius ir celiulioz ės pluoštų klodai (šilkinis 
popierius), kuri ų vieno sluoksnio kvadratinio metro (m  2 ) 
masė 
Sąvokos „krepinis popierius“ apibrėžimą žr. SS paaiškinimų 
4808 pozicijos paaiškinimų pirmosios pastraipos 2 punkte. 
Uždara pluoštų klojinio struktūra lemia kompaktiškesnę ir 
vientisesnę negu celiuliozinės vatos struktūrą.  
4804  Nepadengtas ritininis arba lakštinis kraftpopieris ir 
kartonas, išskyrus priskiriamus 4802 arba 4803 pozicijai  
Sąvokų „ritininis arba lakštinis kraftpopieris“ apibrėžimus 
žr. šio skirsnio 6 pastaboje. 
Kraftpopieris ir kraftkartonas yra labai atsparūs mechani­
niams veiksniams. Jie paprastai neturi užpildų ir yra pakan­
kamai stipriai įklijinti, beveik visada būna matiniai ir 
daugeliu atvejų satinuoti (blizginti) (t. y. kalandruoti tik iš  
vienos pusės) ir dažniausiai turi matomas vielos žymes. 
Kraftpopieris ir kraftkartonas yra puiki pakavimo bei vynio­
jimo medžiaga. Jie taip pat naudojami kaip elektros kabelių 
popieriniai įvyniokliai, kaip plokščias paviršinis gofruoto 
kartono lakštas, popieriaus verpalams gaminti bei dervuoto, 
bituminio arba asfaltuoto popieriaus arba kartono gamyboje.  
4804 11 11 – 
4804 19 90  Kraftpopieris išoriniams daugiasluoksnio kartono 
sluoksniams ( Kraftliner ) 
Žr. šio skirsnio 1 subpozicijų pastabą ir atitinkamus SS 
paaiškinimų subpozicijų paaiškinimus.  
4804 21 10 – 
4804 29 90  Maišinis kraftpopieris  
Žr. šio skirsnio 2 subpozicijų pastabą ir atitinkamus SS 
paaiškinimų subpozicijų paaiškinimus.  
4804 31 51  Elektrotechnikoje naudojamas izoliacinis kraftpopieris  
Šiai subpozicijai taip pat priskiriamas kondensatorių ir 
kabelių popierius. 
Kondensatorių popierius yra plonas popierius, naudojamas 
elektrinių kondensatorių dielektrikams. Šio popieriaus 
gamybai naudojami pluoštai ypatingai valomi, kad iki mini­
mumo būtų sumažintas lakštų akytumas ir būtų kruopščiai 
pašalintos visos pašalinės medžiagos (ypač metalas). 
Kabelių popierius yra skirtas transformatorių ritėse naudoja­
miems elektros laidams izoliuoti arba naudojamas kaip 
izoliatorius kitoms elektrotechnikos reikmėms. Jis turi pasi­ 
žymėti labai geromis izoliacinėmis savybėmis ir todėl jame 
negali būti jokių metalinių ar rūgštinių dalelių arba kitų 
elektrai laidžių priemaišų.  
4804 41 91  Įmirkymui skirtas kraftpopieris  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 12.02.2020 — 005.001 — 300  
Šios rūšies popierių bei kartoną daugiausia sudaro medienos 
pluoštai, jo kvadratinio metro masė didesnė kaip 185 g, bet 
mažesnė kaip 225 g ir jis dažniausiai tiekiamas ritiniais, 
kurių plotis didesnis kaip 125 cm, bet mažesnis kaip 
165 cm. Jo akytumo koeficientas, nustatytas  Gurley  
akytumo matuokliu pagal Plaušienos ir popieriaus pramonės 
techninės asociacijos ( Technical Association of the Pulp and 
Paper Industry (TAPPI) ) nustatytus standartus, yra mažesnis 
kaip 13 sekundžių 100 cm  3 oro ir 40 sekundžių 300 cm  3 
oro. 
Įmirkymui skirtas kraftpopieris turi tokias pat savybes kaip 
sugeriamasis popierius. Galima perbraukti pirštu per ant 
popieriaus naujai nubrėžtą liniją neišsitepus rašalu. 
Įmirkymui skirtas kraftpopieris yra ypatingai tinkamas įmir­
kyti sintetinėmis dervomis gaminant aukštu slėgiu lami­
nuotus lakštus.  
4805  Kitas nepadengtas ritininis arba lakštinis popierius ir 
kartonas, toliau neapdorotas ir neperdirbtas, išskyrus 
šio skirsnio 3 pastaboje nurodytus b ūdus 
4805 11 00  Pusiau cheminis gofravimo popierius  
Žr. šio skirsnio 3 subpozicijų pastabą.  
4805 12 00  Gofravimo popierius iš šiaud ų 
Žr. šio skirsnio 4 subpozicijų pastabą.  
4805 19 10  Gofravimo popierius, pagamintas iš popieriaus atliek ų ir 
liekanų (Wellenstoff ) 
Žr. SS paaiškinimų 4805 19 subpozicijos paaiškinimus.  
4805 24 00 ir 
4805 25 00  Popierius ir kartonas išoriniams daugiasluoksnio 
kartono sluoksniams, pagamintas iš popieriaus atliek ų 
ir liekanų (Testliner ) 
Žr. šio skirsnio 5 subpozicijų pastabą.  
4805 30 00  Sulfitinis vyniojamasis popierius  
Žr. šio skirsnio 6 subpozicijų pastabą.  
4805 40 00  Filtravimo popierius ir kartonas  
Žr. SS paaiškinimų 4805 40 subpozicijos paaiškinimus.  
4805 50 00  Veltinis popierius ir kartonas  
Žr. SS paaiškinimų 4805 50 subpozicijos paaiškinimus.  
4806  Augalinis pergaminas, riebalams nelaidus popierius, 
kalkės, blizgusis pergamentinis popierius ir kitas bliz ­
gusis, skaidrus arba pusiau permatomas ritininis arba 
lakštinis popierius  
4806 10 00  Augalinis pergaminas  
Žr. SS paaiškinimų 4806 pozicijų paaiškinimų pirmąsias 
keturias pastraipas.  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 12.02.2020 — 005.001 — 301  
4806 20 00  Riebalams nelaidus popierius  
Žr. SS paaiškinimų 4806 pozicijų paaiškinimų penktąją–aš­
tuntąją pastraipas.  
4806 30 00  Kalk ės 
Žr. SS paaiškinimų 4806 pozicijų paaiškinimų devintąją 
pastraipą.  
4806 40 10 ir 
4806 40 90  Blizgusis pergamentinis popierius ir kitas blizgusis, 
skaidrus arba pusiau permatomas popierius  
Žr. SS paaiškinimų 4806 pozicijų paaiškinimų dešimtąją ir 
vienuoliktąją pastraipas.  
4808  Gofruotas ritininis arba lakštinis popierius ir kartonas 
(su priklijuotais plokš čiais paviršiniais lakštais arba be 
jų), krepiniai, klostyti, įspaustiniai arba perforuoti, 
išskyrus popieriaus r ūšis, aprašytas 4803 pozicijoje  
4808 10 00  Gofruotas popierius ir kartonas, perforuoti arba neper ­
foruoti  
Žr. SS paaiškinimų 4808 pozicijos paaiškinimų 1 punktą.  
4808 40 00  Kraftpopieris, krepinis arba klostytas, įspaustinis arba 
neįspaustinis, perforuotas arba neperforuotas  
Žr. SS paaiškinimų 4808 pozicijos paaiškinimų 2, 3 ir 
4 punktus.  
4808 90 00  Kiti  
Žr. SS paaiškinimų 4808 pozicijos paaiškinimų 2, 3 ir 
4 punktus.  
4809  Anglinis popierius (kalk ė), savaiminio kopijavimo popie ­
rius ir kitas kopijavimo arba atspaudimo ritininis arba 
lakštinis popierius ( įskaitant padengt ą arba įmirkytą 
popierių, naudojam ą kopijavimo aparat ų matricoms 
arba ofsetin ėms plokšt ėms), su atspaudais arba be 
atspaudų 
4809 20 00  Savaiminio kopijavimo popierius  
Žr. SS paaiškinimų 4816 pozicijų paaiškinimų A dalies 
2 punktą. Tačiau šiai subpozicijai priskiriami produktai 
turi tenkinti šio skirsnio 8 pastaboje nurodytus išmatavimų 
kriterijus.  
4809 90 00  Kiti  
Šiai subpozicijai priskiriami gaminiai, paminėti SS paaiški­
nimų 4816 pozicijų paaiškinimų A dalies 1 punktę, ir kitas 
kopijavimo arba atspaudimo popierius, pavyzdžiui, karštų 
atspaudų popierius ir padengtas arba įmirkytas popierius, 
naudojamas kopijavimo aparatų matricoms arba ofsetinėms 
plokštėms. Tačiau šiai subpozicijai priskiriami produktai turi 
tenkinti šio skirsnio 8 pastaboje nurodytus išmatavimų 
kriterijus.  
4810  Popierius ir kartonas, iš vienos arba abiej ų pusių 
padengtas kaolinu ar kitomis neorganin ėmis medžia ­
gomis, su rišikliais arba be j ų, nepadengti jokiais kitais 
apvalkalais, dažytu ar nedažytu, dekoruotu ar nedeko ­
ruotu paviršiumi, su atspaudais arba be atspaud ų, bet 
kokio dydžio ritiniais arba sta čiakampiais ( įskaitant 
kvadratinius) lakštais  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 12.02.2020 — 005.001 — 302  
4810 13 00 – 
4810 19 00  Popieriaus ir kartono r ūšys, naudojamos rašyti, spaus ­
dinti ir kitiems grafinio atvaizdavimo tikslams, kuri ų 
sudėtyje nėra pluošt ų, gautų mechaniniu arba 
cheminiu-mechaniniu b ūdu, arba šie pluoštai sudaro ne 
daugiau kaip 10 % vis ų pluoštų masės 
Žr. SS paaiškinimų 4810 13, 4810 14, 4810 19, 4810 22 ir 
4810 29 subpozicijų paaiškinimus.  
4810 22 00 – 
4810 29 80  Popieriaus ir kartono r ūšys, naudojamos rašyti, spaus ­
dinti ir kitiems grafinio atvaizdavimo tikslams, kuri ų 
daugiau kaip 10 % vis ų pluoštų masės sudaro pluoštai, 
gauti mechaniniu arba cheminiu-mechaniniu b ūdu 
Žr. SS paaiškinimų 4810 13, 4810 14, 4810 19, 4810 22 ir 
4810 29 subpozicijų paaiškinimus.  
4810 22 00  Lengvasis padengtas popierius  
Žr. šio skirsnio 7 subpozicijų pastabą.  
4810 92 10 – 
4810 92 90  Daugiasluoksnis  
Žr. SS paaiškinimų 4805 pozicijos paaiškinimų antrosios 
pastraipos 2 punktą.  
4811  Popierius, kartonas, celiuliozin ė vata ir celiulioz ės 
pluoštų klodai, įmirkyti, padengti, dažytu paviršiumi, 
dekoruotu paviršiumi arba su atspaudais, bet kokio 
dydžio ritiniais arba sta čiakampiais ( įskaitant kvadrati ­
nius), išskyrus prekes, aprašytas 4803, 4809 arba 
4810 pozicijoje  
Šiai pozicijai priskiriamos tam tikros grindų dangos, netin­
kamos naudoti kaip sienų dangos, su popieriaus arba 
kartono pagrindu 
Šiai pozicijai nepriskiriami gaminiai, tinkami naudoti kaip 
grindų ir kaip sienų dangos (4823 pozicija).  
4811 10 00  Dervuotas, bitumuotas arba asfaltuotas popierius ir 
kartonas  
Šiai subpozicijai priskiriami drėgmei atsparūs lakštai, suda­
ryti iš dviejų krepinio popieriaus lakštų, įmirkytų asfalte, ir  
tarp jų esančio plono aliuminio folijos lakšto. 
Šiai subpozicijai nepriskiriamos stogų plokštės, sudarytos iš 
kartono pagrindo, pilnai įvilkto arba iš abiejų pusių 
padengto asfaltu ar panašia medžiaga (6807 pozicija).  
4811 51 00 ir 
4811 59 00  Popierius ir kartonas, įmirkyti arba padengti plastikais 
(išskyrus adhezyvus)  
Popierius ir kartonas, padengti arba aptraukti plastikais, 
priskiriami šioms subpozicijoms tik tada, jeigu plastiko 
storis yra ne didesnis negu pusė viso storio (žr. šio skirsnio 
2 pastabos g punktą).  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 12.02.2020 — 005.001 — 303  
4811 60 00  Popierius ir kartonas, įmirkyti arba padengti vašku, 
parafinu, stearinu, alyva arba gliceroliu  
Šiai subpozicijai priskiriami parafinuotas popierius ir 
kartonas, skirti pieno, vaisių sulčių pakeliams arba diskų 
dėžutėms ir t. t. gaminti, vienoje pakelio pusėje turintys 
atspaudą arba iliustraciją, susijusią su viduje esančia preke.  
4811 90 00  Kitas popierius, kartonas, celiuliozin ė vata ir celiulioz ės 
pluoštų klodai  
Šiai subpozicijai priskiriamas vientisos formos popierius. 
Šios formos popierius susideda iš lakštų, dažniausiai suklos­
tytų, arba tolygiais tarpais skersai perforuotų ritinių, taip 
sudarant seką formų, kurios gali būti atskirtos per perfora­
cijos vietas. Popierius turi spausdintą medžiagą, kurią reikia 
užpildyti. Šie dirbiniai taip pat gali turėti šonines kreipiamą ­
sias skylutes, dėl kurių juos galima naudoti greitos veikos 
spausdintuvuose ar skaičiavimo mašinose. 
Šiai subpozicijai nepriskiriami dokumentų blankai su kopijų 
blankais (4820 40 00 subpozicija).  
4816  Anglinis popierius (kalk ė), savaiminio kopijavimo popie ­
rius ir kitas kopijavimo arba atspaudimo popierius 
(išskyrus priskiriamus 4809 pozicijai), popierin ės kopija­
vimo aparat ų matricos ir popierin ės ofsetinės plokštės, 
supakuoti arba nesupakuoti d ėžėse 
4816 20 00  Savaiminio kopijavimo popierius  
Žr. SS paaiškinimų 4816 pozicijos paaiškinimų A dalies 
2 punktą. Šiai subpozicijai priskiriami produktai negali 
būti šio skirsnio 8 pastaboje nurodytų išmatavimų 
(4809 pozicija).  
4816 90 00  Kiti  
Žr. SS paaiškinimų 4816 pozicijos paaiškinimų A dalies 1 
ir 3 punktus ir B dalies 1 punktą. Šiai subpozicijai priski­
riami produktai negali būti šio skirsnio 8 pastaboje nurodytų 
išmatavimų (4809 pozicija). 
Šiai subpozicijai taip pat priskiriamos ofsetinės plokštės 
(žr. SS paaiškinimų 4816 pozicijos paaiškinimų B dalies 
2 punkto antrąjį sakinį). Šiems produktams netaikomi 
jokie išmatavimų apribojimai.  
4818  Tualetinis popierius ir panašus popierius, celiuliozin ė 
vata arba celiulioz ės pluošt ų klodai, skirti naudoti 
buityje arba sanitarijos tikslams, susukti į ritinėlius, 
kurių plotis ne didesnis kaip 36 cm, arba supjaustyti 
pagal nustatytus matmenis arba form ą; nosinės, higie­
ninės servetėlės, rankšluos čiai, stalties ės, stalo servet ėlės, 
paklodės ir panaš ūs buitiniai, higieniniai arba ligonin ėse 
naudojami dirbiniai, drabužiai ir drabuži ų priedai iš 
popieriaus plaušienos, popieriaus, celiuliozin ės vatos 
arba celiuliozini ų pluoštų klodų 
4818 90 10 ir 
4818 90 90  Kiti 
Šioms subpozicijoms priskiriami lovos įklotai neįgaliesiems.  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 12.02.2020 — 005.001 — 304  
4819  D ėžės, dėžutės, dėklai, krepšiai ir kitos pakavimo 
talpyklos iš popieriaus, kartono, celiuliozin ės vatos 
arba celiuliozini ų pluoštų klodų; dokument ų dėžės, 
laiškų dėtuvai ir panaš ūs dirbiniai iš popieriaus arba 
kartono, naudojami įstaigose, parduotuv ėse arba 
turintys panaši ą paskirtį 
4819 20 00  Sulankstomos d ėžės, dėžutės ir dėklai iš negofruoto 
popieriaus arba kartono  
Žr. SS paaiškinimų 4819 pozicijos paaiškinimų A dalies 
antrąją pastraipą.  
4819 60 00  Dokument ų dėžės, laiškų dėklai, saugykl ų dėžės ir 
panašūs dirbiniai, naudojami įstaigose, parduotuv ėse 
arba turintys panaši ą paskirtį 
Žr. SS paaiškinimų 4819 pozicijos paaiškinimų B dalį.  
4820  Registravimo žurnalai, apskaitos knygos, užraš ų 
knygelės, užsakym ų knygos, kvit ų knygelės, laiškinio 
popieriaus bloknotai, užraš ų bloknotai, dienoraš čiai ir 
panašūs dirbiniai, s ąsiuviniai, biuvarai, segtuvai (su 
nuplėšiamais lapais arba kiti), aplankai, byl ų viršeliai, 
įstaigų blankai su kopij ų blankais, knygel ės su įdėtomis 
kopijavimo kalk ėmis ir kiti raštin ės reikmenys iš popie ­
riaus arba kartono; pavyzdži ų arba kolekcij ų albumai ir 
knygų viršeliai iš popieriaus arba kartono  
4820 40 00  Dokument ų blankai su kopij ų blankais, knygel ės su 
įdėtomis kopijavimo kalk ėmis 
Žr. SS paaiškinimų 4820 pozicijos paaiškinimų pirmosios 
pastraipos 4 ir 5 punktus. 
Taip pat žr. paaiškinimų 4811 90 00 subpozicijos 
paaiškinimus.  
4823  Kitas popierius, kartonas, celiuliozin ė vata ir celiulioz ės 
pluoštų klodai, supjaustyti pagal nustatytus matmenis 
arba form ą; kiti dirbiniai iš popieriaus plaušienos, popie ­
riaus, kartono, celiuliozin ės vatos arba celiuliozini ų 
pluoštų klodų 
4823 20 00  Filtravimo popierius ir kartonas  
Žr. SS paaiškinimų 4823 pozicijos paaiškinimų antrosios 
pastraipos 1 punktą.  
4823 90 85  Kiti  
Žr. SS paaiškinimų 4823 pozicijos paaiškinimų antrosios 
pastraipos 3 ir 6–17 punktus. 
Šiai subpozicijai priskiriami gaminiai, tinkami naudoti kaip 
grindų ir sienų dangos. 
Šiai subpozicijai taip pat priskiriamas kondensatorių popie­
rius, kuris yra elektroizoliacinis popierius, naudojamas 
kondensatoriuose kaip dielektrikas. Jis yra ypač plonas 
(dažniausiai 0,006 mm–0,02 mm), ypatingai vienodo storio 
ir visai neakytas. Paprastai jis gaminamas iš natroninės arba 
sulfato plaušienos, ir kartais iš skudurų plaušienos. Konden­
satorių popierius yra chemiškai neutralus, neturintis net 
mažiausių metalinių dalelių ir pasižymintis dideliu mecha­
niniu ir dielektriniu atsparumu (be dielektrinių nuostolių).  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 12.02.2020 — 005.001 — 305  
49 SKIRSNIS  
SPAUSDINTOS KNYGOS, LAIKRAŠ ČIAI, REPRODUKCIJOS IR KITI 
POLIGRAFIJOS PRAMON ĖS GAMINIAI; RANKRAŠ ČIAI, 
MAŠINRAŠ ČIAI IR BR ĖŽINIAI 
4901  Spausdintos knygos, broši ūros, lapeliai ir panaš ūs spau­
diniai, tiek įrišti, tiek ne įrišti 
4901 99 00  Kiti  
Žr. šio skirsnio 3 pastabą.  
4905  Spausdinti vis ų rūšių žemėlapiai, hidrografijos arba 
panašios schemos, įskaitant atlasus, sieninius žem ėlapius, 
topografinius planus ir gaublius  
4905 10 00  Gaubliai  
Žr. SS paaiškinimų 4905 pozicijos paaiškinimų paskutiniąją 
pastraipą prieš išimtis ir f punkto išimtis.  
4905 91 00 ir 
4905 99 00  Kiti 
Šioms subpozicijoms priskiriami reklaminės paskirties 
tikslūs topografiniai žemėlapiai, kuriuose yra arba nėra 
reklaminės medžiagos (pavyzdžiui, padangų arba automo­
bilių gamintojų, naftos kompanijų ir t. t. išleisti kelių 
žemėlapiai).  
4907 00  Neantspauduoti pašto, žyminiai (rinkliavos) ir panaš ūs 
einamosios arba naujos laidos ženklai, šalyje, kurioje 
jie turi arba tur ės jiems priskirt ą nominali ą vertę; 
markiruoti popieriaus dirbiniai; banknotai; čekių 
blankai; akcijos, sertifikatai, obligacijos ir panaš ūs 
vertybiniai popieriai  
4907 00 10  Pašto, žyminiai (rinkliavos) ir panaš ūs ženklai  
Žr. SS paaiškinimų 4907 pozicijos paaiškinimų A dalį.  
4908  Atspaudžiamieji paveiksl ėliai (dekalkomanijos)  
4908 10 00  Sustikl ėjantys atspaudžiamieji paveiksl ėliai (dekalkoma ­
nijos)  
Žr. SS paaiškinimų 4908 pozicijos paaiškinimų trečiąją 
pastraipą.  
4911  Kiti spaudiniai, įskaitant spausdintus paveiksl ėlius ir 
fotografijas  
4911 10 10 ir 
4911 10 90  Prekybos reklamin ė medžiaga, prekybos katalogai ir 
panašūs dirbiniai  
Žr. SS paaiškinimų 4911 pozicijos paaiškinimų penktosios 
pastraipos 1 punktą.  
4911 10 10  Prekybos katalogai  
Šiai subpozicijai priskiriami leidiniai, aprašantys arba iliust ­
ruojantys produktus ir nurodantys kainą bei užsakymo 
numerį.  
4911 91 00  Paveiksl ėliai, piešiniai ir fotografijos  
Šiai subpozicijai priskiriami dirbiniai, priskiriami 3703 pozi­
cijai, kurie buvo eksponuoti ir išryškinti.  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 12.02.2020 — 005.001 — 306  
Šiai subpozijai taip pat priskiriamos meninės ekraninės 
nuotraukos (šilkografijos menas), net jeigu jos menininko 
pasirašytos bei sunumeruotos.  
4911 99 00  Kiti  
Šiai subpozicijai nepriskiriami spausdiniai su viena arba 
keliomis magnetinėmis juostelėmis, pavyzdžiui, kelionės 
bilietai ir įsodinimo talonai (8523 21 00 subpozicija).  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 12.02.2020 — 005.001 — 307  
XI SKYRIUS  
TEKSTIL ĖS MEDŽIAGOS IR TEKSTIL ĖS DIRBINIAI  
Bendrosios nuostatos  
1. Kaip nurodyta SS paaiškinimuose (žr. šio skyriaus paaiškinim ų 
Bendrųjų nuostatų Įžangos paskutiniąją pastraipą), XI skyrius y ra 
padalintas į dvi dalis:  
a) pirmojoje dalyje (50–55 skirsniai) tekstilės dirbiniai yra g rupuo­
jami pagal tekstilės medžiagą, iš kurios jie yra pagaminti, o d irbi­
niai, sudaryti iš tekstilės medžiagų mišinio, klasifikuojami va do­
vaujantis šio skyriaus 2 pastaba;  
b) antrojoje dalyje (56–63 skirsniai), išskyrus 5809 00 00 ir 
5902 pozicijas, skirsnio ar pozicijos lygmenyje neskirstoma 
pagal tekstilės medžiagas, iš kurių yra pagaminti dirbiniai. Ta čiau 
daugelis Kombinuotosios nomenklatūros 56–63 skirsnių pozicijų 
yra suskirstytos pagal tekstilės medžiagų sudedamąsias dalis. 
Tokiais atvejais šiose subpozicijose turi būti klasifikuojama v ado­
vaujantis šio skyriaus 2 subpozicijų pastabos nuostatomis.  
2. Šio skyriaus 2 subpozicijų pastaboje numatytos klasifikavimo  taisy­
klės tekstilės dirbiniams, klasifikuojamiems 56–63 skirsnių poz ici­
jose, kurių sudėtyje yra dvi ar daugiau tekstilės medžiagų. Šio s 
prekės turi būti klasifikuojamos subpozicijoje, apimančioje pre kes 
iš tos tekstilės medžiagos, kuri sudaro didesniąją masės dalį, kur 
reikia, atsižvelgiant į šio skyriaus 2 pastabos B dalies nuosta tas. 
Tai pat, taikant šią taisyklę, reikia atkreipti dėmesį į šio sk yriaus 
2 subpozicijų pastabos B dalies a–c punktų nuostatas.  
3. Gaires dėl šio skyriaus 2 pastabos aiškinimo galima rasti SS  paaiš­
kinimuose (žr., pavyzdžiui, šio skyriaus paaiškinimų Bendrųjų 
nuostatų I grupės A dalį).  
Taikant 2 pastabą neatsižvelgiama į:  
a) kraštų siūlus, jei pastarieji nesudaro gatavo dirbinio esmin ės 
dalies, kaip, pavyzdžiui, tam tikrų audinių, naudojamų skėčiams  
arba šalikams, kraštai;  
b) audinyje esančius skiriamuosius siūlus, pažyminčius kirpimo 
vietą;  
c) siūlus („tikrieji“ siūlai), esančius audinio galuose, jeigu šie siūlai 
yra iš kitokios tekstilės medžiagos negu ta, iš kurios pagamint as 
pats audinys.  
4. Siūlams taikomų sąvokų „nebalinti“, „spalvoti“ ir „balinti“ ir audi­
niams taikomų sąvokų „nebalinti“, „balinti“, „dažyti“, „iš skir tingų 
spalvų siūlų“ ir „marginti“ apibrėžimus žr. šio skyriaus 1 subp ozicijų 
pastabos a–h punktuose.  
5. Įvairių pynimo būdų aprašymus žr. SS paaiškinimų šio skyriau s 
paaiškinimų Bendrųjų nuostatų paaiškinimų subpozicijų paaiškini mų 
I grupės C dalyje.  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 12.02.2020 — 005.001 — 308  
50 SKIRSNIS  
ŠILKAS 
5004 00  Šilko si ūlai (išskyrus šilko atliek ų verpalus), neskirti 
mažmeninei prekybai  
5004 00 10  Nebalinti, plauti arba balinti  
Nebalinti šilko siūlai sudaryti iš ne mažiau kaip vieno 
susuktų  grège  gijų; jie dar nėra išvalyti (neišskirti klijai). 
Neišbalintuose šilko siūluose gali būti iki 30 % sericino 
(natūralių šilko klijų), o daugeliu atvejų jie vis dar yra natū ­
ralios, šiek tiek gelsvos spalvos. Nebalinti šilko siūlai 
paprastai toliau perdirbami, bet gali būti ir tiesiogiai panau­
dojami audinių gamyboje. 
Plaunant nebalintus šilko siūlus jie išsivalo (pašalinami 
klijai), iš atskirų gijų pašalinamas sericinas, kuriuo jos yra 
padengtos. Tam dažniausiai naudojamas karštas muiluotas 
vanduo arba atskiestas kalio karbonato šarmas. 
Vis dar išlikę natūralūs dažai suardomi balinant.  
5005 00  Šilko atliek ų verpalai, neskirti mažmeninei prekybai  
5005 00 10  Nebalinti, plauti arba balinti  
Mutatis mutandis  taikomi paaiškinimų 5004 00 10 subpozi­
cijos paaiškinimai.  
5007  Šilko arba šilko atliek ų audiniai  
5007 20 11 – 
5007 20 71  Kiti audiniai, kuri ų sudėtyje esantis šilkas arba šilko 
atliekos, išskyrus šilko šukuotines pašukas, sudaro ne 
mažiau kaip 85 % mas ės 
Žr. SS paaiškinimų 5007 20 subpozicijos paaiškinimus.  
5007 20 11 ir 
5007 20 19  Krepai  
Šioms subpozicijoms priskiriami audiniai, kurie paprastai 
yra lengvi ir kuriems gruoblėtą arba raukšlėtą paviršių 
suteikia naudojami krepiniai siūlai, t. y. labai sukrūs siūlai 
(paprastai nuo 2 000 iki 3 600 sūkių/m), turintys natūralų 
polinkį sudaryti kilpeles. 
Tokie siūlai gali būti naudojami metmenyse arba atauduose, 
arba abiejuose, vieni arba kombinuoti su lengvo sukrumo 
siūlais. Priešingo sukrumo siūlai yra dažnai kaitaliojami, 
t. y. po „S“ sukrumo siūlų eina „Z“ sukrumo siūlai, siekiant 
priešinga kryptimi pakreipti besiliečiančių siūlų sukrumo 
pobūdį ir taip subalansuoti išrangymą. 
Šioms subpozicijoms priskiriami tikrieji krepai, t. y. tie, 
kuriuose bent jau didžiąją dalį metmenų ar ataudų sudaro 
krepiniai siūlai. Labiausiai žinomi yra krepdešinas, maro­
kenas, žoržetas, atlasas, „charmeuse“ krepas ir šifono krepai.  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 12.02.2020 — 005.001 — 309  
Šioms subpozicijoms taip pat priskiriami audiniai, kurių tik 
viena pusė arba paviršiaus dalis (juostos, ruožai arba 
atraižos) yra krepuota. 
Šioms subpozicijoms nepriskiriami audiniai, kurių krepinė 
išvaizda gaunama kitais būdais, nenaudojant krepinių 
siūlų, pavyzdžiui, kai krepinę išvaizdą suteikia kombinuoti 
specialūs pynimo būdai (pavyzdžiui, „ sable “) ir skirtingo 
dydžio bei sukrumo siūlai.  
5007 20 21 – 
5007 20 39  Eponžas, „  habutai  “, „  honan  “, „  shantung  “, „  corah“  
ir panašūs Tolimųjų Rytų audiniai, pagaminti tik iš šilko 
(nesumaišyto su šukuotin ėmis pašukomis ar kitomis šilko 
atliekomis arba su kitomis tekstil ės medžiagomis)  
Šioms subpozicijoms priskiriami audiniai, kurie pagal rūšį, 
audimą ir išvaizdą pasižymi skirtingomis individualiomis 
savybėmis. 
Jie dažniausiai audžiami buitinėmis rankinėmis staklėmis 
paprastais pynimo būdais (drobiniu, ruoželiniu, satininiu) 
iš žaliavinio (nesusuktų) šilko gijų, kurios yra sudėtos jų 
nesusukus. Tokių audinių kraštai paprastai yra brokuoti. 
Jie perlenkiami piniginės principu: abu galai sudedami 
kartu per visą ilgį, kuris tuomet apvyniojamas apie juos. 
Kai kurios audinių rūšys (ypač iš Kinijos) kartais sulanks­
tomos kitokiais būdais; vienas galas apačioje, kitas viršuje, o  
visas audinys sulankstomas armonikos principu, vieną jardą 
(0,91 m) medžiagos perlenkiant keturis kartus. 
Tačiau jie gali būti sudėti skirtingai, pavyzdžiui, susukti. 
Šiems audiniams priskiriami: 
1. „habutai “; japoniški drobinio arba ruoželinio pynimo 
audiniai, išausti iš pirminių nesuktų siūlų. Sąvoka 
„habutai “ paprastai reiškia drobinio pynimo audinį, o 
„ruoželinis  habutai “ – ruoželinio pynimo audinį. 
Nebalinti tokie audiniai palietus yra nelygūs (šiurkštūs) ir 
pilkšvai balto arba beveik balto atspalvio. Juos išplovus 
(pavyzdžiui, balinimo būdu), t. y. pašalinus šilko klijus, 
audiniai tampa balti arba beveik balti ir toliau neapdoroti 
gali būti naudojami dirbinių gamyboje. 
Tokių audinių balinimas paprastai užbaigiamas juos 
klijuojant ar užpildant, dėl to audiniai tampa vienodesni, 
būna šviesesni ir sunkesni; 
2. eponžas; kiniški audiniai, pagal jų kilmės sritį vadinami  
shantung, honan, assan, antung, ninghai . Jie yra paly­
ginti stori bei sunkesni negu pirmiau minėti japoniški 
audiniai. Nebalinti tokie audiniai yra gelsvo arba rausvo 
atspalvio, o išplovus tampa panašios spalvos kaip neba­
lintas arba lengvai išplautas linas arba batistas. Jie gali 
būti su ranteliais arba be rantelių, rantelių pavidalą 
suteikia grogreninis pynimas (drobinis pynimas), naudo­
jant skirtingo storio siūlus;  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 12.02.2020 — 005.001 — 310  
3. Tasaro šilkas; audinys, kilęs iš šiaurės rytų Indijos, austa s 
su laukinių šilkaverpių šilkinėmis gijomis. Sąvoka 
išplėsta, kad apimtų kiniškus audinius ir šiuo metu 
apima ir keliose Tolimųjų Rytų šalyse pagamintus 
panašių rūšių audinius iš šilko, kurį pagamina laukiniai 
šilkaverpiai, mintantys ąžuolo lapais; 
4. „Corah “; audinys pagamintas Kalkutos srityje, labai 
panašus į japonišką „ habutai “, bet skiriasi nuo jo, nes 
yra mažiau taisyklingas bei išaustas iš storesnių siūlų. 
Viena iš jo savybių yra per audinio kraštus pernertos 
juostelės.  
5007 20 41  Permatomi audiniai  
Permatomi audiniai yra tokie audiniai, kuriuose atstumai 
tarp atskirų ataudų siūlų ir atskirų metmenų siūlų yra ne 
mažesni kaip panaudotų siūlų skersmuo.  
5007 20 61  Kuri ų plotis didesnis kaip 57 cm, bet ne didesnis kaip 
75 cm  
Šiai subpozicijai priskiriami audiniai, kurie pagal savo plotį,  
yra naudojami kaklaraiščiams siūti.  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 12.02.2020 — 005.001 — 311  
51 SKIRSNIS  
VILNA, ŠVELNIAVILNI Ų ARBA ŠIURKŠ ČIAVILNI Ų GYVŪNŲ 
PLAUKAI; AŠUT Ų VERPALAI IR AUDINIAI 
5102  Nekaršti ir nešukuoti švelniavilni ų arba šiurkš čiavilnių 
gyvūnų plaukai  
5102 11 00  Kašmyro ( cashmere ) ožkų 
Žr. SS paaiškinimų 5102 11 subpozicijos paaiškinimus.  
5103  Vilnos arba švelniavilni ų ar šiurkš čiavilnių gyvūnų 
plaukų atliekos, įskaitant verpal ų atliekas, bet ne įskai­
tant išplaušintos žaliavos  
5103 10 10  Nekarbonizuotos  
Sąvokos „nekarbonizuotos“ aiškinimą žr. SS paaiškinimų 
5101 pozicijos paaiškinimų trečiosios pastraipos B dalyje.  
5103 10 90  Karbonizuotos  
Sąvokos „karbonizuotos“ aiškinimą žr. SS paaiškinimų 
5101 pozicijos paaiškinimų trečiosios pastraipos C dalyje.  
5105  Sukaršta arba šukuota vilna ir švelniavilni ų arba šiurkš ­ 
čiavilnių gyvūnų plaukai ( įskaitant šukuotos vilnos 
gabalus)  
5105 21 00  Šukuotos vilnos gabalai  
Sąvokos „šukuotos vilnos gabalai“ apibrėžimą žr. SS paaiš­
kinimų 5105 pozicijos paaiškinimų septintojoje pastraipoje.  
5105 31 00  Kašmyro ( cashmere ) ožkų 
Žr. SS paaiškinimų 5102 11 subpozicijos paaiškinimus.  
5106  Sukarštos vilnos verpalai, neskirti mažmeninei prekybai  
5106 10 10  Nebalinti  
Nebalinti vilnos verpalai yra verpalai, suverpti iš kruopščiai 
kelis kartus išvalytos vilnos. Jie nėra balinti, dažyti arba 
marginti ir todėl vis dar yra natūralios vilnos spalvos. 
Taip pat žr. šio skyriaus 1 subpozicijų pastabos b punktą.  
5106 20 10  Kuri ų sudėtyje vilna ir švelniavilni ų gyvūnų plaukai 
sudaro ne mažiau kaip 85 % mas ės 
Šiai subpozicijai priskiriami tik verpalai, kurių sudėtyje 
vilna ir švelniavilnių gyvūnų plaukai sudaro ne mažiau 
kaip 85 % masės, kuriuose vilnos masė yra didesnė už 
švelniavilnių gyvūnų plaukų masę; priešingu atveju, verpalai 
yra priskiriami 5108 pozicijai.  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 12.02.2020 — 005.001 — 312  
5106 20 91  Nebalinti  
Mutatis mutandis  taikomi paaiškinimų 5106 10 10 subpozi­
cijos paaiškinimai.  
5107  Šukuotos vilnos verpalai, neskirti mažmeninei prekybai  
5107 10 10  Nebalinti  
Žr. paaiškinimų 5106 10 10 subpozicijos paaiškinimus.  
5107 20 10 ir 
5107 20 30  Kurių sudėtyje vilna ir švelniavilni ų gyvūnų plaukai 
sudaro ne mažiau kaip 85 % mas ės 
Šioms subpozicijoms priskiriami tik verpalai, kuriuose vilna 
ir švelniavilnių gyvūnų plaukai sudaro ne mažiau kaip 85 % 
masės, kuriuose vilnos masė yra didesnė už švelniavilnių 
gyvūnų plaukų masę; priešingu atveju, verpalai yra priski­
riami 5108 pozicijai.  
5107 20 10  Nebalinti  
Mutatis mutandis  taikomi paaiškinimų 5106 10 10 subpozi­
cijos paaiškinimai.  
5107 20 51  Nebalinti  
Mutatis mutandis  taikomi paaiškinimų 5106 10 10 subpozi­
cijos paaiškinimai.  
5107 20 91  Nebalinti  
Mutatis mutandis  taikomi paaiškinimų 5106 10 10 subpozi­
cijos paaiškinimai.  
5108  Švelniavilni ų gyvūnų plaukų (sukaršt ų arba šukuot ų) 
verpalai, neskirti mažmeninei prekybai  
5108 10 10  Nebalinti  
Mutatis mutandis  taikomi paaiškinimų 5106 10 10 subpozi­
cijos paaiškinimai.  
5108 20 10  Nebalinti  
Mutatis mutandis  taikomi paaiškinimų 5106 10 10 subpozi­
cijos paaiškinimai.  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 12.02.2020 — 005.001 — 313  
52 SKIRSNIS  
MEDVILN Ė 
5201 00  Nekaršta ir nešukuota medviln ė 
5201 00 10  Higroskopinta arba balinta  
Higroskopinta medvilnė gali absorbuoti palyginti didelį 
kiekį drėgmės. 
Balinta medvilnė yra medvilnė, iš kurios oksidacijos arba 
dezoksidacijos būdu naudojant įvairius chemikalus pašali­
namos pašalinės spalvotos medžiagos, kurių neįmanoma 
pašalinti kitu būdu.  
5208  Medvilniniai audiniai, kuri ų sudėtyje medviln ė sudaro 
ne mažiau kaip 85 % mas ės ir kuri ų kvadratinio 
metro (m  2 ) masė ne didesn ė kaip 200 g  
5208 11 10  Audiniai, skirti bandažams, tvarsliavai ir medicininei 
marlei gaminti  
Tai ploni kaip gazas drobinio pynimo audiniai, paprastai 
išretėjantys. Jie audžiami iš pirminių verpalų, o jų 1 cm  2 
yra mažiau kaip 28 verpalai.  
5208 21 10  Audiniai, skirti bandažams, tvarsliavai ir medicininei 
marlei gaminti  
Žr. paaiškinimų 5208 11 10 subpozicijos paaiškinimus.  
5209  Medvilniniai audiniai, kuri ų sudėtyje medviln ė sudaro 
ne mažiau kaip 85 % mas ės ir kuri ų kvadratinio 
metro (m  2 ) masė didesnė kaip 200 g  
5209 42 00  Džinsinis audinys  
Žr. šio skirsnio 1 subpozicijų pastabą ir SS paaiškinimų šio 
skyriaus paaiškinimų Bendrųjų nuostatų I grupės C dalies 
subpozicijos paaiškinimus.  
5211  Medvilniniai audiniai, kuri ų kvadratinio metro (m  2 ) 
masė didesnė kaip 200 g ir kuri ų sudėtyje medviln ė 
sudaro mažiau kaip 85 % mas ės ir yra maišyta 
daugiausia arba vien tik su cheminiais pluoštais  
5211 42 00  Džinsinis audinys  
Žr. šio skirsnio 1 subpozicijų pastabą ir SS paaiškinimų šio 
skyriaus paaiškinimų Bendrųjų nuostatų I grupės C dalies 
subpozicijos paaiškinimus.  
5211 49 10  Žakardiniai audiniai  
Žakardiniai audiniai yra tokie audiniai, kurių struktūra 
gaunama pakeliant atskirus metmenų siūlus. Tokiu būdu 
gaunami labai įvairūs sudėtingi raštai. Žakardiniai audiniai 
daugiausia naudojami apmušalams, čiužinių apvalkalams bei 
užuolaidoms.  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 12.02.2020 — 005.001 — 314  
53 SKIRSNIS  
KITI AUGALINIAI TEKSTIL ĖS PLUOŠTAI; POPIERINIAI 
VERPALAI IR POPIERINI Ų VERPAL Ų AUDINIAI 
5308  Kit ų augalini ų tekstilės pluoštų verpalai; popieriniai 
verpalai  
5308 10 00  Kokoso pluošto (plauš ų) verpalai  
Šiai subpozicijai priskiriami tik vieno ar dviejų siūlų kokoso 
pluošto (plaušų) verpalai. Iš trijų ar daugiau siūlų sudaryti 
kokoso pluošto (plaušų) verpalai priskiriami 5607 pozicijai, 
kaip nurodyta šio skyriaus 3 pastabos A dalies d punkte.  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 12.02.2020 — 005.001 — 315  
54 SKIRSNIS  
CHEMIN ĖS GIJOS; JUOSTEL ĖS IR PANAŠ ŪS DIRBINIAI IŠ 
CHEMINI Ų TEKSTIL ĖS MEDŽIAG Ų 
Bendrosios nuostatos  
Sąvokos „labai atsparūs tempimui siūlai“ apibrėžimą žr. šio sky riaus 
6 pastaboje.  
Elastomeriniai siūlai yra apibrėžti šio skyriaus 13 pastaboje.  
5401  Siuvimo si ūlai iš chemini ų gijų, skirti arba neskirti 
mažmeninei prekybai  
5401 10 12 ir 
5401 10 14  Šerdinės sandaros si ūlai 
Šioms subpozicijoms priskiriami šerdinės sandaros siūlai yra 
siuvimo siūlai, sudaryti iš kelių kartu susuktų siūlų; kiek­
vienas siūlas sudarytas iš sintetinės gijos, apsuktos nevien­
tisais natūraliais, sintetiniais arba dirbtiniais tekstilės plu oš­
tais. 
Pagal jų panaudojimą, šie siūlai yra tvirti šerdinės sandaros 
siūlai, t. y. siūlai, turintys neelastinę šerdį. 
Kadangi šie siūlai yra mišrūs siūlai, jie priskiriami šioms 
subpozicijoms tik tada, kai gijų dalis sudaro didesnę 
masės dalį (žr. šio skyriaus 2 pastabą). Tai būdinga šerdinės 
sandaros siūlams. 
Antra vertus, šioms subpozicijoms nepriskiriami minkšti 
šerdinės sandaros siūlai, kurių šerdis yra iš elastomerinių 
siūlų. Šių siūlų masė paprastai ne didesnė kaip 20 % (klasi­
fikuojama pagal šio skyriaus 2 pastabą). 
Be to, šioms subpozicijoms nepriskiriami gaminiai, sudaryti 
iš elastomerinių siūlų šerdies, apvytos gatavais siūlais, 
susuktais spirale (5606 00 91 subpozicija).  
5401 10 16  Tekst ūruotieji si ūlai 
Žr. SS paaiškinimų 5402 31–5402 39 subpozicijų 
paaiškinimus.  
5402  Sintetiniai gijiniai si ūlai (išskyrus siuvimo si ūlus), 
neskirti mažmeninei prekybai, įskaitant sintetinius viena ­
gijus si ūlus, kuri ų ilginis tankis mažesnis kaip 
67 deciteksai  
5402 31 00 – 
5402 39 00  Tekstūruotieji si ūlai 
Žr. SS paaiškinimų 5402 31–5402 39 subpozicijų 
paaiškinimus.  
5402 46 00  Kiti, iš poliesteri ų, iš dalies orientuoti  
Žr. SS paaiškinimų 5402 46 subpozicijos paaiškinimus.  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 12.02.2020 — 005.001 — 316  
5404  Sintetiniai vienagijai si ūlai, kuri ų ilginis tankis ne 
mažesnis kaip 67 decitekso, o bet kuris skerspj ūvio 
matmuo ne didesnis kaip 1 mm; juostel ės ir panaš ūs 
dirbiniai (pavyzdžiui, dirbtiniai šiaudeliai) iš sintetini ų 
tekstilės medžiag ų, kurių matomasis plotis ne didesnis 
kaip 5 mm  
Vienagijų siūlų ir kitų šiai pozicijai priskiriamų produktų 
aprašymą galima rasti SS paaiškinimų 5404 pozicijos 
paaiškinimuose.  
5404 11 00 – 
5404 19 00  Vienagijai si ūlai 
Šioms subpozicijoms priskiriami sintetiniai vienagijai siūlai, 
naudojami šepečiams gaminti, sukarpyti reikiamo ilgio 
atkarpomis išskleistais galais („ fleurees “). 
Šioms subpozicijoms nepriskiriami antriniai arba daugiasu­
kiai siūlai, gauti sudėjus ir susukus šiai subpozicijai priski­
riamus sintetinius vienagijus siūlus, kurie atitinkamai priski­
riami 5401, 5402, 5406 arba 5607 pozicijai. Tačiau neprik­
lausomai nuo jų skerspjūvio matmens, šiai subpozicijai 
priskiriami vienagijai siūlai niekada nelaikomi 5607 pozicijai 
priskiriamomis „virvėmis, virvelėmis, lynais ir trosais“. 
Toliau pateikiama lentelė, apibendrinanti sintetinių vienagijų 
siūlų, juostelių ir panašių dirbinių klasifikavimą atsižvelgian t 
į jų skerspjūvio matmenį (arba plotį): 
Sintetiniai vienagijai siūlai, 
kurių maksimalus skersp­
jūvio matmuo yra  — ne didesnis kaip 
1 mm ir sudaro  — mažiau kaip 
67 deciteksus  5402 pozicija  
— ne mažiau kaip 
67 deciteksus  5404 11 00, 
5404 12 00 arba 
5404 19 00 
subpozicija  
— didesnis kaip 
1 mm, išskyrus toliau 
nurodytus plokščius 
produktus  3916 pozicija  
Sintetinė juostelė ir panašūs 
dirbiniai (įskaitant į dvi 
dalis išilgai sulenkas juos­
teles ir suplotas tūbeles), 
kurių matomasis plotis 
(sulenktų ar suplotų) yra:  — ne didesnis kaip 
5 mm  5404 90 10 arba 
5404 90 90 
subpozicija  
— didesnis kaip 
5 mm  bandru atveju 
3920 pozicija  
Didesnio nei 5 mm tikrojo 
pločio sintetinė juostelė, bet 
šiek tiek susukta ir 
suspausta tiek, kad mato­
masis plotis būtų ne 
didesnis kaip 5 mm  5404 90 10 arba 
5404 90 90 
subpozicija  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 12.02.2020 — 005.001 — 317  
5404 90 10  Iš polipropileno  
Mutatis mutandis  taikomi paaiškinimų 3920 20 80 subpozi­
cijos paaiškinimai, bet šiai subpozicijai priskiriamos deko­
ratyvinės juostelės matomasis plotis ne didesnis kaip 5 mm.  
5405 00 00  Dirbtiniai vienagijai si ūlai, kuri ų ilginis tankis ne 
mažesnis kaip 67 decitekso, o bet kuris skerspj ūvio 
matmuo ne didesnis kaip 1 mm; juostel ės ir panaš ūs 
dirbiniai (pavyzdžiui, dirbtiniai šiaudeliai) iš dirbtini ų 
tekstilės medžiag ų, kurių matomasis plotis ne didesnis 
kaip 5 mm  
Mutatis mutandis  taikomi paaiškinimų 5404 pozicijos 
paaiškinimai.  
5408  Audiniai iš dirbtini ų gijinių siūlų, įskaitant audinius iš 
medžiagų, priskiriam ų 5405 pozicijai  
5408 22 10  Kuri ų plotis didesnis kaip 135 cm, bet ne didesnis kaip 
155 cm, drobinio, ruoželinio, kryžminio ruoželinio arba 
atlasinio pynimo  
Sąvokų „drobinis pynimas“, „ruoželinis pynimas“ ir „kryž­
minis ruoželinis pynimas“ apibrėžimus žr. SS paaiškinimų 
šio skyriaus paaiškinimų Bendrųjų nuostatų I grupės 
C dalies subpozicijų paaiškinimuose. 
Atlasiniame pynime, susikirtimo taškai yra išbarstyti taip, 
kad jie nesiliestų vienas su kitu. Tokiu būdu gaunamas 
lygus, blizgantis paviršius. Atlasas turi būti mažiausiai 
penkianyčio pynimo. 
Toliau pateikiama pynimo schema:
  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 12.02.2020 — 005.001 — 318  
55 SKIRSNIS  
CHEMINIAI KUOKŠTELINIAI PLUOŠTAI 
5516  Dirbtini ų kuokštelini ų pluoštų audiniai  
5516 23 10  Žakardiniai audiniai, kuri ų plotis ne mažesnis kaip 
140 cm (tikai, naudojami čiužinių apvalkalams)  
Mutatis mutandis  taikomi paaiškinimų 5211 49 10 subpozi­
cijos paaiškinimai.  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 12.02.2020 — 005.001 — 319  
56 SKIRSNIS  
VATA, VELTINYS IR NEAUSTIN ĖS MEDŽIAGOS; SPECIALIEJI 
SIŪLAI; VIRV ĖS, VIRVEL ĖS, LYNAI IR TROSAI BEI J Ų DIRBINIAI  
Bendrosios nuostatos  
Dėl dirbinių, sudarytų iš dviejų ar daugiau tekstilės medžiagų,  prisky­
rimo pozicijoms žr. šio skyriaus paaiškinimų Bendrąsias nuostat as. 
5601  Vata iš tekstil ės medžiag ų ir jos dirbiniai; tekstil ės plau­ 
šeliai, kuri ų ilgis ne didesnis kaip 5 mm ( flock ), tekstilės 
dulkės ir gumuliukai  
5601 21 10 – 
5601 29 00  Vata iš tekstil ės medžiag ų ir jos dirbiniai  
Šioms subpozicijoms priskiriami krapštukai, mediniai, plas­
tikiniai arba sukto popieriaus pagaliukai, viename arba abie­
juose galuose turintys vatos gumulėlį, kurie naudojami 
ausims, nosiai, nagams ir t. t. valyti, tepti antiseptikus 
arba odos losjonus ir kosmetikoje.  
5601 21 10  Higroskopiška  
Mutatis mutandis  taikomi paaiškinimų 5201 00 10 subpozi­
cijos paaiškinimų sąvokos „higroskopiška“ paaiškinimai.  
5601 30 00  Tekstil ės pūkai, dulk ės ir gumuliukai  
Žr. SS paaiškinimų 5601 pozicijos paaiškinimų B ir C dalis.  
5602  Veltinys, įmirkytas arba ne įmirkytas, aptrauktas arba 
neaptrauktas, padengtas arba nepadengtas, laminuotasis 
arba nelaminuotasis  
5602 10 11 ir 
5602 10 19  Smaigstytinis veltinys  
Žr. SS paaiškinimų 5602 pozicijos paaiškinimų ketvirtąją 
pastraipą.  
5602 10 31 ir 
5602 10 38  Medžiagos, sudarytos iš tekstil ės pluoštų klojinio, sutvir ­
tinto kilpiniu dygsniavimu  
Žr. SS paaiškinimų 5602 pozicijos paaiškinimų septintą 
pastraipą.  
5606 00  Apvytiniai si ūlai, apvytosios juostel ės arba panaš ūs 
dirbiniai, priskiriami 5404 arba 5405 pozicijai (išskyrus 
priskiriamus 5605 pozicijai ir apvytinius ašut ų 
verpalus); šeniliniai si ūlai (įskaitant plaušeli ų šenilinius 
(flock chenille ) siūlus); apskritai megztieji – kilpoti si ūlai 
(loop wale-yarn ) 
5606 00 91  Apvytiniai si ūlai 
Apvytinių siūlų šerdis taip pat gali būti iš elastomerinio 
siūlo (žiūrėti šio skyriaus 13 pastabą).  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 12.02.2020 — 005.001 — 320  
57 SKIRSNIS  
KILIMAI IR KITA TEKSTILIN Ė GRIND Ų DANGA  
Bendrosios nuostatos  
Dėl dirbinių, sudarytų iš dviejų ar daugiau tekstilės medžiagų,  prisky­
rimo pozicijoms žr. šio skyriaus paaiškinimų Bendrąsias nuostat as. 
5701  Rištiniai kilimai ir kita rištin ė tekstilin ė grindų danga, 
gatava arba negatava  
SS paaiškinimų 5701 pozicijos paaiškinimuose aprašyti 
parengiamieji ir baigiamieji rištinių kilimų, kiliminių 
dangų ir kilimėlių gamybos etapai, kuriuos sudaro kelių 
ataudų siūlų paprastasis pynimas su metmenų siūlais taip, 
kad kilimo galai būtų prilaikomi. Šie austi galai kartais gali 
būti pagaminti pridėjus kraštus. 
Baigiant gaminti kilimą, metmenys kerpami tam tikru 
atstumu nuo kilimo galų. Tokiu būdu gaunami kutai, suda­
ryti iš laisvų metmenų galų. Geros kokybės kilimų kutai 
kartais yra suskirstomi į pluoštelius, kurie surišami mazgais, 
nustumiant mazgus kuo arčiau austosios dalies tam, kad 
ataudų siūlai neišslystų iš kutų. Kilimai taip pat gali būti 
su pridėtais kutais, kurie nėra pagaminti iš paties kilimo 
metmenų. 
Daugelio kilimų rašto foną galima atskirti nuo kraštų 
rėmelio. Kraštas suteikia fonui rėmus ir jungia kilimo 
kraštus ir galus. 
Rankų darbo stačiakampio formos kilimų kraštai retai būna 
tiksliai lygiagretūs. Todėl, jeigu taikoma didžiausia muito 
norma, kilimo matmenys matuojami pagal vidurio linijas, 
t. y. tiesias linijas, jungiančias priešingų kraštų vidurį. 
Skaičiuojant kiekvieno kilimo plotą, neatsižvelgiama į kvad­
ratinio decimetro skaičius po kablelio.  
5702  Austiniai kilimai ir kita austin ė tekstilin ė grindų danga, 
nesiūtinė arba neklijuotin ė, gatava arba negatava, įskai­
tant „Kelem“, „Schumacks“, „Karamanie“ ir panašius 
rankomis austus kilim ėlius 
5702 10 00  „Kelem“, „Schumacks“, „Karamanie“ ir panaš ūs 
rankomis austi kilim ėliai 
Šiai subpozicijai priskiriamos tvirtos rankomis austos 
medžiagos. Paprastai jos būna įvairiaspalvės, lygaus pavir­ 
šiaus be kilpelių ar pūkelių. Kai kuriose yra išilginiai tarpai  
tarp metmenų siūlų, sudarantys tarpą tarp skirtingų spalvų 
ataudų siūlų.  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 12.02.2020 — 005.001 — 321  
Šios medžiagos naudojamos grindims bei sofoms užkloti, 
pakabinti ant sienos arba portjeroms. 
Jos yra egzotinės medžiagos, daugiausia kilusios iš Viduri­
niųjų Rytų ir gali būti rietime, nors paprastai gaminamos 
dydžiais, pritaikytais naudoti, apsiūtos, su kutais arba susiū­
tais kraštais arba kitaip pagamintos.  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 12.02.2020 — 005.001 — 322  
58 SKIRSNIS  
SPECIALIEJI AUDINIAI; SI ŪTINĖS PŪKINĖS TEKSTIL ĖS 
MEDŽIAGOS; N ĖRINIAI; GOBELENAI; APSIUVAI; SIUVIN ĖJIMAI  
Bendrosios nuostatos  
Dėl dirbinių, sudarytų iš dviejų ar daugiau tekstilės medžiagų,  prisky­
rimo pozicijoms žr. šio skyriaus paaiškinimų Bendrąsias nuostat as. 
5801  P ūkiniai audiniai ir šeniliniai audiniai, išskyrus audinius, 
priskiriamus 5802 arba 5806 pozicijai  
Nepažeidžiant šio skyriaus nuostatų dėl dirbinių, sudarytų iš 
dviejų ar daugiau tekstilės medžiagų, klasifikavimo reikia 
pažymėti, kad klasifikuojant šenilinius audinius atsižvel­
giama tik į tekstilės medžiagas, sudarančias šeninilių siūlų 
pūką. 
Tam tikrais atvejais mezgimo mašinomis pagamintos 
aksomo arba pliušo imitacijos priskiriamos 
5907 00 00 subpozicijai arba 60 skirsniui.  
5801 21 00 – 
5801 27 00  Iš medviln ės 
Žr. SS paaiškinimų 5801 22 ir 5801 32 subpozicijų 
paaiškinimus.  
5804  Tiulis ir kitos tinklin ės medžiagos, išskyrus austas, 
megztas arba nertas medžiagas; n ėriniai rietime, juoste ­
lėmis arba atskirais fragmentais, išskyrus medžiagas, 
priskiriamas 6002 – 6006 pozicijoms  
5804 10 10 ir 
5804 10 90  Tiulis ir kitos tinklin ės medžiagos  
Žr. SS paaiškinimų 5804 pozicijos paaiškinimų I grupę. 
Mezgimo mašinomis (pavyzdžiui,  Raschel  mašina) paga­
minta tiulio imitacija priskiriama 60 skirsniui.  
5804 10 10  Lygios  
Šiai subpozicijai priskiriama lygūs tiuliai ir kitos tinklinės 
medžiagos, kurių visame paviršiuje yra tos pačios formos ir 
dydžio taisyklingų akučių eilės, be jokių raštų ar užpildytų 
akučių. Taikant šį apibrėžimą, neatsižvelgiama į mažas 
tuščias vietas, kurios atsiranda formuojant tokias akutes.  
5804 21 00 ir 
5804 29 00  Mechaniniu b ūdu pagaminti n ėriniai  
Žr. SS paaiškinimų 5804 pozicijos paaiškinimų II grupę. 
Dėl rankomis nertų nėrinių ir mechaninių būdu pagamintų 
nėrinių skirtumų žr. SS paaiškinimų 5804 21, 5804 29 ir 
5804 30 subpozicijų paaiškinimus.  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 12.02.2020 — 005.001 — 323  
Reikia atkreipti dėmesį, kad megztos medžiagos, kurios 
labai panašios į nėrinius ir faktiškai prekyboje parduodamos 
kaip nėriniai, nepriskiriamos 5804 pozicijai. Tokios 
medžiagos yra gaminamos  Raschel  mašinomis ir gali būti 
atpažįstamos pagal tai, kad tinklinis dirbinys yra gaminamas 
kryžiuojant akutes, panašiai kaip mezgant metmenis, bet 
nenaudojant ataudų siūlų ir metmenų siūlų. 
Užpildant dirbinio rašto vietas naudojami siūlai įveriami į 
tinklinio audinio mažų šešiakampių kraštus sudarančias 
akutes, kur jie tvirtinami siuvant juos grandinėle. Todėl 
tinklinis audinys nesibaigia, kur prasideda piešinys; prie­ 
šingai, jis tampa pagrindu (ne visada taip būna mechaniniu 
būdu nertuose nėriniuose). 
SS paaiškinimų 5804 21, 5804 29 ir 5804 30 subpozicijų 
paaiškinimuose nurodyti požymiai, kurie leidžia atpažinti 
mechaniniu būdu nertus nėrinius, kurie taikomi ir  Raschel  
mašinomis pagamintiems nėriniams: akutės arba akučių 
dalys išlieka audinį sukarpius į juosteles, ištraukus piešinio 
siūlus, mechaniškai taisant defektus ir t. t. 
Vis dėlto klasifikavimo tikslais,  Raschel  mašina pagamintos 
medžiagos yra laikomos nertomis ir turi būti priskiriamos 
60 skirsniui. 
Medžiagos, imituojančios nėrinius (gipiūras), pagamintos 
tuo pačiu būdu kaip ir cheminiu būdu atlikti siuvinėjimai, 
nelaikomi mašinomis pagamintais nėriniais ir priskiriami 
5810 pozicijai.  
5806  Siaurieji audiniai, išskyrus dirbinius, priskiriamus 
5807 pozicijai; siaurieji audiniai, kuriuos sudaro 
metmenys be ataud ų, surišti adhezyvais ( bolducs ) 
5806 20 00  Kiti audiniai, kuri ų sudėtyje elastomeriniai si ūlai arba 
guminiai si ūlai sudaro ne mažiau kaip 5 % mas ės 
Sąvokos „elastomeriniai siūlai“ apibrėžimą žiūrėti šio 
skyriaus 13 pastaboje.  
5806 32 10  Su tikraisiais (išaustais) kraštais  
Siaurieji audiniai su tikraisiais (išaustais) kraštais yra tie,  
kurie susideda iš metmenų bei ataudų, kurių du išilginiai 
kraštai suformuoti sukant ataudų siūlus. Kai siūlas tęsiasi 
nenutrūkdamas, audinys neyra.  
5806 40 00  Audiniai, kuriuos sudaro metmenys be ataud ų, surišti 
adhezyvais ( bolducs ) 
Žr. SS paaiškinimų 5806 pozicijos paaiškinimų B dalį.  
5810  Siuvin ėjimai rietime, juostel ėmis arba atskirais 
fragmentais  
5810 10 10 ir 
5810 10 90  Siuvinėjimai be matomo pagrindo  
Žr. SS paaiškinimų 5810 10 subpozicijos paaiškinimus.  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 12.02.2020 — 005.001 — 324  
59 SKIRSNIS  
ĮMIRKYTI, APTRAUKTI, PADENGTI ARBA LAMINUOTI TEKSTIL ĖS 
AUDEKLAI; TEKSTIL ĖS DIRBINIAI, TINKAMI NAUDOTI 
PRAMON ĖJE 
Bendrosios nuostatos  
Dėl dirbinių, sudarytų iš dviejų ar daugiau tekstilės medžiagų,  prisky­
rimo pozicijoms žr. šio skyriaus paaiškinimų Bendrąsias nuostat as. 
Tekstilės audinys, iš dalies padengtas taisyklingai išdėstytais  plastiko 
taškeliais, suteikiančiais slydimą mažinančių savybių, nelaikyt inas 
audiniu, kurio paviršiuje susidarė piešinys (raštai), kaip apib rėžta 59 
skirsnio 2 pastabos a punkto 4 papunktyje. Audinys laikytinas a ptrauktu 
arba padengtu, jei sprendžiant pagal objektyvias dirbinio chara kteristikas 
nėra pagrindo manyti, kad jis buvo ne aptrauktas arba padengtas , bet 
apdorotas kitu būdu (pavyzdžiui, margintas).
  
5911  Technin ės paskirties tekstil ės gaminiai ir dirbiniai, nuro ­
dyti šio skirsnio 7 pastaboje  
Šiai pozicijai priskiriami SS paaiškinimų 5911 pozicijos 
paaiškinimuose apibrėžti tekstilės gaminiai, rietime arba 
sukarpyti, kaip nurodyta šio skirsnio 7 pastabos a punkte, 
ir taip pat tekstilės dirbiniai (išskyrus priskiriamus 
5908 00 00–5910 00 00 pozicijoms), iškirpti numatyto 
dydžio, išskyrus stačiakampio formą, gabalais, sujungti ar 
kitaip pagaminti, turintys techninę paskirtį, pagaminti iš 
pirmiau minėtų gaminių rietime arba iš kitų tekstilės 
gaminių. 
Dėl sąvokos „tekstilės audeklai“ taikymo žr. šio skirsnio 
1 pastabą.  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 12.02.2020 — 005.001 — 325  
5911 10 00  Tekstil ės audeklai, veltinys ir audiniai su veltinio pamu ­ 
šalu, aptraukti, padengti arba laminuoti guma, oda arba 
kita medžiaga, tinkami naudoti karštuv ų apmušalams, ir 
panašūs audiniai, turintys kit ą techninę paskirtį, įskai­
tant siaur ąsias medžiagas, pagamintas iš aksomo, įmir­
kyto guma, skirtus audimo velen ų (metmen ų velenų) 
(weaving spindles , weaving beams ) dangoms  
Šiai subpozicijai priskiriami gaminiai turi būti rietime arba 
sukarpyti reikiamo ilgio atkarpomis ar stačiakampio formos 
gabalais; jei jie yra kitokio pavidalo, tai priskiriami 
5911 90 10–5911 90 99 subpozicijoms. 
Sąvoka „panašūs audiniai, turintys kitą techninę paskirtį“ 
reiškia tik tekstilės audeklus, veltinį ir audinius su veltinio  
pamušalu, sujungtus su kitomis medžiagomis (pavyzdžiui, 
guma, oda), kaip nurodyta subpozicijos pavadinime. 
Tokiems audiniams priklauso marginimo kerza, skirta rota­
ciniams cilindrams uždengti, sujungta su guma, kurios kvad­
ratinio metro (m  2 ) masė ne didesnė kaip 1 500 g (neprik­
lausomai nuo tekstilės medžiagos bei gumos santykio), arba 
kurios kvadratinio metro (m  2 ) masė didesnė kaip 1 500 g ir 
kurių sudėtyje tekstilės medžiaga sudaro daugiau kaip 50 % 
masės. Audiniai (kerza), kurių kvadratinio metro (m  2 ) masė 
didesnė kaip 1 500 g ir kurių sudėtyje guma sudaro ne 
mažiau kaip 50 % masės, priskiriami 4008 pozicijai. 
Šiai subpozicijai taip pat priskiriami pavarų diržams ar 
konvejerių juostoms gaminti naudojamas beltingas, kurį 
sudaro viena ar daugiau plokščio audimo juostų iš pynimo 
medžiagų, įterptų tarp dviejų poliamidininio audinio juostų, 
kuriame juostos iš pynimo medžiagų naudojamos tik sutvir­
tinimui, visos juostos suklijuotos adhezyvais jas veikiant 
termiškai, kurio (beltingo) storis yra mažesnis kaip 3 mm, 
neapibrėžto ilgio arba sukarpytas reikiamo ilgio atkarpomis. 
Šios rūšies beltingas, kurio storis didesnis kaip 3 mm, bega­
linis (sujungtais galais), arba su tvirtinimo įtaisais, priski­
riamas 5910 00 00 pozicijai. 
Šiai subpozicijai nepriskiriami viengubų metmenų ir ataudų 
tekstilės audiniai, padengti plastiku (5903 pozicija) arba 
guma (4008 arba 5906 pozicija).  
5911 20 00  Siet ų audiniai, gatavi arba negatavi  
Žr. SS paaiškinimų 5911 pozicijos paaiškinimų A dalies 
2 punktą. 
Šie audiniai gali būti rietime arba pagaminti pagal numatytą 
paskirtį (pavyzdžiui, iškirpti numatytos formos gabalais, 
apsiūti juostele, su pritaisytomis metalinėmis kilpelėmis). 
Kai negatavi sietų audiniai yra rietime, jie turi būti neištri­
namai pažymėti taip, kad būtų neabejotinai įrodyta, jog 
prekės yra skirtos sijojimui arba skirtos naudoti pramonėje 
panašioms reikmėms: 
— Žymė – stačiakampis ir jo įstrižainės, turi būti pažymėta 
tolygiais atstumais pagal abu medžiagos pakraščius – 
nekliudant audinio krašto taip, kad atstumas tarp dviejų 
iš eilės žymų, matuojamas tarp gretimų stačiakampio 
galų, yra ne didesnis už vieną metrą, o viename pakraš­
tyje žymos yra išdėstytos taip, kad būtų per vidurį tarp  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 12.02.2020 — 005.001 — 326  
kito pakraščio žymų (kiekvienos žymos centras turi būti 
vienodai nutolęs nuo priešingame krašte dviejų arčiau­
siai esančių žymų vidurio). 
— Stačiakampio kraštų linijų storis yra 5 mm, o įstrižainių 
storis – 7 mm. Stačiakampis, matuojamas nuo išorinio 
linijų krašto, yra bent 8 cm ilgio bei 5 cm pločio. 
— Žymos turi būti vienos spalvos, kuri išsiskirtų iš gaminio 
spalvos ir būtų neištrinama. 
Kiekviena žyma dedama taip, kad stačiakampio ilgosios 
kraštinės būtų lygiagrečios gaminio metmenims (žr. eskizą 
toliau):
  
Muitinės įstaigos gali pripažinti ir kitas žymas, kurios 
neabejotinai įrodo, kad prekės yra skirtos naudoti pramo­
nėje, pavyzdžiui, sijojimui, filtravimui ir t. t., o ne drabu­ 
žiams arba panašioms reikmėms. 
Šiai subpozicijai nepriskiriami rėmeliai fotografiniam margi­
nimui, kurie sudaryti iš audiniu aptraukto pagrindo 
(5911 90 99 subpozicija), rankiniai sietai ir rankiniai rėčiai 
(9604 00 00 pozicija).  
5911 90 10 – 
5911 90 99  Kiti 
Šioms subpozicijoms priskiriami tekstilės gaminiai, išvardyti 
SS paaiškinimų 5911 pozicijos paaiškinimų A dalyje, 
išskyrus tekstilės medžiagas, nurodytas 5911 10 00, 
5911 20 00 ir 5911 40 00 subpozicijose, bei dirbiniai, nuro­
dyti SS paaiškinimų 5911 pozicijos paaiškinimų B dalyje, 
išskyrus gatavus sietų audinius, priskiriamus 
5911 20 00 subpozicijai bei dirbinius, priskiriamus 
5911 31 11–5911 32 90 subpozicijoms. 
Dėl dirbinių, pagamintų iš sujungtų vienagijų siūlų spiralių, 
kurie panaudojami panašiai kaip tekstilės audiniai ir veltinys 
popieriaus gamybos ar panašios paskirties mašinose, žr. SS 
paaiškinimų 5911 90 subpozicijos paaiškinimus.  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 12.02.2020 — 005.001 — 327  
60 SKIRSNIS  
MEGZTIN ĖS ARBA NERTIN ĖS MEDŽIAGOS  
Bendrosios nuostatos  
Dėl dirbinių, sudarytų iš dviejų ar daugiau tekstilės medžiagų,  prisky­
rimo pozicijoms žr. šio skyriaus paaiškinimų Bendrąsias nuostat as. 
6002  Megztin ės arba nertin ės medžiagos, kuri ų plotis ne 
didesnis kaip 30 cm ir kuri ų sudėtyje elastomeriniai 
siūlai arba guminiai si ūlai sudaro ne mažiau kaip 5 % 
masės, išskyrus priskiriamas 6001 pozicijai  
Sąvokos „elastomeriniai siūlai“ apibrėžimą žr. šio skyriaus 
13 pastaboje.  
6003  Megztin ės arba nertin ės medžiagos, kuri ų plotis ne 
didesnis kaip 30 cm, išskyrus priskiriamas 6001 arba 
6002 pozicijai  
6003 30 10  Raschel  nėriniai  
Raschel  nėriniai yra nėrinių tipo raštuota megztinė 
medžiaga, pagaminta žakardine  Raschel  mašina. Raštuoto­
sios dalies ir pagrindo medžiagos tankis gali skirtis. Tankio 
pasikeitimas medžiagos raštui gali suteikti šešėlio ir reljefin į 
efektą.  
6004  Megztin ės arba nertin ės medžiagos, kuri ų plotis didesnis 
kaip 30 cm ir kuri ų sudėtyje elastomeriniai si ūlai arba 
guminiai si ūlai sudaro ne mažiau kaip 5 % mas ės, 
išskyrus priskiriamas 6001 pozicijai  
Sąvokos „elastomeriniai siūlai“ apibrėžimą žr. šio skyriaus 
13 pastaboje.  
6005  Metmeninio mezgimo medžiagos ( įskaitant megztas 
galionų mezgimo mašinomis), išskyrus priskiriamas 
6001 – 6004 pozicijoms  
Metmeninio mezgimo medžiagos yra medžiagos, paga­
mintos metmeninio mezgimo mašinomis,  Raschel  m a š i ­
nomis arba krošetinėmis galionų mašinomis. Skirtingai nuo 
ataudų mezgimo, jos mezgamos kaitaliojant tarpusavyje 
metmenų siūlus kilpelėmis. Metmeninį mezgimą sudaro 
viena ar daugiau siūlų sistemų, einančių išilgai medžiagos. 
Gretimi siūlai persipina ir tuo pat metu sudaro kilpas 
(daugiasiūlis metodas) (taip pat žr. šio skirsnio SS paaiški­
nimų Bendrųjų nuostatų A dalies II grupę). 
Krošetinė galionų mašina priklauso metmeninio mezgimo 
mašinų grupei. Ja dirbama su išilgine metmenų sistema ir 
su horizontaliais ataudų siūlais. Krošetinėmis galionų maši­
nomis dažniausiai mezgamos juostos, skirtos aprangai (elas­
tinės liemens ir kojų juostos, juostelės, skirtos vardui užra­ 
šyti, perpetukai, antpečiai, apkraštavimo juostelės, galvos 
juostos, užtrauktukų juostelės) ir dekoratyviniai kaspinai, 
skirti užuolaidoms bei pagalvėms papuošti.  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 12.02.2020 — 005.001 — 328  
61 SKIRSNIS  
MEGZTI ARBA NERTI DRABUŽIAI IR J Ų PRIEDAI  
Bendrosios nuostatos  
1. Dėl dirbinių, sudarytų iš dviejų ar daugiau tekstilės medžia gų, 
priskyrimo pozicijoms žr. šio skyriaus paaiškinimų Bendrąsias 
nuostatas.  
2. Dėl drabužių, pateikiamų mažmeninei prekybai skirtų rinkinių  pavi­
dalu, klasifikavimo žr. šio skyriaus 14 pastabą.  
3. Kai 6103 arba 6104 pozicijai priskiriamų kostiumo ar ansambl io 
viena iš sudedamųjų dalių turi apsiuvus ar apdailą, kurių nėra ant 
kitos dalies ar dalių, visi šie drabužiai klasifikuojami kaip k ostiumai 
ar ansambliai, jei šie apsiuvai ar apdaila yra nežymūs ir yra a nt 
vienos ar kelių drabužio vietų (pavyzdžiui, ant apykaklės ir ra nko­
galių arba atlapų ir kišenių).  
Tačiau, kai ši apdaila gauta mezgant drabužį, klasifikuoti šių 
drabužių kaip kostiumus arba ansamblius negalima, išskyrus tuos  
atvejus, kai apdaila yra emblema ar kitas panašus simbolis.  
4. Drabužiai, dengiantys viršutinę kūno dalį, kitaip negu drabu žiai, 
dengiantys apatinę kūno dalį, ir drabužiai, dengiantys visą kūn ą 
(pavyzdžiui, paltai, suknelės), yra drabužiai, kurie:  
— pagal savo objektyvias savybes (stilių, sukirpimą ir t. t.) y ra skirti 
dėvėti kaip, pavyzdžiui, striukės su gobtuvais, (kostiumo) švar kai 
ir ansamblių viršutinės dalys, marškiniai ir palaidinukės, virš u­
tinės pižamų dalys, puloveriai, susagstomi megztiniai ir liemen ės, 
viršutinės slidinėjimo kostiumų dalys ir t. t. (jeigu nenurodyt a 
kitaip, šie drabužiai nebūtinai turi visiškai dengti viršutinę kūno 
dalį), ir  
— nedengia žemiau šlaunų vidurio. Vis dėlto, daugiausia dėl mad os 
reikalavimų, kai kurios tokių drabužių dalys gali siekti ir žem iau 
šlaunų vidurio (pavyzdžiui, stilingi ir madingi kutai, taip pat  
frakų tradicinė apatinė dalis), tačiau neturi didelės reikšmės 
drabužio ilgiui, kadangi nekeičia jo pagrindinės paskirties, ku ri 
yra dengti viršutinę kūno dalį.  
6101  Vyriški arba berniuk ų paltai, puspal čiai, pelerinos, 
apsiaustai, anorakai ( įskaitant slidin ėjimo striukes), 
neperpučiamos ir neperšlampamos striuk ės ir panaš ūs 
megzti arba nerti dirbiniai, išskyrus priskiriamus 
6103 pozicijai  
Mutatis mutandis  taikomi paaiškinimų 6201 91 00– 
6201 99 00 subpozicijų paaiškinimai.  
6101 20 10  Paltai, puspal čiai, pelerinos, apsiaustai ir panaš ūs dirbi­
niai 
Viena iš „paltų ir panašių dirbinių“ savybių yra ta, kad juos 
dėvint, jie turi dengti kūną ne mažiau kaip iki šlaunų 
vidurio.  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 12.02.2020 — 005.001 — 329  
Paprastai vyriškų drabužių (išskyrus berniukų) standartinių 
dydžių (normalaus dydžio) minimalus ilgis, išmatuotas 
ištiesus drabužį nuo apykaklės siūlės ties sprandu (septintojo 
slankstelio) iki drabužio apačios, atitinka toliau lentelėje 
pateiktus išmatavimus centimetrais (žr. eskizą toliau).
  
Lentelėje pateikti išmatavimai parodo pagal daugelį standar­
tinio dydžio (normalaus dydžio) vyriškų drabužių (išskyrus 
berniukų) apskaičiuotus vidurkius – S (mažas, maži 
dydžiai), M (vidutinis, vidutiniai dydžiai) ir L (didelis, 
dideli dydžiai).  
Ilgis centimetrais, išmatuotas nuo apykakl ės siūlės ties 
sprandu iki drabužio apa čios, – vyrišk ų drabuži ų stan­
dartiniai dydžiai (išskyrus berniuk ų)
 
Nepakankamai ilgi drabužiai, kad galėtų būti klasifikuojami 
kaip paltai ar panašūs dirbiniai, išskyrus puspalčius 
(puspalčių ir panašių gaminių apibrėžimą žr. toliau), kurie 
taip pat priklauso šiai grupei, turėtų būti priskiriami atitin­
kamai 6101 20 90, 6101 30 90 arba 6101 90 80 subpozicijai.  
Puspalčiai 
Puspalčiai yra laisvo kirpimo viršutiniai drabužiai ilgomis 
rankovėmis, dėvimi ant visų kitų drabužių, skirti apsaugoti 
nuo nepalankių oro sąlygų. Dažniausiai pasiūti iš sunkių, 
tankių tekstilės medžiagų, kitokių negu priskiriami 5903, 
5906 arba 5907 00 00 pozicijai. Puspalčių ilgis – nuo 
žemiau šakumo iki šlaunų vidurio. Jie gali būti vienaeiliai 
arba dvieiliai. 
Puspalčiai turi šiuos požymius: 
— pilną užsegimą priekyje, susagstomą sagomis, o kartais 
užtrauktuku arba spaudėmis, 
— pamušalą, kuris gali būti išimamas (jis gali būti su 
paminkštinimu ir/arba dygsniuotas), 
— nugaros viduryje arba šonuose – skeltes.  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 12.02.2020 — 005.001 — 330  
Taip pat gali turėti: 
— kišenes, 
— apykaklę. 
Puspalčiai neturi: 
— gobtuvo, 
— sutraukiamo raištelio arba kitos suveržimo priemonės 
drabužio liemens srityje ir/arba apačioje, išskyrus diržą. 
Kalbant apie puspalčius sąvoka „ir panašūs dirbiniai“ reiškia 
drabužius, turinčius tas pačias savybes kaip ir puspalčiai, bet  
dar turinčius ir gobtuvus.  
6101 30 10  Paltai, puspal čiai, pelerinos, apsiaustai ir panaš ūs dirbi­
niai 
Žr. paaiškinimų 6101 20 10 subpozicijos paaiškinimus.  
6101 90 20  Paltai, puspal čiai, pelerinos, apsiaustai ir panaš ūs dirbi­
niai 
Žr. paaiškinimų 6101 20 10 subpozicijos paaiškinimus.  
6102  Moteriški ir mergai čių paltai, puspal čiai, pelerinos, 
apsiaustai, anorakai ( įskaitant slidin ėjimo striukes), 
neperpučiamos ir neperšlampamos striuk ės ir panaš ūs 
megzti arba nerti dirbiniai, išskyrus priskiriamus 
6104 pozicijai  
Mutatis mutandis  taikomi paaiškinimų 6201 91 00– 
6201 99 00 subpozicijų paaiškinimai.  
6102 10 10  Paltai, puspal čiai, pelerinos, apsiaustai ir panaš ūs dirbi­
niai 
Mutatis mutandis  taikomi paaiškinimų 6101 20 10 subpozi­
cijos paaiškinimai, pagal kuriuos moteriškų drabužių 
(išskyrus mergaičių) atitinkami išmatavimai yra tokie:  
Ilgis centimetrais, išmatuotas nuo sprando si ūlės iki 
drabužio apa čios, – moter ų standartiniai dydžiai 
(išskyrus mergai čių)
 
6102 20 10  Paltai, puspal čiai, pelerinos, apsiaustai ir panaš ūs dirbi­
niai 
Žr. paaiškinimų 6102 10 10 subpozicijos paaiškinimus.  
6102 30 10  Paltai, puspal čiai, pelerinos, apsiaustai ir panaš ūs dirbi­
niai 
Žr. paaiškinimų 6102 10 10 subpozicijos paaiškinimus.  
6102 90 10  Paltai, puspal čiai, pelerinos, apsiaustai ir panaš ūs dirbi­
niai 
Žr. paaiškinimų 6102 10 10 subpozicijos paaiškinimus.  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 12.02.2020 — 005.001 — 331  
6104  Moteriški arba mergai čių kostiumai, ansambliai, 
švarkai, bleizeriai, suknel ės, sijonai, sijonai-keln ės, 
kelnės, puskombinezoniai su antkr ūtiniais ir petnešomis, 
bridžiai ir trump ės (išskyrus maudymosi aprang ą), 
megzti arba nerti  
6104 41 00 – 
6104 49 00  Suknelės 
Sąvoka „suknelės“ reiškia drabužius, skirtus uždengti kūną, 
paprastai einančius nuo pečių, kurių ilgis gali siekti kulkšnis  
arba būti dar ilgesnis, su rankovėmis arba be rankovių. Jas 
įmanoma dėvėti vienas, sykiu nedėvint jokių kitų drabužių. 
Ši sąvoka taip pat įvardija ir permatomas sukneles. Dėvint 
apatinius drabužius šie drabužiai taip pat klasifikuojami kaip 
suknelės. Kai tokių drabužių viršutinėje dalyje yra petnešos ir  
jų prilaikomas antkrūtinis drabužio priekyje arba priekyje ir 
nugaroje, jie laikomi suknelėmis tik tada, kai minėtų antkrū­
tinių dydis, kirpimas ir išdėstymas leidžia juos vilkėti kaip 
nurodyta pirmiau. Jeigu taip nėra, šie drabužiai laikytini sijo ­
nais ir priskiriami 6104 51 00–6104 59 00 subpozicijoms.  
6104 51 00 – 
6104 59 00  Sijonai ir sijonai-keln ės 
Sąvoka „sijonai“ reiškia drabužius, skirtus uždengti apatinę 
kūno dalį, paprastai einančius nuo juosmens, kurių ilgis gali 
siekti kulkšnis arba būti dar ilgesnis. Sijonai yra tokie 
drabužiai, su kuriais turi būti dėvimas dar bent vienas 
kitas drabužis, skirtas uždengti viršutinę kūno dalį, pavyz­
džiui, marškinėliai, marškiniai, palaidinė, palaidinukė, megz­
tinis arba kitas panašus drabužis. Kai tokie drabužiai turi 
petnešas, jie iš esmės ir toliau laikytini sijonais. 
Kai neskaitant petnešų, jų priekyje ir/arba nugaroje yra 
ankrūtiniai, tokie drabužiai ir toliau klasifikuojami kaip 
sijonai, kai minėtų ankrūtinių dydžio, kirpimo ir išdėstymo 
nepakanka, kad šį drabužį būtų galima dėvėti be pirmiau 
minėtų drabužių rūšių. Sijonai-kelnės yra drabužiai, pasižy­
mintys pirmiau minėtomis savybėmis, bet dengiantys kiek­
vieną koją atskirai. Pagal jų kirpimą ir plotį jie skiriasi nuo  
šortų bei kelnių.  
6106  Moteriškos arba mergai čių palaidinuk ės, marškiniai ir 
marškinin ės palaidinuk ės, megzti arba nerti  
Palaidinuk ės 
Moteriškos arba mergaičių palaidinukės yra lengvi įmantrios 
formos drabužiai, skirti uždengti viršutinę kūno dalį, 
paprastai laisvo kirpimo, su apykakle, rankovėmis arba be 
jų, įvairių rūšių iškirptėmis arba tik su petnešėlėmis, susags­
tomi sagomis arba kitomis užsegimo priemonėmis. Be sagų 
arba kitų susegimo priemonių gali būti tik drabužiai su labai 
gilia iškirpte, kuriuose yra arba nėra dekoratyvinių papuo­ 
šimų, tokių kaip kaklaraištis, žabo, kaklaskarė, nėriniai ar 
siuvinėjimai.  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 12.02.2020 — 005.001 — 332  
Marškiniai ir marškinin ės palaidinuk ės 
Moteriški arba mergaičių marškiniai ir marškininės palaidi­
nukės yra drabužiai, skirti uždengti viršutinę kūno dalį, su 
pilnu arba daliniu (prie kaklo) susegimu, su rankovėmis, 
dažniausiai su apykakle, su kišenėmis arba be jų, išskyrus 
kišenes žemiau juosmens. Jų kirpimas panašus į vyriškų 
arba berniukų marškinių kirpimą, todėl jie dažniausiai suse­
gami priekyje. Dvi dalys susegamos jas sujungus arba 
dedant dešiniąją pusę ant kairiosios. 
Taikant šio skirsnio 9 pastabą, šiai pozicijai priskiriami 
marškiniai ir marškininės palaidinukės gali būti susegami 
nepersiklojant kraštams. 
Šiai pozicijai priskiriamų drabužių ilgis yra žemiau juos­
mens, dažniausiai palaidinukės yra trumpesnės nei kiti 
pirmiau minėti drabužiai. 
Šiai pozicijai nepriskiriami drabužiai, kurie pagal jų ilgį gal i 
būti dėvimi kaip suknelės.  
6107  Vyriškos arba berniuk ų apatinuk ės, trumpik ės, naktiniai 
marškiniai, pižamos, maudymosi chalatai, chalatai ir 
panašūs dirbiniai, megzti arba nerti  
6107 21 00 – 
6107 29 00  Naktiniai marškiniai ir pižamos  
Šioms subpozicijoms priskiriamos vyriškos arba berniukų 
pižamos, megztos arba nertos, kurios pagal savo bendrą 
išvaizdą ir audinio rūšį išimtinai arba daugiausia skirtos 
dėvėti kaip naktinis rūbas. 
Pižamos susideda iš dviejų drabužių, būtent: 
— drabužio, skirto uždengti viršutinę kūno dalį, dažniausiai 
švarkelio tipo, 
— drabužio, susidedančio iš paprasto kirpimo kelnių arba 
šortų be susegimo arba su susegimu priekinėje drabužio 
dalyje. 
Pižamų sudedamosios dalys turi būti viena kitą atitinkančio 
arba priderinamo dydžio bei turi būti to paties fasono, pagal 
audinį, spalvą, papuošimus ir apdailą turi būti atpažįstama, 
kad jos skirtos dėvėti kartu vienam asmeniui. 
Pižamos turi būti atpažįstamos kaip patogūs dėvėti naktiniai 
drabužiai pagal: 
— audinio rūšį, 
— dažniausiai laisvą kirpimą, ir 
— tai, kad nėra nepatogių priedų, pavyzdžiui, didelių ir 
iškilių sagų bei pernelyg didelių papuošimų. 
Kombinezono tipo vientisi naktiniai drabužiai, dengiantys ir 
viršutinę, ir apatinę kūno dalį bei apgaubiantys atskirai kiek­
vieną koją, priskiriami 6107 91 00 arba 6107 99 00 
subpozicijai.  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 12.02.2020 — 005.001 — 333  
6108  Moteriški arba mergai čių apatinukai, apatiniai sijonai, 
trumpikės, kelnait ės, naktiniai marškiniai, pižamos, 
negližės, maudymosi chalatai, chalatai ir panaš ūs dirbi­
niai, megzti arba nerti  
6108 31 00 – 
6108 39 00  Naktiniai marškiniai ir pižamos  
Šioms subpozicijoms priskiriamos moteriškos arba 
mergaičių pižamos, megztos arba nertos, kurios pagal savo 
bendrą išvaizdą ir audinio rūšį skirtos išimtinai arba 
daugiausia dėvėti kaip naktinis rūbas. 
Pižamos susideda iš dviejų drabužių, būtent: 
— drabužio, skirto uždengti viršutinę kūno dalį, dažniausiai 
švarkelio, puloverio ar panašaus tipo drabužio, 
— drabužio, susidedančio iš paprasto kirpimo kelnių arba 
šortų su susegimu arba be jo. 
Pižamų sudedamosios dalys turi būti vienas kitą atitinkančio 
arba priderinamo dydžio bei to paties fasono, audinio, pagal 
spalvą, papuošimus ir apdailą, turi būti atpažįstama, kad jos 
skirtos dėvėti kartu vienam asmeniui. 
Pižamos, patogios dėvėti kaip naktinis drabužis, atpažįs­
tamos pagal: 
— audinio rūšį, 
— dažniausiai laisvą kirpimą ir 
— tai, kad nėra nepatogių priedų, tokių kaip didelių ir 
iškilių sagų bei pernelyg didelių papuošimų. 
Drabužių komplektai, sudaryti iš labai trumpų naktinių 
marškinių ir priderintų trumpikių, taip pat laikytini piža­
momis. 
Kombinezono tipo vientisi naktiniai drabužiai, dengiantys ir 
viršutinę, ir apatinę kūno dalį bei apgaubiantys atskirai kiek­
vieną koją, priskiriami 
6108 91 00–6108 99 00 subpozicijoms.  
6109  T marškin ėliai, marškinai čiai ir kiti marškin ėliai, megzti 
arba nerti  
Drabužiai, paminėti šio skirsnio 2 papildomojoje pastaboje, 
turintys priekyje prie kaklo dalinį prakirpimą, susagstomą 
arba tiktai su vos vienas ant kito persiklojančiais kraštais, 
šiai pozicijai nepriskiriami. Remiantis šio skirsnio 4 ir 
9 pastabų nuostatomis jie dažniausiai priskiriami atitinkamai 
6105 arba 6106 pozicijai, o pagal šio skirsnio 4 pastabos 
antrojo sakinio nuostatas vyriški ir berniukų berankoviai 
drabužiai priskiriami 6114 pozicijai.  
6110  Megztiniai, puloveriai, susagstomi megztiniai, liemen ės ir 
panašūs dirbiniai, megzti arba nerti  
Šiai pozicijai priskiriami drabužiai, skirti uždengti viršutinę  
kūno dalį, su rankovėmis arba be jų, su bet kokia kaklo 
iškirpte, su apykakle arba be jos, su kišenėmis arba be jų. 
Šie drabužiai apačioje, aplink iškirptę, rankogalius arba 
prakarpas rankovėms dažniausiai turi pakraščius arba 
megztus stulpelius.  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 12.02.2020 — 005.001 — 334  
Jie gali būti pagaminti iš bet kokios rūšies megztų arba 
nertų medžiagų, įskaitant lengvo, plono ar smulkaus 
mezgimo medžiagas, iš bet kokių tekstilės pluoštų. 
Ant jų gali būti bet kokie papuošimai, taip pat nėriniai arba 
siuvinėtos detalės. 
Šiai pozicijai priskiriamų drabužių pavyzdžiai: 
1. megztiniai ir puloveriai, įskaitant ir medvilninius sporti­
nius nertinius (su V formos apykakle, priglundančia, 
apvalia, atverčiama, polo arba golfo apykakle), kurie 
užsivelkami per galvą ir dažniausiai be iškirptės ir 
nesusagstomi; 
2. panašūs į pirmesnėje pastraipoje aprašytus drabužius, su 
apykakle arba be jos, bet su daline iškirpte, pavyzdžiui, 
priekinėje drabužio dalyje arba peties dalyje, susagstomi 
sagomis arba kitomis susegimo priemonėmis; 
3. liemenės ir susagstomi megztiniai, per visą ilgį susags­
tomi priekinėje dalyje sagomis arba kitomis susegimo 
priemonėmis, su apykakle arba be jos; 
4. drabužiai, „dvynių“ tipo rinkinio atveju, susidedantys iš 
puloverio, su rankovėmis arba be jų, bei susagstomo 
megztinio su ilgomis arba trumpomis rankovėmis. Šie 
drabužiai turi būti suderintų dydžių bei tos pačios 
medžiagos ir spalvos. Jei yra raštų ir papuošimų, jie 
taip pat turi būti vienodi ant abiejų drabužių; 
5. drabužiai, aprašyti bet kurioje pirmesnėje pastraipoje, 
pasiūti iš T marškinėliams arba panašiems drabužiams 
naudojamos lengvos medžiagos, sutraukiamu raišteliu, 
lastikiniu juosmeniu (temple) arba kitaip suveržiama 
apatiniąja dalimi. 
Šiai pozicijai nepriskiriama: 
a) moteriškos arba mergaičių palaidinukės (6106 pozi­
cija); 
b) anorakai, neperpučiamos ir neperšlampamos striukės, 
ir panašūs drabužiai (atitinkamai 6101 arba 6102 pozi­
cija); 
c) T marškinėliai, apatiniai marškinėliai (be rankovių) ir 
kiti apatiniai marškiniai (6109 pozicija).  
6110 12 10 ir 
6110 12 90  Iš Kašmyro ( cashmere ) ožkų 
Žr. SS paaiškinimų 5102 11 subpozicijos paaiškinimus.  
6110 20 10  Lengvi ploni džemperiai ir puloveriai su atverstin ėmis, 
polo arba golfo apykakl ėmis 
Lengvi džemperiai ir puloveriai su atverstinėmis, polo arba 
golfo apykaklėmis reiškia lengvus, aptemptus, plono 
mezgimo drabužius, dengiančius viršutinę kūno dalį, viens­
palvius arba kelių spalvų, su rankovėmis arba be jų ir su 
atverstinėmis polo arba golfo apykaklėmis, be iškirptės. 
Sąvoka „plonas mezgimas“ reiškia smulkų mezgimą, turintį 
horizontalia ir vertikalia mezginio kryptimi mažiausiai 
12 kilpų/centrimetre, skaičiuojant 10 × 10 cm dydžio 
pavyzdžio vienoje pusėje.  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 12.02.2020 — 005.001 — 335  
Lengvi ploni su atverstinėmis, polo arba golfo apykaklėmis 
džemperiai ir puloveriai paprastai yra mezgami lygiuoju 
skersiniu pynimu (lygusis mezgimas), lastikiniu mezgimu 
(1 × 1) arba interlokiniu mezgimu. 
Lygusis skersinis pynimas (lygusis mezgimas) yra papras­ 
čiausias skersinio mezgimo būdas (1 pav.), gerosios pusės 
kilpos atrodo kaip mažos V raidės arba apverstos V raidės 
(2 pav.), o kilpos išvirkščioje pusėje – kaip sujungtos kilpos 
(3 pav.).
  
Plonas lastikinis mezgimas – 1 geroji × 1 išvirkščioji kilpa 
(4 pav.) – kiekvienoje eilėje kaitaliojama geroji ir išvirkš­ 
čioji kilpa (5 pav.), kad išilgai mezginio esančių stulpelių 
kitoje pusėje būtų įduba. Abi mezginio pusės atrodo 
vienodai (6 ir 7 pav.).
  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 12.02.2020 — 005.001 — 336
  
Interlokinis mezgimas yra dvigubasis lastikinis mezgimas, 
kuris atrodo vienodai abiejose mezginio pusėse. Tai pada­
roma sukabinant dviejų gretimų stulpelių kilpas (8 pav.) 
taip, kad bet kurioje mezginio pusėje vieno stulpelio kilpa 
kaitaliotųsi su atitinkamo kitos pusės stulpelio kilpa 
(9 pav.). Todėl vienos pusės mezginio stulpeliai atitinka 
kitos pusės stulpelius (10 ir 11 pav.).
  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 12.02.2020 — 005.001 — 337
  
6110 30 10  Lengvi ploni džemperiai ir puloveriai su atverstin ėmis, 
polo arba golfo apykakl ėmis 
Žr. SS paaiškinimų 6110 20 10 subpozicijos paaiškinimus.  
6111  K ūdikių drabužėliai ir drabuž ėlių priedai, megzti arba 
nerti  
Žr. šio skirsnio 6 pastabos a punktą. 
Šiai pozicijai priskiriami drabužėliai, skirti mažiems 
vaikams, kurių ūgis ne didesnis kaip 86 cm (paprastai 
mažiems vaikams, kurių amžius apie 18 mėn.). Jiems priski­
riami: paltukai, apsiaustai, pašiltinti pledai įvyniojimui, 
„vokeliai“, chalatai, dviejų dalių kostiumėliai, vaikiški 
kombinezonai, kelnės, viršutinės kelnės, plačios pusilgės 
kelnės, šliaužtinukai, liemenės, neperpučiamos striukės, 
suknelės, sijonai, bolero, švarkeliai, striukės su gobtuvais, 
pelerinos, sarafanai, palaidinukės, marškinių tipo palaidi­
nukės, šortai ir t. t. 
Kai kurie išvardyti drabužėliai priklauso naujagimio kraite­
liui. Kai kurių naujagimio kraitelio dirbinių dydžio apibrėžti 
negalima, tačiau jie priskiriami šiai pozicijai, jeigu yra 
aiškiai atpažįstami kaip kūdikiams skirti drabužėliai. 
Todėl šiai pozicijai priskiriami: 
1. krikšto rūbeliai ir mantijos; 
2. „apsiaustai su gobtuvais“: maži berankoviai apsiaustai su 
gobtuvais; 
3. „vokeliai“: drabužėliai su rankovėmis ir gobtuvais, suda­
rantys kartu ir apsiaustėlį ir maišą (visiškai uždaras 
apačioje);  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 12.02.2020 — 005.001 — 338  
4. „miegmaišiai“ kūdikiams, kurie taip pat gali būti 
paminkštinti, su rankovėmis arba prakarpomis rankoms. 
Toliau pateiktoje nuotraukoje parodytas tokio „mieg­
maišio“ pavyzdys.
  
6112  Sportiniai kostiumai, slidin ėjimo kostiumai ir maudy ­
mosi apranga, megzti arba nerti  
6112 11 00 – 
6112 19 00  Sportiniai kostiumai  
Žr. SS paaiškinimų 6112 pozicijos paaiškinimų A dalį.  
6112 31 10 – 
6112 39 90  Vyriška arba berniuk ų maudymosi apranga  
Žr. SS paaiškinimų 6112 pozicijos paaiškinimų C dalį, 
kurioje nurodyta, kad 6112 pozicijai  inter alia  priskiriami 
maudymosi šortai ir glaudės, elastiniai arba neelastiniai. 
Maudymosi trumpės yra drabužiai, kurie, sprendžiant pagal 
jų bendrą išvaizdą, sukirpimą ir audinio pobūdį, yra skirti 
dėvėti tiktai arba daugiausia kaip maudymosi drabužiai, o ne 
kaip „trumpės“,priskiriami 6103 arba 6104 pozicijai. 
Paprastai jie gaminami vien tik arba daugiausia iš cheminių 
pluoštų. 
Maudymosi trumpės privalo turėti visus šiuos požymius: 
— jų viduje turi būti trumpikės, prisiūtos prie išorinių 
kelnaičių, arba bent pamušalas priekinėje dalyje arba 
tarpkojyje; 
— jie turi tampriai priglusti prie juosmens (pavyzdžiui, 
turėti juosmens sutraukimo juostelę arba visas jų 
juosmuo turi būti su elastiku).  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 12.02.2020 — 005.001 — 339  
Maudymosi trumpės gali turėti kišenes, jeigu: 
— jų išorinės kišenės yra tvirtai ir sandariai (t.y. taip, kad 
neliktų atvirų tarpų) užsegamos (pavyzdžiui, užtrauktuku 
arba kibia ( velcro  tipo) juostele); 
— jų vidinės kišenės yra taip pat tvirtai ir sandariai užse­
gamos, kaip ir pirmiau minėtos išorinės kišenės. Tačiau 
jų vidinės kišenės, kai jos pritvirtintos prie šortų juos­
mens, gali būti užsegamos tik su užmetimu, jeigu jis 
visiškai uždengia kišenės angą. 
Maudymosi trumpės negali turėti šių požymių: 
— prarėžo priekinėje dalyje, net jeigu jis būtų užsegamas; 
— nevientiso juosmens, net jeigu jis būtų užsegamas.  
6112 41 10 – 
6112 49 90  Moteriška arba mergai čių maudymosi apranga  
Mutatis mutandis  taikomi paaiškinimų 6112 31 10– 
6112 39 90 subpozicijų paaiškinimai.  
6115  P ėdkelnės, storos p ėdkelnės, kojinės, kojinait ės ir kiti 
panašūs megzti arba nerti kojini ų dirbiniai, įskaitant 
laipsniškai kintan čio suspaudimo kompresines kojines 
(pavyzdžiui, kojines, skirtas sergantiems varikoze) ir 
avalynę be pritvirtint ų padų 
6115 10 10 ir 
6115 10 90  Laipsniškai kintan čio suspaudimo kompresin ės kojinės 
(pavyzdžiui, kojin ės, skirtos sergantiems varikoze)  
Žr. SS paaiškinimų 6115 10 subpozicijos paaiškinimus.  
6117  Kiti gatavi drabuži ų priedai, megzti arba nerti; megztos 
arba nertos drabuži ų arba drabuži ų priedų dalys  
6117 80 10 ir 
6117 80 80  Kiti priedai  
Žr. SS paaiškinimų 6117 pozicijos paaiškinimų antrosios 
pastraipos 12 punktą. 
Šioms subpozicijoms priskiriami sportininkų ir sportininkių 
naudojami sugeriantys prakaitą megzti galvos ir rankų raiš­ 
čiai bei megztos sujungtos arba nesujungtos ausinės.  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 12.02.2020 — 005.001 — 340  
62 SKIRSNIS  
DRABUŽIAI IR J Ų PRIEDAI, IŠSKYRUS MEGZTUS IR NERTUS  
Bendrosios nuostatos  
1. Dėl dirbinių, sudarytų iš dviejų ar daugiau tekstilės medžia gų, 
priskyrimo pozicijoms žr. šio skyriaus paaiškinimų Bendrąsias 
nuostatas.  
2. Dėl drabužių, pateikiamų mažmeninei prekybai skirtų rinkinių  pavi­
dalu, klasifikavimo žr. šio skyriaus 14 pastabą.  
3. Kai 6203 ar 6204 pozicijai priskiriamų kostiumo ar ansamblio  viena 
iš sudedamųjų dalių turi apsiuvus ar apdailą, kurių nėra ant ki tos ar 
kitų sudedamųjų dalių, visi šie drabužiai klasifikuojami kaip 
kostiumai ar ansambliai, jei šie apsiuvai ar apdaila turi nežym ią 
reikšmę ir yra tik ant vienos ar kelių drabužio vietų (pavyzdži ui, 
ant apykaklės ir rankogalių arba ant atlapų ir kišenių).  
Tačiau, kai ši apdaila yra gauta audžiant drabužio medžiagą, kl asifi­
kuoti šių drabužių kaip kostiumus arba ansamblius negalima, 
išskyrus tuos atvejus, kai ši apdaila yra emblema ar kitas pana šus 
simbolis.  
4. Šiam skirsniui priskiriami darbo ir specialieji drabužiai, k urie nuro­
dyti Kombinuotosios nomenklatūros subpozicijose ir kurie dėl jų  
paprasto ar specialaus kirpimo bei dizaino, susijusio su drabuž io 
paskirtimi, bei dėl atitinkamų audinių, paprastai tvirtų ir nes iglam­ 
žančių, akivaizdžiai skirti dėvėti vien tik arba daugiausia kit iems 
drabužiams arba asmenims pramoninėje, profesinėje ar buitinėje 
veikloje apsaugoti.  
Paprastai tokio tipo drabužiai yra be papuošimų. Užrašai ar sim bo­
liai, esantys ant tokių drabužių, kurie yra susiję su atliekama  veikla, 
nelaikomi papuošimais.  
Tokio tipo drabužiai yra pasiūti iš medvilnės, sintetinių ar di rbtinių 
pluoštų, ar iš jų mišinio.  
Tam, kad tokie drabužiai būtų tvirtesni, pasiuvus jie apsiuvami  
dviejų tipų siūlėmis: „apsaugine“ ir dviguba.  
Darbo ir specialieji drabužiai dažniausiai susagstomi užtrauktu kais, 
spaudėmis, kibiomis („ velcro “) juostelėmis, sukryžiuojami ar suri­ 
šami į mazgą, naudojant raiščius ar panašiai.  
Tokio tipo drabužiai gali turėti kišenes, kurios paprastai yra prisiu­
vamos ant viršaus. Skeltės, prapjovimai paprastai siuvami iš to kio 
paties audinio kaip ir drabužis, tačiau jiems nesiuvamas pamuša las 
kaip kitoms drabužio dalims.  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 12.02.2020 — 005.001 — 341  
Kalbant apie darbo ir specialiuosius drabužius, reikėtų paminėt i 
drabužius, kuriuos dėvi mechanikai, gamyklų darbininkai, mūri­
ninkai, ūkininkai ir t. t. Šie drabužiai paprastai susideda iš dviejų 
dalių, kombinezono, puskombinezonio su petnešomis ir ankrūtiniu  ir 
kelnių. Atliekant tam tikrus darbus, gali būti naudojamos priju ostės, 
apsiaustai nuo dulkių ir t. t. (gydytojams, medicinos seserims,  valy­
tojams, kirpėjams, kepėjams, mėsininkams ir t. t.)  
Darbo ir specialiaisiais drabužiais laikytini tik tokie drabuži ai, kurių 
prekinis dydis ne mažesnis kaip 158 (žmogaus ūgis = 158 cm).  
Uniformos ir panašūs oficialūs drabužiai (pavyzdžiui, teisėjų 
mantijos, bažnytiniai drabužiai) nėra laikomi darbo ir speciali aisiais 
drabužiais.  
5. Mutatis mutandis  taikomi 61 skirsnio paaiškinimų Bendrųjų nuostatų 
4 punkto paaiškinimai.  
6201  Vyriški arba berniuk ų paltai, puspal čiai, pelerinos, 
apsiaustai, striuk ės su gobtuvais, anorakai ( įskaitant 
slidinėjimo striukes), neperpu čiamos ir neperšlampamos 
striukės ir panaš ūs dirbiniai, išskyrus priskiriamus 
6203 pozicijai  
6201 11 00 – 
6201 19 00  Paltai, lietpal čiai, puspal čiai, pelerinos, apsiaustai ir 
panašūs dirbiniai  
Viena iš „paltų ir panašių dirbinių“ savybių yra ta, kad 
dėvint jie turi dengti kūną bent jau iki šlaunų vidurio. 
Paprastai vyriškų drabužių (išskyrus berniukų) standartinių 
dydžių (normalaus dydžio) minimalus ilgis, išmatuotas 
ištiesus drabužį nuo apykaklės siūlės ties sprandu (septintojo 
slankstelio) iki drabužio apačios, atitinka toliau lentelėje 
pateiktus išmatavimus centimetrais (žr. eskizą).
  
Lentelėje pateikti išmatavimai parodo pagal daugelį standar­
tinio dydžio (normalaus dydžio) vyriškų drabužių (išskyrus 
berniukų) apskaičiuotus vidurkius – S (mažas, maži 
dydžiai), M (vidutinis, vidutiniai dydžiai) ir L (didelis, 
dideli dydžiai).  
Ilgis centimetrais, išmatuotas nuo apykakl ės siūlės ties 
sprandu iki drabužio apa čios, – vyrišk ų drabuži ų stan­
dartiniai dydžiai (išskyrus berniuk ų) ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 12.02.2020 — 005.001 — 342
  
Nepakankamai ilgi drabužiai, kad galėtų būti klasifikuojami 
kaip paltai ar panašūs dirbiniai, išskyrus puspalčius 
(puspalčių ir panašių dirbinių apibrėžimai pateikiami toliau), 
kurie taip pat priklauso šiai grupei, turėtų būti priskiriami 
6201 91 00–6201 99 00 subpozicijoms.  
Puspalčiai 
Puspalčiai yra laisvo kirpimo viršutiniai drabužiai, ilgomis 
rankovėmis, dėvimi ant visų kitų drabužių, skirti apsaugoti 
nuo nepalankių oro sąlygų. Jie yra oficialesnės išvaizdos 
negu puspalčiai su gobtuvais (parkas) ir pasiūti iš sunkių, 
tankių audinių (pavyzdžiui, Tvido, „loden cloth“), kitokių, 
nei priskiriami 5602, 5603, 5903, 5906 arba 
5907 00 00 pozicijai. Puspalčiai gali būti įvairių ilgių: nuo 
žemiau šakumo iki pusės šlaunų. Jie gali būti vienaeiliai ar 
dvieiliai. 
Puspalčiai turi šiuos požymius: 
— pilną užsegimą priekyje, susagstomą sagomis, o kartais 
užtrauktuku arba spaudėmis, 
— pamušalą, kuris gali būti išimamas (jis gali būti 
paminkštintas ir/arba dygsniuotas), 
— nugaros viduryje arba šonuose – skeltes. 
Taip pat gali turėti: 
— kišenes, 
— apykaklę. 
Puspalčiai neturi: 
— gobtuvo, 
— sutraukiamo raištelio arba kitos suveržimo priemonės 
drabužio liemens srityje ir/arba apačioje, išskyrus diržą. 
Kalbant apie puspalčius, sąvoka „ir panašūs dirbiniai“ 
reiškia drabužius, turinčius tas pačias savybes kaip ir 
puspalčiai, bet dar turinčius ir gobtuvus. 
Šioms subpozicijoms priskiriami drabužiai, vadinami 
puspalčiais su gobtuvais (parkas), kurie yra savito stiliaus 
drabužiai, skirti apsaugoti nuo šalčio, vėjo bei lietaus. Jie 
yra laisvo kirpimo viršutiniai drabužiai su ilgomis ranko­
vėmis. Šioms subpozicijoms priskiriami puspalčiai su gobtu­
vais (parkas) pasiūti iš sunkių, tankių audinių, kitokių nei 
priskiriami 5903, 5906 arba 5907 00 00 pozicijai. Puspalčių 
su gobtuvu ilgis gali būti nuo pusės šlaunų iki kelių. 
Puspalčiai su gobtuvais ( parkas ) turi turėti visus toliau 
išvardytus požymius: 
— gobtuvą;  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 12.02.2020 — 005.001 — 343  
— pilną užsegimą priekyje, susegamą užtrauktuku, spaustu­
kais ar kibiomis ( velcro ) juostelėmis, kuris dažnai 
uždengiamas apsauginiu krašteliu; 
— pamušalą, kuris paprastai yra dygsniuotas arba iš kailį 
imituojančios medžiagos; 
— sutraukiamą raištelį arba kitą suveržimo priemonę 
drabužio liemens srityje, išskyrus diržą; 
— išorines kišenes.  
6201 91 00 – 
6201 99 00  Kiti 
Šioms subpozicijoms priskiriami anorakai, neperpučiamos ir 
neperšlampamos striukės ir panašūs dirbiniai, aprašyti toliau: 
1. Anorakai (įskaitant slidinėjimo striukes) ir panašūs dirbi­
niai. 
Anorakai yra drabužiai, skirti apsaugoti nuo vėjo, šalčio 
ir lietaus. Jie turi daug bendrų požymių su puspalčiais su 
gobtuvais ( parkas ), tačiau šalia kitų dalykų skiriasi savo 
ilgiu. Jų ilgis gali būti gerokai žemiau juosmens ir siekti 
iki šlaunų vidurio, bet ne daugiau. 
Šioms subpozicijoms priskiriamos striukės su gobtuvais 
(parkas) pasiūtos iš sunkių, tankių audinių (kitokių, negu 
priskiriami 5903, 5906 arba 5907 00 00 pozicijai). 
Anorakai turi šiuos požymius: 
— gobtuvą (kartais paslepiamą drabužio apykaklėje); 
— pilną užsegimą priekyje, susagstomą užtrauktuku, 
spaustukais ar kibiomis ( velcro ) juostelėmis, kuris 
dažnai uždengiamas apsauginiu krašteliu; 
— pamušalą (kuris gali būti dygsniuotas arba paminkš­
tintas); 
— ilgas rankoves. 
Be to, anorakai paprastai turi mažiausiai vieną iš šių 
požymių: 
— sutraukiamą raištelį ar kitą suveržimo priemonę 
drabužio liemens srityje ir/arba drabužio apačioje; 
— prigludusius, elastinius arba kitais būdais sutrauktus 
rankogalius; 
— apykaklę; 
— kišenes. 
Kalbant apie anorakus sąvoka „ir panašūs dirbiniai“ reiš­
kia: 
a) drabužius, turinčius anorakų požymius, išskyrus arba: 
— gobtuvą, arba 
— pamušalą.  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 12.02.2020 — 005.001 — 344  
Jie taip pat apima drabužius, apibrėžiamus kaip 
anorakai, kurie turi tik dalinį prakirpimą ir užsegimą 
priekyje. Ši sąvoka neapima drabužių, kurie neturi nei 
gobtuvo, nei pamušalo. 
b) drabužius be pamušalo ilgomis rankovėmis ir kurių 
ilgis gali siekti gerokai žemiau klubų, bet ne daugiau 
kaip iki šlaunų vidurio. Jie pasiūti iš tankaus audimo 
medžiagų (kitokių, nei priskiriamos 5903, 5906 arba 
5907 00 00 pozicijai), ir yra įmirkyti arba apdoroti, 
kad būtų atsparūs, ypač lietui. 
Jie yra su gobtuvu, bet dažniausiai priekyje neturi 
prakirpimo per visą ilgį. Drabužiai su daliniu prakir­
pimu nebūtinai turi turėti susegimo priemones, bet 
šiuo atveju prie prakirpimo turi būti apsauginis 
įsiuvas. Jie paprastai turi elastines ar kitas suveržimo 
priemones rankogaliuose ar drabužio apačioje. 
Drabužiai, kurie neturi nei gobtuvo, nei pamušalo, 
neapima sąvokos „anorakai (įskaitant slidinėjimo 
striukes) ir panašūs dirbiniai“, bet apima sąvoką „ir 
panašūs dirbiniai“, kai ši sąvoka yra minima prie neper­
pučiamų striukių ( wind-cheaters ). 
2. Neperpučiamos ir neperšlampamos striukės ir panašūs 
dirbiniai: 
a) neperpučiamos striukės ( wind-cheaters ) yra drabužiai, 
skirti šiek tiek apsaugoti nuo nepalankių oro sąlygų. 
Jų ilgis siekia klubus ar truputį žemiau klubų. 
Striukės pasiūtos iš tankių audinių. Jos paprastai yra 
neperšlampamos, bet skirtingai nei anorakai neturi 
gobtuvo. 
Neperpučiamos striukės ( wind-cheaters ) turi šiuos 
požymius: 
— ilgas rankoves; 
— pilną užsegimą priekyje, susagstomą užtrauktuku; 
— pamušalą, nedygsniuotą ir nepaminkštintą; 
— apykaklę; 
— suveržimo priemonę drabužio apatinėje dalyje 
(paprastai apačioje). 
Be to, jų rankogaliai gali būti prigludę, elastiniai ar 
kitais būdais sutraukti. 
b) neperpučiamos striukės ( wind-jackets ) (paprastai vadi­
namos bliuzonais) yra viršutiniai drabužiai, 
dengiantys viršutinę kūno dalį. Paprastai jie yra laisvo 
kirpimo, suteikiančio drabužiui palaidinės išvaizdą ir 
jų ilgis siekia liemenį arba yra truputį žemiau liemens. 
Jie yra ilgomis rankovėmis, kurios baigiasi žemiau 
drabužio apačios. Tekstilės audinys, iš kurio jos yra 
pasiūtos, neapsaugo nuo blogų oro sąlygų.  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 12.02.2020 — 005.001 — 345  
Neperpučiamos striukės ( wind-jackets ) turi šiuos 
požymius: 
— uždarą kaklo iškirptę su apykakle arba be 
apykalės; 
— pilną ar dalinį prakirpimą priekyje, susagstomą 
bet kokiomis priemonėmis; 
— prigludusius, elastinius arba kitais būdais 
sutrauktus rankogalius; 
— elastinę arba kitą suveržimo priemonę drabužio 
apačioje. 
Be to, neperpučiamos striukės ( wind-jackets ) gali 
turėti šiuos požymius: 
— išorines kišenes; ir/arba 
— pamušalą; ir/arba 
— gobtuvą. 
Sąvoka „ir panašūs dirbiniai“, minima prie neperpu­ 
čiamų striukių ( wind-jackets ), apima drabužius, kurie 
turi visus pirmiau b punkte išvardytus požymius, 
išskyrus vieną iš šių: 
— neuždarą kaklo iškirptę; arba 
— be prakirpimo priekyje, uždarą ar kitokią kaklo 
iškirptę; arba 
— prakirpimą priekyje be užsegimo priemonių. 
Šioms subpozicijoms nepriskiriama: 
a) paltai, lietpalčiai, puspalčiai pelerinos, apsiaustai ir pan­
ašūs dirbiniai, priskiriami 6201 11 00–6201 19 00 subpo­
zicijoms;  
b) paltai, apsiaustai, lietpalčiai, puspalčiai, pelerinos, 
apsiaustai ir panašūs dirbiniai, priskiriami 
6202 11 00–6202 19 00 subpozicijoms; 
c) striukės ir sportinės striukės (bleizeriai), priskiriamos 
6203 31 00–6203 39 90 arba 6204 31 00–6204 39 90 
subpozicijoms;  
d) anorakai, neperpučiamos striukės (wind-cheaters), 
įliemenuotos striukės ir panašūs dirbiniai, pasiūti iš 
tekstilės medžiagų, priskiriamų 5903, 5906 arba 
5907 00 00 pozicijai, arba pasiūti iš neaustinių 
medžiagų, priskiriamų 5603 pozicijai, priskiriami 
6210 pozicijai.  
6202  Moteriški ir mergai čių paltai, puspal čiai, pelerinos, 
apsiaustai, anorakai ( įskaitant slidin ėjimo striukes), 
neperpučiamos ir neperšlampamos striuk ės ir panaš ūs 
dirbiniai, išskyrus priskiriamus 6204 pozicijai  
6202 11 00 – 
6202 19 00  Paltai, lietpal čiai, puspal čiai, pelerinos, apsiaustai ir 
panašūs dirbiniai  
Mutatis mutandis  taikomi paaiškinimų 6201 11 00– 
6201 19 00 subpozicijų paaiškinimai, pagal kuriuos mote­
riškų drabužių (išskyrus mergaičių) išmatavimai yra šie:  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 12.02.2020 — 005.001 — 346  
Ilgis centimetrais, išmatuotas nuo apykakl ės siūlės ties 
sprandu iki drabužio apa čios, – moterišk ų drabuži ų 
standartiniai dydžiai (išskyrus mergai čių)
 
6202 91 00 – 
6202 99 00  Kita  
Mutatis mutandis  taikomi paaiškinimų 6201 91 00– 
6201 99 00 subpozicijų paaiškinimai.  
6204  Moteriški ir mergai čių kostiumai, ansambliai, švarkai, 
bleizeriai, suknel ės, sijonai, sijonai-keln ės, kelnės, 
puskombinezoniai su antkr ūtiniais ir petnešomis, 
bridžiai ir trump ės (išskyrus maudymosi aprang ą) 
6204 41 00 – 
6204 49 90  Suknelės 
Mutatis mutandis  taikomi paaiškinimų 6104 41 00– 
6104 49 00 subpozicijų paaiškinimai.  
6204 51 00 – 
6204 59 90  Sijonai ir sijonai-keln ės 
Mutatis mutandis  taikomi paaiškinimų 6104 51 00– 
6104 59 00 subpozicijų paaiškinimai.  
6206  Moteriškos arba mergai čių palaidinuk ės, marškiniai ir 
marškinin ės palaidinuk ės 
Palaidinuk ės 
Moteriškos arba mergaičių palaidinukės yra lengvi drabu­ 
žiai, skirti uždengti viršutinę kūno dalį, puošnaus dizaino 
ir paprastai laisvo kirpimo, su apykakle arba be apykaklės, 
su rankovėmis arba be rankovių, su bet kokia kaklo iškirpte 
arba bent su petnešėlėmis, su užsegimu arba be jo. Jos taip 
pat gali turėti papuošimus, pavyzdžiui, kaklaraiščius, žabo, 
kaklaskares, nėrinius ar siuvinėjimus.  
Marškiniai ir marškinin ės palaidinuk ės 
Šiai pozicijai priskiriamiems marškiniams ir marškininėms 
palaidinukėms  mutatis mutandis  taikomi paaiškinimų 
6106 pozicijos, kuriai priskiriami moteriški arba mergaičių 
marškiniai ir marškininės palaidinukės, megztos ar nertos, 
paaiškinimai. 
Šiai pozicijai priskiriamų drabužių ilgis yra žemiau liemens. 
Palaidinukės paprastai būna trumpesnės nei kiti pirmiau 
paminėti drabužiai. 
Šiai pozicijai nepriskiriami drabužiai, kurie pagal jų ilgį, ga li 
būti dėvimi kaip suknelės.  
6207  Vyriški arba berniuk ų apatiniai marškinai čiai ir kiti 
marškinėliai, apatinuk ės, trumpik ės, naktiniai marški ­
niai, pižamos, maudymosi chalatai, chalatai ir panaš ūs 
dirbiniai  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 12.02.2020 — 005.001 — 347  
6207 21 00 – 
6207 29 00  Naktiniai marškiniai ir pižamos  
Šioms subpozicijoms priskiriamos vyriškos arba berniukų 
pižamos, išskyrus megztas ir nertas, kurios pagal savo 
bendrą išvaizdą ir audinio rūšį, yra išimtinai arba daugiausia 
skirtos dėvėti kaip naktinis rūbas. 
Pižamos susideda iš dviejų drabužių, būtent: 
— drabužio, skirto uždengti viršutinę kūno dalį, dažniausiai 
švarkelio tipo, 
— drabužio, iš paprasto kirpimo kelnių ar trumpių, be jokio 
užsegimo arba su užsegimu priekinėje drabužio dalyje. 
Pižamų sudedamosios dalys turi būti viena kitą atitinkančio 
arba priderinamo dydžio bei turi būti to paties fasono, pagal 
audinį, spalvą, papuošimus ir apdailą turi būti atpažįstama, 
kad jos skirtos dėvėti kartu vienam asmeniui. 
Pižamos turi būti atpažįstamos kaip patogūs dėvėti naktiniai 
drabužiai pagal: 
— audinio rūšį, 
— dažniausiai laisvą kirpimą, ir 
— tai, kad nėra nepatogių priedų, pavyzdžiui, didelių ir 
iškilių sagų bei pernelyg didelių papuošimų. 
Kombinezono tipo vientisi naktiniai drabužiai, dengiantys ir 
viršutinę, ir apatinę kūno dalį bei apgaubiantys atskirai kiek­
vieną koją, priskiriami 
6207 91 00–6207 99 90 subpozicijoms.  
6208  Moteriški arba mergai čių marškinai čiai ir kiti marškin ė­
liai, apatinukai, apatiniai sijonai, trumpik ės, kelnait ės, 
naktiniai marškiniai, pižamos, negliž ės, maudymosi 
chalatai, chalatai ir panaš ūs dirbiniai  
6208 21 00 – 
6208 29 00  Naktiniai marškiniai ir pižamos  
Šioms subpozicijoms priskiriamos moteriškos arba 
mergaičių pižamos, išskyrus megztas ir nertas, kurios 
pagal savo bendrą išvaizdą ir audinio rūšį išimtinai arba 
daugiausia skirtos dėvėti kaip naktinis rūbas. 
Pižamos susideda iš dviejų drabužių, būtent: 
— drabužio, skirto uždengti viršutinę kūno dalį, dažniausiai 
švarkelio arba puloverio ar panašaus tipo drabužio, 
— drabužio, sudaryto iš paprasto kirpimo kelnių ar šortų, 
be jokio užsegimo arba su užsegimu priekinėje drabužio 
dalyje. 
Pižamų sudedamosios dalys turi būti viena kitą atitinkančio 
arba priderinamo dydžio bei turi būti to paties fasono, pagal 
audinį, spalvą, papuošimus ir apdailą turi būti atpažįstama, 
kad jos skirtos dėvėti kartu vienam asmeniui.  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 12.02.2020 — 005.001 — 348  
Pižamos turi būti atpažįstamos kaip patogūs dėvėti naktiniai 
drabužiai pagal: 
— audinio rūšį, 
— dažniausiai laisvą kirpimą, ir 
— tai, kad nėra nepatogių priedų, pavyzdžiui, didelių ir 
iškilių sagų bei pernelyg didelių papuošimų. 
Drabužių komplektai, sudaryti iš labai trumpų naktinių 
marškinių ir priderintų trumpikių, taip pat laikytini piža­
momis. 
Kombinezono tipo vientisi naktiniai drabužiai, dengiantys ir 
viršutinę, ir apatinę kūno dalį bei apgaubiantys atskirai kiek­
vieną koją, priskiriami 
6208 91 00–6208 99 00 subpozicijoms.  
6209  K ūdikių drabužėliai ir drabuž ėlių priedai  
Mutatis mutandis  taikomi paaiškinimų 6111 pozicijos 
paaiškinimai.  
6210  Drabužiai, pasi ūti iš medžiag ų, priskiriam ų 5602, 5603, 
5903, 5906 arba 5907 pozicijai  
Mutatis mutandis  taikomi paaiškinimų 
6201 11 00–6201 19 00 subpozicijų ir 
6202 11 00–6202 19 00 subpozicijų paaiškinimai.  
6210 10 92  Vienkartiniai chalatai, ligoni ų ar chirurg ų naudojami 
per chirurgines proced ūras 
Ligoniams ir chirurgams skirti operaciniai chalatai – tai 
sveikatos priežiūros institucijose naudojami vienkartiniai 
gaminiai, paprastai susegami nugaroje. Operacinių chalatų 
paskirtis – apsauga nuo potencialių užkrečiamųjų ligų sukė­
lėjų (plintančių sausoje aplinkoje, per skysčius arba per orą),  
kuriuos tiesioginio sąlyčio metu ligoniui gali perduoti opera­
cinės darbuotojai, ir atvirkščiai. Operaciniai chalatai 
paprastai siuvami iš keleto neaustinių medžiagų sluoksnių. 
Kad operaciniai chalatai būtų tvirtesni ir geriau apsaugotų 
kūno vietas (pvz., dilbius ir pilvą), ant kurių gali patekti 
kūno skysčių, kai kurios jų dalys gali būti laminuotos plas­
tikine plėvele. Chirurgų operaciniai chalatai gali būti įmir­
kyti anglies fluoridais arba silikonu, kad būtų atsparesni 
skysčiams.
  
6211  Sportiniai kostiumai, slidin ėjimo kostiumai ir maudy ­
mosi apranga; kiti drabužiai  
6211 11 00 ir 
6211 12 00  Maudymosi apranga  
Žr. SS paaiškinimų 6211 pozicijos paaiškinimų pirmąją 
pastraipą.  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 12.02.2020 — 005.001 — 349  
Mutatis mutandis  taikomi paaiškinimų 
6112 31 10–6112 39 90 subpozicijų paaiškinimai.  
6211 32 31  Kuri ų išorinis sluoksnis pasi ūtas iš vieno ir tokio paties 
audinio  
Tam, kad būtų galima sportinius kostiumus priskirti šiai 
subpozicijai, sportinio kostiumo sudedamosios dalys turi 
būti pasiūtos iš tos pačios struktūros, spalvos ir sudėties 
audinio; jos taip pat turi būti to paties fasono, atitinkančio 
arba priderinamo dydžio. 
Kai viena iš sportinio kostiumo sudedamųjų dalių turi 
apsiuvus ar dekoracijas, kurių nėra ant kitos dalies, drabu­ 
žiai klasifikuojami šioje subpozicijoje tik tada, jei šie 
apsiuvai ar dekoracijos turi nežymią reikšmę ir yra ant 
vienos ar kelių drabužio vietų (pavyzdžiui, ant apykaklės 
ir rankogalių). 
Tačiau, kai apsiuvai ar dekoracijos yra gautos drabužio 
audimo metu, tokie drabužiai nėra priskiriami šiai subpozi­
cijai, išskyrus, kai dekoracija yra emblema ar kitas panašus 
simbolis.  
6211 32 41 ir 
6211 32 42  Kiti 
Priskiriant šioms subpozicijoms viršutinė ir apatinė sportinio 
kostiumo dalys turi būti sudėtos kartu.  
6211 33 31  Kuri ų išorinis sluoksnis pasi ūtas iš vieno ir tokio paties 
audinio  
Žr. paaiškinimų 6211 32 31 subpozicijos paaiškinimus.  
6211 33 41 ir 
6211 33 42  Kiti 
Žr. paaiškinimų 6211 32 41 ir 6211 32 42 subpozicijų 
paaiškinimus.  
6211 42 31  Kuri ų išorinis sluoksnis pasi ūtas iš vieno ir tokio paties 
audinio  
Žr. paaiškinimų 6211 32 31 subpozicijos paaiškinimus.  
6211 42 41 ir 
6211 42 42  Kiti 
Žr. paaiškinimų 6211 32 41 ir 6211 32 42 subpozicijų 
paaiškinimus.  
6211 43 31  Kuri ų išorinis sluoksnis pasi ūtas iš vieno ir tokio paties 
audinio  
Žr. paaiškinimų 6211 32 31 subpozicijos paaiškinimus.  
6211 43 41 ir 
6211 43 42  Kiti 
Žr. paaiškinimų 6211 32 41 ir 6211 32 42 subpozicijų 
paaiškinimus.  
6212  Liemen ėlės, apjuostys, korsetai, petneš ėlės,, keliaraiš čiai 
ir panašūs dirbiniai bei j ų dalys, megzti ar nerti arba 
nemegzti ar nenerti  
6212 20 00  Apjuostys ir apjuostin ės kelnaitės ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 12.02.2020 — 005.001 — 350  
Šiai subpozicijai priskiriamos apjuostinės kelnaitės, megztos 
ar nertos arba nemegztos ar nenertos, kelnaičių formos 
kirpimo, su klešnėmis ar be klešnių arba su paaukštintu 
liemeniu, su klešnėmis ar be klešnių. 
Jos turi turėti šiuos požymius: 
a) apjuosti juosmenį bei šlaunis ir turėti ne trumpesnius 
kaip 8 cm įsiuvus šonuose (matuojant nuo kojos į viršų), 
b) būti elastingos vertikaliai ir mažai elastingos horizonta­
liai. Sutvirtinimai ar įdėklas ties pilvu, net ir su nėriniais,  
kaspinais, apsiuvais ar panašiai yra priimtini, jei išlieka 
vertikalus elastingumas, 
c) tekstilės medžiaga sudaryta iš: 
— medvilnės ir ne mažiau kaip 15 % elastomerinių 
siūlų mišinio, arba 
— cheminio pluošto ir ne mažiau kaip 10 % elastome­
rinių siūlų mišinio, arba 
— medvilnės (ne daugiau kaip 50 %) ir cheminių 
pluoštų, kurių sudėtyje elastomeriniai siūlai sudaro 
ne mažiau kaip 10 % mišinio.  
6217  Kiti gatavi drabuži ų priedai; drabuži ų arba drabuži ų 
priedų dalys, išskyrus priskiriamas 6212 pozicijai  
6217 10 00  Priedai  
Mutatis mutandis  taikomi paaiškinimų 6117 80 10 ir 
6117 80 80 subpozicijų paaiškinimai.  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 12.02.2020 — 005.001 — 351  
63 SKIRSNIS  
KITI GATAVI TEKSTIL ĖS DIRBINIAI; RINKINIAI; D ĖVĖTI 
DRABUŽIAI IR D ĖVĖTI TEKSTIL ĖS DIRBINIAI; SKUDURAI  
Bendrosios nuostatos  
Dėl dirbinių, sudarytų iš dviejų ar daugiau tekstilės medžiagų,  prisky­
rimo pozicijoms žr. šio skyriaus paaiškinimų Bendrąsias nuostat as. 
I. KITI GATAVI TEKSTIL ĖS DIRBINIAI  
6305  Maišai ir krepšiai, naudojami prek ėms pakuoti  
Kai kurie maišai ir krepšiai, pagaminti iš tekstilės 
medžiagos, priskiriami, pavyzdžiui, 4202 ir 6307 pozicijoms. 
Maišai ir krepšiai, pagaminti iš popieriaus, priskiriami 
4819 pozicijai, bet, jei jie pagaminti iš popierinių siūlų 
audinio, priskiriami šiai pozicijai. 
Paprastai maišai, pagaminti iš tekstilės medžiagos su popie­
riniu pamušalu, priskiriami šiai pozicijai, bet popieriniai 
maišai su tekstilės medžiagos pamušalu priskiriami 
4819 40 00 subpoziciojai.  
6305 10 10  Naudoti  
Šiai subpozicijai priskiriami tik tokie dirbiniai, kurie buvo 
panaudoti transportuojant prekes mažiausiai vieną kartą ir 
kurie turi aiškius tokio panaudojimo požymius, pavyzdžiui, 
matyti gaminių, kurie buvo sudėti, likučiai, purvas, dėmės, 
skylės, įplėšimai, taisymo žymės, išilginės siūlės, ties anga 
turi surišimo ar susiuvimo žymes.  
6306  Dirbiniai iš brezento, tentai ir markiz ės; palapin ės; laivų, 
burlenčių ir antžeminio transporto priemoni ų burės; 
stovyklavimo įranga  
6306 90 00  Kiti  
Šiai subpozicijai priskiriama stovyklavimo įranga, pvz., 
pripučiamieji tekstilės foteliai, pripučiamieji tekstilės gulta i 
ir panašūs gaminiai, kurie paprastai pritaikyti tam, kad juos 
būtų galima pasiimti į įvairias vietas (pavyzdžiui, stovykla­
vietes, paplūdimius ir kt.) ir jose laikinai naudoti. Dėl objek ­
tyvių šių pripučiamųjų gaminių charakteristikų juos lengva 
gabenti, nes jie yra lengvi, paprastai bei greitai paruošiami 
naudoti ir vėl supakuojami. 
Taip pat žr. KN paaiškinimų 94 skirsnio paaiškinimų bend­
rąsias nuostatas.  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 12.02.2020 — 005.001 — 352  
Keletas šių pripučiamųjų gaminių pavyzdžių:
  
6307  Kiti gatavi dirbiniai, įskaitant drabuži ų iškarpas 
(lekalus)  
6307 90 92  Vienkartiniai apklotai, pagaminti iš medžiag ų, priski­
riamų 5603 pozicijai, naudojami per chirurgines proce ­
dūras 
Šiai subpozicijai priskiriami vienkartiniai gatavi chirurginiai  
apklotai, specialiai pritaikyti naudoti atliekant chirurgines 
operacijas apsaugai nuo potencialių ligų sukėlėjų (plintančių 
sausoje aplinkoje, per skysčius arba per orą), kuriuos tiesio­
ginio sąlyčio metu ligoniui gali perduoti operacinės darbuo­
tojai, ir atvirkščiai. Chirurginiai apklotai yra apsiūti iš 
krašto, juos paprastai sudaro keli neaustinių medžiagų 
sluoksniai. 
Chirurginiai apklotai naudojami mikrobiologiškai švariai 
darbo aplinkai apie ligonį sukurti. Chirurginiai apklotai 
gali būti įmirkyti anglies fluoridais arba silikonu, kad būtų 
atsparesni skysčiams. Kad apklotai būtų tvirtesni ir geriau 
apsaugotų kūno vietas, ant kurių gali patekti kūno skysčių, 
kai kurios jų dalys taip pat gali būti laminuotos plastikine 
plėvele. Be to, apklotai gali būti padengti minkšto popie­
riaus sluoksniu, kad švelniau liestųsi su ligonio oda. Ant 
ligonio klojamuose apklotuose gali būti padarytos angos, 
kad ligonį būtų lengviau pasiekti.  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 12.02.2020 — 005.001 — 353  
Šiai subpozicijai nepriskiriami: 
— Apklotai, įmirkyti arba padengti farmacinėmis medžia­
gomis arba suformuoti arba supakuoti į mažmeninei 
prekybai skirtas pakuotes, kad būtų naudojami medi­
cinos, chirurgijos, stomatologijos arba veterinarijos tiks­
lams (3005 pozicija), ir 
— Dirbiniai, turintys akivaizdžias skalbinių kūno priežiūrai 
savybes (pvz., rankų arba veido rankšluosčiai, servetėlės 
veidui šluostyti) arba virtuvės skalbinių savybes, kaip 
antai virtuviniai rankšluosčiai arba servetėlės stiklui 
šluostyti (6302 pozicija).  
6307 90 98  Kiti  
Šiai subpozicijai priskiriami: 
1. teniso rakečių, badmintono rakečių, golfo lazdų ir t. t. 
dėklai, dengiantys darbinę dalį, tačiau nedengiantys 
rankenos ( headcovers ), kurie pagaminti iš tekstilės 
audinio (paprastai padengto plastiku), turintys kišenėlę 
kamuoliams sudėti arba jos neturintys. Tačiau šiai subpo­
zicijojai nepriskiriami dėklai, kurie dengia visą raketę ir 
kurie turi rankeną ar dirželį per petį arba jų neturi 
(4202 pozicija); 
2. turbanai, kurie yra pagaminti iš įmantraus austo audinio 
(paprastai medvilnės ar medvilnės ir šilko mišinio), kurio 
ilgis yra 4–5 m, o plotis apie 50 cm. Jie yra apkraštuoti, 
kartais kraštai yra papuošti kutais ir paprastai yra atskirai 
sulankstyti ir supakuoti.  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 12.02.2020 — 005.001 — 354  
XII SKYRIUS  
AVALYN Ė, GALVOS APDANGALAI, SK ĖČIAI, SK ĖČIAI NUO 
SAULĖS, LAZDOS, LAZDOS-S ĖDYNĖS, VYTINIAI, BOTAGAI IR J Ų 
DALYS; PARUOŠTOS NAUDOTI PLUNKSNOS IR J Ų DIRBINIAI; 
DIRBTIN ĖS GĖLĖS; DIRBINIAI IŠ ŽMONI Ų PLAUK Ų 
64 SKIRSNIS  
AVALYN Ė, GETRAI IR PANAŠ ŪS DIRBINIAI; TOKI Ų DIRBINI Ų 
DALYS  
Bendrosios nuostatos  
1. Sąvokų „išoriniai padai“ ir „batviršiai“ apibrėžimus žr. SS paaiški­
nimų šio skyriaus paaiškinimų Bendrųjų nuostatų C ir D dalyse.  
Be to, iš dviejų ar daugiau medžiagų sudarytiems „batviršiams“ 
(64 skirsnio 4 pastabos a punktas ir 1 papildomoji pastaba) tai koma:  
a) „Batviršis“ – tai avalynės dalis, kuri dengia pėdos šonus be i viršų 
ir taip pat gali dengti koją. Jis siekia padą ir yra prie jo pr itvir­
tintas. Batviršis netgi gali būti įleistas į padą.  
Batviršį sudarančios medžiagos yra tos medžiagos, kurių visas 
paviršius arba jo dalis matosi išoriniame avalynės paviršiuje. 
Todėl pamušalas nėra laikomas batviršiu. Batviršį sudarančios 
medžiagos yra sujungtos viena su kita.  
Bendras batviršį sudarančių medžiagų paviršiaus plotas apskai­ 
čiuojamas pašalinus priedus ir sutvirtinimus ir neatsižvelgiant  į  
tas medžiagų dalis, kurias jų sujungimo vietose dengia kitos 
dalys.
  
Pavyzdžiui, (A) yra oda, o (B) – tekstilės medžiaga, o plotas ( C) 
– tekstilės medžiagos (B) dalis, esanti po ją dengiančia oda (A ). 
Apskaičiuojant bendrą batviršį sudarančių medžiagų paviršiaus 
plotą neatsižvelgiama į tekstilės medžiagos plotą (C).  
Neatsižvelgiama ir į visų rūšių užsegimus, pavyzdžiui, batraišč ius, 
kibias jousteles ( velcro  tipo juosteles) ir t. t. (žr. SS paaiškinimų 
šio skirsnio paaiškinimų Bendrųjų nuostatų D dalies paskutiniąj ą 
pastraipą).  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 12.02.2020 — 005.001 — 355  
b) „Pamušalas“ gali būti pagamintas iš bet kurios medžiagos. Jį  gali 
sudaryti viena ar daugiau medžiagų. Pamušalas liečiasi su pėda ir 
naudojamas kaip paminkštinimas arba kaip apsauginės ar tik 
dekoratyvinės paskirties elementas. Pamušalas nėra matomas 
išoriniame avalynės paviršiuje, išskyrus atvejus, kai jis naudo ­
jamas, pavyzdžiui, kaip aulo krašto paminkštinimas.  
c) „Priedai“ ir „sutvirtinimai“ apibrėžti 64 skirsnio 4 pastabo s a 
punkte, 64 skirsnio 1 papildomojoje pastaboje ir SS paaiškinimų  
šio skirsnio paaiškinimų Bendrųjų nuostatų D dalies paskutinio­
joje pastraipoje.  
Priedai dažniausiai atlieka papuošimo funkciją, o sutvirtinimai  –  
apsaugos arba sutvirtinimo funkciją. Kadangi sutvirtinimai yra 
prie batviršio tvirtinami priedėliai, kurių paskirtis – papildo mas 
jo sutvirtinimas, jie tvirtinami ne tik prie pamušalo, bet ir p rie 
išorinio batviršio paviršiaus. Tačiau dalis pamušalo gali būti po 
sutvirtinimu, jei dėl to nesumažėja jo sutvirtinimo funkcija. B e 
tvirtinimo prie batviršio sutvirtinimas arba priedas taip pat g ali 
būti tvirtinamas prie pado arba būti į jį įleistas. Medžiaga ta ip pat 
nelaikoma priedu ar sutvirtinimu, o laikoma batviršio dalimi, 
jeigu po ja esančių medžiagų sujungimas nėra patvarus (patvarus  
sujungimo pavyzdys gali būti susiūtos siūlės).  
4 pastabos a punkte nurodyti „panašūs priedai“ taip pat gali bū ti, 
pavyzdžiui, emblemos arba batų nosys.  
Nustatant „batviršio“ medžiagą, į liežuvėlį, kuris yra iš dalie s arba 
pilnai uždengtas (vidinis liežuvėlis), neatsižvelgiama.  
Žr. toliau pateiktą diagramą, kurioje vidinis liežuvėlis yra pa žymėtas 
punktyrine linija.
  
Diagramose ir po jomis esančiame tekste pateiktas pavyzdys, kai p 
reikėtų nustatyti „batviršio“ medžiagą:  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 12.02.2020 — 005.001 — 356
  
Pirmiau pateiktose diagramose pavaizduotas batas pasiūtas iš od os ir 
tekstilės medžiagos. Norint nustatyti jo „batviršį“ sudarančią 
medžiagą kaip ji apibrėžta 64 skirsnyje ir atmesti „priedus“ ir  „sutvir­
tinimus“, padarytos šios prielaidos:  
1 ir 2. Pašalinus odinę bato nosį (1) ir batviršio priekyje užd ėtą 
lopinį (2), pasimatė tekstilės medžiaga (kuri nėra pamušalas). 
Odinės dalys (1 ir 2) laikytinos sutvirtinimais, nes jos atliek a 
apsaugos funkciją. Kadangi dalis po odinėmis dalimis (1 ir 2) 
esančios tekstilės medžiagos matosi paviršiuje, tekstilės 
medžiaga laikytina batviršio dalimi.  
3. Pašalinus odinę dalį (3), pasimatė tekstilės medžiagos dalis  
(diagramoje pažymėta raide A) ir pamušalo medžiagos dalis, 
esanti po odine dalimi (3). Kadangi tekstilės medžiaga dengia 
tik dalį paviršiaus ploto, esančio po dalimi (3), o pamušalas 
nelaikytinas batviršiu, ir kadangi po oda iš esmės yra tik 
pamušalo medžiaga, odinė dalis nesutvirtina jokios batviršio 
medžiagos, todėl ji laikytina batviršio dalimi.  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 12.02.2020 — 005.001 — 357  
4. Ši odinė dalis (4) buvo užsiūta ant tekstilės medžiagos dali es, 
be to, ji taip pat dengia (A) odinę dalį (3). Kadangi po dalimi  
(4) yra iš dalies matoma tekstilės medžiaga, o po 
užleidimu (A) yra iš dalies matoma odinė dalis (3) ir kadangi 
odinė dalis (4) papildomai sutvirtina batviršio šoną, dalis (4)  
laikytina sutvirtinimu. Todėl odinė dalis (3) ir po dalimi (4) 
esanti tekstilės medžiaga, išskyrus tekstilės medžiagos dalį, 
esančią po dalimi (3), laikytinos batviršio dalimis.  
5. Pašalinus šią odinę dalį (5), pasimatė iš dalies matoma po j a 
esanti tekstilės medžiaga. Kadangi odinė dalis (5) sutvirtina 
viršutinę užkulnio dalį ir kadangi po ja yra iš dalies matoma 
tekstilės medžiaga, oda laikytina sutvirtinimu.  
6. Pašalinus odinį užkulnį (6), pasimatė pamušalo dalis ir iš 
dalies matoma tekstilės medžiaga. Kadangi tekstilės 
medžiaga dengia tik dalį paviršiaus ploto, esančio po oda, 
odinis užkulnis (6) neatlieka batviršio medžiagos sutvirtinimo 
funkcijos, todėl užkulnis laikytinas batviršio dalimi (o ne 
sutvirtinimu).  
7. Pašalinus šią odinę dalį (7), pasimatė iš dalies matoma po j a 
esanti tekstilės medžiaga. Kadangi odinė dalis (7) papildomai 
sutvirtina batviršio šoną, oda laikytina sutvirtinimu.  
8. Pašalinus odinę emblemą (8), pasimatė iš dalies matoma po 
ja esanti tekstilės medžiaga. Dėl to ir atsižvelgiant į tai, ka d 
emblema yra „panašus priedas“, nurodytas 64 skirsnio 
4 pastabos a punkte, emblema nelaikytina batviršio dalimi.  
Apskaičiavus odos ir tekstilės medžiagos dalių, kurios buvo 
pripažintos batviršio dalimis, užimamo paviršiaus ploto 
procentines dalis, matyti, kad tekstilės medžiaga vyrauja 
(70 % sudaro tekstilės medžiaga). Todėl batas turėtų būti 
klasifikuojamas kaip avalynė su batviršiais iš tekstilės 
medžiagų.  
2. 40 skirsnio 1 pastaboje apibrėžta sąvoka „guma“ taikoma viso je 
Kombinuotojoje nomenklatūroje; šio skirsnio 3 pastabos a punkta s 
praplečia sąvoką „gumos“ šio skirsnio tikslams.  
3. 39 skirsnio 1 pastaboje apibrėžta sąvoka „plastikai“ taikoma  visoje 
Kombinuotojoje nomenklatūroje; šio skirsnio 3 pastabos a punkta s 
praplečia sąvoką „plastikai“ šio skirsnio tikslams.  
4. Šiame skirsnyje vartojama sąvoka „oda“ apibrėžta 64 skirsnio  
3 pastabos b punkte.  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 12.02.2020 — 005.001 — 358  
5. Sąvoka „tekstilės medžiagos“ apibrėžta SS paaiškinimų šio sk irsnio 
paaiškinimų Bendrųjų nuostatų E ir F dalyse. Todėl 50–60 skirs­
niuose apibrėžti pluoštai (pavyzdžiui, tekstilės pūkai), verpal ai, audi­
niai, veltinys, neaustinės medžiagos, virvelės, virvės, lynai, trosai ir 
kt. yra „tekstilės medžiagos“, apibrėžtos 64 skirsnyje. Vertina nt 
59 skirsniui priskiriamus gaminius, 59 skirsnio pastabos taikyt inos 
tik atsižvelgiant į 64 skirsnio 3 pastabos a punkto nuostatas.  
6402  Kita avalyn ė su guminiais arba plastikiniais išoriniais 
padais ir batviršiais  
6402 12 10 – 
6402 19 00  Sportinė avalynė 
Žr. šio skirsnio 1 subpozicijų pastabą.  
6402 12 10 – 
6402 12 90  Lygumų ir kalnų slidinėjimo avalyn ė ir snieglen čių batai  
Šioms subpozicijoms priskiriami batai ir avalynė, tinkama 
visoms slidinėjimo rūšims.  
6402 19 00  Kita  
Šio skirsnio 1 subpozicijų pastabos a punkte nurodyta tik 
avalynė, turinti charakteringą sportinę paskirtį, kurios 
pritvirtinti arba nuimami priedai, išvardyti subpozicijų pasta­
boje, dėl jų aukščio arba standumo ar slidumo ir t. t. daro 
šią avalynę nepatogią avėti bet kokiais kitais tikslais, ypač 
vaikščioti asfaltuotais keliais.  
6402 20 00  Avalyn ė su batvirši ų dirželiais arba tarpupirštiniais 
viršaus dirželiais, kaiš čiais, pritvirtintais prie pad ų 
Kad galima būtų priskirti šiai subpozicijai, nebūtina, kad 
kaiščiai matytųsi išoriniame pade, kuris liečiasi su žeme; 
jie taip pat gali būti pritvirtinti prie vidpadžio ir/arba prie  
tarppadžio. Šoninės dalys, išlendančios iš pado, nelaikytinos 
pado dalimi.  
6402 99 31 ir 
6402 99 39  Avalynė, kurios priekin ės batvirši ų dalys sudarytos iš 
juostelių arba kurios priekin ėse batvirši ų dalyse pada ­
rytos viena arba kelios išpjovos  
Priekinės batviršių dalys reiškia tą batviršio dalį, kuri 
uždengia priekinę pėdos dalį.  
6402 99 31  Kurios pad ų ir kulnų bendras aukštis didesnis kaip 3 cm  
Šioje subpozicijoje nėra svarbu, ar kulnas gali būti atskirtas 
nuo pado, ar jis yra neatskiriama pado dalis (pavyzdžiui, 
padas su kiliniu pakulniu, plokščias padas). 
Šioje diagramoje pateikiamas pavyzdys, kaip reikia matuoti: 
A – vieta, kur prasideda batviršis 
B – > 3 cm  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 12.02.2020 — 005.001 — 359
  
6403  Avalyn ė su išoriniais padais iš gumos, plastik ų, odos 
arba kompozicin ės odos ir su odiniais batviršiais  
„Oda“ reiškia tik odą, kuri priskiriama 4107 ir 
4112–4114 pozicijoms (žr. šio skirsnio 3 pastabos 
b punktą). Todėl avalynė, kurios batviršiai yra pagaminti, 
pavyzdžiui, iš kailio ar kompozicinės odos, nėra priskiriama 
šiai pozicijai, o priskiriama 6405 pozicijai.  
6403 12 00 ir 
6403 19 00  Sportinė avalynė 
Žr. šio skirsnio 1 subpozicijų pastabą.  
6403 12 00  Lygum ų ir kalnų slidinėjimo avalyn ė ir snieglen čių batai  
Žr. paaiškinimų 6402 12 10 ir 6402 12 90 subpozicijų 
paaiškinimus.  
6403 19 00  Kita  
Žr. paaiškinimų 6402 19 00 subpozicijos paaiškinimus.  
6403 59 11 – 
6403 59 39  Avalynė, kurios priekin ės batvirši ų dalys sudarytos iš 
juostelių arba kurios priekin ėse batvirši ų dalyse pada ­
rytos viena arba kelios išpjovos  
Žr. paaiškinimų 6402 99 31 ir 6402 99 39 subpozicijų 
paaiškinimus.  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 12.02.2020 — 005.001 — 360  
6403 59 11  Kurios pad ų ir kulnų bendras aukštis didesnis kaip 3 cm  
Mutatis mutandis  taikomi paaiškinimų 6402 99 31 subpozi­
cijos paaiškinimai.  
6403 99 11 – 
6403 99 38  Avalynė, kurios priekin ės batvirši ų dalys sudarytos iš 
juostelių arba kurios batvirši ų priekinėse dalyse pada ­
rytos viena arba kelios išpjovos  
Žr. paaiškinimų 6402 99 31 ir 6402 99 39 subpozicijų 
paaiškinimus.  
6403 99 11  Kurios pad ų ir kulnų bendras aukštis didesnis kaip 3 cm  
Mutatis mutandis  taikomi paaiškinimų 6402 99 31 subpozi­
cijos paaiškinimai.  
6404  Avalyn ė su išoriniais padais iš gumos, plastik ų, odos 
arba kompozicin ės odos ir su batviršiais iš tekstil ės 
medžiagų 
6404 11 00  Sportin ė avalynė; teniso bateliai, krepšinio bateliai, 
gimnastikos bateliai, treniruo čių bateliai ir panaši 
avalynė 
Šioje subpozicijoje sąvoka „sportinė avalynė“ reiškia visų 
rūšių sportinę avalynę, kuri atitinka šio skirsnio 1 subpozi­
cijų pastaboje išdėstytas sąlygas. 
Šio skirsnio 1 subpozicijų pastabos a punkte nurodyta tik 
avalynė, turinti charakteringą sportinę paskirtį, kurios 
pritvirtinti arba nuimami priedai, išvardyti subpozicijų pasta­
boje, dėl jų aukščio arba standumo ar slidumo ir t. t. daro 
šią avalynę nepatogią avėti bet kokiais kitais tikslais, ypač 
vaikščioti asfaltuotais keliais. 
Šioje subpozicijoje sąvoka „teniso bateliai, gimnastikos 
bateliai ir panaši avalynė“ apima batelius, kurie pagal jų 
formą, kirpimą ir išvaizdą turi aiškią sportinę paskirtį, 
pavyzdžiui, bateliai, skirti buriuoti, žaisti skvošą, stalo 
tenisą, tinklinį. Tačiau šiai subpozicijai nepriskiriama 
avalynė, kuria daugiausia ar išskirtinai avima, pavyzdžiui, 
plaukiant kalnų kanojomis, vaikščiojant, keliaujant, pėsčiųjų 
žygiuose, kopiant į kalnus. 
Visi šie bateliai turi neslidžius išorinius padus ir juose prit ai­
kytas tokias susegimo priemones, kurios suteikia kojai stabi­
lumo (pavyzdžiui, raiščiai, lipnūs užsegimai). 
Bateliai su tokiomis nereikšmingomis detalėmis kaip, pavyz­
džiui, dekoratyvinės juostelės ar siūlės, etiketės (net jei jos  
yra prisiūtos ant viršaus), siuvinėjimai, marginti ar spalvoti 
batraiščiai klasifikuojami šioje subpozicijoje. 
Batai, kurie dėl savo dydžio skirti avėti vaikams ir jaunimui, 
taip pat gali būti priskirti šiai subpozicijai.  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 12.02.2020 — 005.001 — 361  
6406  Avalyn ės dalys ( įskaitant batviršius, pritvirtintus arba 
nepritvirtintus prie pad ų, išskyrus išorinius padus); 
nuimami vidpadžiai, kulnin ės paminkšt ės ir panaš ūs 
dirbiniai; getrai, antkurpiai ir panaš ūs dirbiniai bei j ų 
dalys  
Daugelis šiai pozicijai priskiriamų avalynės dalių yra pami­
nėtos SS paaiškinamų 6406 pozicijos paaiškinimuose. Šiai 
pozicijai priskiriami mediniai padai sandalams („sveiki 
sandalai“ ir kiti), be batviršių ir be juostelių, raištelių ar 
dirželių. 
Žr. šio skirsnio 2 pastaboje pateiktą gaminių, kurie šioje 
pozicijoje nelaikomi avalynės dalimis, sąrašą. 
Avalynės sudedamosios dalys gali būti pagamintos iš bet 
kurių medžiagų, išskyrus asbestą, o jų sudėtyje gali būti 
metalo.  
6406 90 30  Sujungtos batvirši ų detalės, pritvirtintos prie vidpadži ų 
arba prie kit ų pado dali ų, bet nepritvirtintos prie 
išorinių padų 
Šiai subpozicijai priskiriami avalynės dirbiniai, kurie dar 
nėra avalynė, sudaryti iš batviršio ir vienos ar kelių pado 
sudedamųjų dalių (ypač vidpadžio), bet be pritvirtinto 
išorinio (antrojo) pado.  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 12.02.2020 — 005.001 — 362  
65 SKIRSNIS  
GALVOS APDANGALAI IR J Ų DALYS 
6504 00 00  Skryb ėlės ir kiti galvos apdangalai, pinti arba pagaminti 
iš bet kuri ų medžiag ų juosteli ų sujungimo b ūdu, su 
pamušalu ar be pamušalo arba su apdirbtais ar neap ­
dirbtais kraštais  
Sąvoka „ skrybėlės ir kiti galvos apdangalai, su pamušalu ir 
apdirbtais kraštais“ reiškia galvos apdangalus, su pilnu 
ar daliniu pamušalu, kuriuose pamušalas ir apdailos detalės 
gali būti iš kitos medžiagos negu galvos apdangalas. 
Apdaila gali būti, pavyzdžiui: pamušalai, papuošimo juos­
telės (iš odos ar kokios nors kitos medžiagos), apvadai, 
skrybėlės kaspinai, pintiniai papuošimai, sagtys, sagos, 
kabošonai („ cabochons “), ženkleliai, plunksnos, ornamen­
tinės siūlės, dirbtinės gėlės, nėriniai, raišteliai pagaminti i š 
audinio ar kaspino ir t. t.  
6505 00  Skryb ėlės ir kiti galvos apdangalai, megzti arba nerti ar 
pagaminti iš n ėrinių, veltinio arba iš kit ų tekstilės 
medžiagų rietime (bet ne juosteli ų pavidalo), su pamu ­ 
šalu ar be pamušalo arba su apdirbtais ar neapdirbtais 
kraštais; tinkleliai plaukams iš bet kurios medžiagos, su 
pamušalu ar be pamušalo arba su apdirbtais ar neap ­
dirbtais kraštais  
Dėl turbanų klasifikavimo žr. paaiškinimų 
6307 90 98 subpozicijos paaiškinimus.  
6505 00 10  Iš veltinio, pagaminto iš kailio, arba iš veltinio, paga ­
minto iš vilnos ir iš kailio, pagaminti iš skryb ėlių 
korpusų, gobtuv ų arba plokš čių skrybėlių ruošini ų, 
priskiriam ų 6501 00 00 pozicijai  
„Veltinis, pagamintas iš kailio“ reiškia veltinį, pagamintą iš 
triušio, zuikio, ondatros, nutrijos, bebro, ūdros kailio ar 
panašaus trumpo plauko kailio. 
„Veltinis, pagamintas iš vilnos ir iš kailio“ gali būti paga­
mintas iš bet kokio santykio vilnos ir kailio mišinio ar 
kokios kitos šių dviejų medžiagų kombinacijos (pavyzdžiui, 
veltinis iš vilnos, padengtas kailio sluoksniu). 
Veltinio iš kailio ir veltinio iš vilnos bei kailio sudėtyje ta ip 
pat gali būti ir kitų pluoštų (pavyzdžiui, sintetinio ar rege­
neruoto tekstilės pluošto).  
6505 00 30 ir 
6505 00 90  Kiti 
Šioms subpozicijoms priskiriami dirbiniai iš veltinio, paga­
minto iš vilnos, kuriame yra pridėto ar nepridėto kitokio 
pluošto (pavyzdžiui, sintetinio ar regeneruoto tekstilės 
pluošto); dirbiniai, pagaminti iš veltinio iš vilnos bei kailio , 
priskiriami 6505 00 10 subpozicijai. 
„Veltinis iš vilnos“ reiškia veltinį, pagamintą iš vilnos ar 
kailio, turintį panašumo į vilną (pavyzdžiui, iš vikunijos, 
kupranugario, veršiuko, karvės šerių ir t. t.).  
6506  Kiti galvos apdangalai, su pamušalu arba be pamušalo 
arba su apdirbtais ar neapdirbtais kraštais  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 12.02.2020 — 005.001 — 363  
6506 99 10  Iš veltinio, pagaminto iš kailio, arba iš veltinio, paga ­
minto iš vilnos ir iš kailio, pagaminti iš skryb ėlių 
korpusų, gobtuv ų arba plokš čių skrybėlių ruošini ų, 
priskiriam ų 6501 00 00 pozicijai  
Mutatis mutandis  taikomi paaiškinimų 6505 00 10 subpozi­
cijos paaiškinimai.  
6506 99 90  Kiti  
Žr. paaiškinimų 6505 00 30 ir 6505 00 90 subpozicijų 
paaiškinimus.  
6507 00 00  Kaspinai, pamušalai, apvalkalai, skryb ėlių pagrindai, 
skrybėlių karkasai, snapeliai ir pasmakr ėje surišami 
raišteliai, skirti galvos apdangalams  
Šiai pozicijai nepriskiriamos megztos galvos juostos, kurias 
naudoja sportininkai prakaitui sugerti (6117 80 10 ir 
6117 80 80 subpozicijos).  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 12.02.2020 — 005.001 — 364  
66 SKIRSNIS  
SKĖČIAI, SK ĖČIAI NUO SAUL ĖS, LAZDOS, LAZDOS-S ĖDYNĖS, 
VYTINIAI, BOTAGAI IR J Ų DALYS 
1 pastabos 
c punktas  Skėčiai ir skėčiai nuo saulės, kurie yra priskiriami žaislams, 
paprastai skiriasi nuo skėčių ir skėčių nuo saulės, priski­
riamų šiam skirsniui, pagal jų sudedamąsias dalis, pagami­
nimo kokybę, kuri paprastai yra grubesnė, mažą dydį ir dėl 
to, kad jie negali būti efektyviai naudojami apsisaugant nuo 
lietaus ar saulės (taip pat žr. SS paaiškinimų 9503 pozicijos 
paaiškinimų D dalies paskutiniąją pastraipą). Nepažeidžiant 
nurodytų kriterijų, skėčių ir skėčių nuo saulės, priskiriamų 
žaislams, koto ilgis retai yra ilgesnis kaip 25 cm.  
6601  Sk ėčiai, skėčiai nuo saul ės (įskaitant sk ėčius-lazdas, sodo 
skėčius ir panašius sk ėčius) 
Kiek tai yra susiję su skirtumu tarp šiai pozicijai priskiriamų  
dirbinių ir tų, kurie yra klasifikuojami kaip žaislai, žr. paai š­
kinimų šio skirsnio paaiškinimų 1 pastabos c punktą. 
Šiai pozicijai taip pat priskiriami: 
1. nedidelio dydžio skėčiai nuo saulės ir skėčiai, kurie iš 
esmės yra skirti apsaugoti vaikus nuo saulės ar lietaus; 
2. nedidelio dydžio skėčiai nuo saulės, kurie tvirtinami prie 
vaikiško vežimėlio, siekiant apsaugoti vaikus nuo saulės. 
Skėčiai ir skėčiai nuo saulės, kurie pagal jų gamyboje 
panaudotas medžiagas gali būti naudojami kaip karnavalui 
skirti dirbiniai, šiai pozicijai nepriskiriami, o priskiriami 
9505 pozicijai.  
6601 10 00  Sodo sk ėčiai arba panaš ūs skėčiai 
Žr. SS paaiškinimų 6601 10 subpozicijos paaiškinimus.  
6603  Dirbini ų, priskiriam ų 6601 arba 6602 pozicijai, dalys, 
puošmenos ir priedai  
6603 20 00  Sk ėčių karkasai, įskaitant karkasus, sumontuotus ant 
kotų (skėčių) 
Šiai subpozicijai priskiriami: 
1. karkasai, sumontuoti ant kotų (ar skėčių), t. y. skėčio, 
skėčio nuo saulės ir t. t. karkasas, su priedais ar apdaila 
(ar aksesuarais) arba be jų; 
2. surinkti karkasai, be kotų (ar skėčių), su priedais ar 
apdaila (ar aksesuarais) arba be jų, t. y. turintys pilną 
sistemą išilginių ir skersinių virbų, kurie slenka kotu ir 
taip išskleidžia ar suskleidžia skėtį, skėtį nuo saulės ir 
t. t., tuo pat metu atremia bei ištempia apdengimą.  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 12.02.2020 — 005.001 — 365  
Tačiau paprasčiausi išilginių ir skersinių virbų karkasai, 
kurie nesudaro pilnos išilginių ir skersinių virbų sistemos 
šiai subpozicijai nepriskiriami, o priskiriami 
6603 90 90 subpozicijai.  
6603 90 10  Rankenos ir lazd ų bumbulai  
Šiai subpozicijai priskiriama skėčių ar skėčių nuo saulės, 
lazdelių, atramų, botagų, jojiko šmaikščių ir panašių daiktų 
rankenos (įskaitant rankenų ruošinius kaip tokius) ir lazdų 
bumbulai, kurie yra pritvirtinami prie rankoje laikomo galo.  
6603 90 90  Kiti  
Be karkasų, paminėtų paaiškinimų 6603 20 00 subpozicijos 
paaiškinimų paskutiniojoje pastraipoje, šiai subpozicijai 
priskiriami nesurinkti išilginiai ir skersiniai virbai, o taip 
pat dirbiniai, paminėti SS paaiškinimų 6603 pozicijos paaiš­
kinimų antrosios pastraipos 3–5 punktuose.  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 12.02.2020 — 005.001 — 366  
67 SKIRSNIS  
PARUOŠTOS NAUDOTI PLUNKSNOS IR P ŪKAI BEI DIRBINIAI IŠ 
PLUNKSN Ų ARBA IŠ P ŪKŲ; DIRBTIN ĖS GĖLĖS; DIRBINIAI IŠ 
ŽMONIŲ PLAUK Ų 
6702  Dirbtin ės gėlės, lapai ir vaisiai bei j ų dalys; dirbiniai, 
pagaminti iš dirbtini ų gėlių, lapų arba vaisi ų 
Žr. šio skirsnio 3 pastabą. Šio skirsnio 3 pastaboje sąvoka 
„panašiu būdu“ reiškia gaminimo būdą pašildant medžiagą, 
kad ši taptų lipni, ar naudojant stumdomas dalis, kurios 
prilimpa prie koto jas patrynus.  
6703 00 00  Žmoni ų plaukai, sušukuoti, ištempti, išbalinti arba kitu 
būdu apdoroti; vilna arba kiti gyv ūnų plaukai, taip pat 
kitos tekstil ės medžiagos, paruoštos peruk ų arba panaši ų 
dirbinių gamybai  
Šiai pozicijai nepriskiriamos natūralios garbanos iš neapdo­
rotų žmonių plaukų, plautos arba neplautos, valytos arba 
nevalytos, tiesiog nukirptos ir jokiais kitais būdais neapdo­
rotos (0501 00 00 pozicija).  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 12.02.2020 — 005.001 — 367  
XIII SKYRIUS  
DIRBINIAI IŠ AKMENS, GIPSO, CEMENTO, ASBESTO, Ž ĖRUČIO 
ARBA PANAŠI Ų MEDŽIAG Ų; KERAMIKOS DIRBINIAI; STIKLAS IR 
STIKLO DIRBINIAI  
68 SKIRSNIS  
DIRBINIAI IŠ AKMENS, GIPSO, CEMENTO, ASBESTO, Ž ĖRUČIO 
ARBA PANAŠI Ų MEDŽIAG Ų 
Bendrosios nuostatos  
Šiam skirsniui priskiriami ne tik gatavi dirbiniai, bet taip pa t kai 
kurioms pozicijoms priskiriami pusgaminiai, kuriems gali reikėt i toli­
mesnio apdirbimo, kad juos galima būtų naudoti numatytiems tiks lams 
(pavyzdžiui, 6812 pozicijai priskiriami mišiniai, daugiausia su daryti iš 
asbesto arba iš asbesto ir magnio karbonato).  
6802  Apdoroti paminkliniai arba statybiniai akmenys 
(išskyrus skal ūnus) ir j ų dirbiniai, išskyrus prekes, 
priskiriamas 6801 pozicijai; mozaikos kubeliai ir 
panašūs dirbiniai iš gamtini ų akmen ų (įskaitant 
skalūnus), pritvirtinti arba nepritvirtinti prie pagrindo; 
dirbtinai nudažytos gamtini ų akmen ų (įskaitant 
skalūnus) granul ės, trupiniai ir milteliai  
Sąvokos „apdoroti paminkliniai arba statybiniai akmenys“ 
apibrėžimą žr. šio skirsnio 2 pastaboje.  
6802 10 00  Plytel ės, kubeliai ir panaš ūs dirbiniai, sta čiakampiai 
(įskaitant kvadratinius) arba kitos formos, kuri ų 
didžiausio ploto paviršius tilpt ų į kvadrat ą, kurio kraš ­
tinės trumpesn ės kaip 7 cm; dirbtinai nudažytos 
granulės, trupiniai ir milteliai  
Išsamesnę informaciją apie šiai subpozicijai priskiriamus 
dirbinius žr. SS paaiškinimų 6802 pozicijos paaiškinimų 
septintoje pastraipoje.  
6802 21 00 – 
6802 29 00  Kiti paminkliniai arba statybiniai akmenys ir j ų dirbi­
niai, tik suskaldyti arba supjaustyti, plokš čiu arba lygiu 
paviršiumi  
Šioms subpozicijoms priskiriami akmenys ar jų dirbiniai 
(įskaitant nebaigtus gaminti dirbinius), paprastai suskaldyti 
arba supjaustyti, su vienu ar daugiau plokščių arba lygių 
paviršių. Pastarieji gali būti apdoroti kaltu, kirtikliu arba 
dantytuoju plaktuku.  
6802 93 10  Poliruotas, dekoruotas arba kitu b ūdu apdorotas, 
išskyrus raižytin į, kurio neto mas ė ne mažesn ė kaip 
10 kg  
Be šių akmens dirbinių, kurių visas ar dalis paviršiaus poli­
ruota, šiai subpozicijai priskiriami: 
1. akmens dirbiniai, kurių visas paviršius ar jo dalis nuly­
ginta, šlifuota arba tekinta;  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 12.02.2020 — 005.001 — 368  
2. dekoruoto akmens dirbiniai. Šie akmens dirbiniai 
padengti spalvotais, lakuotais ar kitokiais plokščiais 
piešiniais bei puošyba, pavyzdžiui, kai raštai iškalami 
ant poliruoto paviršiaus; 
3. inkrustuoto akmens dirbiniai su mozaikomis, metalo 
ornamentais ar paprastais kaltiniais užrašais; 
4. akmens dirbiniai su briaunelėmis ar grioveliais, pavyz­
džiui, išilgai ornamentuoti, tokie kaip apvadai, cokoliai, 
nuožulnos, briaunelės ir puošyba iš rutuliukų; 
5. tekinto akmens dirbiniai, tokie kaip frontonai, baliust­
rados ir panašūs dirbiniai.  
6802 93 90  Kitas  
Šiai subpozicijai priskiriami raižyti granito dirbiniai, dengti  
įdubusiais ar reljefiniais ornamentų motyvais, pavyzdžiui, 
lapais, girliandomis ir chimeromis, dekoruoti prašmatnesniu 
būdu nei pirmesnėms subpozicijoms priskiriami dirbiniai. 
Statulos, horeljefai ir bareljefai (išskyrus originalias statul as 
arba skulptūros darbus) taip pat priskiriami šiai supozicijai.  
6802 99 10  Poliruoti, dekoruoti arba kitu b ūdu apdoroti, išskyrus 
raižytinius, kuri ų neto mas ė ne mažesn ė kaip 10 kg  
Žr. paaiškinimų 6802 93 10 subpozicijos paaiškinimus.  
6802 99 90  Kiti  
Mutatis mutandis  taikomi paaiškinimų 6802 93 90 subpozi­
cijos paaiškinimai.  
6803 00  Apdoroti skal ūnai ir dirbiniai iš skal ūnų arba iš aglome ­
ruotų skalūnų 
6803 00 10  Skal ūnai, naudojami stog ų ir sienų dangoms  
Šiai subpozicijai priskiriami gaminiai gali būti stačiakampiai 
(įskaitant kvadratinius), daugiakampiai, suapvalinti ar bet 
kokio kito pavidalo. Jie yra vienodo, paprastai ne didesnio 
kaip 6 mm, storio.  
6804  Girnakmeniai, tek ėlai, šlifavimo diskai ir panaš ūs dirbi­
niai be aptais ų, naudojami šlifavimui, galandimui, poli ­
ravimui, pritrynimui arba tašymui, rankinio galandimo 
arba poliravimo akmenys bei j ų dalys iš gamtini ų 
akmenų, iš aglomeruot ų gamtini ų arba dirbtini ų abra­
zyvų arba iš keramikos, su dalimis iš kit ų medžiag ų arba 
be tokių dalių 
Šiai pozicijai nepriskiriama rankinio poliravimo akmenų, 
budžių, galąstuvų, honų, girnakmenių, tekėlų, šlifavimo 
diskų ir panašių dirbinių iš gamtinių ar dirbtinių aglome­
ruotų abrazyvų atliekos bei laužas (2530 90 00 subpozicija).  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 12.02.2020 — 005.001 — 369  
6804 10 00  Girnakmeniai ir tek ėlai, naudojami malimui, šlifavimui 
arba mas ės trynimui  
Žr. SS paaiškinimų 6804 10 subpozicijos paaiškinimus.  
6804 21 00 – 
6804 23 00  Kiti girnakmeniai, tek ėlai, šlifavimo diskai ir panaš ūs 
dirbiniai  
Žr. SS paaiškinimų 6804 pozicijos paaiškinimų pirmos 
pastraipos 2 ir 3 punktus.  
6804 21 00  Iš aglomeruot ų sintetini ų arba gamtini ų deimant ų 
Šiai subpozicijai priskiriami dirbiniai iš kokiu nors būdu 
aglomeruotų sintetinių arba gamtinių deimantų. Procese 
gali būti panaudotos kietėjančios mineralinės aglomeravimo 
medžiagos (pavyzdžiui, cementas) arba ne tokie kieti rišik­
liai (pavyzdžiui, dervos arba plastikai) arba keraminis 
degimas.  
6804 22 12 – 
6804 22 90  Iš kitų aglomeruot ų abrazyv ų arba iš keramikos  
Mutatis mutandis  taikomi paaiškinimų 6804 21 00 subpozi­
cijos paaiškinimai.  
6804 22 12 – 
6804 22 50  Iš dirbtini ų abrazyv ų, sutvirtint ų rišikliu  
Dirbtinių abrazyvų pavyzdžiai yra korundas, silikono 
karbidas (karborundas) ir boro karbidas.  
6804 30 00  Rankinio galandimo arba poliravimo akmenys  
Žr. SS paaiškinimų 6804 pozicijos paaiškinimų pirmosios 
pastraipos 4 punktą.  
6806  Šlako vata, akmens vata ir panašios mineralin ės vatos; 
akytasis vermikulitas, keramzitas, termozitas (šlako 
pemza) ir panašios p ūstosios mineralin ės medžiagos; 
mišiniai ir dirbiniai iš šilum ą izoliuojan čių, garsą izoliuo­
jančių ir gars ą sugerian čių mineralini ų medžiag ų, 
išskyrus priskiriamus 6811 ar 6812 pozicijai arba 
69 skirsniui  
6806 10 00  Šlako vata, akmens vata ir panašios mineralin ės vatos 
(įskaitant j ų tarpusavio mišinius), palaidos, lakštais arba 
ritiniais  
Žr. SS paaiškinimų 6806 pozicijos paaiškinimų pirmąsias 
tris pastraipas. 
Sąvoka „panašios mineralinės vatos“ apima mineralines 
vatas, gautas iš akmens ar šlako mišinių, apdorotas pagal 
SS paaiškinimų 6806 pozicijos paaiškinimų pirmojoje 
pastraipoje pateiktą aprašymą.  
6806 20 10  Keramzitas  
Žr. SS paaiškinimų 6806 pozicijos paaiškinimų šeštąją 
pastraipą.  
6806 20 90  Kitos  
Šiai subpozicijai priskiriami:  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 12.02.2020 — 005.001 — 370  
1. akytasis vermikulitas ir panašūs pūstieji mineraliniai 
dirbiniai, išskyrus keramzitus (pūstąjį chloritą, perlitą ir 
obsidianą). Žr. SS paaiškinimų 6806 pozicijos paaiški­
nimų ketvirtąją ir penktąją pastraipas. 
Tačiau pūstasis chloritas ir perlitas šiai subpozicijai 
priskiriami tik tuomet, jei gavus tuščiavidures granules 
pūtimo procesas sustabdomas, t. y. prieš granulėms 
sprogstant ir susidarant įdubusiems sluoksneliams. 
Tokie produktai paprastai naudojami kaip filtravimo 
reagentai, o ne kaip šilumos ar garso izoliavimo 
medžiaga; dėl to jie priskiriami 3802 90 00 subpozicijai 
(žr. SS paaiškinimų 3802 pozicijos paaiškinimus); 
2. šlako ar akmens „pemzos“, kurios, jeigu yra blokelių, 
plokščių ir panašių gaminių pavidalo, panašios į akytąjį 
stiklą, priskiriamą 7016 pozicijai. Tokiais atvejais nuo 
akytojo stiklo jos atskiriamos taikant kriterijus, skirtus 
vatai, priskiriamai 6806 10 00 subpozicijai ir vatai, 
priskiriamai 7019 pozicijai, atskirti; 
3. granuliuotas aukštakrosnių šlakas (termozitas), kuris, 
panaudojus putodarą, žymiai išplėstas ir kurio piltinis 
tankis yra ne didesnis kaip 300 kg/m  3 sausosios 
medžiagos masės.  
6806 90 00  Kitos  
Žr. SS paaiškinimų 6806 pozicijos paaiškinimų tekstą po 
žvaigždučių.  
6807  Dirbiniai iš asfalto arba iš panaši ų medžiag ų (pavyz­
džiui, iš naftos bitumo arba iš akmens angli ų dervos 
pikio)  
6807 10 00  Ritini ų pavidalo  
Šiai subpozicijai priskiriami stogų dangoms ir apdailai 
naudojami dirbiniai sudaryti mažiausiai iš trijų sluoksnių; 
viduriniojo sluoksnio, pagaminto iš popieriaus, statybinio 
kartono ar kitų medžiagų, pavyzdžiui, stiklo vatos, džiuto 
audinio, aliuminio folijos, veltinio, neaustinių medžiagų 
sluoksnio, įterpto tarp dviejų asfalto ar panašių medžiagų 
sluoksnių. Šių dengiamųjų sluoksnių sudėtyje taip pat gali 
būti kitų medžiagų arba jie gali būti jomis padengti (pavyz­
džiui, smėliu).  
6809  Dirbiniai iš gipso arba iš mišini ų, daugiausia sudaryt ų iš 
gipso  
6809 11 00 ir 
6809 19 00  Plokštės, lakštai, plytel ės ir panaš ūs neornamentuoti 
dirbiniai  
Šioms subpozicijoms priskiriami plokšti visokių rūšių dirbi­
niai, daugiausia naudojami pertvaroms ir luboms. 
Paprastai perforuoti arba plonu popieriaus arba kitos 
medžiagos sluoksniu iš vienos arba abiejų pusių dengti 
dirbiniai nelaikomi dekoratyviniais. Jie taip pat gali būti 
paprastai padengti dažų arba lako sluoksniu. Bet koks deko­
ravimas, susidedantis, pavyzdžiui, iš įdubusių ar reljefinių 
motyvų arba paviršiaus dekoravimo ar dekoravimo masėje, 
reiškia, jog tokios plokštės, plytelės ir t. t. priskiriamos 
6809 90 00 subpozicijai.  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 12.02.2020 — 005.001 — 371  
Šioms subpozicijoms taip pat priskiriamos kvadratinės 
plytelės, kurių išorinis paviršius sudarytas iš perforuotų 
gipsinių kvadratų, o dvi stačiakampės ertmės gipso gylyje 
užpildytos mineralinės vatos juostelėmis ir iš vidaus pritvir­
tintos aliuminio folija dengtu popieriumi; šios plytelės 
skirtos sienų ir lubų dangų šilumos ir garso izoliacijai.  
6810  Dirbiniai iš cemento, betono arba iš betoninio bloko 
(dirbtinio akmens), sutvirtinti arba nesutvirtinti  
Betonas gaminamas iš cemento, užpildų (smėlio, žvyro) ir 
vandens mišinio, kuris stingdamas tampa labai kietu. 
Sutvirtintame betone taip pat yra metalo strypai (armatūra) 
arba plieno tinklas. 
Naudojant lengvesnius užpildus (pavyzdžiui, keramzitą, 
pemzos duženas, vermikulitą, granuliuotą šlaką) gaunamas 
„lengvasis betonas“.  
6810 11 10  Iš lengvojo betono (daugiausia sudaryto iš pemzos 
duženų, granuliuotojo šlako ir iš panaši ų medžiag ų) 
Šiai subpozicijai priskiriami statybiniai akyto betono 
blokai ir plytos, kurių tankis sukietėjus yra ne didesnis 
kaip 1,7 kg/dm  3 . Lengvasis betonas gerai izoliuoja šilumą, 
bet nėra toks stiprus kaip didesnio tankio betonas.  
6810 99 00  Kiti  
Šiai subpozicijai nepriskiriami: 
1. mineralinis popierius (žr. paaiškinimų 3920 pozicijos 
paaiškinimus); 
2. namų ir sodo dekoratyviniai dirbiniai iš akmens miltelių 
ir plastiko, kurių esminį požymį lemia plastikas (žr. paaiš­
kinimų 3926 40 00 subpozicijos paaiškinimus).  
6812  Apdoroti asbesto pluoštai; mišiniai, daugiausia sudaryti 
iš asbesto arba iš asbesto ir magnio karbonato; toki ų 
mišinių arba asbesto dirbiniai (pavyzdžiui, si ūlai, audi­
niai, drabužiai, galvos apdangalai, avalyn ė, tarpikliai), 
sutvirtinti arba nesutvirtinti, išskyrus prekes, priski ­
riamas 6811 arba 6813 pozicijai  
6812 80 10 ir 
6812 80 90  Iš krokidolito  
Žr. SS paaiškinimų 2524 pozicijos paaiškinimų antrąją 
pastraipą.  
6812 80 10  Apdoroti pluoštai; mišiniai, daugiausia sudaryti iš 
asbesto arba iš asbesto ir magnio karbonato  
Termino „apdoroti pluoštai“ apibrėžties žr. SS paaiškinimų 
6812 pozicijos paaiškinimų pirmąją pastraipą. Tačiau kroki­
dolito dirbinių atliekos priskiriamos 2524 10 00 subpozi­
cijai. 
Šiai subpozicijai priskiriami mišiniai aprašyti SS paaiški­
nimų 6812 pozicijos paaiškinimų antrojoje pastraipoje. 
Šiai subpozicijai taip pat priskiriamos dirbinių, daugiausia 
sudarytų iš asbesto arba asbesto ir magnio karbonato, 
atliekos nuolaužų ar dulkių pavidalu.  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 12.02.2020 — 005.001 — 372  
6812 80 90  Kiti  
Šiai subpozicijai priskiriamas popierius, statybinis kartonas 
ir veltinys, pagamintas iš krokidolito pluošto, popieriaus 
masės ir, galbūt, užpildo, jeigu jų sudėtyje esantis krokido­
litas sudaro ne mažiau kaip 35 % masės. Kitais atvejais jie 
priskiriami 48 skirsniui. 
Taip pat žr. SS paaiškinimų 6812 pozicijos paaiškinimus.  
6812 92 00  Popierius, statybinis kartonas ir veltinys  
Popierius, statybinis kartonas ir veltinys, pagaminti iš 
asbesto pluošto, popieriaus masės ir užpildo (gali būti), 
priskiriami šiai subpozicijai, jeigu jų sudėtyje esantis 
asbestas sudaro ne mažiau kaip 35 % masės. Kitais atvejais 
jie priskiriami 48 skirsniui. 
Taip pat žr. SS paaiškinimų 6812 pozicijos paaiškinimus.  
6812 99 10  Apdoroti asbesto pluoštai; mišiniai, daugiausia sudaryti 
iš asbesto arba iš asbesto ir magnio karbonato  
Sąvokos „apdorotas asbestas“ apibrėžimą žr. SS paaiški­
nimų 6812 pozicijos paaiškinimų pirmojoje pastraipoje. 
Tačiau asbesto dirbinių atliekos priskiriamos 
2524 90 00 subpozicijai. 
Šiai subpozicijai priskiriami mišiniai aprašyti SS paaiški­
nimų 6812 pozicijos paaiškinimų antrojoje pastraipoje. 
Šiai subpozicijai taip pat priskiriamos dirbinių, daugiausia 
sudarytų iš asbesto arba asbesto ir magnio karbonato, 
atliekos nuolaužų ar dulkių pavidalu.  
6814  Apdorotas ž ėrutis ir ž ėručio dirbiniai, įskaitant aglome ­
ruotą arba regeneruot ą žėrutį, pritvirtint ą prie popie ­
riaus, kartono arba kit ų medžiag ų pagrindo arba be 
pagrindo  
6814 10 00  Aglomeruoto arba regeneruoto ž ėručio plokšt ės, lakštai 
ir juostel ės, pritvirtintos prie pagrindo arba be pagrindo  
Šiai subpozicijai priskiriamos plokštės, lakštai ir juostelės 
yra suvyniotos į vidutinio ilgio rulonus arba paprasčiausiai 
supjaustytos kvadratais ar stačiakampiais. Bet kokia kitokia 
forma supjaustyti dirbiniai priskiriami 
6814 90 00 subpozicijai.  
6814 90 00  Kiti  
Šiai subpozicijai priskiriami žėručio lakštai arba atplaišos, 
supjaustyti tam tikra, skirta konkrečiam naudojimui, forma. 
Šie dirbiniai skiriasi nuo lakštų ir atplaišų, priskiriamų 
2525 pozicijai, pagal įvairias charakteristikas, išvardytas 
SS paaiškinimų 2525 pozicijos paaiškinimuose. 
Šiai subpozicijai taip pat priskiriami žėručio lakštai ir 
atplaišos, net jei jie nesupjaustyti pirmiau aprašyta forma, 
kurie buvo apdoroti procesais, dėl kurių panaudojimo jie 
negali būti priskiriami 2525 pozicijai, pavyzdžiui, poliruoti 
arba pritvirtinti prie pagrindo.  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 12.02.2020 — 005.001 — 373  
69 SKIRSNIS  
KERAMIKOS DIRBINIAI  
I. DIRBINIAI IŠ BIRI Ų SILIKATINI Ų UOLIEN Ų 
ARBA IŠ PANAŠI Ų SILIKATINI Ų ŽEMIŲ IR UGNIAI 
ATSPAR ŪS DIRBINIAI  
6901 00 00  Plytos, blokai, plytel ės ir kiti keramikos dirbiniai iš biri ų 
silikatinių uolienų (pavyzdžiui, iš kizelg ūro, trepelio arba 
iš diatomito) arba iš panaši ų silikatini ų žemių 
Žr. SS paaiškinimų šio skirsnio paaiškinimų I poskirsnio 
paaiškinimų Bendrųjų nuostatų A dalį. 
Šiai pozicijai priskiriamos izoliacinės plytos, gaunamos 
formuojant ir degant molžemį.  
6902  Ugniai atsparios plytos, blokai, plytel ės ir panaš ūs ugniai 
atsparūs statybiniai keramikos dirbiniai, išskyrus dirbi ­
nius iš biri ų silikatini ų uolienų arba iš panaši ų silikatini ų 
žemių 
Šiai pozicijai priskiriami ugniai atsparūs dirbiniai turi pasi­  
žymėti dviem pagrindinėmis charakteristikomis: jie turi 
turėti mažiausiai 1 500 °C pirometro kūgio ekvivalentą 
(nustatomą pagal ISO rekomendaciją R 528-1966 ir 
R 1146-1969) ir iš tikrųjų turi būti skirti tokio atsparumo 
ugniai laipsnio reikalaujančiam naudojimui. 
Taip pat žr. SS paaiškinimų šio skirsnio paaiškinimų 
I poskirsnio paaiškinimų Bendrųjų nuostatų B dalį.  
6902 10 00  Kuri ų sudėtyje esantys Mg, Ca arba Cr elementai, 
išreikšti MgO, CaO arba Cr  2 O 3 kiekiu, atskirai arba 
kartu, sudaro daugiau kaip 50 % mas ės 
Žr. SS paaiškinimų 6902 10 subpozicijos paaiškinimus.  
6903  Kiti ugniai atspar ūs keramikos dirbiniai (pavyzdžiui, 
retortos, tigliai, mufeliai, t ūtos, kamš čiai, atramos, kupe ­
liacijos tigliai, vamzdžiai, vamzdeliai, įmovos ir strypai), 
išskyrus dirbinius iš biri ų silikatini ų uolienų arba iš 
panašių silikatini ų žemių 
Šiai pozicijai pilnutinai taikoma paaiškinimų 6902 pozicijos 
paaiškinimų pirmoji pastraipa. Atitinkamai šiai pozicijai 
nepriskiriami audimo staklių siūlų kreiptukai iš aglomeruoto 
aliuminio oksido, įrankiai bei įrankių rankenos iš tų pačių ar 
kitų ugniai atsparių medžiagų, ugniai atsparūs aliuminio 
silikato rutuliukai kaip cheminio panaudojimo katalizatorių 
nešikliai įvairiuose gamybos procesuose ir t. t.  
II. KITI KERAMIKOS DIRBINIAI  
Bendrosios nuostatos  
Šio poskirsnio pozicijose ir subpozicijose naudojamų sąvokų 
„porcelianas“ arba „kiniškasis porcelianas“, „dirbiniai iš 
keramikos“, „fajansiniai dirbiniai“ ir „akmens keramikos 
dirbiniai“ apibrėžimus žr. SS paaiškinimų šio skirsnio paaiš­
kinimų II poskirsnio paaiškinimų Bendrąsias nuostatas.  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 12.02.2020 — 005.001 — 374  
6904  Keramin ės statybin ės plytos, grind ų blokai, atramin ės 
arba užpildin ės tuščiavidurės plytos ir panaš ūs dirbiniai  
Statybinių plytų atskyrimo nuo šaligatvio arba grindinio 
plytelių ir grindų arba apdailinių plytelių kriterijai išdėstyt i 
SS paaiškinimų 6907 pozicijos paaiškinimuose.  
6905  Stog ų čerpės, kamin ų deflektoriai ir gaubtai, vidin ės 
kaminų dangos, architekt ūrinės puošybos detal ės ir kiti 
statybiniai keramikos dirbiniai  
6905 10 00  Stog ų čerpės 
Žr. SS paaiškinimų 6905 pozicijos paaiškinimų antrosios 
pastraipos 1 punktą. 
Stogų čerpės nuo grindų ir apdailos plytelių gali būti atski­
riamos pagal tai, kad jos dažniausiai yra su įlaidomis, išky­ 
šomis ar kitas priemonėmis, kurių dėka jas galima sujungti 
tarpusavyje.  
6905 90 00  Kiti  
Šiai subpozicijai priskiriami dirbiniai, nurodyti SS paaiški­
nimų 6905 pozicijos paaiškinimų antrosios pastraipos 2, 3 ir 
4 punktuose.  
6909  Keramikos dirbiniai, skirti laboratorijoms, chemijos 
reikmėms arba turintys kit ą techninę paskirtį; kerami ­
niai loveliai, vamzdeliai ir panaš ūs skysčių rinktuvai, 
naudojami žem ės ūkyje; keraminiai puodai, puodyn ės 
ir panaš ūs dirbiniai, naudojami prek ėms gabenti arba 
pakuoti  
6909 11 00 – 
6909 19 00  Keramikos dirbiniai, skirti laboratorijoms, chemijos 
reikmėms arba turintys kit ą techninę paskirtį 
Žr. SS paaiškinimų 6909 pozicijos paaiškinimų antrosios 
pastraipos 1 ir 2 punktus.  
6909 12 00  Dirbiniai, kuri ų kietumo ekvivalentas pagal Mohso skal ę 
9 arba didesnis  
Žr. SS paaiškinimų 6909 12 subpozicijos paaiškinimus.  
6909 90 00  Kiti  
Žr. SS paaiškinimų 6909 pozicijos paaiškinimų antrosios 
pastraipos 3 ir 4 punktus.  
6912 00  Keraminiai stalo reikmenys, virtuv ės reikmenys ir kiti 
buities bei tualeto reikmenys, išskyrus porcelianinius 
arba kiniškojo porceliano  
Dėl priskyrimo įvairioms šios pozicijos subpozicijoms taip 
pat žr. SS paaiškinimų šio skirsnio paaiškinimus ir ypač 
II poskirsnio „Kiti keramikos dirbiniai“ paaiškinimų Bend­
rąsias nuostatas.  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 12.02.2020 — 005.001 — 375  
Dėl stalo reikmenų, virtuvės reikmenų ir kitų dekoratyvaus 
pobūdžio buities reikmenų, ypač reikmenų su dekoratyvi­
niais reljefiniais piešiniais ir pan., klasifikavimo žr. SS 
paaiškinimų 6913 pozicijos paaiškinimų B dalį. 
1. Šiai pozicijai dažniausiai priskiriami alaus bokalai; tačiau  
jie priskiriami šiai, 6913 pozicijai, jeigu: 
— jų briaunos forma ar apdorojimas trukdo iš jų gerti; 
— dėl formos sunku juos laikyti ir prinešti prie burnos; 
— jų reljefiniai raštai tokio pobūdžio ar tokie gausūs, 
jog juos sunku valyti; 
— jų neįprasta forma (pavyzdžiui, kaukolės ar moters 
krūtinės forma); 
— jie puošti nepatvariais dažais. 
2. Alaus bokalų formos dirbiniai su panašiais dekoratyvi­
niais reljefiniais raštais, bet mažesnės kaip 0,2 litrai 
talpos, paprastai priskiriami 6913 pozicijai.  
6912 00 21 ir 
6912 00 81  Dirbiniai iš paprastosios keramikos  
Šioms subpozicijoms priskiriami dirbiniai, pagaminti iš gele­ 
žingo ir kalkingo molio (plytų žemės), kurie skilimo vietoje 
atrodo kaip matinė, spalvinga (paprastai ruda, raudona ar 
geltona) žemės pavidalo medžiaga. 
Jų šukės yra nevienalytės; nevienalyčių elementų (dalelių, 
intarpų, porų) skersmuo bendroje masėje turi būti didesnis 
kaip 0,15 mm. Todėl šie elementai matomi plika akimi. 
Be to, jų akytumas (mirklumo (vandens įgeriamumo) koefi­
cientas) yra ne mažesnis kaip 5 % masės. Akytumas matuo­
jamas tokiu metodu:  
Mirklumo koeficiento nustatymas  
O b j e k t a s i r a p i b r ė ž i m a s 
Bandymo tikslas yra nustatyti keraminės medžiagos 
mirklumo koeficientą. Šis koeficientas reiškia 
procentinę dalį, apskaičiuotą lyginant su pradine keraminės 
medžiagos mase. 
B a n d i n i ų p a r u o š i m a s i r b a n d y m ų a t l i k  i m a s 
Turi būti mažiausiai trys kiekvieno bandomo daikto gabalė­
liai. Jie turi būti paimti iš emaliuotų to paties dirbinio viet ų 
ir turi turėti ne daugiau kaip vieną emaliuotą paviršių.  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 12.02.2020 — 005.001 — 376  
Gabalėlio paviršiaus plotas turi būti apie 30 cm  2 , o jo 
didžiausias storis – apie 8 mm, įskaitant emalę. 
Džiovinkite gabalėlius džiovinimo krosnyje 3 valandas esant 
105 °C temperatūrai ir, ataušinę džiovintuve, nustatykite jų 
masę (Wd) apvalindami iki 0,05 g. Tada nedelsiant panar­
dinkite gabalėlius į distiliuotą vandenį taip, kad jie neliestų  
rezervuaro dugno. 
Virinkite vandenyje 2 valandas, tada palikite gabalėlius 
vandenyje 20 valandų. Juos išimkite, nušluostykite nuo 
paviršiaus vandenį švaria ir kiek drėgna šluoste. Bet kurias 
angas ir įdubas išsausinkite kiek drėgnu plonu šepetėliu. 
Nustatykite „drėgnos būklės“ masę Ww. Gabalėlių 
mirklumo koeficientas gaunamas dauginant masės padidė­
jimą iš 100 ir dalinant iš sausos masės:
  
R e z u l t a t ų į v e r t i n i m a s 
Įvairių bandomų gabalėlių mirklumo koeficiento vidurkis, 
išreikštas procentine dalimi, yra keraminės medžiagos 
mirklumo koeficientas.  
6912 00 23 ir 
6912 00 83  Akmens keramikos dirbiniai  
Šioms subpozicijoms priskiriami dirbiniai, paprastai paga­
minti iš masėje dažyto molio; jie pasižymi kompaktiška 
nepermatoma šuke, kuri yra išdegta pakankamai aukštoje 
temperatūroje, kad sustiklėtų. Peršviečiamumas nustatomas 
pagal fragmentą, kurio storis ne mažesnis kaip 3 mm, tokiu 
bandymu:  
Peršviečiamumo bandymas  
A p i b r ė ž i m a s 
Per 2–4 mm storio bandinio gabalėlį, patalpintą tamsiame 
kambaryje 50 cm atstumu iki naujos lempos, įdėtos į dėžę ir 
skleidžiančios nuo 1 350 iki 1 500 liumenų stiprumo šviesos 
spindulį, turi matytis objekto kontūrai. Po 50 valandų 
naudojimo lempą reikia pakeisti. 
B a n d y m o į r e n g i n y s (žr. brėžinį toliau) 
Įrenginys susideda iš dėžės, viduje išdažytos balta matine 
danga. Viename jos galų patalpinta lempa (A). Kitame gale 
anga padaryta taip, kad per bandinio gabalėlį (C) matytųsi 
objekto (B) kontūrai. 
Dėžės matmenys tokie: 
— ilgis: lempos aukštis plius 50 cm; 
— plotis ir aukštis: apytiksliai 20 cm; 
Angos skersmuo – apie 10 cm.  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 12.02.2020 — 005.001 — 377
  
Be to, jų akytumas (mirklumo koeficientas) yra ne didesnis 
kaip 3 % masės. Akytumas matuojamas metodu, išdėstytu 
paaiškinimų 6912 00 21 subpozicijos paaiškinimuose.  
6912 00 25 ir 
6912 00 85  Fajansiniai dirbiniai ir dirbiniai iš tauriosios keramikos  
Šioms subpozicijoms priskiriami dirbiniai, pagaminti išde­
gant iš rinktinių molio rūšių mišinių (tauriosios keramikos), 
kartais sumaišytų su lauko špatu ir su įvairiais kiekiais 
kreidos (kietasis fajansas, mišrusis fajansas, minkštasis 
fajansas). 
Fajanso dirbiniai pasižymi baltos arba šviesios spalvos 
šukėmis (pilkšvokomis, kreminėmis arba dramblio kaulo 
spalvos), o tauriosios keramikos dirbiniai – spalvotomis 
šukėmis (nuo geltonos iki rudos arba rausvai rudos spalvos). 
Dūžio vieta, kuri yra smulkiagrūdė, vienalytė; nevienalyčių 
elementų (dalelių, inkliuzų, porų) skersmuo bendroje masėje 
turi būti mažesnis kaip 0,15 mm; todėl šie elementai plika 
akimi nematomi. 
Be to, jų akytumas (mirklumo koeficientas) yra ne mažesnis 
kaip 5 % masės. Akytumas matuojamas metodu, išdėstytu 
paaiškinimų 6912 00 21 subpozicijos paaiškinimuose.  
6912 00 29 ir 
6912 00 89  Kiti 
Šiai subpozicijai priskiriami dirbiniai, neatitinkantys nei 
reikalavimų, nurodytų dirbiniams, priskiriamiems kitoms 
šios pozicijos subpozicijoms, nei reikalavimų, taikomų 
porcelianui (6911 pozicija).  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 12.02.2020 — 005.001 — 378  
6913  Statul ėlės ir kiti dekoratyviniai keramikos dirbiniai  
Šiai pozicijai priskiriamos dekoratyvinės lėkštės. 
Lėkštė laikoma dekoratyvine, jei tuo pat metu: 
1. jos išorinė pusė dekoratyviai išpiešta (gėlėmis, augalais, 
peizažais, gyvūnais, žmonėmis, mitologinėmis būty­
bėmis, simboliais arba meno kūrinių, arba religinių 
kūrinių reprodukcijomis ir t. t.) ir dėl dekoratyvaus 
ploto ji akivaizdžiai tinka puošybai; ir 
2. ji nėra stalo servizo dalis; ir 
3. ji atitinka vieną ar daugiau iš šių sąlygų: 
a) išorinis jos kraštas turi vieną ar kelias kiaurymes, 
skirtas pakabinti ant tvirtinimo priemonės; 
b) ji importuojama su jai demonstruoti tinkančiu stovu, 
netinkamu naudoti atskirai; 
c) dėl savo formos, išmatavimų ar masės ji aiškiai netin­
kama naudingiems tikslams; 
d) dėl jai gaminti ar dekoruoti naudojamos medžiagos 
(ypač dažų ir metalo) ji netinkama naudoti kulinari­
joje ar mityboje; 
e) jos naudingasis paviršius nelygus (dėl to ją sunku 
valyti).  
6913 90 10  Dirbiniai iš paprastosios keramikos  
Žr. paaiškinimų 6912 00 21 ir 6912 00 81 subpozicijų 
paaiškinimus.  
6913 90 93  Fajansiniai dirbiniai ir dirbiniai iš tauriosios keramikos  
Žr. paaiškinimų 6912 00 25 ir 6912 00 85 subpozicijų 
paaiškinimus.  
6913 90 98  Kiti  
Žr. paaiškinimų 6912 00 23 ir 6912 00 83 arba 6912 00 29 
ir 6912 00 89 subpozicijų paaiškinimus.  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 12.02.2020 — 005.001 — 379  
70 SKIRSNIS  
STIKLAS IR STIKLO DIRBINIAI  
Bendrosios nuostatos  
Sąvoka „optinis stiklas“ apima įvairias specialaus stiklo, naud ojamo 
optiniams instrumentams gaminti, rūšis, ypač skirto naudoti, pa vyzdžiui, 
fotografijoje, astronomijoje, mikroskopijoje, navigacijoje, gin klų siste­
mose (teleskopinio matymo prietaisuose ir t. t.), laboratorijų įrangai ir 
tam tikrų rūšių regos defektus koreguojantiems akių lęšiams gam inti. 
Optinio stiklo rūšių yra labai daug, tačiau jos pasižymi įprast u bendru 
bruožu – ypatingu skaidrumu ir švarumu, nors kartais optinis st iklas yra 
nuspalvintas taip, kad nežymiai sugertų tam tikro dažnio šviesą . Jos 
visiškai vienalytės, t. y. dažniausiai be rutulių ar nelygumų, ir pasižymi 
kitoms stiklo rūšims nebūdingais lūžio rodikliais bei sklaidos savy­
bėmis.  
Laikoma, kad mediniuose, metaliniuose ir t. t., rėmuose įtaisyt i stiklo 
lakštai prarado esmines stiklo savybes ir priskiriami įvairioms  pozici­
joms, pavyzdžiui:  
1. paveikslų rėminimui (4414 00, 8306 ir t. t. pozicijos);  
2. mechanizmams arba transporto priemonėms (XVI arba 
XVII skyrius);  
3. pastatų durims, langams ir t. t. (4418, 7610 ir t. t. pozici jos).  
7001 00  Stiklo duženos ir kitos stiklo atliekos bei laužas; stiklo 
masė 
7001 00 10  Stiklo duženos ir kitos stiklo atliekos bei laužas  
Žr. SS paaiškinimų 7001 pozicijos paaiškinimų pirmosios 
pastraipos A dalį. 
Sąvoka „duženos“ reiškia sudaužytą stiklą, pakartotinai 
naudojamą stiklui gaminti.  
7001 00 91 ir 
7001 00 99  Stiklo mas ė 
Žr. SS paaiškinimų 7001 pozicijos paaiškinimų pirmosios 
pastraipos B dalį ir antrąją bei trečiąją pastraipas.  
7002  Neapdorotas stiklas, turintis rutuli ų (išskyrus mikro ­
sferas, priskiriamas 7018 pozicijai), stryp ų arba vamz ­
džių pavidalą 
Šiai pozicijai priskiriami tik neapdoroti pusgaminiai, t. y. 
neapdoroti po liejimo, tempimo ar pūtimo, išskyrus strypų 
arba vamzdžių pjaustymą arba galų lydymą/liejimą siekiant 
juos nugludinti ar aplyginti, kad dirbinius būtų saugiau 
krauti, nepriklausomai nuo to, ar tokiu būdu apdorotus dirbi­
nius galima naudoti papildomai neapdorojus ar negalima.  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 12.02.2020 — 005.001 — 380  
7002 10 00  Rutuliai  
Žr. SS paaiškinimų 7002 pozicijos paaiškinimų pirmosios 
pastraipos 1 punktą ir priešpaskutiniąsias pastraipas.  
7002 32 00  Iš kito stiklo, kurio linijinio pl ėtimosi koeficientas ne 
didesnis kaip 5 × 10  –6 vienam Kelvino laipsniui tempe ­
ratūrų intervale nuo 0 °C iki 300 °C  
Pagrindinės šio stiklo charakteristikos yra: stiklas bešvinis, 
jo sudėtyje esančių kalio ir žemės šarminių oksidų kiekiai 
nepaprastai maži, o boro oksido kiekis – didelis. Toks 
stiklas pasižymi dideliu šilumos laidumu ir puikiu elastin­
gumu, dėl ko yra atsparus staigiems temperatūros poky­ 
čiams; todėl jis ypač tinka virtuvės reikmenims, stalo reik­
menims, laboratoriniams indams, šviestuvų stiklui gaminti ir 
t. t. 
7003  Lietinis stiklas ir valcuotasis stiklas, turintys lakšt ų arba 
profilių pavidal ą, padengti absorbciniu, atspindin čiu 
arba neatspindin čiu sluoksniu ar be tokio sluoksnio, 
bet kitu b ūdu neapdorotas  
Šiai pozicijai nepriskiriamas flotacinis stiklas ( float glass ) 
(7005 pozicija). 
Sąvokos „apdorotas“ apibrėžimą žr. šio skirsnio 2 pastabos 
a punkte.  
7003 12 10 – 
7003 19 90  Nearmuotieji lakštai  
Sąvokos „armuotas“ apibrėžimą žr. SS paaiškinimų 
7003 pozicijos paaiškinimų priešpaskutiniojoje prieš išimtis 
pastraipoje.  
7003 12 10 – 
7003 12 99  Stiklo, pagaminto iš dažytos mas ės, drumsto, užd ėtinio 
arba padengto absorbciniu, atspindin čiu ar neatspin ­
dinčiu sluoksniu  
Sąvokos „absorbcinis ar atspindintis sluoksnis“ apibrėžimą 
žr. šio skirsnio 2 pastabos c punkte. Sąvokos „drumstas“ 
apibrėžimą žr. SS paaiškinimų 7003 pozicijos paaiškinimų 
antrosios pastraipos B dalyje. 
Uždėtinis stiklas yra peršviečiamas stiklas, paprastai gami­
namas iš balto drumsto sluoksnio ir spalvoto sluoksnio; kol 
vis dar minkšti, šie du sluoksniai taip suspaudžiami vienas 
prieš kitą, kad susilydytų.  
7003 20 00  Armuotieji lakštai  
Žr. paaiškinimų 7003 12 10–7003 19 90 subpozicijų 
paaiškinimus.  
7003 30 00  Profiliai  
Stiklo profiliai gaminami nepertraukiamu procesu, kuriame 
stiklas formuojamas kai tik išliejamas iš aukštakrosnės ir 
likusio nepertraukiamo proceso metu. Vėliau stiklas pjaus­
tomas norimo dydžio lakštais, bet po gamybos toliau 
neapdorojamas.  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 12.02.2020 — 005.001 — 381  
7004  Temptasis stiklas ir p ūstinis stiklas, lakštai, padengti 
absorbciniu, atspindin čiu arba neatspindin čiu sluoksniu 
ar be tokio sluoksnio, bet kitu b ūdu neapdoroti  
Sąvokos „apdorotas“ apibrėžimą žr. šio skirsnio 2 pastabos 
a punkte.  
7004 20 10 – 
7004 20 99  Stiklas, pagamintas iš dažytos mas ės, drumstas, užd ėtinis 
arba padengtas absorbciniu, atspindin čiu arba neatspin ­
dinčiu sluoksniu  
Žr. paaiškinimų 7003 12 10–7003 12 99 subpozicijų 
paaiškinimus.  
7005  Flotacinis stiklas ( float glass ) ir stiklas šlifuotu arba poli ­
ruotu paviršiumi, lakštai, padengti absorbciniu, atspin ­
dinčiu arba neatspindin čiu sluoksniu ar be tokio 
sluoksnio, bet kitu b ūdu neapdoroti  
Sąvokos „apdorotas“ apibrėžimą žr. šio skirsnio 2 pastabos 
a punkte.  
7005 10 05 – 
7005 10 80  Nearmuotasis stiklas, padengtas absorbciniu, atspin ­
dinčiu arba neatspindin čiu sluoksniu  
Žr. paaiškinimų 7003 12 10–7003 19 90 subpozicijų paaiš­
kinimus ir 7003 12 10–7003 12 99 subpozicijų paaiškinimų 
pirmos pastraipos pirmąjį sakinį.  
7005 21 25 – 
7005 21 80  Pagamintas iš dažytos mas ės, drumstas, užd ėtinis arba 
tiktai nušlifuotu paviršiumi  
Sąvokos „drumstas“ apibrėžimą žr. SS paaiškinimų 
7003 pozicijos paaiškinimų antrosios pastraipos B dalyje.  
7010  Didbuteliai, buteliai, flakonai, stiklainiai, ąsoti indai, 
buteliukai, ampul ės ir kitos stiklin ės talpyklos, naudo ­
jamos prek ėms gabenti arba pakuoti; konservavimo stik ­
lainiai; stikliniai kamš čiai, dangteliai ir kiti uždarymo 
reikmenys  
7010 90 21  Iš vamzdinio stiklo  
Šios talpyklos yra apskrito skerspjūvio ir turi taisyklingas, 
vienodo storio, paprastai plonesnes kaip 2 mm, sieneles. 
Jose yra be reljefinių ženklų, pavyzdžiui, skaičių, emblemų, 
linijų arba šiurkščių vietų. Vizualiai apžiūrėjus beveik nesi­
mato optinių stiklo iškraipymų. 
Šių talpyklų tūrinė talpa paprastai yra nuo 1 iki 100 mili­
litrų. 
Jos pirmiausia naudojamos farmacijos preparatams arba 
diagnostiniams reagentams pakuoti.  
7013  Stiklo dirbiniai, naudojami stalui serviruoti, virtuv ėje, 
tualetui, biure, interjerams dekoruoti arba turintys 
panašią paskirtį (išskyrus dirbinius, priskiriamus 7010 
arba 7018 pozicijai)  
7013 10 00  Iš stiklo keramikos  
Sąvokos „stiklo keramika“ apibrėžimą žr. SS paaiškinimų 
šio skirsnio paaiškinimų Bendrųjų nuostatų paaiškinimų 
paskutiniosios pastraipos 2 punkte.  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 12.02.2020 — 005.001 — 382  
7013 22 10 ir 
7013 22 90  Iš švino krištolo  
Sąvokos „švino krištolas“ apibrėžimą žr. šio skirsnio 
1 subpozicijų pastaboje.  
7013 33 11 – 
7013 33 99  Iš švino krištolo  
Sąvokos „švino krištolas“ apibrėžimą žr. šio skirsnio 
1 subpozicijų pastaboje.  
7013 41 10 ir 
7013 41 90  Iš švino krištolo  
Sąvokos „švino krištolas“ apibrėžimą žr. šio skirsnio 1 
subpozicijų pastaboje  
7013 42 00  Iš stiklo, kurio ilginis pl ėtimosi koeficientas ne didesnis 
kaip 5 × 10  –6 vienam Kelvino laipsniui temperat ūrų 
intervale nuo 0 °C iki 300 °C  
Žr. paaiškinimų 7002 32 00 subpozicijos paaiškinimus.  
7013 91 10 ir 
7013 91 90  Iš švino krištolo  
Sąvokos „švino krištolas“ apibrėžimą žr. šio skirsnio 
1 subpozicijų pastaboje.  
7015  Laikrodži ų stiklai ir panaš ūs stiklai, nekorekcini ų arba 
korekcini ų akinių stiklai, išlenkti, gaubti, tuš čiaviduriai 
arba panaš ūs stiklai, optiškai neapdoroti; tuš čiavidurės 
stiklinės sferos ir j ų segmentai, naudojami toki ų stiklų 
gamybai  
7015 10 00  Korekcini ų akinių stiklai  
Žr. SS paaiškinimų 7015 pozicijos paaiškinimų C dalį.  
7015 90 00  Kiti  
Žr. SS paaiškinimų 7015 pozicijos paaiškinimų A ir 
B dalis.  
7016  Grind ų blokai, plokšt ės, plytos, blokeliai, plytel ės ir kiti 
statyboje naudojami dirbiniai iš presuoto arba iš 
formuoto stiklo, armuoti arba nearmuoti; stikliniai kube ­
liai ir kiti smulk ūs stiklo dirbiniai, pritvirtinti arba 
nepritvirtinti prie pagrindo, skirti mozaikai arba 
turintys panaši ą dekoratyvin ę paskirtį; švinu aptaisyto 
stiklo langai (vitražai) ir panaš ūs dirbiniai; akytasis 
stiklas arba putstiklis, turintys blok ų, lakštų, plokščių, 
gaubtų formų arba panaš ų pavidalą 
Kvadrato formos valcuotasis stiklas (pavyzdžiui, baltasis 
stiklas arba į marmurą panašus stiklas) šiai pozicijai nepris­
kiriamas, o priskiriamas atitinkamai 7003 arba 
7005 pozicijai.  
7017  Stiklo dirbiniai, skirti laboratorijoms, higienos arba 
farmacijos reikm ėms, graduoti arba negraduoti, kali ­
bruoti arba nekalibruoti  
7017 10 00  Iš lydyto kvarco arba iš kit ų lydytų silicio dioksid ų 
Šiai subpozicijai priskiriami dirbiniai, kurių sudėtyje esantis  
silicio dioksidas sudaro ne mažiau kaip 99 % masės. Labai 
grynas kvarcinis smėlis, kalnų krištolas ar lakūs silicio 
junginiai naudojami kaip žaliava šios rūšies gaminiams. Iš 
kvarcinio smėlio pagaminti dirbiniai yra drumsti ir daugu­
moje peršviečiami. Tačiau iš kalnų krištolo ar lakaus silicio 
pagaminti stiklo dirbiniai yra idealiai švarūs ir skaidrūs.  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 12.02.2020 — 005.001 — 383  
7017 20 00  Iš kito stiklo, kurio ilginis pl ėtimosi koeficientas ne 
didesnis kaip 5 × 10  –6 vienam Kelvino laipsniui tempe ­
ratūrų intervale nuo 0 °C iki 300 °C  
Žr. paaiškinimų 7002 32 00 subpozicijos paaiškinimus.  
7018  Stikliniai karoliukai, perl ų imitacijos, brangakmeni ų 
arba pusbrangi ų akmenų imitacijos ir panaš ūs smulkūs 
stiklo dirbiniai bei iš j ų pagamintos prek ės, išskyrus 
dirbtinę bižuterij ą; stiklinės akys, išskyrus protezus; 
statulėlės ir kiti dekoratyviniai dirbiniai iš degikliu apdo ­
roto stiklo, išskyrus dirbtin ę bižuterij ą; stiklinės mikro­
sferos, kuri ų skersmuo ne didesnis kaip 1 mm  
7018 10 11 ir 
7018 10 19  Stikliniai karoliukai  
Šioms pozicijoms priskiriami: 
1. SS paaiškinimų 7018 pozicijos paaiškinimų antrosios 
pastraipos A dalyje aprašyti dirbiniai; 
2. panašūs dirbiniai, prekyboje vadinami „stikliniais karo­
liukais“, susidedantys iš didesnio dydžio stiklinių karo­
liukų (apytiksliai iki lazdyno riešuto dydžio). Šie dirbi­
niai, daugiausia skirti vėriniams ir apyrankėms gaminti, 
tiekiami labai įvairių formų (pavyzdžiui, rutuliukų, 
pusrutuliukų, ašaros, kubelių, ritinėlių, mažų vamzdelių, 
kūgių, daugiasienių) ir taip pat yra kiaurai pragręžti. 
Šiose subpozicijose maži vamzdeliai laikomi stikliniais 
karoliukais, jeigu jų išorinis skersmuo ir ilgis atitinkamai 
ne didesnis kaip 4 mm ir 24 mm. Jų nereiktų painioti su 
specialia standartinių švino stiklo vamzdelių rūšimi, naudo­
jama kaitinamosioms lempoms ir volframo lempoms 
gaminti; šios rūšies vamzdeliai paprastai būna bespalviai ir 
priskiriami 7002 pozicijai. 
Šioms subpozicijoms priskiriami dirbiniai paprastai patei­
kiami nesupakuoti, krepšiuose, dėžėse, ir t. t. 
Gabenimo ir pakavimo patogumui šioms subpozicijoms taip 
pat priskiriami identiško dydžio ir spalvos kartu suverti stik­
liniai karoliukai, neatskirti mazgais ir be susegimo prie­
monių. Tokie vėriniai paprastai surišami ryšeliais galus 
paliekant laisvus arba perrišant siūlais, ir dėl to jie nėra 
įprastai paruošti naudoti komplektai. 
Šioms subpozicijoms nepriskiriami: 
a) karoliukų vėriniai (surišti arba nesurišti į ryšelius), 
kuriuose skirtingų dydžių ar spalvų karoliukai išdėstyti 
taip, kaip įprastai madinga (pavyzdžiui, kaitaliojant 
spalvas arba dydžius kaip įprastai madinga arba suveriant 
karoliukus pagal dydį) arba kurių karoliukai atskirti 
mazgais (7117 pozicija);  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 12.02.2020 — 005.001 — 384  
b) karoliukų vėriniai (net, jei sudaryti tik iš identiško 
dydžio, spalvos ar gamybos karoliukų), kuriuose yra 
sagtelės ar panašūs mechanizmai, arba kurie suverti į 
trumpus vėrinius, tinkamus nešioti ant kaklo 
(7117 pozicija).  
7018 10 11  Išpjauti ir mechaniniu b ūdu poliruoti  
Šiai subpozicijai priskiriami išpjauti ir mechaniniu būdu 
poliruoti karoliukai nuo „terminiu būdu poliruotų ( heat 
polished )“ karoliukų, priskiriamų 7018 10 19 subpozicijai, 
skiriasi savo idealiai lygiomis briaunomis ir aštriais kraštais . 
Be to, kiaurymių kraštai dažnai briaunoti (kartais ir poli­
ruoti) bei su aštriai nupjautais kraštais, atitinkančiais gretu ­
tines briaunas, o „terminiu būdu poliruotų ( heat polished )“ 
karoliukų skylučių kraštai dažnai užapvalinti ir jų aštrūs 
kraštai neatitinka gretutinių briaunų. 
Dažniausiai raižomi ir mechaniniu būdu poliruojami dirbi­
niai daugiausia nurodyti paaiškinimų 7018 10 11 ir 
7018 10 19 subpozicijų paaiškinimų pirmosios pastraipos 
2 punkte.  
7018 10 30  Perl ų imitacijos  
Šiai subpozicijai priskiriami dirbiniai, aprašyti SS paaiški­
nimų 7018 pozicijos paaiškinimų antrosios pastraipos 
B dalyje. 
Dirbtinių perlų vėriniams  mutatis mutandis  taikomi paaiški­
nimų 7018 10 11 ir 7018 10 19 subpozicijų paaiškinimai.  
7018 10 51 ir 
7018 10 59  Brangakmeni ų arba pusbrangi ų akmenų imitacijos  
Šioms subpozicijoms priskiriami dirbiniai, aprašyti SS paaiš­
kinimų 7018 pozicijos paaiškinimų antrosios pastraipos 
C dalyje.  
7018 10 51  Išpjautos ir mechaniniu b ūdu poliruotos  
Šiai subpozicijai priskiriamos išpjautos ir mechaniniu būdu 
poliruotos brangakmenių ir pusbrangių akmenų imitacijos 
nuo paprastų „terminiu būdu poliruotų“ dirbinių, priskiriamų 
7018 10 59 subpozicijai, skiriasi savo idealiai lygiomis 
briaunomis ir aštriais kraštais.  
7018 10 90  Kitos  
Šiai subpozicijai priskiriamos koralų, karoliukų ir kabošonų 
imitacijos (išskyrus perlų imitacijas arba brangakmenių ir 
pusbrangių akmenų imitacijas), skirtos skrybėlių smeigtukų 
galvutėms, užsegamiems ilgiems auskarams bei mažiems 
stiklo vamzdeliams, iš kurių gaminami kutai, daryti. 
Skirtumus tarp šiai subpozicijai priskiriamų mažų stiklo 
vamzdelių, bei stikliniais karoliukais laikomų mažų stiklo 
vamzdelių, priskiriamų 7018 10 11 ir 7018 10 19 subpozici­
joms, žr. paaiškinimų šių subpozicijų paaiškinimų antrojoje 
pastraipoje.  
7018 20 00  Stiklin ės mikrosferos, kuri ų skersmuo ne didesnis kaip 
1 mm  
Šiai subpozicijai priskiriami dirbiniai, aprašyti SS paaiški­
nimų 7018 pozicijos paaiškinimų antrosios pastraipos 
H dalyje.  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 12.02.2020 — 005.001 — 385  
►M3 Šiai subpozicijai taip pat priskiriamos tuščiavidurės 
stiklinės mikrosferos. ◄  
7018 90 10  Stiklin ės akys; prek ės, pagamintos iš smulki ų stiklo 
dirbinių 
Žr. SS paaiškinimų 7018 pozicijos paaiškinimų antrosios 
pastraipos E ir F dalis.  
7018 90 90  Kiti  
Šiai subpozicijai priskiriami dirbiniai, aprašyti SS paaiški­
nimų 7018 pozicijos paaiškinimų antrosios pastraipos 
G dalyje.  
7019  Stiklo pluoštai ( įskaitant stiklo vat ą) ir jų dirbiniai 
(pavyzdžiui, verpalai, audiniai)  
Stiklo pluoštai apima dvi pagrindines kategorijas: 
a) tekstilinius stiklo pluoštus (gijinius stiklo pluoštus), 
pagamintus iš tekstilinio stiklo, t. y. stiklo dirbinius, 
kuriuose gijos daugiausia išdėstytos lygiagrečiai; tekstili­
niai stiklo pluoštai dažniausiai naudojami kitoms medžia­
goms, pvz., kompozitams, plastikams, sustiprinti; 
b) stiklo vatos pluoštus; stiklo vatos pluoštai (atsitiktinės 
orientacijos pluoštai) gaminami taikant rotorinio verpimo 
procesą ir daugiausia naudojami izoliacijos tikslais. 
Tekstilinis stiklo pluoštas yra dviejų rūšių: 
a) (ištisinis) gijinis stiklo pluoštas, susidedantis iš daugeli o 
ištisinių lygiagrečių gijų, kurių skersmuo paprastai yra 
3–34 μm (mikronai); suformuotos ištisinės gijos klijais 
sujungiamos į sruogas (vadinamasis klijinimas), kurių 
paskirtis – palengvinti tolesnius gamybos etapus (kapo­
jimą, vijimą, sukimą, audimą ir t. t.); vėliau tarpiniai 
produktai naudojami tam tikrų komercinių stiklo pluošto 
dirbinių (kapotų sruogų, pusverpalių, verpalų ir t. t.) 
gamybai; 
b) neištisinių gijų stiklo pluoštas (kuokštelinis stiklo 
pluoštas), susidedantis iš gamybos proceso metu nedi­
delio ilgio atkarpomis sukarpytų ar sutraukytų gijų, iš 
kurių sudaromos ištisinės palaidų plaušelių sruogos; 
paprastai naudojamas audiniuose, pavyzdžiui, sienoms 
dengti statybos ir pastatų sektoriuje. 
Tekstiliniai stiklo pluoštai gali būti toliau perdirbami į šiuo s 
šiai pozicijai priskiriamus dirbinius: 
— chemiškai sujungtų pluoštų demblius ir tinklus, t. y. 
kapotų sruogų demblius, ištisinių sruogų demblius ir 
tipinius neaustinius dirbinius, kaip antai plonas marškas 
(vualius), gijinius stiklo pluošto tinklus (angl. laid 
scrims) ir t. t., 
— mechaniškai sujungtų pluoštų audinius, t. y. austinius 
audinius, nerangytų gijų pluoštų įvairiakrypčių sluoksnių 
audinius (angl. non-crimp fabrics), megztus audinius, 
sudygsniuotus audinius, smaigstytinius audinius, kaip 
antai pusverpalinius audinius, tinklinius audinius, 
širmas.  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 12.02.2020 — 005.001 — 386  
7019 11 00  Kapotos sruogos, kuri ų ilgis ne didesnis kaip 50 mm  
Žr. SS paaiškinimų 7019 11 subpozicijos paaiškinimus.  
7019 12 00  Pusverpaliai  
Žr. SS paaiškinimų 7019 12 subpozicijos paaiškinimus.  
7019 19 90  Iš kuokštelini ų pluoštų 
Žr. SS paaiškinimų 7019 19 subpozicijos paaiškinimus. 
Šiai subpozicijai priskiriami verpalai, pagaminti iš kuokšte­
linių pluoštų.  
7019 31 00  Dembliai  
Žr. SS paaiškinimų 7019 31 subpozicijos paaiškinimus.  
7019 32 00  Plonos marškos (vualiai)  
Žr. SS paaiškinimų 7019 32 subpozicijos paaiškinimus.  
▼M2 
7019 39 00  Kiti  
Šiai subpozicijai priskiriami daugiakrypčiai stiklo pluošto 
audiniai, kuriuos sudaro atskiri lygiagrečių stiklo gijinių 
siūlų sluoksniai, sudėti vienas ant kito skirtingais kampais. 
Sluoksniai mechaniniu būdu sujungti tarpusavyje sintetiniu 
siūlu. Šie audiniai naudojami, pavyzdžiui, laivų statybai 
arba vėjo jėgainių menčių gamybai.  
▼B 
7019 90 00  Kiti  
Šiai subpozicijai priskiriami palaidi pluoštai yra atskirų 
kartu sumaišytų įvairių ilgių gijų masė (stiklo kamšalas ir 
stiklo vata), naudojami šilumai arba garsui izoliuoti ir 
paprastai tiekiami ritiniais arba popieriniuose maišuose.  
7020 00  Kiti stiklo dirbiniai  
7020 00 07 ir 
7020 00 08  Stiklinės vidinės termos ų arba kit ų vakuumini ų indų 
kolbos  
Žr. SS paaiškinimų 7020 pozicijos paaiškinimų antrosios 
pastraipos 4 punktą.  
7020 00 08  Gatavos  
Sąvoka „gatavos“ taikoma tik stiklinėms vidinėms kolboms, 
paruoštoms aptaisyti arba kitaip apdengti.  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 12.02.2020 — 005.001 — 387  
XIV SKYRIUS  
GAMTINIAI ARBA DIRBTINIU B ŪDU IŠAUGINTI PERLAI, 
BRANGAKMENIAI ARBA PUSBRANGIAI AKMENYS, TAURIEJI 
METALAI, METALAI, PLAKIRUOTI TAURIUOJU METALU, BEI J Ų 
DIRBINIAI; DIRBTIN Ė BIŽUTERIJA; MONETOS  
71 SKIRSNIS  
GAMTINIAI ARBA DIRBTINIU B ŪDU IŠAUGINTI PERLAI, 
BRANGAKMENIAI ARBA PUSBRANGIAI AKMENYS, TAURIEJI 
METALAI, METALAI, PLAKIRUOTI TAURIUOJU METALU, BEI J Ų 
DIRBINIAI; DIRBTIN Ė BIŽUTERIJA; MONETOS  
I. GAMTINIAI ARBA DIRBTINIU B ŪDU IŠAUGINTI 
PERLAI IR BRANGAKMENIAI ARBA PUSBRAN ­
GIAI AKMENYS  
7101  Gamtiniai arba dirbtiniu b ūdu išauginti perlai, apdoroti 
arba neapdoroti, sur ūšiuoti arba nesur ūšiuoti, ta čiau 
nesuverti, neaptaisyti ir ne įtvirtinti; gamtiniai arba dirb ­
tiniu būdu išauginti perlai, laikinai suverti gabenimo 
patogumui  
7101 10 00  Gamtiniai perlai  
Žr. SS paaiškinimų 7101 pozicijos paaiškinimų pirmąsias 
keturias pastraipas.  
7101 21 00 ir 
7101 22 00  Dirbtiniu b ūdu išauginti perlai  
Žr. SS paaiškinimų 7101 pozicijos paaiškinimų penktąją 
pastraipą.  
7101 21 00  Neapdoroti  
Žr. SS paaiškinimų 7101 pozicijos paaiškinimų šeštąją 
pastraipą.  
7101 22 00  Apdoroti  
Žr. SS paaiškinimų 7101 pozicijos paaiškinimų šeštąją 
pastraipą.  
7102  Deimantai, apdoroti arba neapdoroti, ta čiau neaptaisyti 
arba neįtvirtinti  
7102 10 00  Nesur ūšiuoti  
Žr. SS paaiškinimų 7102 10 subpozicijos paaiškinimus.  
7102 21 00 ir 
7102 29 00  Pramoniniai  
Žr. SS paaiškinimų 7102 21 ir 7102 29 subpozicijų 
paaiškinimus.  
7102 21 00  Neapdoroti arba tik supjaustyti, suskaldyti arba grubiai 
apdoroti  
Žr. SS paaiškinimų 7102 21 ir 7102 29 subpozicijų paaiški­
nimų trečiąją pastraipą. 
Grubus apdorojimas yra ruošinio šlifavimas į kitą deimantą, 
siekiant sumažinti jį iki reikiamo dydžio.  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 12.02.2020 — 005.001 — 388  
7102 31 00 ir 
7102 39 00  Nepramoniniai  
Žr. SS paaiškinimų 7102 31 ir 7102 39 subpozicijų 
paaiškinimus.  
7102 31 00  Neapdoroti arba tik supjaustyti, suskaldyti arba grubiai 
apdoroti  
Žr. SS paaiškinimų 7102 31 ir 7102 39 subpozicijų paaiški­
nimų antrąją pastraipą. 
Grubus apdorojimas yra ruošinio šlifavimas į kitą deimantą, 
siekiant sumažinti jį iki reikiamo dydžio.  
7103  Brangakmeniai (išskyrus deimantus) ir pusbrangiai 
akmenys, apdoroti arba neapdoroti, sur ūšiuoti arba 
nesurūšiuoti, ta čiau nesuverti, neaptaisyti arba ne įtvir­
tinti; nesur ūšiuoti brangakmeniai (išskyrus deimantus) 
ir pusbrangiai akmenys, laikinai suverti gabenimo 
patogumui  
7103 10 00  Neapdoroti arba tik supjaustyti ar grubiai apdoroti 
suformuojant tam tikros formos ruošinius  
Žr. SS paaiškinimų 7103 10 subpozicijos paaiškinimus. 
Šiai subpozicijai nepriskiriami akmenys, paruošti kaip 
dubletai ar tripletai (7103 91 00 arba 
7103 99 00 subpozicija).  
7103 91 00 ir 
7103 99 00  Apdoroti kitu b ūdu 
Žr. SS paaiškinimų 7103 91 ir 7103 99 subpozicijų paaiški­
nimus. 
Kaip dubletai arba tripletai paruošti akmenys – tai akmenys, 
gauti vieną akmenį (viršutinę dubleto arba tripleto dalį) ir 
arba vieną ar du kitus akmenis (paprastai mažiau koky­
biškus) uždedant ant kitos medžiagos (pavyzdžiui, atkurtų 
akmenų arba stiklo). 
Dėl akmenų, kurie priskiriant šioms subpozicijoms nelaiky­
tini apdorotais kitu būdu, ir taip pat dėl akmenų, kurie, net 
jei neįtvirtinti ar neaptaisyti, priskiriami 90 arba 91 skirsni ui, 
žr. SS paaiškinimų 7103 pozicijos paaiškinimų trečiąją ir 
penktąją pastraipas. 
Neapdoroti akmenys (paprastai vadinami „ruošiniais“) 
priskiriami 7103 10 00 subpozicijai.  
7103 91 00  Rubinai, safyrai ir smaragdai  
Rubinai yra korundo rūšis, kurių raudona spalva atsiranda 
dėl chromo druskų pėdsakų. 
Safyras taip pat yra korundo rūšis, kurio tamsiai mėlyna 
spalva atsiranda dėl kobalto druskų pėdsakų. 
Smaragdas yra berilio rūšis. Smaragdai paprastai randami 
prizmės formos, o jų žalia spalva atsiranda dėl chromo 
oksido pėdsakų. Smaragdas kietesnis už kvarcą, bet minkš­
tesnis už korundą ir deimantą, ir labai vertinamas dėl 
spalvos ir skaidrumo. Dažniausiai jis pjaustomas į stačia­
kampius arba kvadratus.  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 12.02.2020 — 005.001 — 389  
7104  Sintetiniai arba regeneruoti brangakmeniai arba 
pusbrangiai akmenys, apdoroti arba neapdoroti, sur ū­ 
šiuoti arba nesur ūšiuoti, ta čiau nesuverti, neaptaisyti 
arba neįtvirtinti; nesur ūšiuoti sintetiniai arba regene ­
ruoti brangakmeniai arba pusbrangiai akmenys, laikinai 
suverti gabenimo patogumui  
7104 10 00  Pjezoelektrinis kvarcas  
Žr. SS paaiškinimų 7104 10 subpozicijos paaiškinimus. 
Šiai subpozicijai nepriskiriami: 
a) pjezoelektriniai kristalai, pagaminti iš cheminių junginių, 
tokių kaip Segneto arba Rošelio druska (kalio natrio 
tetrahidrato dvigubasis tartratas), bario titanatas, amonio 
ortomonofosfatas arba rubidžio ortomonofosfatas 
(3824 99 96 subpozicija); 
b) pjezoelektriniai kristalai, pagaminti iš gamtinių akmenų 
(pavyzdžiui, kvarco, turmalino) (7103 pozicija); 
c) pjezoelektriniai kristalai, pagaminti iš sintetinių akmenų, 
išskyrus kvarcą (7104 20 00 arba 7104 90 00 subpozi­
cija); 
d) sumontuoti pjezoelektriniai kristalai 
(8541 60 00 subpozicija).  
7104 20 00  Kiti, neapdoroti arba tik supjaustyti ar grubiai apdoroti 
suformuojant tam tikros formos ruošinius  
Mutatis mutandis  taikomi paaiškinimų 7103 10 00 subpozi­
cijos paaiškinimai.  
7104 90 00  Kiti  
Mutatis mutandis  taikomi SS paaiškinimų 7103 91 ir 
7103 99 subpozicijų paaiškinimai.  
7105  Gamtini ų arba sintetini ų brangakmeni ų arba 
pusbrangi ų akmenų dulkės arba milteliai  
7105 10 00  Deimant ų 
Žr. SS paaiškinimų 7105 pozicijos paaiškinimų antrąją, 
trečiąją ir ketvirtąją pastraipas.  
7105 90 00  Kiti  
Šiai subpozicijai priskiriamos dulkės ir milteliai, gauti iš 
granatų rūšies brangakmenių.  
II. TAURIEJI METALAI IR METALAI, PLAKI ­
RUOTI TAURIUOJU METALU  
7106  Sidabras ( įskaitant sidabr ą, padengt ą auksu arba 
platina), neapdorotas, pusiau apdorotas arba turintis 
miltelių pavidalą 
7106 10 00  Milteliai  
Sąvokos „milteliai“ apibrėžimą žr. šio skirsnio 1 subpozicijų 
pastaboje. 
Miltelių pavidalo produktai, neatitinkantys šio skirsnio 
1 subpozicijų pastaboje granulių dydžiui nustatytų reikala­
vimų, laikomi granulėmis, priskiriamomis 
7106 91 00 subpozicijai.  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 12.02.2020 — 005.001 — 390  
Sidabro arba jo lydinių gamybos atliekos, pavyzdžiui, 
pjuvenos, sąšlavos ir dulkės, tinkamos tik metalui regene­
ruoti arba naudoti cheminių medžiagų gamyboje, milteliais 
nelaikomos. Šios atliekos priskiriamos 7112 pozicijai. 
Tačiau pjuvenos, kurios buvo atskirtos nuo pašalinių 
medžiagų ir sugrupuotos pagal vienodą granulių dydį 
(pavyzdžiui, sijojant), laikomos milteliais, priskiriamos šiai 
subpozicijai, jeigu jos atitinka pirmiau minėtus reikalavimus.  
7106 91 00  Neapdorotas  
Šiai subpozicijai priskiriami gaminiai, aprašyti SS paaiški­
nimų 7106 pozicijos paaiškinimų ketvirtosios pastraipos 
II grupėje. 
Strypai, kurie dėl rinkodaros turi lygų paviršių ir prabą, 
priskiriami šiai subpozicijai. 
Sidabro ir jo lydinių granulės, jeigu jos neatitinka šio 
skirsnio 1 subpozicijų pastaboje nustatytų reikalavimų, 
priskiriamos šiai subpozicijai. 
Šiai subpozicijai nepriskiriami strypai, pagaminti tempiant ar 
valcuojant (7106 92 00 subpozicija).  
7108  Auksas ( įskaitant auks ą, padengt ą platina), neapdorotas, 
pusiau apdorotas arba turintis milteli ų pavidalą 
7108 11 00  Milteliai  
Mutatis mutandis  taikomi paaiškinimų 7106 10 00 subpozi­
cijos paaiškinimai.  
7108 12 00  Kito pavidalo neapdorotas auksas  
Mutatis mutandis  taikomi paaiškinimų 7106 91 00 subpozi­
cijos paaiškinimai.  
7108 20 00  Piniginis (monetarinis)  
Žr. SS paaiškinimų 7108 20 subpozicijos paaiškinimus.  
7110  Platina, neapdorota, pusiau apdorota arba turinti 
miltelių pavidalą 
Dėl lydinių priskyrimo šios pozicijos subpozicijoms žr. šio 
skirsnio 3 subpozicijų pastabą.  
7110 11 00 – 
7110 19 80  Platina  
Sąvokos „platina“ apibrėžimą šių subpozicijų kontekste 
žr. šio skirsnio 2 subpozicijų pastaboje.  
7110 11 00  Neapdorota arba turinti milteli ų pavidalą 
Mutatis mutandis  taikomi paaiškinimų 7106 10 00 ir 
7106 91 00 subpozicijų paaiškinimai.  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 12.02.2020 — 005.001 — 391  
7110 21 00  Neapdorotas arba turintis milteli ų pavidalą 
Mutatis mutandis  taikomi paaiškinimų 7106 10 00 ir 
7106 91 00 subpozicijų paaiškinimai.  
7110 31 00  Neapdorotas arba turintis milteli ų pavidalą 
Mutatis mutandis  taikomi paaiškinimų 7106 10 00 ir 
7106 91 00 subpozicijų paaiškinimai.  
7110 41 00  Neapdoroti arba turintys milteli ų pavidalą 
Mutatis mutandis  taikomi paaiškinimų 7106 10 00 ir 
7106 91 00 subpozicijų paaiškinimai.  
7112  Tauriojo metalo arba metalo, plakiruoto tauriuoju 
metalu, atliekos ir laužas; kitos atliekos ir laužas, 
kurių sudėtyje yra tauriojo metalo arba tauriojo metalo 
junginių, dažniausiai naudojami tauriajam metalui rege ­
neruoti  
Tauriojo metalo arba metalo, plakiruoto tauriuoju metalu, 
kuris buvo išlydytas ir išlietas luitais, blokeliais ar pana­ 
šiomis formomis, atliekos ir liekanos klasifikuojamos kaip 
neapdorotas metalas ir nepriskiriamos šiai pozicijai.  
III. BIŽUTERIJA, AUKSO IR SIDABRO DAILIEJI 
DIRBINIAI IR KITI DIRBINIAI  
7113  Bižuterija ir jos dalys iš tauriojo metalo arba iš metalo, 
plakiruoto tauriuoju metalu  
Žr. šio skirsnio 2 pastabos A punktą ir 9 pastabą.  
7114  Aukso arba sidabro dailieji dirbiniai ir j ų dalys iš 
tauriojo metalo arba iš metalo, plakiruoto tauriuoju 
metalu  
Žr. šio skirsnio 2 pastabos A punktą ir 10 pastabą.  
7116  Dirbiniai iš gamtini ų arba iš dirbtiniu b ūdu išaugint ų 
perlų, brangakmeni ų arba pusbrangi ų akmen ų 
(gamtinių, sintetini ų arba regeneruot ų) 
Žr. šio skirsnio 2 pastabos B punktą.  
7117  Dirbtin ė bižuterija  
Žr. šio skirsnio 11 pastabą.  
7117 11 00 ir 
7117 19 00  Iš netauriojo metalo, padengto arba nepadengto 
tauriuoju metalu  
Šioms subpozicijoms priskiriamos: 
1. grandinėlės iš netauriojo metalo, sukarpytos atkarpomis, 
kurių kiekviena tinkama apdailinti iki atskiro dirbtinės 
bižuterijos dirbinio arba drabužių papuošalo, pavyzdžiui, 
pridedant sagteles. Tokios atkarpos paprastai nebus 
ilgesnės kaip du metrai;  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 12.02.2020 — 005.001 — 392  
2. dekoratyviniai motyvai iš netauriojo metalo, kuriems 
taikomi SS paaiškinimų 7117 pozicijos paaiškinimų 
antrosios pastraipos paaiškinimų b punkto paaiškinimai; 
jų pavyzdžiai pateikti toliau:
  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 12.02.2020 — 005.001 — 393  
XV SKYRIUS  
NETAURIEJI METALAI IR NETAURI ŲJŲ METAL Ų GAMINIAI  
Bendrosios nuostatos  
Spalvotųjų metalų atliekos ir laužas, kuris buvo išlydytas ir i š kurio 
buvo išlieti liejiniai, luitai, blokai ar panašios formos, yra klasifikuo­
jamas kaip neapdorotas metalas, o ne kaip atliekos ar laužas. A titin­
kamai šis metalas priskiriamas, pavyzdžiui, 7601 pozicijai (ali uminis), 
7801 (švinas), 7901 (cinkas), arba 8104 11 00 ar 8104 19 00 sub pozicijai 
(magnis).  
Sąvoka „metalas“ taip pat apima amorfinės (nekristalinės) struk tūros 
metalą, tokį kaip metalo stiklai ir milteliniai metalurgijos pr oduktai.  
72 SKIRSNIS  
GELEŽIS IR PLIENAS (JUODIEJI METALAI)  
Bendrosios nuostatos  
A. Jeigu būtina atskirti kaltinius ir valcavimo produktus (7207 , 7214, 
7216, 7218, 7224 ir 7228 pozicijos), galima panaudoti nemažai 
įvairių būdų.  
Jeigu turimas visas gaminys ar luitas, pirmiausia turi būti apž iūrėti ir 
įvertinti skerspjūvio skirtumai:  
— jei svyravimai nesikartoja reguliariu intervalu, produktas yr a 
kaltinis;  
— kita vertus, jei matomi reguliariais intervalais besikartojan tys 
svyravimai, arba jei skerspjūvis nekinta, produktas gali būti 
kaltinis ar valcuotas. Šiuo atveju būtina išnagrinėti visus šiu os 
kriterijus:  
1. skerspjūvio matmenys  
Jeigu matmenys dideli (skerspjūvio plotas didesnis nei 
150 000 mm  2 ), produktas veikiausiai yra kaltinis. Jei 
matmenys nedideli (minimalus matmuo yra mažesnis nei 
15 mm), produktas veikiausiai yra valcuotas;  
2. skerspjūvio forma  
Jeigu forma paprasta (pavyzdžiui, kvadratas, stačiakampis, 
apskritimas, šešiakampis ir t. t.), produktas gali būti tiek 
valcuotas, tiek kaltinis, o sudėtingesnės formos produktai 
praktiškai visais atvejais yra valcavimo gaminiai;  
3. ilgis  
Jeigu produktas ilgesnis kaip 5 metrai, galima beveik tvirtai 
teigti, jog tai valcuotas produktas; jei jis yra trumpesnis, ta i 
gali būti tiek valcuotas produktas, tiek kaltinis;  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 12.02.2020 — 005.001 — 394  
4. matmenų leistinos nuokrypos  
Valcuotų produktų skerspjūvio matmenų leistinos nuokrypos 
yra griežčiau ribojamos nei kaltinių;  
5. metalografinis aspektas  
Paprastai valcuotų produktų redukcinis koeficientas yra 
gerokai didesnis už atitinkamą kaltinių rodiklį, todėl beveik 
visada galima atskirti valcavimo produktus nuo kaltinių, 
ištyrus juos mikroskopu.  
Pagrindiniai veiksniai, kurie turi būti ištirti, yra inkliuzijo s ir 
struktūra:  
a) inkliuzijos valcavimo produktuose yra plonos, labai 
ištiestos ir beveik idealiai lygiagrečios valcavimo krypčiai; 
o kaltiniuose produktuose jos yra mažiau ištiestos (jų 
forma beveik elipsinė) ir nelygiagrečios;  
b) po grūdinimo patikrintų valcavimo produktų struktūra, jei 
produktas buvo grūdintas ir atleistas, turi turėti beveik 
nepriekaištingai tiesinius dalybos ženklus, lygiagrečius 
valcavimo krypčiai. Kaltiniuose tai pasitaiko daug rečiau, 
o kartais nepasitaiko iš viso;  
6. kiekis  
Kaltiniai produktai paprastai pristatomi nedideliais kiekiais.  
Valcavimas gali būti – karštasis arba šaltasis. Priklausomai 
nuo valcavimui skirto ruošinio formos, taip pat nuo valca­
vimo velenų formos ir padėties, šis procesas gali būti naudo­
jamas gaminant plokščius produktus, pavyzdžiui, lakštą ir 
plokštę arba žiedą ir juostą arba apvalaus ar daugiakampio 
skerspjūvio strypus ir juostas arba kintamo skerspjūvio 
specialiuosius profilius, vamzdžius, vamzdelius ir t. t.  
B. Tam tikrų plastinės deformacijos rūšių (pavyzdžiui, valcavim as, 
kalimas, įspaudimas) apibrėžimai pateikti SS paaiškinimų 72 ski rsnio 
paaiškinimų Bendrųjų nuostatų IV grupės A ir B dalyse.  
C. Skirtumus tarp karštojo valcavimo ar karštojo tempimo produk tų ir 
produktų, gautų ar išbaigtų šaltojo proceso metu, žr. SS paaišk inimų 
72 skirsnio paaiškinimų Bendrųjų nuostatų IV grupės B dalies 
paskutinėje pastraipoje.  
Kai kurie minėti skirtumai tarp karštojo valcavimo ir šaltojo v alca­
vimo produktų gali sumažėti ar išnykti, kai šaltojo valcavimo 
produktai yra grūdinami; be to, jei karštojo valcavimo produkta ms 
taikomas baigiamasis šaltasis apdirbimas, skirtumai gali apsiri boti 
paviršiaus kietumu ir išvaizda.  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 12.02.2020 — 005.001 — 395  
Karštojo valcavimo ar karštojo tempimo strypai, juostos, fasoni niai 
profiliai, kampuočiai ir specialieji profiliai gali būti šaltai  apdoroti 
tempimo ar kitais būdais, o būtent – rektifikacijos ar kalibrav imo 
būdu, suteikiant produktui geresnę išvaizdą. Po šios operacijos  dirbi­
niai klasifikuojami kaip „šaltojo formavimo ar šaltojo apdoroji mo“ 
gaminiai.  
Tačiau šaltasis tiesinimas ir rupusis valymas nelaikomi rektifi kavimo 
arba kalibravimo procesais, todėl neturi įtakos strypų, juostų,  
kampuočių, fasoninių profilių ir specialiųjų profilių, kurie, i šskyrus 
karštąjį valcavimą arba ekstruziją, toliau neapdoroti, klasifik avimui. 
Taip pat tokie strypai ir juostos nelaikomi šaltai apdirbtais, jeigu yra 
susukti.  
D. Plakiravimo apibrėžimas pateiktas SS paaiškinimų šio skirsni o paaiš­
kinimų IV grupės C dalies 2 punkto e papunktyje.  
Netaurieji metalai, plakiruoti tauriaisiais metalais, nepriklau somai 
nuo plakiravimo storio, priskiriami 71 skirsniui (žr. SS paaišk inimų 
71 skirsnio paaiškinimus).  
E. Paviršinio apdorojimo komentarai pateikti SS paaiškinimų 
72 skirsnio paaiškinimų Bendrųjų nuostatų paaiškinimų IV grupės  
C dalies 2 punkto d papunktyje.  
F. Neužbaigti kaltiniai, bet jau nebeturintys grubių ruošinių, grubiai 
suformuotų kalimo būdu, priskiriamų 7207, 7218 arba 7224 pozici jai, 
pavidalo, priskiriami užbaigtiems gaminiams skirtoms, dažniausi ai 
82, 84, 85 ir 87 skirsnių, pozicijoms. Taigi geležies arba plie no 
kaltiniai, skirti alkūniniams velenams gaminti, priskiriami 848 3 pozi­
cijai.  
I. PIRMIN ĖS MEDŽIAGOS; PRODUKTAI, 
TURINTYS GRANULI Ų ARBA MILTELI Ų 
PAVIDAL Ą 
7201  Ketus ir veidrodinis ketus ( spiegeleisen ), turintys luit ų, 
blokų arba kit ų pirminių formų pavidalą 
Ketus ir veidrodinis ketus apibrėžti šio skirsnio 1 pastabos a 
ir b punktuose. 
Šio skirsnio 1 pastabos a punkte apibrėžtas ketus, kurio 
sudėtyje esantis manganas sudaro daugiau kaip 6 %, bet 
ne daugiau kaip 30 % masės, klasifikuojamas kaip veidro­
dinis ketus (7201 50 90 subpozicija). Jei lydinyje su šia 
procentine mangano dalimi yra kitas elementas, kurio ribinis 
kiekis didesnis negu nurodytas 1 pastabos a punkte, pavyz­
džiui, silicio kiekis didesnis kaip 8 % masės, šis lydinys turi  
būti klasifikuojamas kaip ferolydinys; pateiktame pavyzdyje 
jis būtų priskiriamas 7202 21 00–7202 29 90 subpozicijoms 
(ferosilicis). Jei lydinio sudėtyje yra daugiau kaip 30 % 
mangano ir 8 % silicio, jis turi būti laikomas ferosilikoman­
ganu, priskiriamu 7202 30 00 subpozicijai, o jeigu jo sudė­
tyje yra papildomas legiruojantis elementas ribiniu kiekiu, 
nurodytu 1 pastabos c punkte, toks lydinys turi būti priski­
riamas 7202 99 80 subpozicijai.  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 12.02.2020 — 005.001 — 396  
Šio skirsnio 1 pastabos a punkte apibrėžtas ketus, kuris nėra 
veidrodinis ketus ir todėl turi būti priskiriamas 
7201 10 11–7201 50 90 subpozicijoms, yra tas, kurio sudė­
tyje yra ne daugiau kaip 6 % mangano. Priklausomai nuo 
legiruojančio elemento kiekio, tarp šios rūšies ketaus išski­
riamas nelegiruotasis ketus (7201 10 11–7201 20 00 subpozi­
cijos) ir legiruotasis ketus (7201 50 10 arba 
7201 50 90 subpozicija). 
Legiruotasis ketus apibrėžtas šio skirsnio 1 subpozicijų 
pastabos a punkte; nelegiruotojo ketaus sudėtyje negali 
būti daugiau kaip (kartu arba atskirai paėmus): 
— 0,2 % masės chromo, 
— 0,3 % masės vario, 
— 0,3 % masės nikelio, 
— 0,1 % masės kiekvieno šių elementų: aliuminio, molib­
deno, titano, volframo, vanadžio.  
7201 50 10  Legiruotasis ketus, kurio sud ėtyje esantis titanas sudaro 
ne mažiau kaip 0,3 %, bet ne daugiau kaip 1 % mas ės, 
o vanadis – ne mažiau kaip 0,5 %, bet ne daugiau kaip 
1 % mas ės 
Šiai subpozicijai priskiriami produktai dažniausiai naudo­
jami detalėms gaminti, kurios turi būti ypač atsparios susi­
dėvėjimui, pavyzdžiui, alkūniniai velenai, stabdžių būgnai, 
siurblių stūmokliai, valcavimo cilindrai, kalimo kūjų 
štampai, vamzdynų alkūnės, kristalizatoriai.  
7201 50 90  Kiti  
Šiai subpozicijai priskiriamos šios ketaus rūšys: 
1. ketus, kurio sudėtyje yra nikelio (nuo 0,5 % iki 3,5 %), 
skirtas gaminiams, atspariems aukštam slėgiui, gaminti; 
2. „Ni-hard “ ketus (kurio sudėtyje yra nuo 3,3 % iki 5 % 
nikelio ir nuo 1,4 % iki 2,6 % chromo), skirtas gami­
niams, ypač atspariems susidėvėjimui, gaminti; 
3. ketus, kurio sudėtyje yra daug nikelio, chromo, silicio 
arba vario, skirto gaminiams, kurie turi būti atsparūs 
korozijai, gaminti; 
4. ketus, kurio sudėtyje yra nikelio ar chromo, skirtas 
šilumai atspariems gaminiams gaminti; 
5. ketus, kurio sudėtyje yra vario.  
7202  Ferolydiniai  
Šio skirsnio 1 pastabos c punkte apibrėžiami „ferolydiniai“, 
nurodant spalvotųjų legiravimo elementų kiekio ir elemen­
tinės geležies kiekio apribojimus.  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 12.02.2020 — 005.001 — 397  
Dėl ferolydinių priskyrimo 7202 pozicijos subpozicijoms 
žr. šio skirsnio 2 subpozicijų pastabą.  
Taigi, pavyzdžiui, ferolydinys, kurio sudėtyje esantis 
manganas sudaro daugiau kaip 30 % ir silicis sudaro ne 
daugiau kaip 8 %, priskiriamas 7202 11 20–7202 19 00 subpo­
zicijoms; tačiau jeigu jo sudėtyje yra daugiau kaip 30 % 
mangano ir daugiau kaip 8 % silicio, jis priskiriamas 
7202 30 00 subpozicijai. Taip pat ferosilikomanganoaliuminio 
lydinio sudėtyje turi būti daugiau kaip 8 % silicio, daugiau 
kaip 30 % mangano ir daugiau kaip 10 % aliuminio, kad jis 
būtų priskiriamas 7202 99 80 subpozicijai. 
Jei dvigubi, trigubi arba susidedantys iš keturių dalių feroly­
diniai tiksliai nenurodyti, jie priskiriami 7202 99 80 subpozi­
cijai. 
Geležies ir plieno pramonės gamybos atliekos, kurios yra 
išlydomos ir iš jų išliejami grubūs luitai (lietos atliekos), 
turintys ferolydinio sudėtį bei naudojami kaip papildomi 
produktai gaminant specialiuosius plienus, priskiriami 
7202 pozicijos subpozicijoms pagal jų sudedamąsias 
medžiagas. 
Šiai pozicijai nepriskiriamos spalvotųjų metalų lydymo 
nuosėdos, kurios dėl jose esančios sieros arba fosforo, arba 
kokių nors kitų priemaišų, negali būti naudojamos kaip fero­
lydiniai (dažniausiai 2620 pozicija).  
7202 11 20 – 
7202 19 00  Feromanganas  
Feromanganas įgyja neapdirbtų ruošinių, turinčių balto 
atspindžio lūžį, pavidalą. Šis lydinys yra trapus ir labai 
kietas. Jis naudojamas plienui deoksiduoti, nusierinti ir 
įanglinti, o pridėjus mangano, – kaip legiravimo elementas.  
7202 11 20 ir 
7202 11 80  Kurio sud ėtyje esanti anglis sudaro daugiau kaip 2 % 
masės 
Šioms subpozicijoms priskiriamos feromangano rūšys, 
kuriose yra didelis anglies kiekis (feromanganas su dideliu 
anglies kiekiu). Dažniausiai naudojamų lydinių sudėtyje yra 
6–7 % anglies; mangano kiekis turi būti didesnis kaip 30 %, 
bet dažniausiai jo kiekis sudaro 70–80 % masės.  
7202 19 00  Kitas  
Šiai subpozicijai priskiriamas feromanganas su vidutiniu 
(1,25–1,5 %) arba nedideliu (mažiau kaip 0,75 %) anglies 
kiekiu; mangano kiekis gali svyruoti nuo 80 % iki 90 % 
masės. 
Tokie produktai naudojami manganu legiruotam plienui, 
kuriam reikalingas nedidelis anglies kiekis, gaminti.  
7202 21 00 – 
7202 29 90  Ferosilicis  
Ferosilicis turi blizgų pilką atspindžio lūžį ir yra trapus. 
Prekiaujama rūšimis, kurių sudėtyje yra nuo 10 % iki 
beveik 96 % silicio, o anglies kiekis yra labai nedidelis 
(0,1–0,2 %).  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 12.02.2020 — 005.001 — 398  
Ferosilicis naudojamas arba plienui rafinuoti, arba plienams, 
kurių sudėtyje yra silicio (ypač „elektrotechninio plieno 
lakštams ir plokštėms“) gaminti, arba (vietoje silicio, kuris 
yra daug brangesnis) kaip reduktorius (silicio-šiluminis 
procesas) kituose metalurgijos procesuose, pavyzdžiui, 
magnio metalurgijoje.  
7202 30 00  Ferosilikomanganas  
Ferosilikomanganas, taip pat vadinamas tiesiog silikoman­
ganu, kurio sudėtyje yra daugiau kaip 8 % ir iki 35 % 
silicio, daugiau kaip 30 % ir iki 75 % mangano bei iki 
3 % anglies, naudojamas įvairiomis formomis. 
Šio lydinio panaudojimai panašūs į ferosilicio, tačiau 
bendras silicio ir mangano poveikis sumažina nemetalinių 
medžiagų inkliuziją iki minimumo ir galiausiai sumažina 
deguonies kiekį.  
7202 41 10 – 
7202 49 90  Ferochromas  
Ferochromas įgyja itin kietos kristalinės masės pavidalą ir 
kartais yra su labai išryškintais kristalais. 
Paprastai šio lydinio sudėtyje yra 60–75 % chromo; anglies 
kiekis įprastiniame ferochrome sudaro 4–10 % ir gali būti 
net 0,01 %, atitinkamai mažėjant trapumui. Lydinys naudo­
jamas chromo plienams gaminti.  
7202 50 00  Ferosilikochromas  
Ferosilikochromo sudėtyje paprastai yra 30 % silicio ir 
50 % chromo, o anglies kiekis gali būti labai didelis arba 
labai mažas, kaip, pavyzdžiui, ferochromo atveju. 
Lydinys naudojamas tam pačiam tikslui, kaip ir feroch­
romas; silicis palengvina plieno dezoksidavimą.  
7202 60 00  Feronikelis  
Šiai subpozicijai priskiriamo feronikelio sudėtyje yra mažiau 
kaip 0,5 % sieros ir dažniausiai jis naudojamas kaip legi­
ruojantis elementas nikelio plienui gaminti. 
Feronikelis, kurio sudėtyje yra ne mažiau kaip 0,5 % sieros, 
negali būti naudojamas nikelio plienams gaminti; jis 
laikomas tarpiniu nikelio metalurgijos produktu ir todėl 
priskiriamas 7501 pozicijai. 
Tačiau kai kurie lydiniai, prekyboje vadinami lietu nikeliu ir 
naudojami tam tikriems gaminiams, atspariems korozijai ar 
aukštoms temperatūroms, lieti, priskiriami šiai subpozicijai. 
Tai, pavyzdžiui, taikoma tam tikroms austenitinio ketaus 
rūšims, prekyboje žinomoms įvairiais registruotais prekių 
ženklais, kurių sudėtyje yra iki 36 % nikelio, 6 % chromo, 
6 % silicio, daugiau kaip 2 % anglies ir kartais nedideli kitų 
elementų kiekiai (aliuminio, mangano, vario, ir t. t.). 
Kombinuotojoje nomenklatūroje šie produktai negali būti 
laikomi ketumi, kadangi jų sudėtyje esantis nikelio kiekis 
yra didesnis kaip 10 %, taip pat jie negali būti laikomi ir 
plienu, nes jų sudėtyje esantis anglies kiekis yra didesnis 
kaip 2 %.  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 12.02.2020 — 005.001 — 399  
7202 99 80  Kiti  
Šiai subpozicijai priskiriami ferosilikokalcis, feromanganoti­
tanas, ferosilikonikelis, ferosilikoaliuminokalcis, feroaliu­
minis, ferosilikoaliuminis ir ferosilikomanganoaliuminis. 
Feroaliuminio sudėtyje paprastai yra nuo 12 % iki 30 % 
aliuminio. 
Kai kurios feroaliuminio rūšys dėl jų didelio atsparumo 
korozijai net ir esant labai aukštai temperatūrai ir dėl jų 
magnetinių ir šiluminių savybių kartais tiesiogiai naudo­
jamos specialioms detalėms lieti. 
Ferosilikoaliuminis naudojamas įvairiose lydinių rūšyse, 
kurių sudėtyje, pavyzdžiui, yra: 
— 45 % silicio ir 20–25 % aliuminio; 
— 65–75 % silicio, daugiau kaip 10 % ir iki 15 % aliu­
minio ir 3–4 % titano; 
— 20–25 % silicio, 20–25 % mangano ir daugiau kaip 
10 % ir iki 12 % aliuminio. 
Ferosilikomanganoaliuminio sudėtyje paprastai yra 20 % 
silicio, 35 % mangano ir 10–12 % aliuminio.  
7203  Juod ųjų metalų produktai, gauti tiesiogiai redukuojant 
geležies r ūdą ir kitus kor ėtus juodųjų metalų produktus, 
turintys luit ų, granuli ų arba panaši ų formų pavidal ą; 
geležis, kurios minimalus grynumas – 99,94 % mas ės, 
turinti luit ų, granuli ų arba panaši ų formų pavidalą 
7203 90 00  Kiti  
Be produktų, paminėtų antrojoje 7203 pozicijos dalyje, 
kurie aprašyti SS paaiškinimų šios pozicijos paaiškinimų 
priešpaskutinėje pastraipoje, šiai subpozicijai priskiriami 
korėti juodųjų metalų produktai, gauti kitais, nei tiesiogiai 
redukuojant geležies rūdą, būdais, t. y. produktai, gauti iš 
išlydyto ketaus naudojant atomizacijos technologiją.  
7204  Juod ųjų metalų atliekos ir laužas; geležies arba plieno 
laužo liejiniai, perlydyti  
Be atliekų ir laužo, aprašytų SS paaiškinimų 7204 pozicijos 
paaiškinimų A dalyje, šiai pozicijai taip pat priskiriami 
naudoti supjaustyti bėgiai, kurių ilgis mažesnis kaip 1,5 m 
(žr. paaiškinimų 7302 10 90 subpozicijos paaiškinimus).  
7204 41 10  Tekinimo drožl ės, kitos drožl ės, skeveldros, frezavimo 
atliekos, pjuvenos  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 12.02.2020 — 005.001 — 400  
Šiai subpozicijai nepriskiriamos frezavimo atliekos ir 
pjuvenos, atskirtos nuo pašalinių objektų (pavyzdžiui, 
magneto pagalba) ir suvienodintos pagal granulių dydį 
(pavyzdžiui, sijojant). Priklausomai nuo granulių dydžio 
(žr. XV skyriaus 8 pastabos b punktą ir šio skirsnio 
1 pastabos h punktą), šie produktai priskiriami 
7205 10 00, 7205 21 00 arba 7205 29 00 subpozicijai.  
7204 49 10  Sutrupintos (susmulkintos)  
Prie sutrupintų (susmulkintų) atliekų ir laužo priskiriami 
produktai, kurių 95 % masės dalelių matmenys ne didesni 
kaip 200 mm.  
7204 49 90  Kitos  
Šiai subpozicijai priskiriama atliekų ir laužo masė, kurioje, 
pavyzdžiui, yra ketaus mišinio, alavuoto plieno ir skirtingų 
rūšių plieno.  
7204 50 00  Laužo liejiniai, perlydyti  
Perlydyti laužo liejiniai, turintys ferolydinių cheminę sudėtį,  
naudojami kaip priedai specialiam plienui gaminti, priski­
riami atitinkamoms 7202 pozicijos subpozicijoms.  
7205  Ketaus, veidrodinio ketaus ( spiegeleisen ), geležies arba 
plieno granul ės ir milteliai  
7205 21 00 ir 
7205 29 00  Milteliai  
Šioms subpozicijoms priskiriami gaminiai gali būti maišomi 
arba su legiruojančiais elementais (dėl tam tikrų tikslų, 
paminėtų SS paaiškinimų 7205 pozicijos paaiškinimų 
B dalyje), arba su apsauginiais elementais (pavyzdžiui, 
cinku), siekiant užkirsti kelią spontaniškam geležies 
oksidavimuisi.  
II. GELEŽIS IR NELEGIRUOTASIS PLIENAS  
7208  Plokšti valcavimo produktai iš geležies arba iš nelegiruo ­
tojo plieno, kuri ų plotis ne mažesnis kaip 600 mm, 
karštai valcuoti, neplakiruoti, nepadengti arba neapvilkti  
Šios pozicijos subpozicijose sąvoka „pakartotinas valca­
vimas“ įvardija procesą, kurio metu metalas praleidžiamas 
tarp priešinga kryptimi besisukančių velenų, ir tuo būdu yra 
sumažinamas jo storis. Šis procesas taip pat gali pagerinti 
metalo paviršių arba jo mechanines savybes. Tačiau sąvoka 
„pakartotinis valcavimas“ neapima „išlyginamojo valca­
vimo“ proceso, kurio metu storis tik šiek tiek sumažinamas, 
arba kitų procesų, kurių metu metalui suteikiama forma, bet 
jo storis nesumažinamas.  
7208 90 20 ir 
7208 90 80  Kiti 
Šioms subpozicijoms priskiriami karštai valcuoti plokšti 
produktai, kuriems buvo pritaikytas vienas ar keli paviršiaus 
apdorojimo būdai, paminėti SS paaiškinimų 7208 pozicijos 
paaiškinimų antrosios pastraipos 3–5 punktuose, ir (arba), 
kurie yra supjaustyti į ruošinius, išskyrus stačiakampio (taip 
pat kvadrato) formas.  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 12.02.2020 — 005.001 — 401  
Šioms subpozicijoms taip pat priskiriami karštai valcuoti 
plokšti produktai, kurie po valcavimo buvo apdoroti tokiais 
būdais, kaip gofravimas, perforavimas, nuožulnus nupjo­
vimas ar kraštų apvalinimas. 
Tačiau šiose subpozicijose produktai, kurių reljefe tiesiogiai 
po valcavimo atsiranda raštai, nelaikomi apdorotais.  
7209  Plokšti valcavimo produktai iš geležies arba iš nelegiruo ­
tojo plieno, kuri ų plotis ne mažesnis kaip 600 mm, šaltai 
valcuoti, neplakiruoti, nepadengti arba neapvilkti  
7209 90 20 ir 
7209 90 80  Kiti 
Mutatis mutandis  taikomi paaiškinimų 7208 90 20 ir 
7208 90 80 subpozicijų paaiškinimai.  
7210  Plokšti valcavimo produktai iš geležies arba iš nelegiruo ­
tojo plieno, kuri ų plotis ne mažesnis kaip 600 mm, plaki ­
ruoti, padengti arba apvilkti  
Šioje pozicijoje plakiruoti produktai – produktai, kurie 
plakiruoti būdu, apibrėžtu SS paaiškinimų šio skirsnio paaiš­
kinimų Bendrųjų nuostatų paaiškinimų IV grupės C dalies 
2 punkto e papunktyje, o padengti arba apvilkti produktai – 
tai produktai, apdoroti vienu iš apdorojimo būdų, nurodytų 
pirmiau minėtų Bendrųjų nuostatų paaiškinimų d punkto iv 
ir v papunkčiuose.  
7210 12 20  Alavuotoji (baltoji) skarda  
Šiai subpozicijai nepriskiriama lakuota alavuotoji skarda 
(7210 70 10 subpozicija).  
7210 20 00  Padengti arba apvilkti švinu, įskaitant alavo-švino galva ­
ninę dangą 
Šioje subpozicijoje „alavo-švino galvaninė danga“ – tai 
plokšti valcavimo produktai, kurių storis yra mažesnis kaip 
0,5 mm, kurie elektrolizės būdu arba panardinimo į skysto 
metalo vonią būdu yra padengti švino-alavo lydinio 
sluoksniu. Švino kiekis ant produkto abiejų paviršių negali 
būti didesnis kaip 120 g/m  2 . 
7210 30 00  Elektrocheminiu b ūdu padengti cinku  
Žr. SS paaiškinimų 7210 30, 7210 41 ir 7210 49 subpozicijų 
paaiškinimus.  
7210 41 00  Gofruoti  
Žr. SS paaiškinimų 7208 pozicijos paaiškinimų šeštąją 
pastraipą.  
7210 61 00  Padengti arba apvilkti aliuminio-cinko lydiniais  
Šiai subpozicijai priskiriami plokšti valcavimo produktai, 
padengti arba apvilkti lydiniais, kuriuose aliuminio masė 
vyrauja cinko masės atžvilgiu. Leistini kiti lydinio 
elementai.  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 12.02.2020 — 005.001 — 402  
7210 90 80  Kiti  
Be emaliuotų lakštų ar plokščių šiai subpozicijai priskiriami 
sidabruoti, auksuoti ar platinuoti lakštai ir plokštės, t. y. 
naudojant procesus, išskyrus plakiravimą, dengti tauriaisiais 
metalais iš vienos ar abiejų pusių. Dažniausiai taikomi 
procesai yra elektrolitinis nusodinimas, purškimas ir išgari­
nimas vakuume (žr. SS paaiškinimų šio skirsnio paaiški­
nimų Bendrųjų nuostatų paaiškinimų IV grupės C dalies 
2 punkto d (iv) papunktį).  
7211  Plokšti valcavimo produktai iš geležies arba iš nelegiruo ­
tojo plieno, kuri ų plotis mažesnis kaip 600 mm, nepla ­
kiruoti, nepadengti ir neapvilkti  
Šiai pozicijai nepriskiriami plokšti valcavimo produktai, 
kurių forma yra kita nei kvadratas ar stačiakampis, net 
jeigu jų plotis ir yra mažesnis kaip 600 mm (7208 pozicija).  
7212  Plokšti valcavimo produktai iš geležies arba iš nelegiruo ­
tojo plieno, kuri ų plotis mažesnis kaip 600 mm, plaki ­
ruoti, padengti arba apvilkti  
Mutatis mutandis  taikomi paaiškinimų 7210 pozicijos ir jos 
subpozicijų paaiškinimai.  
7212 10 10  Alavuotoji (baltoji) skarda, po paviršiaus apdorojimo 
toliau neapdorota  
Šiai subpozicijai nepriskiriama alavuotoji (baltoji) skarda, 
kuri po paviršiaus apdorojimo toliau neapdorota, išskyrus 
lakavimą (7212 40 20 subpozicija).  
7212 50 61  Padengti arba apvilkti aliuminio-cinko lydiniais  
Mutatis mutandis  taikomi paaiškinimų 7210 61 00 subpozi­
cijos paaiškinimai.  
7214  Kiti strypai ir juostos iš geležies arba iš nelegiruotojo 
plieno, po kalimo, karštojo valcavimo, karštojo tempimo 
arba karštojo išspaudimo (ekstruzijos) toliau neapdoroti, 
įskaitant po valcavimo susuktus arba supintus  
7214 10 00  Kaltiniai  
Dėl skirtumų tarp kaltinių ir valcavimo produktų žr. paaiški­
nimų šio skirsnio paaiškinimų Bendrųjų nuostatų paaiški­
nimų A dalį.  
7215  Kiti strypai ir juostos iš geležies arba iš nelegiruotojo 
plieno  
7215 50 11 – 
7215 50 80  Kiti, po šaltojo formavimo arba šaltosios apdailos toliau 
neapdoroti  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 12.02.2020 — 005.001 — 403  
Karštai valcuotų strypų šaltoji apdaila gali būti atliekama 
naudojant tempimo arba kitus technologinius procesus, 
visų pirma rektifikacijos arba kalibravimo, kuriuos atlikus 
pagerinama gaminio apdailos kokybė. Apdailos kokybės 
gerinimas – tai gaminių skersmens ir ovališkumo nuokrypų 
mažinimas ir visų paviršiaus defektų, pavyzdžiui, mikro­
plyšių ir dekarbonizuotų zonų, šalinimas. Atlikus šią opera­
ciją gaminius galima priskirti tokiems, kurie apibūdinami 
žodžiais „po šaltojo formavimo“ arba „po šaltosios 
apdailos“. Paprastai jų paviršius yra lygus ir beveik viena­
lytis. Jie yra be griovelių ir kitų paviršiaus defektų, nors 
kalibruotų strypų paviršiaus nelygumas gali būti nuo mažo 
iki vidutinio, atsižvelgiant į rektifikacijos laipsnį. 
Kiti nepaminėti paviršiaus apdailos būdai, pavyzdžiui, poli­
ravimas su šioms pozicijoms priskiriamais gaminiais nesie­
tini (žr. paaiškinimų 7215 90 00 subpozicijos paaiškinimus).  
7215 90 00  Kiti  
Šiai subpozicijai priskiriami kaltiniai, karštojo valcavimo ar 
karštojo tempimo strypai ir juostos, taip pat stypai ir 
juostos, pagamintos šaltojo apdorojimo būdu, kuriems 
buvo pritaikyti šie apdorojimo būdai: 
1. be paviršiaus apdorojimo, paminėto SS paaiškinimų 
7214 pozicijos paaiškinimų ketvirtosios pastraipos 
1–3 punktuose, toks paviršiaus apdorojimas kaip polira­
vimas, blizginimas, dirbtinis oksidavimas, fosfatavimas, 
oksalavimas, apvilkimas ir plakiravimas; arba 
2. mechaninis apdirbimas, pavyzdžiui, perforavimas ar 
kalibravimas.  
7216  Kampuo čiai, fasoniniai profiliai ir specialieji profiliai iš 
geležies arba iš nelegiruotojo plieno  
Šiai pozicijai nepriskiriami perforuoti kampuočiai ir 
„Halfeno“ kampuočiai, fasoniniai profiliai ir specialieji 
profiliai, kurie priskiriami 7308 pozicijai ir yra aprašyti 
paaiškinimų šios pozicijos paaiškinimuose.  
7216 32 11  Lygiagre čiomis sienel ėmis 
Šiai subpozicijai priskiriami tiktai specialieji profiliai, kur ių 
tiek išorinės, tiek vidinės sienelės yra lygiagrečios. 
Specialiųjų profilių forma yra tokia:
  
7216 32 91  Lygiagre čiomis sienel ėmis 
Žr. paaiškinimų7216 32 11 subpozicijos paaiškinimus.  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 12.02.2020 — 005.001 — 404  
7216 50 91  Išgaubtų profilių ( bulb flats ) 
Šiai subpozicijai priskiriami produktai, kurių skerspjūvis 
nekinta per visą jų ilgį, kaip parodyta toliau pateiktoje ilius tra­
cijoje; jų plotis paprastai nesiekia 430 mm. Profilio aukštis „ a“ 
paprastai sudaro vieną septintąją išgaubto profilio ilgio „b“.
  
7216 69 00  Kiti  
Šiai subpozicijai priskiriami kampuočiai, fasoniniai profi­
liai ir specialieji profiliai, kurie buvo šaltai suformuoti 
arba šaltai apdoroti tempimo būdu mažinant sienelių storį.  
7216 91 10 ir 
7216 91 80  Pagaminti iš plokš čių valcavimo produkt ų šaltojo forma ­
vimo arba šaltosios apdailos b ūdu 
Mutatis mutandis  taikomi paaiškinimų 7215 90 00 subpozi­
cijos paaiškinimai.  
7216 91 10  Profiliuoti (briaunoti) lakštai  
Profiliuoti (briaunoti) lakštai dažniausiai naudojami fasa­
dams apkalti. 
Jų tipinė forma yra tokia: 
Šiai subpozicijai nepriskiriami profiliuoti lakštai su tvirti­
nimo įtaisais (7308 90 59 subpozicija).
  
7216 99 00  Kiti  
Mutatis mutandis  taikomi paaiškinimų 7215 90 00 subpozi­
cijos paaiškinimai.  
III. NER ŪDIJANTYSIS PLIENAS  
7219  Plokšti valcavimo produktai iš ner ūdijančiojo plieno, 
kurių plotis ne mažesnis kaip 600 mm  
7219 90 20 ir 
7219 90 80  Kiti 
Šioms subpozicijoms priskiriami plokšti karštai arba šaltai 
valcuoti produktai, kurių paviršius apdorotas vienu ar keliais 
būdais, paminėtais SS paaiškinimų šio skirsnio paaiškinimų 
Bendrųjų nuostatų IV grupės C dalies 2 punkto d ir 
e papunkčiuose, arba supjaustyti į profilius, išskyrus kvad­
rato arba stačiakampio formos.  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 12.02.2020 — 005.001 — 405  
Šioms subpozicijoms taip pat priskiriami karštai valcuoti ar 
šaltai valcuoti plokšti produktai, kurie po valcavimo buvo 
apdoroti tokiais būdais, kaip perforavimas, nuožulnus nupjo­
vimas ar kraštų apvalinimas.  
7220  Plokšti valcavimo produktai iš ner ūdijančiojo plieno, 
kurių plotis mažesnis kaip 600 mm  
Šiai pozicijai nepriskiriami plokšti valcavimo produktai, 
kurių forma yra kita nei kvadratas ar stačiakampis, net 
jeigu jų plotis ir yra mažesnis kaip 600 mm (7219 pozicija).  
IV. KITAS LEGIRUOTASIS PLIENAS; TUŠ ČIAVI­
DURIAI GR ĘŽIMO STRYPAI IR JUOSTOS IŠ 
LEGIRUOTOJO ARBA IŠ NELEGIRUOTOJO 
PLIENO  
7225  Plokšti valcavimo produktai iš kito legiruotojo plieno, 
kurių plotis ne mažesnis kaip 600 mm  
7225 11 00  Orientuoto gr ūdėtumo  
Orientuoto grūdėtumo plokšti valcavimo produktai yra 
produktai, kurių magnetinės savybės yra kur kas geresnės 
lygiagrečiai valcavimo krypčiai, nei statmenai valcavimo 
krypčiai („Goso tekstūra“). Tokie produktai paprastai 
apvilkti izoliaciniu sluoksniu, kuris dažniausiai sudarytas iš 
į stiklą panašios plėvelės (dažniausiai iš magnio silikatų).  
7226  Plokšti valcavimo produktai iš kito legiruotojo plieno, 
kurių plotis mažesnis kaip 600 mm  
7226 11 00  Orientuoto gr ūdėtumo  
Žr. paaiškinimų 7225 11 00 subpozicijos paaiškinimus.  
7226 99 10  Elektrocheminiu b ūdu padengti cinku  
Žr. SS paaiškinimų 7210 30, 7210 41 ir 7210 49 subpozicijų 
paaiškinimus.  
7226 99 30  Kitu b ūdu padengti arba apvilkti cinku  
Žr. SS paaiškinimų 7210 30, 7210 41 ir 7210 49 subpozicijų 
paaiškinimus.  
7227  Karštai valcuoti strypai ir juostos iš kito legiruotojo 
plieno, netaisyklingai suvyniot ų ritinių pavidalo  
7227 90 95  Kiti  
Šiai subpozicijai priskiriamos suvirinimo vielos, išskyrus 
vielas, priskiriamas 8311 pozicijai.  
7228  Kiti strypai ir juostos iš kito legiruotojo plieno; kampuo ­ 
čiai, fasoniniai profiliai ir specialieji profiliai iš kito legi ­
ruotojo plieno; tuš čiaviduriai gr ęžimo strypai ir juostos 
iš legiruotojo arba iš nelegiruotojo plieno  
7228 40 10 ir 
7228 40 90  Kiti strypai ir juostos, po kalimo toliau neapdoroti  
Dėl skirtumų tarp kaltinių ir valcuotų produktų žr. paaiški­
nimų šio skirsnio paaiškinimų Bendrųjų nuostatų paaiški­
nimų A dalį.  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 12.02.2020 — 005.001 — 406  
73 SKIRSNIS  
GAMINIAI IŠ GELEŽIES ARBA IŠ PLIENO (IŠ JUOD ŲJŲ METAL Ų) 
7301  Lakštin ės atramin ės konstrukcijos iš geležies arba iš 
plieno, išgr ęžiotos arba neišgr ęžiotos, perforuotos arba 
neperforuotos, monolitin ės arba surinktos iš element ų; 
suvirinti kampuo čiai, fasoniniai profiliai ir specialieji 
profiliai, iš geležies arba iš plieno  
Šiai pozicijai priskiriamos lakštinės atraminės konstrukcijos 
ir suvirinti kampuočiai, fasoniniai profiliai ir specialieji 
profiliai, apdoroti gręžimu, sukimu ir t. t., jeigu po tokio 
apdorojimo šie dirbiniai neįgijo kitoms pozicijoms priskir­
tinų gaminių pobūdžio.  
7301 20 00  Kampuo čiai, fasoniniai profiliai ir specialieji profiliai  
Šiai subpozicijai nepriskiriami perforuoti kampuočiai ir 
„Halfeno“ kampuočiai, fasoniniai profiliai ir specialieji 
profiliai (7308 pozicija).  
7302  Geležinkeli ų ir tramvaj ų kelių konstrukcij ų sudedamo ­
sios dalys iš geležies arba iš plieno: b ėgiai, gretb ėgiai ir 
krumpliniai b ėgiai, iešm ų plunksnos, aklini ų sankirtų 
kryžmės, iešmų smailės ir kitos kryžm ės, pabėgiai (kryž ­
miniai žuoliai), sand ūrinės tvarslės, bėgių guoliai, b ėgių 
guolių pleištai, atramin ės plokštės, pamatin ės plokštės, 
bėgių sąvaržos, pad ėklinės plokšt ės, žuoliai ir kitos 
bėgių sujungimo arba tvirtinimo detal ės 
7302 10 10  Laid ūs elektros srovei, su detal ėmis, pagamintomis iš 
spalvotųjų metalų 
Šiai subpozicijai priskiriami tiktai elektros srovei laidūs 
bėgiai, išskyrus pastūmos bėgius, kurių kontaktinis paviršius 
yra pagamintas iš spalvotojo metalo (aliuminio, vario) arba 
turi jungiamųjų dalių, pagamintų iš spalvotųjų metalų. 
Šiai subpozicijai priskiriami laidūs bėgiai, kurie taip pat 
dažnai vadinami „trečiaisiais (arba ketvirtaisiais) bėgiais“, 
turi tokį pat skersinį pjūvį kaip ir pastūmos bėgiai, arba 
turi dvigubos „T“, ar stačiakampio, ar trapecijos formos ir 
t. t. skerspjūvį ir yra pagaminti iš plieno, kuris paprastai yr a 
minkštesnis už pastūmos bėgių plieną, nes jų mechanines 
savybes galima paaukoti jų elektrinių savybių labui. Elek­
trinė savitoji varža, kuri pastūmos bėgių pliene yra apie 
0,19 × 10  –6 ohm.m, tačiau plienui su nedideliu anglies 
kiekiu (apytikriai 0,08 %) ir nedideliu mangano kiekiu 
(0,20 %) – tiktai 0,11 ohm.m, o  Armko  geležiai (beveik 
gryna geležis: 99,9 %) – net 0,10 ohm.m. 
Laidūs bėgiai gali turėti viršutinį, šoninį ar apatinį kontaktą . 
Jie dažnai apsaugomi dervų apvalkalu, išskyrus tą bėgio 
šoną, kuriuo juda kontaktinės pavažos.  
7302 10 22 ir 
7302 10 28  Bėgiai ( Vignole  tipo)  
Vignole  tipo bėgiai, pavadinti jų išradėjo vardu, – tai bėgiai, 
paprastai naudojami įprastinio ir greitojo geležinkelio lini­
jose arba kalnuotuose geležinkelio ruožuose, arba vieti­
niuose geležinkelio tinkluose. 
Jie yra šios formos:  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 12.02.2020 — 005.001 — 407
  
7302 10 40  Riev ėti (su grioveliais) b ėgiai 
Rievėti (su grioveliais) bėgiai – tai specialios paskirties 
bėgiai, skirti naudoti tramvajaus linijose ir pramonėje, 
pavyzdžiui, keliamuosiuosee kranuose ir antžeminiame 
transporte. 
Bėgio profilis yra suprojekuotas taip, kad rato antbriaunis 
atitinka bėgio griovelio formą. 
Jie yra šios formos:
  
7302 10 90  Naudoti  
Šiai subpozicijai nepriskiriami naudoti bėgiai, kurie klasifi­
kuojami kaip laužas ir priskiriami 7204 pozicijai, pavyz­
džiui, susukti bėgiai ir supjaustyti bėgiai, trumpesni nei 
1,5 m.  
7303 00  Vamzdžiai, vamzdeliai ir tuš čiaviduriai profiliai iš ketaus  
7303 00 10  Vamzdžiai ir vamzdeliai, tinkami naudoti sl ėgio siste­
mose  
Šiai subpozicijai priskiriami ketaus vamzdžiai ir vamzdeliai, 
paprastai naudojami dujų ir vandens tiekimo linijose 
(dažniausiai paslėptose po žeme), kurios gali atlaikyti ne 
mažesnį kaip 10,13 barų slėgį. Tokie vamzdžiai ir vamzde­
liai gaminami beveik vien tik iš ypač atsparaus kalaus 
ketaus (minimali tempimo stiprumo riba – 420 MPa) ir 
pasižymi ypač geromis mechaninėmis savybėmis (ypač plas­
tine deformacija), kad neskiltų dėl laipsniško dirvos 
poslinkio. Todėl jų takumo riba turi būti mažiausiai 
300 MPa.  
7304  Besi ūliai vamzdžiai, vamzdeliai ir tuš čiaviduriai profiliai 
iš geležies (išskyrus ket ų) arba iš plieno  
Šiai pozicijai priskiriami gaminiai, kurių ilgis nėra du kartus  
didesnis už jų skerspjūvio didžiausią išorinį matmenį, nelai­
komi vamzdžiais arba vamzdeliais. Jie laikomi vamzdžio 
arba vamzdelio jungiamosiomis detalėmis (7307 pozicija) 
arba poveržlėmis (7318 pozicija).  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 12.02.2020 — 005.001 — 408  
Šiai pozicijai taip pat priskiriami gaminiai su sriegiais, 
nepriklausomai nuo gaminio srieginės dalies ir viso jo 
ilgio santykio (taip pat žr. SS paaiškinimų 73 skirsnio paaiš­
kinimų Bendrųjų nuostatų 1 punktą).  
7304 31 20  Preciziniai vamzdžiai  
Šiai subpozicijai priskiriamiems gaminiams būdingas lygus, 
blizgus ar poliruotas vidinis ar išorinis paviršiai; be to, šių  
gaminių leistinos nuokrypos yra griežtesnės nei leistinos 
karštai apdorotų vamzdžių nuokrypos. 
Vamzdžiai, atitinkantys ISO 3304 standarto ir susijusių 
nacionalinių standartų reikalavimus, naudojami hidrauli­
niams ar pneumatiniams tinklams, amortizatoriams, hidrau­
liniams ar pneumatiniams varžtams, ir plačiai naudojami 
transporto priemonių, variklių ar mašinų dalims gaminti. 
Tačiau vamzdžiai, atitinkantys ISO 6759 ir 9329 standartų ir 
atitinkamų nacionalinių standartų reikalavimus, naudojami 
kaip vamzdynai slėginėse talpose: elektrinių katiluose, 
garo perkaitintuvuose, šilumokaičiuose ir techninio vandens 
kaitintuvuose, kuriuose preciziniams vamzdžiams taikomos 
leistinos nuokrypos.  
7304 39 10  Neapdoroti, ties ūs ir vienodo storio sienel ėmis, skirti 
naudoti vien tik kitos formos skerspj ūvio ir kito sieneli ų 
storio vamzdeli ų gamyboje  
Šiai subpozicijai priskiriami besiūliai plieniniai vamzdžiai 
dažniausiai gaminami pramušimo ir karštojo valcavimo 
būdu arba pramušimo ir karštojo tempimo būdu; paprastai 
šie gaminiai vadinami „ruošiniais“. Šie gaminiai turi būti 
perdaryti kitų formų ir sienelių storio vamzdžiais su suma­ 
žintomis matmenų nuokrypomis. 
Šie vamzdžiai tiekiami su grubiai nupjautais galais ir paša­
lintomis atplaišomis, tačiau kitaip neapdoroti. Jų išorinis ir 
vidinis paviršiai yra šiurkštūs ir nuo jų nepašalintos 
nuodegos. Vamzdžiai nėra sutepti, apvilkti cinku ar dažyti.  
7304 39 52 ir 
7304 39 58  Vamzdžiai su įsriegtais sriegiais arba vamzdžiai, 
kuriuose sriegiai gali b ūti įsriegti (duj ų vamzdžiai)  
Šie vamzdžiai gaminami karštojo valcavimo ir kalibravimo 
būdu. Jų išorinis skersmuo yra nuo 13,5 iki 165,1 mm, ir jie 
tiekiami lygiais galais arba sriegiuotais galais su movomis. 
Jų paviršiai arba neapdoroti, arba su cinko ar kitos apsau­
ginės medžiagos, pavyzdžiui, plastiko ar bitumo, sluoksniu. 
Karštas apdirbimas suteikia šiems vamzdžiams mechaninių 
savybių, leidžiančių pjauti juos reikalingais ilgiais, lenkti i r, 
jeigu reikia, susriegti naudojimo vietoje. 
Dažniausiai šie vamzdžiai naudojami garo, vandens ar dujų 
paskirstymui pastatuose. 
Vamzdžiai atitinka ISO 65 standarto ir atitinkamų naciona­
linių standartų reikalavimus.  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 12.02.2020 — 005.001 — 409  
7304 49 10  Neapdoroti, ties ūs ir vienodo storio sienel ėmis, skirti 
naudoti vien tik kitos formos skerspj ūvio ir kito sieneli ų 
storio vamzdži ų ir vamzdeli ų gamyboje  
Žr. paaiškinimų 7304 39 10 subpozicijos paaiškinimus.  
7304 51 81  Preciziniai vamzdžiai  
Žr. paaiškinimų 7304 31 20 subpozicijos paaiškinimus.  
7304 59 10  Neapdoroti, ties ūs ir vienodo storio sienel ėmis, skirti 
naudoti vien tik kitos formos skerspj ūvio ir kito sieneli ų 
storio vamzdžams ir vamzdelams gaminti  
Žr. paaiškinimų 7304 39 10 subpozicijos paaiškinimus.  
7305  Kiti vamzdžiai ir vamzdeliai (pavyzdžiui, suvirinti, 
sukniedyti arba sujungti panašiu b ūdu), apskrito vidinio 
ir išorinio skerspj ūvio, kuri ų išorinis skersmuo didesnis 
kaip 406,4 mm, iš geležies arba iš plieno  
Mutatis mutandis  taikomi paaiškinimų 7304 pozicijos 
paaiškinimai.  
7306  Kiti vamzdžiai, vamzdeliai ir tuš čiaviduriai profiliai 
(pavyzdžiui, atvirasi ūliai arba suvirinti, sukniedyti arba 
sujungti panašiu b ūdu), iš geležies arba iš plieno  
Mutatis mutandis  taikomi paaiškinimų 7304 pozicijos 
paaiškinimai.  
7306 30 11 ir 
7306 30 19  Preciziniai vamzdžiai, kuri ų sienelių storis  
Šioms subpozicijoms priskiriami tiek preciziniai vamzdžiai, 
be kalibravimo daugiau neapdoroti, tiek suvirinti ir šaltai 
tempti preciziniai vamzdžiai. 
1. Vamzdžiai, be kalibravimo daugiau neapdoroti  
Šie vamzdžiai dažniausiai gaunami tolydinio suvirinimo 
be metalo užpildo, elektrinės varžos ar indukcinio suvi­
rinimo būdu iš ruloninių po šaltojo formavimo išilgine 
kryptimi karštai arba šaltai valcuotų plokščių valcavimo 
produktų. 
Didžiąja dalimi šių vamzdžių paviršiai neturi nuodegų ir 
yra sutepti, atlikus jų formavimo, suvirinimo ir kalibra­
vimo operacijas. Išorinių suvirinimo siūlių nėra, nes jos 
buvo nušlifuotos iš karto po suvirinimo. Kai kuriais atve­
jais suvirinimo siūlė taip pat pašalinama ir nuo vidinio 
gaminio paviršiaus. 
Po šaltojo apdorojimo ir kalibravimo šie gaminiai prista­
tomi sukietėjusios būsenos, jeigu nebūtinas jų terminis 
apdirbimas struktūrai regeneruoti. 
Dažniausiai šie vamzdžiai naudojami transporto priemo­
nėms ar mašinų dalims, metaliniams baldams, dviračių 
rėmams, vaikiškų vežimėlių rėmams, vartams ir baliust­
radoms gaminti.  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 12.02.2020 — 005.001 — 410  
Vamzdžiai atitinka ISO 3306 standarto ir atitinkamų 
nacionalinių standartų reikalavimus. 
2. Suvirinti, tempti vamzdžiai  
Šiuos vamzdžius galima atskirti nuo suvirintų precizinių 
vamzdžių, kurie po kalibravimo daugiau nebuvo apdo­
roti, pagal tai, jog nei ant išorinio, nei ant vidinio vamz­
džio paviršiaus nėra suvirinimo siūlės, be to, šiems 
vamzdžiams taikomos griežtesnės matmenų užlaidos. 
Šių vamzdžių panaudojimas sutampa su naudojimo 
būdais, išvardytais 7304 31 20 ir 7304 51 81 subpozici­
jose. 
Vamzdžiai atitinka ISO 3305 standarto reikalavimus, 
arba ISO 6758 ir 9330 standartų reikalavimus, jei jie 
naudojami slėginiams indams.  
7306 30 41 ir 
7306 30 49  Vamzdžiai su įsriegtais sriegiais arba vamzdžiai, 
kuriuose sriegiai gali b ūti įsriegti (duj ų vamzdžiai)  
Šie vamzdžiai po karštojo apdorojimo gaminami 
suvirinimo-kalimo būdu. Dėl kitų charakteristikų ir panau­
dojimo žr. paaiškinimų 7304 39 52 ir 7304 39 58 subpozicijų 
paaiškinimus.  
7306 50 20  Preciziniai vamzdžiai  
Žr. paaiškinimų 7306 30 11 ir 7306 30 19 subpozicijų 
paaiškinimus.  
7307  Vamzdži ų arba vamzdeli ų jungiamosios detal ės (pavyz­
džiui, alk ūnės, movos) iš geležies arba plieno  
7307 11 10 ir 
7307 11 90  Iš nekaliojo ketaus  
Žodis „nekalusis“ apima žvyninį grafitinį ketų. 
Šioms subpozicijoms priskiriamos ketaus jungiamosios 
detalės, pavyzdžiui, alkūnės, atlankos, movos, tvarslės, 
sandarikliai ir trišakiai. Jie jungiami prie ketaus vamzdžių 
ar vamzdelių, prie kurių yra užsukami, sukabinami ar 
mechaniškai surenkami.  
7307 19 10  Iš kaliojo ketaus  
Kalusis ketus yra tarpinis produktas tarp žvyninio grafitinio 
ketaus (pilkojo ketaus) ir liejamojo plieno. Jis gali būti 
lengvai liejamas, sukietėja ir tampa kalus po tinkamo 
terminio apdorojimo. Terminio apdorojimo metu anglis iš 
dalies išnyksta arba pakeičia savo sudėtį; galiausiai ji nusėda  
gniutulėlių pavidalu, kurie nesilpnina metalo sukibimo taip, 
kaip grafito žvyneliai, esantys pilkojo ketaus sudėtyje. 
Jeigu anglies kiekis sudaro ne daugiau kaip 2 % masės, 
produktai laikomi liejamuoju plienu ir priskiriami 
7307 19 90 subpozicijai (žr. šio skirsnio 1 pastabą).  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 12.02.2020 — 005.001 — 411  
Taip pat žr. paaiškinimų 7307 11 10 ir 7307 11 90 subpozi­
cijų paaiškinimų antrąją pastraipą.  
7307 19 90  Kitos  
Šiai subpozicijai priskiriamos jungiamosios detalės iš sferoi­
dinio grafitinio ketaus.  
7307 23 10  Alk ūnės ir atlankos  
Šiai subpozicijai priskiriamos pastovaus storio sudaromųjų 
alkūnės ir atlankos, aprašytos ISO 3419-1981 standarte ir 
atitinkamuose nacionaliniuose standartuose. 
Jų galai yra nupjauti statmenai, o gaminiuose su storesnėmis 
sienelėmis – su nupjautomis nuožulomis, kad būtų galima 
juos lengviau privirinti prie vamzdžių. 
Jungiamosios detalės tiekiamos su 45° arba 90° atlankomis 
(vadinamosiomis alkūnėmis), arba su 180° atlankomis (vadi­
namosiomis atlankomis). 
Šiai subpozicijai taip pat priskiriamos nepastovaus storio 
alkūnės ir atlankos.  
7307 23 90  Kitos  
Šiai subpozicijai daugiausia priskiriami trišakiai ir kryžmės, 
įvorės, kaiščiai, koncentriški ar ekscentriški tarpvamzdžiai, 
aprašyti ISO 3419-1981 standarte ir atitinkamuose naciona­
liniuose standartuose. 
Dėl galų išbaigimo žr. paaiškinimų 7307 23 10 subpozicijos 
paaiškinimus.  
7307 93 11  Alk ūnės ir atlankos  
Žr. paaiškinimų 7307 23 10 subpozicijos paaiškinimus.  
7307 93 19  Kitos  
Žr. paaiškinimų 7307 23 90 subpozicijos paaiškinimus.  
7307 93 91  Alk ūnės ir atlankos  
Žr. paaiškinimų 7307 23 10 subpozicijos paaiškinimus.  
7307 93 99  Kitos  
Žr. paaiškinimų 7307 23 90 subpozicijos paaiškinimus.  
7308  Metalin ės konstrukcijos (išskyrus surenkamuosius stati ­
nius, priskiriams 9406 pozicijai) ir metalini ų konstruk ­
cijų dalys (pavyzdžiui, tiltai ir tilt ų sekcijos, šliuz ų 
vartai, bokštai, až ūriniai stiebai, stogai, stog ų konstruk ­
cijų karkasai, durys ir langai bei j ų rėmai, dur ų slenks­ 
čiai, langin ės, baliustrados, atramos ir kolonos) iš gele ­ 
žies arba plieno; plokšt ės, strypai, kampuo čiai, fasoniniai 
profiliai, specialieji profiliai, vamzdžiai ir panaš ūs gami­
niai, paruošti naudoti statybin ėse konstrukcijose, iš gele ­ 
žies arba plieno  
Be gaminių, paminėtų SS paaiškinimų 7308 pozicijos paaiš­
kinimuose, šiai pozicijai priskiriami:  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 12.02.2020 — 005.001 — 412  
1. perforuoti kampuočiai („rankiniai kampuočiai“ arba 
„Deksiono kampuočiai su prapjovomis“), paruošti 
naudoti surenkant metalines konstrukcijas, tokias kaip 
stelažai, lentynų rinkiniai, baldai, laiptai, pastoliai, 
stogų rėmai, ir tiekiami atskirai arba rinkiniais; 
2. „Halfeno“ kampuočiai, fasoniniai profiliai, specialieji 
profiliai, maždaug omegos formos skerspjūvio su užpa­
kalinėje dalyje nereguliariais tarpais esančiomis šiek tiek 
išlenktomis įpjovomis, kad būtų galima įstatyti inkaro 
juostą, skirti įmontuoti į betonines grindis, sienas arba 
lubas bei įvairiai įrangai (mašinoms, geležinkelio 
bėgiams, konvejerio bėgiams, monobėgiams, kilnojamie­
siems kranams, vamzdynams ir t. t.) tvirtinti specialiais 
varžtais.  
7308 90 59  Kiti  
Šiai subpozicijai priskiriamos plokštės su izoliaciniu 
užpildu, esančiu tarp profiliuoto (briaunoto) lakšto sienelės, 
priskiriamos 7216 91 10 subpozicijai, ir neprofiliuoto 
(nebriaunoto) lakšto sienelės.  
7310  Cisternos, statin ės, būgnai, skardin ės, dėžės ir panašios 
bet kurių medžiag ų (išskyrus susl ėgtas ir suskystintas 
dujas) talpyklos iš geležies arba plieno, kuri ų talpa ne 
didesnė kaip 300 litr ų, aptaisytos arba neaptaisytos, su 
termoizoliacija arba be termoizoliacijos, ta čiau be 
pritvirtintos mechanin ės arba šilumin ės įrangos  
7310 21 11  Skardin ės, tinkamos maisto produktams konservuoti  
Šiai subpozicijai priskiriamos skardinės, turinčios šiuos 
požymius: 
— skardinė: 
— turinti atspausdintą maisto produkto pavadinimą, 
arba 
— pateikiama be užrašų, o vėliau ant jos užklijuojama 
etiketė; 
— skardinės viršelis visuomet pilnai atsidaro, o skardinė 
taip pat gali turėti, pavyzdžiui, žiedą, leidžiantį atidaryti 
dangtelį. 
Tačiau dangtelis gali būti tiekiamas atskirai.  
7310 21 19  Skardin ės, tinkamos g ėrimams konservuoti  
Šiai subpozicijai priskiriamos skardinės, turinčios šiuos 
požymius: 
— ant skardinės korpuso visada atspausdintas gėrimo pava­
dinimas, 
— dangtelis visada atsidaro iš dalies, o skardinė taip pat 
gali turėti, pavyzdžiui, žiedą, atidarantį ar uždarantį 
užšovą. 
Tačiau dangtelis gali būti tiekiamas atskirai.  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 12.02.2020 — 005.001 — 413  
7311 00  Susl ėgtų arba suskystint ų dujų talpyklos iš geležies arba 
iš plieno  
Šiai pozicijai nepriskiriami nešiojami padangų pūtimo siurb­
liai, kuriuose be suslėgto oro, taip pat yra talpa, mano­
metras, užpildymo vamzdis ir antgalis, oro įleidimo ir išlei­
dimo vožtuvai, ir kuriuose manometras naudojamas slėgiui 
padangoje išmatuoti, o ne slėgiui talpoje nustatyti 
(9026 20 40 arba 9026 20 80 subpozicija).  
7312  Suvyta viela, lynai, kabeliai, pintos juostos, stropai ir 
panašūs gaminiai iš geležies arba plieno be elektros 
izoliacijos  
7312 10 61 – 
7312 10 69  Suvyta viela  
Suvyta viela yra sudaryta iš apvalaus skerspjūvio vielos, 
kuri vienu ar daugiau sluoksnių susukta aplink šerdį. Suvyta 
viela, priklausomai nuo skerspjūvio, gali turėti apvalias, 
plokščias ar trikampes vijas.  
7312 10 81 – 
7312 10 98  Lynai ir kabeliai ( įskaitant uždaros konstrukcijos lynus)  
Virvės paprastai yra sudarytos iš kelių vijų, vienu ar daugiau 
sluoksnių susuktų aplink šerdį. 
Uždaros konstrukcijos lynai turi vieną ar kelis išorinius 
sluoksnius, kurie visiškai arba iš dalies sudaryti iš sujungtų 
vielų, kurios užtikrina, jog paviršius yra nelaidus vandeniui 
ir pašaliniams objektams. Šių lynų skerspjūvio forma visada 
yra apvali.  
7318  Sraigtai, varžtai, veržl ės, medsraig čiai, įsukami kabliai, 
kniedės, sprausteliai, vielokaiš čiai, poveržl ės (įskaitant 
spyruoklines poveržles) ir panaš ūs gaminiai iš geležies 
arba plieno  
7318 11 00  Stambieji medsraig čiai su briaunotomis galvut ėmis 
Stambieji medsraigčiai su briaunotomis galvutėmis – tai 
specifinės rūšies medsraigčiai su šešiakampėmis arba ketur­
kampėmis galvutėmis (be įpjovų), kurie gali turėti pritvir­
tintus antgalius. 
Naudojami dviejų rūšių stambieji medsraigčiai su briauno­
tomis galvutėmis: 
— sraigtai, skirti geležinkelio bėgiams prie medinių 
pabėgių tvirtinti; tai, iš esmės, dideli medsraigčiai su 
šešiakampėmis arba keturkampėmis galvutėmis 
(žr. A pavyzdį); 
— sraigtai, skirti gegnėms ir kitiems stambiems medžio 
dirbiniams montuoti, kurių šerdies skersmuo dėl jų 
paskirties yra didesnis nei 5 mm (žr. B pavyzdį).  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 12.02.2020 — 005.001 — 414
  
A pavyzdys
  
B pavyzdys  
7318 14 91  Sraigtai su retu sriegiu  
Šiai subpozicijai priskiriami grūdinti sraigtai, turintys 
galvutę ir tvirtinimo sriegį (V profilio sriegį), skirti įsukti  
į metalo lakštą. Nemetrinis sriegis tęsiasi nuo galvutės iki 
liemens galo. Liemens galas yra smailus arba su kakliuku. 
Paprastai jie atrodo taip:
  
7318 15 20  Skirti geležinkelio b ėgių konstrukcij ų sudedamosioms 
dalims tvirtinti  
Šiai subpozicijai priskiriami: 
1. kabliniai varžtai, kurie paprastai turi kvadratinę ar trape­
cijos formos galvutę su kvadratiniu kakleliu arba be jo, 
naudojami metaliniams pabėgiams tvirtinti; 
2. sandūriniai varžtai, kurie paprastai turi kvadratinę ar 
apvalią galvutę ir ovalinį kaklelį, naudojami bėgiams 
vienas su kitu sujungti; 
3. kiti geležinkelio bėgių konstrukcinių medžiagų tvirti­
nimui naudojami varžtai, kurie paprastai tiekiami su 
pritvirtintomis veržlėmis, ir kurių koto storis yra ne 
mažesnis kaip 18 mm.  
7318 15 35 – 
7318 15 48  Be galvu čių 
Šioms subpozicijoms priskiriami gaminiai, kurie paprastai 
atrodo taip:  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 12.02.2020 — 005.001 — 415
  
7318 15 95  Kiti  
Šiai subpozicijai priskiriami sraigtai ir varžtai su kvadrati­
nėmis galvutėmis, pritaikytomis galiniam raktui, su kvadra­
tinėmis, aštuonkampėmis ar trikampėmis galvutėmis.
  
Įvairių tipų sraigtai ir varžtai su apvaliomis galvutėmis, 
pavyzdžiui:
  
7318 16 92 ir 
7318 16 99  Kitos, kuri ų vidinis skersmuo  
Vidinis sriegio skersmuo turi būti matuojamas pagal sriegio 
tarpvijį. Kita vertus, varžtų sriegio skersmuo turi būti 
matuojamas pagal sriegio viršūnę.  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 12.02.2020 — 005.001 — 416  
7320  Spyruokl ės ir lingi ų plokštės iš geležies arba plieno  
7320 10 11  Daugiasluoksn ės lingės ir jų lakštai  
Daugiasluoksnės lingės yra karštai apdorotos lakštinės 
lingės su laipsniškai nuo vidurio iki galo siaurėjančiu 
skerspjūviu.  
7320 20 81  Spiralin ės suspaudimo spyruokl ės 
Spiralinės suspaudimo spyruoklės skirtos slėgio apkrovai, 
todėl jų vijos yra su tarpais.  
7320 20 85  Spiralin ės tempimo spyruokl ės 
Spiralinės tempimo spyruoklės skirtos tempimo apkrovai, 
todėl jų vijos yra be tarpų.  
7320 20 89  Kitos  
Šiai subpozicijai priskiriamos spiralinės sukimo spyruoklės 
ir voliutos tipo spyruoklės. Spiralinės sukimo spyruoklės 
paprastai atrodo taip:
  
Voliutos tipo spyruoklės paprastai atrodo taip:
  
7320 90 30  Diskin ės spyruokl ės 
Diskinės spyruoklės paprastai atrodo taip:
  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 12.02.2020 — 005.001 — 417  
7324  Santechnikos įranga ir jos dalys iš geležies arba iš plieno  
7324 10 00  Kriaukl ės ir plautuv ės iš nerūdijančiojo plieno  
Nerūdijantysis plienas apibrėžtas 72 skirsnio 1 pastabos 
e punkte. Šiai subpozicijai priskiriami gaminiai paprastai 
pagaminti iš austenitinio nerūdijančiojo plieno, kurio sudė­
tyje yra maždaug 18 % chromo ir 8 % nikelio. 
Šie gaminiai gaminami arba iš nerūdijančiojo plieno lakšto 
giliojo ištempimo būdu, iš vieno lakšto pagaminant visą 
kriauklę, arba sujungiant vieną ar daugiau kriauklių su 
viena ar daugiau džiovyklų, turinčių lygų arba su grioveliais 
paviršių.  
7326  Kiti geležies arba plieno gaminiai  
7326 20 00  Gaminiai iš geležin ės arba plienin ės vielos  
Šiai subpozicijai priskiriami nesupjaustyti išilgai gaminiai, 
sudaryti iš vienos ar daugiau plieno vielų, įterptų tarp dviejų  
popieriaus ar plastiko juostų. Šios prekės paprastai tiekiamos 
suvyniotos ant ričių ir naudojamos automatinėse maišų 
uždarymo mašinose. 
Jeigu šie gaminiai supjaustomi nedideliais ilgiais (tinka 
maišams, maišeliams ir t. t. sandariai uždaryti), jie priski­
riami 8309 pozicijai (žr. SS paaiškinimų 8309 pozicijos 
paaiškinimų antrosios pastraipos 9 punktą).  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 12.02.2020 — 005.001 — 418  
74 SKIRSNIS  
VARIS IR VARIO GAMINIAI 
7406  Vario milteliai ir žvyneliai  
7406 20 00  Plokštelin ės struktūros milteliai; žvyneliai  
Plokštelinės struktūros miltelius galima atskirti mikroskopu. 
Jie yra itin smulkūs, paprastai žvilgūs, šiek tiek tepaluoti ir  
dažniausiai naudojami kaip dažų pigmentai. 
Žvynelius galima atskirti plika akimi arba per didinamąjį 
stiklą. Tai yra nedideli, ploni, netaisyklingos formos žvyne­
liai, kurie dažniausiai naudojami kaip dengimo medžiaga.  
7407  Vario strypai, juostos ir profiliai  
Šiai pozicijai priskiriami uždaro kontūro (tuščiaviduriai) 
profiliai, jeigu jie neatitinka vamzdžių ir vamzdelių 
apibrėžimo.  
7411  Variniai vamzdžiai ir vamzdeliai  
Mutatis mutandis  taikomi paaiškinimų 7304 pozicijos 
paaiškinimai.  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 12.02.2020 — 005.001 — 419  
75 SKIRSNIS  
NIKELIS IR NIKELIO GAMINIAI 
7507  Nikelio vamzdžiai, vamzdeliai ir vamzdži ų arba vamz ­
delių jungiamosios detal ės (pavyzdžiui, alk ūnės, movos)  
7507 11 00 ir 
7507 12 00  Vamzdžiai ir vamzdeliai  
Mutatis mutandis  taikomi paaiškinimų 7304 pozicijos 
paaiškinimai.  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 12.02.2020 — 005.001 — 420  
76 SKIRSNIS  
ALIUMINIS IR ALIUMINIO GAMINIAI 
7602 00  Aliuminio atliekos ir laužas  
Šiai pozicijai nepriskiriamos neapdorotos atliekos ir perly­
dytas laužas (7601 pozicija).  
7602 00 11  Tekinimo drožl ės, drožlės, atraižos, frezavimo atliekos, 
pjuvenos ir pjaustymo atliekos; dažyt ų, apvilkt ų arba 
tarpusavyje sujungt ų lakštų ir folijos, kuri ų storis (ne įs­
kaitant jokio pagrindo storio) ne didesnis kaip 0,2 mm, 
atliekos  
Šiai subpozicijai priskiriamos tekinimo drožlės, drožlės, 
atraižos, pjuvenos ir pjaustymo atliekos, susidariusios 
gaminių apdirbimo tekinimo, frezavimo, drožimo, gręžimo, 
šlifavimo staklėmis bei pjovimo arba dildymo metu. 
Šiai subpozicijai taip pat priskiriamos dažytų, apvilktų arba 
tarpusavyje sujungtų lakštų ir folijų, kurių storis (neįskaitan t 
jokio pagrindo) ne didesnis kaip 0,2 mm, atliekos. 
Siekiant pašalinti visas pašalines medžiagas (tepalus, alyvą, 
dangas, popierių, ir t. t.) prieš metalo regeneravimą šios 
atliekos turi būti specialiai apdorojamos.  
7602 00 19  Kitos ( įskaitant gamybos metu išbrokuotus dirbinius)  
Šiai subpozicijai priskiriamos visos aliuminio atliekos, 
kurios nepriskiriamos 7602 00 11 subpozicijai. 
„Gamybos metu išbrokuoti dirbiniai“ – tai nauji, užbaigti 
arba neužbaigti dirbiniai, kurie dėl gamybos klaidos (pavyz­
džiui, metalo struktūros defektas arba defektas, atsiradęs dėl 
netinkamo apdirbimo) gali būti panaudoti tiktai metalui 
regeneruoti.  
7602 00 90  Laužas  
Aliuminio laužas – tai seni aliuminio gaminiai, kurie nebe­
tinka naudoti pagal jų pirminę paskirtį, nes yra lūžę, 
supjaustyti ar nusidėvėję, kartu su šių gaminių laužu.  
7603  Aliuminio milteliai ir žvyneliai  
7603 20 00  Plokštelin ės struktūros milteliai; žvyneliai  
Žr. paaiškinimų 7406 20 00 subpozicijos paaiškinimus.  
7608  Aliuminio vamzdžiai ir vamzdeliai  
Mutatis mutandis  taikomi paaiškinimų 7304 pozicijos 
paaiškinimai.  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 12.02.2020 — 005.001 — 421  
78 SKIRSNIS  
ŠVINAS IR ŠVINO GAMINIAI 
7801  Neapdorotas švinas  
7801 91 00  Kurio sud ėtyje esan čio stibio mas ė dominuoja, lyginant 
su kitų elementų mase  
Šiai subpozicijai priskiriami vario-stibio lydiniai, dažniausia i 
naudojami akumuliatoriaus plokštėms (92–94 % Pb, 6–8 % 
Sb) gaminti, ir trinariai (švino-stibio-alavo) lydiniai, kurių 
sudėtyje esančio stibio masė didesnė už alavo masę, naudo­
jami tipografiniam šriftui (55–88 % Pb, 10–30 % Sb, 
2–25 % Sn). 
Stibis užtikrina didesnį švino kietumą ir trapumą.  
7801 99 90  Kitas  
Šiai subpozicijai priskiriami: 
1. švino-alavo-stibio lydiniai, kurių sudėtyje yra iki 20 % 
alavo ir 10 % stibio, naudojami kaip antifrikciniai 
lydiniai; 
2. švino-alavo lydiniai, naudojami lituoti; 
3. švino-arseno lydiniai (arsenas sukietina šviną ir paleng­
viną sferinių švino šratų gavybą).  
7806 00  Kiti švino gaminiai  
7806 00 10  Talpyklos su antiradiaciniu švino apvalkalu, skirtos 
radioaktyvioms medžiagoms transportuoti arba saugoti 
(Euratom ) 
Išskyrus transportui skirtas talpyklas, nurodytas 
8609 00 10 subpozicijoje, šiai subpozicijai priskiriamos 
visos talpyklų rūšys, pagamintos iš švino arba armuotos 
švinu, skirtos radioaktyvioms medžiagoms vežti arba sandė­
liuoti taip, kad išsiskirianti spinduliuotė negalėtų pakenkti 
šalia šių talpyklų esantiems objektams ar žmonėms. Šių 
talpyklų diapazonas yra nuo vien iš švino pagamintų 
paprastų cilindro formos būgnų su dangteliu ar paprastų 
nedidelių dėžių su dangčiu iki didelių talpų, su vidine 
danga iš nerūdijančiojo plieno arba be jos, išorėje dengtų 
ar sustiprintų plieno juostomis, su įrengtais kabliais, atra­
momis, dvigubomis sienelėmis, kraštais, specialiais vožtu­
vais, aušinamaisiais vandens cirkuliatoriais, sukamomis 
arba nesukamomis lentynomis ir t. t. 
Kai kuriais atvejais jos gali būti su dviem arba daugiau 
atskiriamų koncentriškų gaubtų arba su tam tikru skaičiumi 
atskiriamų sudedamųjų dalių. Šios talpyklos turi būti atspa­
rios karščiui, smūgiui ir vandeniui, korozijai, kurią gali 
sukelti jų turinys; be to, šios talpyklos tiek viduje, tiek 
išorėje turi būti lengvai dezaktyvuotos.  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 12.02.2020 — 005.001 — 422  
Šiai subpozicijai nepriskiriamos nedidelės cilindro formos 
švininės talpyklos, skirtos radioaktyviųjų medžiagų impulsų 
skaitikliams (7806 00 80 subpozicija).  
7806 00 80  Kiti  
Be gaminių, paminėtų SS paaiškinimų 7806 pozicijos paaiš­
kinimų antroje ir trečioje pastraipose, šiai subpozicijai 
priskiriama: 
1. švino plytos ar plokštės (kurios nėra gaminiai, priskiriami 
7804 pozicijai), apdorotos tokiu būdu, kad jas būtų 
įmanoma sujungti, formuojant sienas ar stogus, apsau­
gančius nuo spinduliuotės; 
2. nedidelės cilindro formos švino talpyklos, neišardomos 
arba išardomos į kelias sudėtines dalis, kurios veikia 
kaip radioaktyviųjų medžiagų impulsų skaitikliai. Šiose 
talpyklose yra anga Geigerio-Miulerio skaitikliui bei 
scintiliacijos skaitikliui įrengti, be to, jose dažnai įren­
giami langeliai bandiniams įdėti; 
3. švino rėmai, skirti specialiems storiems stiklo lakštams, 
iš kurių gaminami šiltų kamerų, t. y. zonų, kuriose apdo­
rojamos didelio radioaktyvumo medžiagos, langai; 
4. prietaisai, skirti spinduliuotės kolimacijai; 
5. švino vamzdžiai ir vamzdeliai paprastai gaminami ekstru­
zijos būdu. Švino vamzdžiai, vamzdeliai ir jungiamosios 
detalės (įskaitant kanalizacijos gaudyklių alkūnes) yra 
daugiausia naudojamos vandeniui, dujoms arba rūgštims 
(pavyzdžiui, sieros rūgščiai arba vandenilio chlorido 
tirpalui) tiekti, kaip elektros kabelių apvalkalai ir pan.  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 12.02.2020 — 005.001 — 423  
81 SKIRSNIS  
KITI NETAURIEJI METALAI; KERMETAI; GAMINIAI IŠ ŠI Ų 
MEDŽIAG Ų 
8101  Volframas ir volframo gaminiai, įskaitant atliekas ir 
laužą 
8101 10 00  Milteliai  
Šiai subpozicijai priskiriami volframo milteliai, gauti vande­
niliu redukuojant volframo trioksidą (arba volframo 
anhidridą).  
8101 94 00  Neapdorotas volframas, įskaitant strypus ir juostas, 
pagamintus paprasto sukepinimo b ūdu 
Šiai subpozicijai priskiriama: 
1. luitai, strypai ir juostos, dažniausiai prizmės pavidalo, 
kurie dar nebuvo kalti, valcuoti ar tempti, pagaminti 
miltelių sukepinimo būdu; 
2. volframo milteliai, suslėgti į tabletes, rombus ir t. t., 
išimtinai dozavimo ar gabenimo tikslams.  
8102  Molibdenas ir molibdeno gaminiai, įskaitant atliekas ir 
laužą 
8102 10 00  Milteliai  
Šiai subpozicijai priskiriami molibdeno milteliai, gauti redu­
kuojant gryną molibdeno oksidą ar amonio molibdatą.  
8102 94 00  Neapdorotas molibdenas, įskaitant strypus ir juostas, 
pagamintus paprasto sukepinimo b ūdu 
Mutatis mutandis  taikomi paaiškinimų 8101 94 00 subpozi­
cijos paaiškinimai.  
8103  Tantalas ir tantalo gaminiai, įskaitant atliekas ir lauž ą 
8103 20 00  Neapdorotas tantalas, įskaitant strypus ir juostas, paga ­
mintus paprasto sukepinimo b ūdu; milteliai  
Neapdorotam tantalui  mutatis mutandis  taikomi paaiškinimų 
8101 94 00 subpozicijos paaiškinimai. 
Tantalo milteliai gaunami redukuojant tantalo oksidą arba 
elektrolizės būdu iš išlydyto tantalo-kalio fluorido.  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 12.02.2020 — 005.001 — 424  
82 SKIRSNIS  
ĮRANKIAI, PADARGAI, PEILIAI, ŠAUKŠTAI IR ŠAKUT ĖS IŠ 
NETAURI ŲJŲ METAL Ų; JŲ DALYS IŠ NETAURI ŲJŲ METAL Ų 
8202  Rankiniai pj ūklai; visų rūšių pjūklų pjaunamosios dalys 
(įskaitant išilginio pjovimo, išpjov ų pjūklų ir bedantes 
pjūklų pjaunam ąsias dalis)  
8202 20 00  Juostini ų pjūklų juostos  
Šiai subpozicijai priskiriamos paruoštos naudoti pjūklų pjau­
namosios dalys (juostiniai pjūklai) ir geležtės, sujungtos į 
neapibrėžto ilgio juostas (jeigu jos skirtos naudoti kaip juos­
tinių pjūklų pjaunamosios dalys). 
Metalų apdirbimui skirtos juostinių pjūklų pjaunamosios 
dalys yra smulkiai dantytos pjūklų geležtės su dantimis, 
išdėstytais reguliariu žingsniu. 
Ne metalų apdirbimui skirtos juostinių pjūklų pjaunamosios 
dalys yra gana stambiai dantytos pjūklų geležtės su lenktais 
dantimis (t. y. atskiri dantys yra šiek tiek palenkti kintamąja  
seka – į dešinę ir į kairę nuo išilginės geležtės ašies). 
Šiai subpozicijai nepriskiriamos bedantės geležtės, kurių 
pjovimą užtikrina ant geležtės užnešti abrazyvai (pavyz­
džiui, deimantų milteliai, dirbtinis korundas) 
(6804 pozicija).  
8202 31 00  Kuri ų darbinė dalis pagaminta iš plieno  
Šiai subpozicijai nepriskiriama: 
a) bedantės diskinių pjūklų pjaunamosios dalys 
(8202 99 20 subpozicija); 
b) bedančiai pjaunamieji diskai, kurių pjovimą užtikrina ant 
disko paviršiaus esantys abrazyvai (pavyzdžiui, deimantų 
milteliai, dirbtinis korundas) (6804 pozicija).  
▼M4 
8205 40 00  Atsuktuvai  
Šiai subpozicijai priskiriami mažmeninei prekybai skirti 
rinkiniai, sudaryti iš atsuktuvo (be antgalio) ir keičiamųjų 
atsuktuvo antgalių. Rinkiniai (nepriklausomai nuo antgalių 
skaičiaus) šiai subpozicijai priskiriami pagal Kombinuoto­
sios nomenklatūros 3 bendrosios aiškinimo taisyklės b 
punktą. Tačiau atskirai pateikiami atsuktuvo antgaliai priski­
riami 8207 90 30 subpozicijai.  
▼B 
8207  Rankini ų įtaisų, su varikliu arba be variklio, arba 
staklių (pavyzdžiui, presavimo, štampavimo, perfora ­
vimo, išorini ų arba vidini ų sriegių sriegimo, gr ęžimo, 
tekinimo, pratraukimo, frezavimo, tekinimo arba 
veržimo) kei čiamieji įrankiai, įskaitant metalo tempimo 
arba išspaudimo (ekstruzijos) (matricas) štampus, 
uolienų arba grunto gr ęžimo įrankius  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 12.02.2020 — 005.001 — 425  
8207 13 00 – 
8207 19 90  Uolienų arba grunto gr ęžimo įrankiai  
Paprastai šioms subpozicijoms priskiriamų įrankių darbinė 
dalis yra plokštės, ašmenys ir t. t., priskiriami 8209 00 pozi­
cijai. 
Tačiau įrankiai, kurių darbinė dalis – plokštės, strypai, 
ašmenys ir t. t. yra neįtvirtinti, o sudaryti iš sintetinio 
deimanto sluoksnio ant kermetų pagrindo, priskiriami 
8207 19 10 subpozicijai.  
8207 40 10  Vidini ų sriegių sriegimo įrankiai  
Vidinių sriegių sriegimo įrankiai naudojami vidiniams srie­
giams sriegti. 
Šiai subpozicijai taip pat priskiriami įrankiai, skirti vidi­
niams sriegiams sriegti be medžiagos sluoksnio pašalinimo.  
8207 40 30  Išorini ų sriegių sriegimo įrankiai  
Išorinių sriegių sriegimo įrankiai naudojami išoriniams srie­
giams formuoti. 
Šiai subpozicijai taip pat priskiriami įrankiai, skirti išori­
niams sriegiams sriegti be medžiagos sluoksnio pašalinimo.  
8207 70 31  Ašiniai (su jungiamaisiais galais)  
Ašinio (su jungiamaisiais galais) įrankiai turi cilindrinį ar 
kūginį kotą, kurio pagalba įrankis įtvirtinamas įrankio 
laikiklyje. 
Paprastai šie įrankiai atrodo taip:
  
8212  Skustuvai ir skustuv ų peiliukai ( įskaitant juost ų pavidalo 
skustuvų peiliukų ruošinius)  
8212 20 00  Saugi ų skustuv ų peiliukai, įskaitant juost ų pavidalo 
skustuvų peiliukų ruošinius  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 12.02.2020 — 005.001 — 426  
Be juostų pavidalo ruošinių šiai subpozicijai priskiriami: 
1. nebaigti gaminti peiliukai, t. y. neužgaląsti peiliukai, 
perforuoti arba neperforuoti; 
2. juostų pavidalo peiliukai, užgaląsti tiktai iš vieno šono, 
neperforuoti, kurie įstatomi į skustuvą ritinėlių pavidalu.  
8215  Šaukštai, šakut ės, samčiai, putų graibštai, torto mentel ės, 
žuvų peiliai, sviesto peiliai, cukraus žnypl ės ir panaš ūs 
virtuvės arba stalo įrankiai  
8215 10 20  Sudaryti vien tik iš gamini ų, padengt ų tauriuoju metalu  
Šiai subpozicijai nepriskiriami gaminiai su nedideliu orna­
mentu iš tauriųjų metalų (pavyzdžiui, žiedlapio raštas ant 
peilio rankenos).  
8215 10 30  Iš ner ūdijančiojo plieno  
Nerūdijantysis plienas apibrėžtas 72 skirsnio 1 pastabos 
e punkte.  
8215 10 80  Kiti  
Mutatis mutandis  taikomi paaiškinimų 8215 10 20 subpozi­
cijos paaiškinimai.  
8215 20 10  Iš ner ūdijančiojo plieno  
Nerūdijantysis plienas apibrėžtas 72 skirsnio 1 pastabos 
e punkte.  
8215 91 00  Padengti tauriaisiais metalais  
Mutatis mutandis  taikomi paaiškinimų 8215 10 20 subpozi­
cijos paaiškinimai.  
8215 99 10  Iš ner ūdijančiojo plieno  
Nerūdijantysis plienas apibrėžtas 72 skirsnio 1 pastabos 
e punkte.  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 12.02.2020 — 005.001 — 427  
83 SKIRSNIS  
ĮVAIRŪS GAMINIAI IŠ NETAURI ŲJŲ METAL Ų 
8302  Bald ų, durų, laiptų, langų, langini ų, kėbulų, balnų ir 
pakinktų, lagamin ų, skrynių, dėžių ir panaši ų gaminių 
aptaisai, tvirtinimo ir montavimo įtaisai bei panaš ūs 
netauriųjų metalų gaminiai; skryb ėlių kabyklos ir vagiai, 
gembės ir panaš ūs netauri ųjų metalų gaminiai; ratukai 
su tvirtinimo įtaisais iš netauri ųjų metalų; automatin ės 
durų sklendės iš netauri ųjų metalų 
8302 20 00  Ratukai  
Šioje subpozicijoje „ratukai“ – tai ratukai su tvirtinimo įtai­
sais iš netauriųjų metalų. Tvirtinimo įtaisai reikalingi tam, 
kad ratuką būtų galima pritvirtinti prie atitinkamo gaminio, 
papildomai neapdorojant ir nepridedant kitų sudedamųjų 
dalių. 
Dalys iš netauriųjų metalų, kurios yra paties ratuko dalys 
(pavyzdžiui, ratlankis arba rutulinis guolis), nelaikytinos 
8302 pozicijai priskiriamais „tvirtinimo įtaisais iš netauriųjų  
metalų“. 
Šiai subpozicijai priskiriami ratukai gali sukinėtis arba būti 
stacionarūs. Jie paprastai atrodo taip:
  
Ratukai be tvirtinimo įtaisų iš netauriųjų metalų arba neati­
tinkantys 83 skirsnio 2 pastabos sąlygų, gali būti klasifikuo­
jami kaip dalys ar reikmenys arba pagal medžiagą, iš kurios 
jie pagaminti.  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 12.02.2020 — 005.001 — 428  
XVI SKYRIUS  
MAŠINOS IR MECHANINIAI ĮRENGINIAI; ELEKTROS ĮRANGA; J Ų 
DALYS; GARSO ĮRAŠYMO IR ATK ŪRIMO APARATAI, TELEVIZIJOS 
VAIZDO IR GARSO ĮRAŠYMO IR ATK ŪRIMO APARATAI, ŠI Ų 
GAMINI Ų DALYS BEI REIKMENYS 
4 pastaba  Jeigu nenurodyta kitaip, perdavimas trumpais atstumais taip 
pat gali būti užtikrintas prietaisais (įmontuotais arba neįmon­
tuotais į atskirus blokus), naudojančiais infraraudonąją spin­
duliuotę, radijo bangas ar lazerio spinduliuotės pluoštą ir 
t. t. 
1 papildomoji 
pastaba  A. Įrankiai, skirti mašinoms surinkti arba aptarnauti  
Įrankiai, skirti mašinoms surinkti arba aptarnauti, klasi­
fikuojami kartu su atitinkamomis mašinomis, jeigu 
atitinka jų tipui, numatomam panaudojimui ir tenkina 
šias tris sąlygas: 
1. tai turi būti rankiniai įrankiai, kurie priskiriami 
4417 00 00 arba 8205 pozicijai, arba, pavyzdžiui, 
įrankiai, priskiriami 8203 20 00, 8203 30 00, 
8203 40 00, 8204 11 00, 8204 12 00, 9603 29 80, 
9603 30 90, 9603 40 10, 9603 40 90, 9603 90 91 
arba 9603 90 99 subpozicijai. 
Visais atvejais neklasifikuojami matavimo ir tikri­
nimo įrankiai, nurodyti 90 skirsnyje; 
2. šie įrankiai turi būti skirti atitinkamoms mašinoms 
surinkti arba aptarnauti. Kai įrankiai tapatūs, kartu 
su mašinomis klasifikuojami tik tokie įrankiai, kurie 
turi būti naudojami vienu metu. Kai įrankiai įvairūs, 
kartu su mašina leidžiama klasifikuoti tiktai po vieną 
kiekvienos rūšies įrankį; 
3. muitiniam įforminimui įrankiai turi būti pateikti tuo 
pačiu metu kaip ir atitinkamos mašinos, kurioms jie 
yra skirti. 
B. Keičiamieji įrankiai  
Keičiamieji įrankiai klasifikuojami kartu su atitinka­
momis mašinomis, jeigu jie atitinka šias tris sąlygas: 
1. tai turi būti įrankiai, kurie priskiriami 8207 pozicijai, 
arba, pavyzdžiui, įrankiai, priskiriami 4016, 5911 ir 
6909 pozicijoms, arba 4205 00 11, 4205 00 19, 
6804 10 00, 6804 21 00, 6804 22 12, 6804 22 18, 
6804 22 30, 6804 22 50, 6804 22 90, 6804 23 00 ar 
9603 50 00 subpozicijai. 
Liejimo formos (8480 pozicija) ir reikmenys, įskai­
tant pagalbinius įrankius (pavyzdžiui, priskiriamus 
8466 pozicijai), nelaikomi įrankiais ir todėl nėra 
apibūdinami pagal šios papildomosios pastabos 
nuostatas; 
2. šie įrankiai turi sudaryti įprastinės atitinkamų mašinų 
įrangos dalį. 
Mašinos įrangos įprastine dalimi laikomi šie įrankiai:  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 12.02.2020 — 005.001 — 429  
a) bet koks tapačių įrankių, kurie gali būti vienu 
metu pritaikyti mašinoje, skaičius; 
b) po vieną kiekvienos rūšies įrankį, jeigu įrankiai 
yra skirtingi; 
3. šie įrankiai paprastai turi būti parduodami kartu su 
mašina, kuriai yra skirti, ir muitiniam įforminimui 
pateikiami kartu su šia mašina.  
3 papildomoji 
pastaba  Išardyta arba nesumontuota mašina gali būti importuojama 
keliose siuntose per tam tikrą laiko tarpą, jeigu tai būtina 
prekybos ar gabenimo patogumui užtikrinti. 
Tam, kad skirtingas sudedamąsias dalis galima būti dekla­
ruoti toje pačioje tarifinėje pozicijoje ar subpozicijoje kaip ir 
surinktą mašiną, deklarantas ne vėliau kaip pirmosios 
siuntos dieną turi pateikti muitinės postui atitinkamą 
prašymą raštu ir prie jo pridėti šiuos dokumentus: 
a) mašinos schemą arba, jeigu reikia, kelias schemas, 
kuriose nurodyti svarbiausių sudėtinių dalių serijos 
numeriai; 
b) bendrą prekių aprašą, kuriame nurodytos skirtingų dalių 
charakteristikos ir jų apytikrė masė, taip pat pirmiau 
minėtų pagrindinių dalių serijos numeriai. 
Prašymas gali būti priimtas tiktai vykdant tiekimo kontraktą 
arba dėl mašinos, kuri Kombinuotojoje nomenklatūroje gali 
būti laikoma sukomplektuota. 
Visos sudėtinės dalys turi būti importuojamas per tą patį 
muitinės postą per nustatytą laiko tarpą. Tačiau tam tikrais 
atvejais atitinkamos kompetentingos institucijos gali leisti 
importuoti per kelis muitinės postus. Nustatytas laiko limitas 
negali būti viršytas, nebent atitinkamos kompetentingos 
institucijos pateikia pagrįstą ir pateisintą prašymą terminui 
pratęsti. 
Kiekvieno dalinio importo atveju turi būti pateiktas į siuntą 
įeinančių dalių sąrašas su nuorodomis į pirmiau minėtą 
bendrą prekių aprašą. Muitinės deklaracijoje, skirtoje kiek­
vienai siuntai, turi būti pateikti ir dalies arba dalių, esanči ų 
siuntoje, ir sukomplektuotos mašinos aprašymai.  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 12.02.2020 — 005.001 — 430  
84 SKIRSNIS  
BRANDUOLINIAI REAKTORIAI, KATILAI, MAŠINOS IR 
MECHANINIAI ĮRENGINIAI; J Ų DALYS  
Bendrosios nuostatos  
8407 34 10, 8407 90 50 ir 8408 20 10 subpozicijose „skirti pram oniniam 
surinkimui“ įvardija tik naujų transporto priemonių serijinį su rinkimą 
gamyklose, kurios gamina arba surenka automobilius (įskaitant i r 
subrangovus).  
Šios subpozicijos gali būti taikomos tik tiems varikliams, kuri e faktiškai 
naudojami naujoms transporto priemonėms, kurių rūšys nurodytos 
subpozicijose, gaminti. Todėl šioms subpozicijoms nepriskiriami  
panašūs varikliai, naudojami kaip atsarginės dalys.  
8402  Vandens gar ų arba kit ų garų generavimo katilai 
(išskyrus centrinio šildymo karšto vandens katilus, taip 
pat galin čius generuoti mažo sl ėgio vandens garus); 
perkaitinto vandens katilai  
8402 19 90  Kiti  
Šiai subpozicijai priskiriami mišrūs kaitravamzdžiai vandens 
vamzdžių katilai ir taip pat specialūs rezervuarų tipo katilų 
variantai, pavyzdžiui, elektra šildomi garo katilai su šildymo 
elektra elementais vietoj degimo įrenginio.  
8405  Generatorini ų dujų arba vandens duj ų generatoriai, su 
valytuvais arba be j ų; acetileno duj ų generatoriai ir 
panašūs vandens proceso duj ų generatoriai, su valytu ­
vais arba be j ų 
8405 10 00  Generatorini ų dujų arba vandens duj ų generatoriai, su 
valytuvais arba be j ų; acetileno duj ų generatoriai ir 
panašūs vandens proceso duj ų generatoriai, su valytu ­
vais arba be j ų. 
Šiai subpozicijai nepriskiriami: 
a) miesto dujų generatoriai (dujinės orkaitės), kurie naudo­
jami dujų gamyklose (8417 pozicija); 
b) elektrolitiniai dujų generatoriai (pavyzdžiui, priklausomai 
nuo naudojamo elektrolito, skirti azoto dioksidui, vande­
nilio sulfidui ar ciano vandenilio rūgščiai generuoti,) turi 
būti priskiriami 8543 pozicijai.  
8407  St ūmokliniai vidaus degimo varikliai su kibirkštiniu 
uždegimu ir gr įžtamai slenkamuoju arba rotaciniu 
stūmoklio jud ėjimu  
8407 21 10 – 
8407 29 00  Laivų varikliai  
Šioms subpozicijoms nepriskiriami varikliai, naudojami 
laivuose kitais nei jų varymo tikslais.  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 12.02.2020 — 005.001 — 431  
8408  St ūmokliniai vidaus degimo varikliai su sl ėginiu užde ­
gimu (dyzeliniai arba pusiau dyzeliniai varikliai)  
8408 10 11 – 
8408 10 99  Laivų varikliai  
Žr. paaiškinimų 8407 21 10–8407 29 00 subpozicijų 
paaiškinimus.  
8409  Dalys, tinkamos vien tik arba daugiausia varikliams, 
priskiriamiems 8407 arba 8408 pozicijai  
Be išimčių, nurodytų SS paaiškinimų 8409 pozicijos paaiš­
kinimuose, toliau pateiktos dalys taip pat nepriskiriamos šiai 
pozicijai: 
a) vamzdžiai ir vamzdeliai iš nesukietinto vulkanizuoto 
kaučiuko (4009 pozicija); 
b) lankstūs vamzdeliai ir vamzdžiai iš netauriųjų metalų 
(8307 pozicija); 
c) tarpikliai ir panašūs sandarikliai (dažniausiai klasifikuo­
jami pagal medžiagą, iš kurios jie pagaminti, arba priski­
riami 8484 pozicijai).  
8409 99 00  Kitos  
Šiai subpozicijai nepriskiriami išmetamųjų dujų turbokom­
presoriai, naudojami suspausti atmosferos orui, kuris reika­
lingas degimo procese, siekiant padidinti stūmoklinių vidaus 
degimo variklių galingumą. Kadangi turbina varomus oro 
kompresorius varo išmetamųjų dujų turbina, jie priskiriami 
8414 pozicijai.  
8411  Turboreaktyviniai varikliai, turbosraigtiniai varikliai ir 
kitos duj ų turbinos  
8411 11 00 – 
8411 12 80  Turboreaktyviniai varikliai  
Šioms subpozicijoms nepriskiriami atskirai pateikti vadina­
mieji kuro sudeginimo pagalbiniai įtaisai 
(8411 91 00 subpozicija).  
8411 99 00  Kitos  
Šioms subpozicijoms priskiriamos dujų turbinų rotoriaus 
mentės, nepriklausomai nuo to, kai dujų turbina naudojama 
kaip pirminis variklis kartu su elektros generatoriumi.  
8412  Kiti varikliai ir j ėgainės 
8412 21 20 – 
8412 29 89  Hidrauliniai varikliai ir j ėgainės 
Šioms subpozicijoms priskiriamos hidraulinių pavarų 
jėgainės.  
8412 21 20 ir 
8412 21 80  Tiesinio veikimo (cilindrai)  
Šioms subpozicijoms priskiriamos hidraulinės koordinatinio 
poslinkio ir blokavimo pavaros, naudojamos orlaivio įgulos 
sėdynių padėčiai nustatyti.  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 12.02.2020 — 005.001 — 432  
8413  Skys čių siurbliai su pritvirtintais matuokliais arba be j ų; 
skysčių keltuvai  
8413 50 20  Hidrauliniai įrenginiai  
Žr. SS paaiškinimų 8412 pozicijos paaiškinimų B dalies 
6 punktą.  
8413 60 20  Hidrauliniai įrenginiai  
Žr. SS paaiškinimų 8412 pozicijos paaiškinimų B dalies 
6 punktą.  
8413 70 51 – 
8413 70 75  Spindulinio srauto siurbliai  
Spindulinio srauto siurbliuose skystis yra varomas statmenai 
ašiai arba siurbliaračiui.  
8413 70 81 ir 
8413 70 89  Kiti išcentriniai (centrifuginiai) siurbliai  
Šioms subpozicijoms priskiriami būtent tie ašiniai išcentri­
niai siurbliai, kuriuose skystis varomas išilgai siurbliaračio 
ašies. Čia taip pat priskiriami mišrūs spinduliniai ir ašiniai 
siurbliai (pavyzdžiui, spindulinis įsiurbimas ir ašinis ištekė­
jimas arba ašinis įsiurbimas ir spindulinis ištekėjimas).  
8413 81 00 ir 
8413 82 00  Kiti siurbliai; skys čių keltuvai  
Šioms subpozicijoms nepriskiriami: 
a) vadinamieji medicininiai nusiurbimo siurbliai, skirti 
išskyroms nutraukti, kuriuose be siurblio taip pat yra 
siurbimo įtaisas, naudojami operacinėse arba greitosios 
pagalbos automobiliuose (mobiliosiose operacinėse) 
(9018 pozicija); 
b) medicininiai siurbliai, kurie nešiojami, dedami prie kūno 
arba implantuojami į kūną ir kurie yra su atsargų rezer­
vuaru ir veikia kaip medikamentų išdavimo įtaisai, 
prijungti prie tame pačiame korpuse įmontuoto siurblį 
varančio energijos šaltinio.  
8414  Oro arba vakuuminiai siurbliai, oro arba kit ų dujų 
kompresoriai ir ventiliatoriai; ventiliacijos arba recirku ­
liacijos gaubtai (traukos spintos) su įmontuotu ventilia ­
toriumi, su filtrais arba be filtr ų 
Šiai pozicijai taip pat priskiriami ir elektriniai siurbliai, 
turbosiurbliai, elektriniai kompresoriai ir turbokompresoriai.  
8414 10 89  Kiti  
Šiai subpozicijai priskiriami skysčių-žiediniai vakuuminiai 
siurbliai ir membraniniai vakuuminiai siurbliai.  
8414 20 20 ir 
8414 20 80  Rankiniai arba kojiniai oro siurbliai  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 12.02.2020 — 005.001 — 433  
Šioms subpozicijoms priskiriami tik tie siurbliai, kurie 
valdomi rankomis arba kojomis, t. y. valdomi vien tik 
žmogaus pastangomis, kaip aprašyta SS paaiškinimų 
8414 pozicijos paaiškinimų A dalyje. Jie turi būti skirti 
būtent pneumatinėms padangoms (pavyzdžiui, dviračių, 
automobilių ir t. t.) ir panašiems gaminiams, pavyzdžiui, 
pripučiamiems čiužiniams, pripučiamoms pagalvėlėms ir 
pripučiamoms valtims pripūsti.  
8414 51 00 – 
8414 59 95  Ventiliatoriai  
Šiose subpozicijose ventiliatoriais laikomi tik tie gaminiai, 
kurie pasižymi charakteristikomis, aprašytomis SS paaiški­
nimų 8414 pozicijos paaiškinimų B dalyje, ir atitinka šias 
sąlygas: 
1. oro arba dujų slėgis neturi būti didesnis kaip 2 barai; 
2. juose turi būti įmontuota tik vienas rotacinis paviršius 
(viena pakopa). 
Oro kompresoriai, kurie neatitinka pirmiau nurodytų sąlygų, 
priskiriami 8414 80 11–8414 80 80 subpozicijoms.  
8414 59 35  Išcentriniai (centrifugavimo) ventiliatoriai  
Išcentriniai (centrifugavimo) ventiliatoriai yra tie, kuriuose 
judantis oras arba kitokios dujos yra įsiurbiamos ašine kryp­
timi, o išstumiamos spinduline kryptimi.  
8414 80 11 ir 
8414 80 19  Turbokompresoriai  
Turbokompresoriuje mentiračio velenas yra varomas išorinio 
variklio pagalba ir pumpuojamą orą arba kitokias dujas 
priverčia judėti mentiratis. Turbokompresoriai gali būti vien­
pakopiai arba daugiapakopiai, ašiniai arba spinduliniai. 
Pavyzdžiui, paprasti dviejų pakopų kompresoriai yra naudo­
jami dulkių siurbliuose.  
8414 80 11  Vienpakopiai  
Šiai subpozicijai taip pat priskiriami išmetamųjų dujų turbo­
kompresoriai, kurie naudojami stūmokliniuose vidaus 
degimo varikliuose, kai reikalinga degimo procese suspausti 
atmosferos orą, siekiant padidinti variklio galingumą. Jie yra 
vienpakopiai oro turbokompresoriai (oro pūstuvai), naudo­
jami didesniam kaip 2 barų viršslėgiui sudaryti, ir yra 
varomi išmetamųjų dujų turbinos, kuri yra įrengta šalia 
kompresoriaus korpuso, pagalba. Išmetamosios dujos į išme­
tamųjų dujų turbiną yra tiekiamos iš stūmoklinio vidaus 
degimo variklio, ant kurio ji yra sumontuota.  
8414 90 00  Dalys  
Šioms subpozicijoms taip pat priskiriamos stūmoklinių 
vidaus degimo variklių išmetamųjų dujų turbokompresorių 
dalys. Tačiau išmetamųjų dujų turbinų, naudojamų su išme­
tamųjų dujų turbokompresoriais, dalys klasifikuojamos kaip 
dujų turbinos, kurios neturi degimo kameros, dalys ir priski­
riamos 8411 pozicijai.  
8418  Šaldytuvai, šaldikliai ir kiti elektriniai arba neelektriniai 
šaldymo arba užšaldymo įrenginiai; šiluminiai siurbliai, 
išskyrus oro kondicionavimo įrenginius, priskiriamus 
8415 pozicijai  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 12.02.2020 — 005.001 — 434  
8418 69 00  Kiti  
Šiai subpozicijai priskiriami „šalčio (sublimaciniai) džiovin­
tuvai“, kurie yra įtaisai, naudojami orui džiovinti plaukymo 
baseinų pastatuose ir kitose drėgnose patalpose. Iš esmės jie 
yra sudaryti iš šaldymo įrenginio ir varikliu varomo venti­
liatoriaus. Ventiliatorius įtraukia drėgną orą, kuris tada 
kanalu patenka į šaldymo įrenginio garintuvą, kuriame jis 
kondensuojasi ant šaltų sienų. Gautas kondensacinis vanduo 
yra surenkamas į lataką. Išdžiovintas oras per šildomą 
šaldymo įrenginio kondensatorių nukreipiamas kartotiniam 
pašildymui ir grąžinamas atgal į patalpą. 
Tuo atveju, jeigu šalčio džiovintuvai yra naudojami 
suspaustam orui džiovinti suspausto oro sistemose, kurios 
taip pat priskiriamos šiai subpozicijai, išdžiovintas 
suspaustas oras paprastai vėl pašildomas papildomai insta­
liuoto „oras-oras“ šilumokaičio tipo pagalba. Toks šilumo­
kaitis perduoda šilumą, gautą iš drėgno suspausto oro, atei­
nančio per sieneles iš šalčio džiovintuvo pusės, į išdžiovintą 
suspaustą orą. 
Šie įtaisai neskirti oro temperatūros sureguliavimo prietai­
sams. 
Tačiau šiai subpozicijai nepriskiriami įtaisai, skirti sausam 
ledui (ledo luitams) gaminti, kai staigiai sumažinamas 
aukšto slėgio anglies dioksido slėgis ir tokiu būdu gaunamas 
peršaldymas (8479 pozicija).  
8419  Mašinos, pramoniniai arba laboratoriniai įrenginiai, 
šildomi arba nešildomi elektra (išskyrus krosnis, orkaites 
ir kitus įrenginius, priskiriamus 8514 pozicijai), naudo ­
jami medžiagoms apdoroti įvairiais, su temperat ūros 
pokyčiu susijusiais, procesais, kaip pavyzdžiui, šildymas, 
virimas arba kepimas, skrudinimas arba išdeginimas, 
distiliacija, rektifikacija, sterilizacija, pasterizacija, šuti ­
nimas vandens garais, džiovinimas, išgarinimas, gari ­
nimas, kondensacija arba šaldymas, išskyrus buitin ę 
techniką; neelektriniai tekan čio arba talpykloje laikomo 
vandens šildytuvai  
8419 20 00  Medicininiai, chirurginiai arba laboratoriniai sterilizato ­
riai 
Šiai subpozicijai priskiriami prietaisai, skirti kaip įranga 
klinikoms, operacinėms, medicinos centrams ir t. t., sudaryti 
iš talpyklų, kuriose medicininiai ir chirurginiai instrumentai,  
taip pat vata, absorbuojanti korpija ir kitos tvarstomosios 
medžiagos yra veikiamos 100 °C ar aukštesnės tempera­
tūros, siekiant sunaikinti mikroorganizmus, kurių juose 
gali būti. 
Paprastai jie yra lygiagretainio arba cilindro, stovinčio ant 
pagrindo, formos ir su nuimamomis grotelėmis. Talpyklos 
daugiausia gaminamos iš plieno arba aliuminio ir yra 
išklotos izoliacine medžiaga. Durelės gali būti įstiklintos, 
kad matytųsi talpyklos viduje esantys įrankiai. Kai kuri 
įranga yra spintelių arba kitokių baldų pavidalo. Tokiu 
atveju sterilizatoriuje gali būti lentyna įrankiams ir kitiems 
sterilizuojamiems daiktams laikyti; tai neturi įtakos jo 
priskyrimui šiai subpozicijai.  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 12.02.2020 — 005.001 — 435  
Šioje įrangoje kaitinimo šaltinis gali būti spiritas, benzinas,  
dujos arba elektra, o sterilizacija, priklausomai nuo įrangos 
konstrukcijos, atliekama verdančiu vandeniu (katiluose), 
suspaustais garais (autoklavuose) arba karštu sausu oru 
(orkaitėse).  
8419 50 20 ir 
8419 50 80  Šilumokai čiai 
Šilumokaičiai naudojami: 
1. sukelti temperatūros pokyčius skysčiuose arba dujose 
nepakeičiant jų būvio; kai kuriais atvejais tokio tempera­
tūros pokyčio pakanka, kad būtų atlikta sterilizacija arba 
pasterizacija; 
2. išgarinti arba kondensuoti skysčius. 
Šiai subpozicijai priskiriami: 
1. azoto ir kitų dujų kondensatoriai; 
2. prietaisai, vadinami „šaldikliais“, skirti tirpalams, 
daugiausia naudojamiems dažymui ir sausam valymui, 
aušinti ir kondensuoti; 
3. skysčių, garų arba dujų aušinimo įrenginiai, naudojami 
įvairiose pramonės šakose (pavyzdžiui, pieninėse, alaus 
daryklose); 
4. nepertraukiamo pasterizavimo įrenginiai, ypač naudojami 
pieninėse (plokšti pasterizatoriai). 
Šiai subpozicijai nepriskiriami: 
a) tekančio arba talpykloje laikomo vandens šildytuvai, 
priskiriami 8419 11 00 arba 8419 19 00 subpozicijai; 
b) įrenginiai, kuriuose: 
— šilumos apsikeitimas naudojamas skysčio arba dujų 
substancijai transformuoti į kietą būvį (pavyzdžiui, 
purškiamasis džiovinimas); 
— šilumos apsikeitimas tarp dviejų skysčių nevyksta per 
sienelę (pavyzdžiui, laisvo oro srauto aušykla). 
Tokie įrenginiai paprastai priskiriami 8419 89 10 arba 
8419 89 98 subpozicijai.  
8419 89 10  Aušyklos ir panaš ūs tiesioginio aušinimo įrenginiai (be 
skiriamosios sienel ės), veikiantys naudojant uždaroje 
sistemoje cirkuliuojant į vandenį 
Šiai subpozicijai priskiriamos aušyklos, kuriose aušinamas 
vanduo atiduoda šilumą tiesiogiai į orą išgaravimo būdu. 
Pašildytas vanduo yra pumpuojamas į viršų, tada laisvai 
sruvena žemyn aušyklos viduje ir tokiu būdu kylančio oro 
pagalba yra ataušinamas (kamino efektas).  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 12.02.2020 — 005.001 — 436  
8419 89 98  Kiti  
Šiai subpozicijai priskiriami įrenginiai, skirti šviežioms 
dešrelėms rūkyti, net kai dešrelės rūkymo metu taip 
termiškai apdorojamos, kad po to jos yra iš dalies arba 
visiškai paruoštos (išvirtos arba iškeptos). Jie sudaryti iš 
didelės kameros, kuri kaitinama garų gyvatuko pagalba; iš 
išorės ventiliatoriaus pagalba į kamerą pučiamas karštas arba 
šaltas dūmas. Jie yra su drėkinimo įrenginiais ir gyvatukais 
su šaltu vandeniu, skirtu aušinimui. Šviežios dešrelės į 
kamerą yra transportuojamos sukabintos ant judančių rėmų. 
Įrengimai, vadinami „valgomųjų reikmenų išdavimo įtai­
sais“, skirti valgomiesiems reikmenims laikyti ir išduoti 
pietaujantiesiems valgyklose arba savitarnos restoranuose, 
šiai subpozicijai nepriskiriami net ir tais atvejais, kai jie 
yra su elektriniais šildymo prietaisais arba šildomomis 
vandens vonelėmis, skirtomis valgomiesiems reikmenims 
pašildyti (9403 pozicija).  
8421  Centrifugos, įskaitant išcentrines (centrifugines) džio ­
vyklas; skys čių arba duj ų filtravimo arba valymo 
mašinos ir aparatai  
8421 39 35  Veikiantys naudojant katalitin į procesą 
Šiai subpozicijai priskiriami katalitinio išmetamųjų dujų 
valymo įrenginiai, montuojami autotransporto priemonių 
dujų išmetimo sistemose arba pramonės gamyklų dujotiekių 
vamzdynuose, skirti azoto oksidui ir, galimas daiktas, 
kitiems teršalams (pavyzdžiui, anglies monoksidui ir anglia­
vandeniliams) pašalinti iš išmetamųjų dujų arba dūmų, 
naudojant chemines reakcijas, siekiant sumažinti oro užterš­
tumą. Katalitiniai konverteriai, sumontuoti autotransporto 
priemonėse, yra sudaryti iš korpuso, kuriame įdėta keraminė 
korėta medžiaga (monolitinė atrama), sudaryta iš kanalų, 
padengtų aktyvuota katalitine medžiaga. Pramonės gamy­
klose dūmų valymo įrenginiai sudaryti iš atraminio rėmo 
su dideliu katalitinių komponentų skaičiumi. Tačiau atskirai 
pateikiamos monolitinės atramos ir katalitiniai komponentai 
klasifikuojami kaip katalizatoriai ir priskiriami 
3815 pozicijai.  
8421 39 85  Kiti  
Be įrenginių, kurie veikia naudojant elektrostatinį ir šiluminį  
procesą, šiai subpozicijai priskiriami dujų valymo aparatai, 
kurie išskirsto dujų mišinį į atskirus komponentus proceso 
metu.  
8422  Ind ų plovimo mašinos; buteli ų arba kit ų talpykl ų 
plovimo, valymo arba džiovinimo mašinos; buteli ų, skar­
dinių dėžių, maišų arba kit ų talpyklų pripildymo, užda ­
rymo, sandarinimo arba žym ėjimo (etike čių pritvirti ­
nimo) mašinos; buteli ų, stiklaini ų, tūbelių ir panaši ų 
talpyklų uždarymo mašinos; kitos pakavimo arba vynio ­
jimo mašinos ( įskaitant vyniojimo į pakaitinus traukias 
(susitraukian čias) plėveles mašinas); g ėrimų gazavimo 
mašinos  
8422 90 10  Ind ų plovimo mašin ų 
Atskirai pateikti programuojami jungikliai su laikrodžio 
mechanizmu, skirti indų plovimo mašinoms, klasifikuojami 
pagal jų charakteristikas (pavyzdžiui, priskiriami 
9107 00 00 pozicijai).  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 12.02.2020 — 005.001 — 437  
8423  Sv ėrimo mašinos (išskyrus svarstykles, kuri ų jautris ne 
mažesnis kaip 5 cg), įskaitant mas ės valdomas skai čia­
vimo arba kontrol ės mašinas; vis ų rūšių svėrimo mašin ų 
svareliai  
8423 20 10  Svor į matuojan čios elektronin ėmis priemon ėmis 
Šios svarstyklės laikomos „elektroninėmis svarstyklėmis“, 
jeigu į svarstyklių matuoklį yra įmontuoti mikroprocesoriai, 
pavyzdžiui, norint suskaičiuoti pasverto kiekio kainą, naudo­
jant vieneto kainą (pavyzdžiui, kilogramo kainą), kuri yra 
įvesta į svarstykles.  
8423 20 90  Kitos  
Šiai subpozicijai priskiriamos elektromechaninės konveje­
riams skirtos svarstyklės. Šių svarstyklių konstrukcija ir 
veikimo metodas yra tokie patys kaip ir elektromechaninių 
svarstyklių, aprašytų paaiškinimų 8423 81 80 subpozicijos 
paaiškinimai.  
8423 30 10  Svor į matuojan čios elektronin ėmis priemon ėmis 
Mutatis mutandis  taikomi paaiškinimų 8423 20 10 subpozi­
cijos paaiškinimai.  
8423 30 90  Kitos  
Šiai subpozicijai priskiriamos elektromechaninės pastovios 
masės svėrimo svarstyklės ir nustatytos medžiagos masės 
atseikėjimo į maišą arba kitą talpyklą (fasavimo) svarstyklės, 
įskaitant kaušines svarstykles.Šių svarstyklių konstrukcija ir 
veikimo metodas yra tokie patys kaip ir elektromechaninių 
svarstyklių, aprašytų paaiškinimų 8423 81 80 subpozicijos 
paaiškinimai.  
8423 81 21 to 
8423 81 29  Svorį matuojan čios elektronin ėmis priemon ėmis 
Mutatis mutandis  taikomi paaiškinimų 8423 20 10 subpozi­
cijos paaiškinimai.  
8423 81 80  Kitos  
Šiai subpozicijai priskiriamos elektromechaninės svarstyklės, 
kuriose objektų masė keitiklio, sumontuoto svarstyklėse, 
pagalba konvertuojama į elektrinį signalą (srovę), kuris 
išmatuojamas svarstyklėse įmontuotu matuokliu prietaisu. 
Paprastai tokiose svarstyklėse įmontuoti matavimo keitikliai 
yra sudaryti iš apkrovos elementų (tenzodaviklių) arba 
strypų su tenzorezistoriais (elektrinėmis varžomis), sujungtų 
tarpusavyje į elektrinį tiltelį. Jėga, kuria spaudžia sveriama 
masė, deformuoja apkrovos elementus, sukeldama tenzore­
zistoriaus ilgio pokyčius (sutrumpėja arba pailgėja), ir tokiu 
būdu keičia varžą, kuri yra proporcinga sveriamai masei, ir 
kuri srovės pasikeitimo forma ir varžos matavimo tiltelio 
pagalba perduodama į matuoklį prietaisą svarstyklėse.  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 12.02.2020 — 005.001 — 438  
Be matuoklio prietaiso, vadinamo atsvėrimo įtaisu, svars­
tyklių vaizduoklio arba svėrimo indikatoriaus, kuris 
paprastai yra atskirame korpuse, elektromechaninės svarsty­
klės taip pat gali turėti ir kitus mazgus, kurie yra sujungti 
kartu (pavyzdžiui, klaviatūrą, atminties bloką, spausdintuvą, 
VDU, valdiklį ir kortos skaitytuvą, skirtą priėjimui prie 
svarstyklių kontroliuoti). Tokio tipo svėrimo sistemose prie 
bendro matavimo prietaiso gali būti prijungtos kelios svars­
tyklės (taip pat vadinamos „nuotolinio svėrimo termina­
lais“). 
Pirmiau aprašytos svarstyklės taip pat gali būti aprūpintos 
sąsaja, per kurią svarstyklės gali būti prijungiamos prie auto­
matinio duomenų apdorojimo įrenginio.  
8423 82 20  Svor į matuojan čios elektronin ėmis priemon ėmis, 
išskyrus autotransporto priemoni ų svėrimo mašinas  
Mutatis mutandis  taikomi paaiškinimų 8423 20 10 subpozi­
cijos paaiškinimai.  
8423 82 81 ir 
8423 82 89  Kitos  
Mutatis mutandis  taikomi paaiškinimų 8423 81 80 subpozi­
cijos paaiškinimai.  
8423 89 20  Svor į matuojan čios elektronin ėmis priemon ėmis 
Mutatis mutandis  taikomi paaiškinimų 8423 20 10 subpozi­
cijos paaiškinimai.  
8423 89 80  Kitos  
Mutatis mutandis  taikomi paaiškinimų 8423 81 80 subpozi­
cijos paaiškinimai.  
8424  Mechaniniai įtaisai (rankiniai arba kiti), skirti skys čiams 
arba milteliams išsvaidyti, paskleisti arba purkšti; gesin ­
tuvai, pripildyti arba nepripildyti; purkštuvai ir panaš ūs 
įtaisai; garasrov ės, smėliasrovės ir panašios srovinio 
svaidymo mašinos  
8424 30 10  Veikian čios naudojant susl ėgtą orą 
Šiai subpozicijai priskiriamos smėliasrovės, kuriose yra 
įmontuotas oro kompresorius, naudojamas uždegimo 
žvakėms arba monolitiniams elektriniams kondensatoriams 
valyti. 
Valymas reiškia laidžiųjų kondensatoriaus medžiagų pašali­
nimą smėlio čiurkšlės pagalba, siekiant gauti reikiamą 
kondensatoriaus varžinę talpą.  
8424 89 70  Kiti  
Šiai subpozicijai priskiriamos „plovimo mašinos“, skirtos 
automobiliams, metalinėms dalims ar kitokiems gaminiams 
plauti purškiant vandenį, benziną ar kitus skysčius; jos yra 
su siurbliu, žarnomis su antgaliais, taip pat, kur tinka, su 
maitinimo įtaisu, šildymo aparatu ir t. t., kurie sudaro 
užbaigta gaminį.  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 12.02.2020 — 005.001 — 439  
Tačiau šiai subpozicijai nepriskiriami aukšto slėgio valymo 
vandeniu įtaisai (8424 30 01–8424 30 08 subpozicijos).  
8426  Laiv ų derikai (k ėlimo kranai su str ėlėmis); kėlimo 
kranai, įskaitant kabelinius kranus; mobiliosios k ėlimo 
konstrukcijos, apžarginiai transporteriai ( straddle 
carriers ) ir gamyklose naudojamos važiuokl ės su kėlimo 
kranais  
8426 41 00 ir 
8426 49 00  Kiti savaeigiai k ėlimo mechanizmai  
Žr. SS paaiškinimų 8426 pozicijos paaiškinimų dalies 
„Savaeigiai ir kiti „mobilieji“ mechanizmai“ b punkto 
2 papunktį. 
Siekiant atskirti šioms subpozicijoms priskiriamus savaei­
gius mechanizmus nuo varikliu varomų specialiosios paskir­
ties autotransporto priemonių, priskiriamų 8705 pozicijai, 
šioms subpozicijoms priskiriamos savaeigės mašinos 
dažniausiai turi šias charakteristikas: 
1. varomos variklio, kuris yra kėlimo įtaiso dalis; 
2. maksimalus greitis yra 20 km per valandą; 
3. yra su atskira kabina, kuri yra kėlimo įtaiso dalis; 
4. paprastai nejuda, kai yra apkrautos, arba, jeigu juda, tai 
jų judėjimas kėlimo operacijos metu yra apribotas ir 
epizodiškas.  
8428  Kiti k ėlimo, pernešimo, pakrovimo arba iškrovimo 
mechaniniai įrenginiai (pavyzdžiui, liftai, eskalatoriai, 
konvejeriai, lyn ų keliai)  
Šiai subpozicijai nepriskiriami vikšriniai keltuvai su vikšrų 
kelio sistemomis, kurios naudojamos neįgaliųjų vežimėliams 
ir jų keleiviams kelti laiptais aukštyn, jie klasifikuojamo 
kaip neįgaliųjų vežimėlių reikmenys ir priskiriami 
8714 pozicijai.  
8428 90 90  Kiti  
Šiai subpozicijai priskiriami: 
1. valcavimo staklių ritininiai konvejeriai arba ritininiai 
konvejeriai, varomi arba nevaromi varikliu, skirti produk­
tams paduoti į valcavimo staklių sekciją ir juos iš ten 
pašalinti, arba produktams transportuoti nuo vienos 
sekcijos prie kitos; 
2. prispaudimo ritiniai su analogiška pirmiau minėtų mecha­
ninių įrenginių funkcija, sudaryti iš dviejų ritinių eilių, 
kuriomis praeina produktai; 
3. ritinių aušinimo konvejeriai, kurie yra įrengti valcavimo 
staklių linijos gale, ir kuriais produktai (pavyzdžiui, 
strypai ir viela) yra lėtai transportuojami ir atvėsinami 
aplinkos temperatūroje;  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 12.02.2020 — 005.001 — 440  
4. valcavimo staklių kėlimo arba vartymo stalai su keletu 
vienas ant kito uždėtų ritinių komplektų (trijų aukštų ir 
dvigubų dviejų aukštų sekcijos). Tokį mechanizmą 
sudaro stalas, kuris vartosi ant ašies, esančios tolimiau­
siame valcavimo staklių taške. Staluose yra įmontuoti 
varikliu varomi ritiniai. Praėję pro vieną ritinių eilę, 
produktai patenka ant stalo, kuris tada juos apverčia ir 
išlygina prieš kitą ritinių eilę, tarp kurių produktai yra 
perstumiami varikliu varomų ritinių pagalba; 
5. stūmikliai, kurie naudojami valcavimo staklėse su lygia­
grečiomis sekcijomis, skirti, pavyzdžiui, strypų nuo 
pirmojo stovo ritininio konvejerio perdavimui į antrąjį 
stovą; 
6. vartymo ir apsukimo prietaisai. 
7. mechaniniai įrenginiai, skirti distanciniam darbui su labai 
radioaktyviomis medžiagomis. 
Šiai subpozicijai nepriskiriami automatiniai luitų manipulia­
toriai ir mechaniniai įrenginiai (pavyzdžiui, kėlimo kranai ir 
tiltiniai kranai), kurie, nors ir naudojami padavimui į valca­
vimo stakles, pastarųjų darbe tiesiogiai nedalyvauja 
(8426 12 00, 8426 41 00, 8426 49 00 arba 
8426 99 00 subpozicija).  
8429  Savaeigiai buldozeriai, buldozeriai su paslankiu verstuvu 
(angledozers ), greideriai, lygintuvai, skreperiai, mechani ­
niai semtuvai, ekskavatoriai, vienkaušiai krautuvai, 
plūktuvai ir plentvoliai.  
8429 30 00  Skreperiai  
Žr. SS paaiškinimų 8429 pozicijos paaiškinimų antrosios 
pastraipos C dalį. 
Šiai subpozicijai nepriskiriami kombinuoti skreperiai, kurie 
susideda iš traktoriaus (net tik su viena ašimi) ir tinkamo 
skreperio. Vadovaujantis 87 skirsnio 2 pastaba kiekviena 
dalis privalo būti priskiriama savo atitinkamai pozicijai 
(8701 pozicijai priskiriamas traktorius ir 8430 69 00 subpo­
zicijai – skreperis).  
8432  Žem ės ūkio, sodininkyst ės arba mišk ų ūkio mašinos, 
naudojamos dirvai paruošti arba dirbti; volai vejoms 
arba sporto aikštel ėms voluoti  
8432 39 11  Tikslaus s ėjimo sėjamosios su centrine pavara  
Šiai subpozicijai priskiriamos mašinos, kurios sėja sėklas ar 
atskirus grūdelius į dirvą eilėmis su reguliuojamais vieno­
dais tarpais. Šios mašinos taip pat gali sėti sėklas keliomis 
eilėmis vienu metu.  
8433  Javapjov ės, derliaus nu ėmimo arba kuliamosios mašinos, 
įskaitant šiaud ų arba šieno presus arba 
presus-rinktuvus; vejapjov ės arba šienapjov ės; kiaušini ų, 
vaisių arba kit ų žemės ūkio produkt ų valymo, r ūšiavimo 
arba atrankos mašinos, išskyrus mašinas, priskiriamas 
8437 pozicijai  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 12.02.2020 — 005.001 — 441  
8433 11 10 – 
8433 19 90  Vejapjov ės, naudojamos žolynams, park ų pievoms arba 
sporto aikštel ėms pjauti.  
Žr. SS paaiškinimų 8433 pozicijos paaiškinimų A dalies 
priešpaskutinę pastraipą, su nuoroda į važiuojančiąsias 
vejapjoves.  
8438  Kitos mašinos, nenurodytos kitoje šio skirsnio vietoje, 
naudojamos maisto produkt ų arba gėrimų pramoniniam 
paruošimui arba gamybai, išskyrus gyv ūninių arba nela ­
kiųjų augalini ų riebalų arba aliej ų ekstrahavimo arba 
gamybos mašinas  
8438 80 10  Arbatos arba kavos paruošimo  
Šiai subpozicijai priskiriamos įvairių rūšių arbatų maišymo 
mašinos ir kavos malimo mašinos. 
Šiai subpozicijai nepriskiriami pramoniniai arbatos ar kavos 
virimo aparatai (8419 81 20 subpozicija), kavos skrudinimo 
mašinos (8419 89 98 subpozicija), kavos miltelių (tirpios 
kavos) gamybos mašinos (8419 39 00 subpozicija).  
8439  Pluoštini ų celiuliozini ų medžiag ų plaušienos gamybos, 
popieriaus arba kartono gamybos arba apdailos mašinos  
8439 30 00  Popieriaus arba kartono apdailos mašinos  
Be mechaninių įrenginių, nurodytų SS paaiškinimų 
8439 pozicijos paaiškinimų III grupėje, šiai subpozicijai 
taip pat priskiriamos mašinos, atliekančios pergamentinio 
popieriaus apdailą. 
Šiai subpozicijai nepriskiriamos: 
a) mašinos, kurių funkcijos analogiškos pirmiau nurody­
toms mašinoms ir kuriomis apdorojami ne popieriaus 
arba kartono lakštai, bet šių medžiagų dirbiniai. Pavyz­
džiui, mašinos, skirtos popieriniams puodeliams, talpy­
kloms ir t. t. vaškuoti panardinimo būdu 
(8479 89 97 subpozicija). Mašinos, kuriomis gaminami 
popieriaus arba kartono dirbiniai, pavyzdžiui, popieriniai 
puodeliai, dėžutės, talpyklos ir t. t., priskiriamos 
8441 pozicijai; 
b) mašinos, kuriomis popieriaus arba kartono lakštai taip 
apdorojami, kad iš jų pagaminti dirbiniai Kombinuoto­
joje nomenklatūroje nebelaikomi popieriaus arba kartono 
dirbiniais. Pavyzdžiui, mašinos, skirtos padengti popierių 
abrazyvinėmis medžiagomis arba šviesai jautriomis 
emulsijomis (8479 89 97 subpozicija).  
8441  Kitos popieriaus plaušienos, popieriaus arba kartono 
gamybos mašinos, įskaitant vis ų rūšių popieriaus ir 
kartono pjaustymo mašinas  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 12.02.2020 — 005.001 — 442  
8441 10 20  Kitos išilginio ir skersinio pjaustymo mašinos  
Šiai subpozicijai priskiriamos mašinos, kuriomis atliekamas 
arba vien tik skersinis pjaustymas, arba vienu metu išilginis 
ir skersinis pjaustymai iš ištisinių popieriaus rulonų į speci­
finio formato lakštus.  
8441 10 30  Giljotinin ės pjaustymo mašinos  
Šiai subpozicijai priskiriamos mašinos, skirtos vienu peiliu 
pjaustyti popieriaus šūsnis tuo metu, kai skersinis, padėtas 
virš pjaustymo stalo, tvirtai prispaudžia popierių išilgai 
pjovimo vietos. 
Šiai subpozicijai taip pat priskiriamos mašinos su vienu 
peiliu ir sukamuoju pjaustymo stalu, skirtu knygų blokams 
apipjaustyti, kuriuo knygų blokai po pirmojo ir antrojo 
nupjovimų pasukami 90° kampu.  
8441 10 70  Kitos  
Šiai subpozicijai priskiriamos mašinos su trimis peiliais, 
išdėstytais 90° kampu vienas į kitą, kurios skirtos knygų 
blokams apipjaustyti. Du peiliai vienu metu apipjauna 
knygų blokų viršutinį ir apatinį kraštus, o tada trečiasis 
peilis apipjauna priekinį kraštą, arba atvirkščiai. 
Šiai subpozicijai priskiriamos rankinio valdymo arba peda­
lais valdomos mašinos.  
8442  Mašinos, aparatai ir įranga (išskyrus mašinas, priski ­
riamas 8456 – 8465 pozicijoms), skirti plokšt ėms, cilind ­
rams arba kitiems spaudos elementams paruošti arba 
gaminti; plokšt ės, cilindrai ir kiti spaudos elementai; 
plokštės, cilindrai ir litografiniai akmenys, paruošti 
naudoti spaudai (pavyzdžiui, nulyginti, šlifuoti arba 
poliruoti)  
8442 30 00  Mašinos, aparatai ir įranga  
Šiai subpozicijai priskiriamos fotografinės teksto rinkimo 
mašinos, kurios komponuoja nuosekliai fotografuodamos 
ženklus, esančius ant sukamųjų diskų, arba specialiųjų 
matricų paviršių, arba ženklus, sukurtus elektroniniame 
vamzdyje labai mažų persidengiančių taškų matrica. Be to, 
šiai subpozicijai priskiriamos komponavimo mašinos, 
naudojančios į fotojuostą projektuojamą lazerio pluoštą.  
Be to, šiai subpozicijai priskiriamos mašinos skirtos tekstui 
lieti ir rinkti (pavyzdžiui, linotipai, monotipai, intertipai),  su 
liejimo įtaisu arba be jo. 
Šrifto liejimas gali būti rankiniu būdu atliekamas darbas 
arba jis gali būti mechanizuotas, naudojant daugiau arba 
mažiau sudėtingas mašinas. Šiai subpozicijai priskiriama 
aparatūra ir mašinos: 
1. matricos, mažos plokštės, paprastai iš vario arba nikelio, 
įspaustos puansonu. Jos naudojamos atskiriems spaudos 
ženklams lieti;  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 12.02.2020 — 005.001 — 443  
2. lyginimo stalai šrifto paviršiui lyginti rankiniu būdu. Tai 
yra iš esmės visiškai glotnus stalas su išdroža link centro 
ir su tvirtinimo įtaisu, laikančiu šriftą vietoje; 
3. automatinės šrifto liejimo mašinos. Šiose mašinose šriftas 
daromas kiekvieną raidę liejant atskirai, bet jis neren­
kamas. Jas paprastai sudaro elektra kaitinamas tiglis su 
išlydytu metalu, formos aušinimo įtaisas kietėjimui spar­
tinti ir šrifto lyginimo bei glotninimo mechanizmai; 
4. šrifto liejimo mašinos linijoms, tarpams (furnitūra) ir 
pan., veikiančios ekstruzijos būdu; 
5. komponavimo rinktuvai (arba rinktuvai), naudojami 
rinkimui pradėti, kuriuose viena arba daugiau šrifto 
eilučių renkama rankiniu būdu. Juos paprastai sudaro 
maža, gerai išlyginta medinė arba metalinė plokštė su 
antbriauniais dvejuose gretimuose kraštuose ir dažnai su 
slankiojamąją prispaudimo skerse. Pozicijai priskiriami 
panašūs, bet didesni rinktuvai, kuriuose telpa viso 
puslapio šriftas; 
6. šasi, ketaus arba plieniniai rėmai keliems spausdina­
miems puslapiams laikyti. Rėmelyje nejudamai laikomas 
vienas, du arba keturi puslapiai, naudojant metalinius 
spraustuvus (specialius metalinius pleištus) arba mecha­
ninio įspraudimo įtaisus (veržlėmis arba varžtais ir pan.), 
kurie irgi priskiriami šiai pozicijai. 
Be to, be pirmiau nurodytų šrifto liejimo ir rinkimo mašinų 
ir aparatų yra visa grupė kitų mašinų, kurios mechaniškai 
lieja šriftą ir jį renka. Tai daroma dvi skirtingas operacijas 
atliekant dvejomis skirtingomis, bet papildančiomis viena 
kitą mašinomis (pirmoji mašina gamina perforuotą popie­
riaus juostą, skirtą valdyti antrąją mašiną, kurios funkcija 
– lieti šriftą atskirai arba eilučių blokais), arba atliekant 
vieną operaciją ta pačia mašina. Šias, dažnai labai sudė­
tingas mašinas, sudaro: 
1. atskirų simbolių liejimo ir rinkimo mašinos (monotipas), 
kurios, valdomos prieš tai pradinio rinkimo mašina gauta 
perforuota juosta, pneumatinių relių pagalba renka 
specialias matricas, esančias mašinoje, kuri gamina 
atskirus šrifto simbolius ir surenka juos rinktuve (kuris 
pats yra mašinos dalis). 
Šios mašinos naudojamos kartu su pradinio rinkimo 
mašina, turinčia klavišinį perforatorių, kuris popieriaus 
juostoje atlieka pradinį rinkimą. Šios pradinio rinkimo 
mašinos irgi priskiriamos šiai pozicijai; 
2. Klavišinės atskirų simbolių rinkimo ir liejimo mašinos, 
visas operacijas atliekant viena mašina ( Rototype  ir pan.);  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 12.02.2020 — 005.001 — 444  
3. šrifto eilučių liejimo mašinos. Rankiniu būdu surinktų 
eilučių matricos įdedamos į mašiną, kuri lieja šriftą ir 
pateikia jį šrifto eilučių pavidalu; 
4. šrifto eilučių rinkimo ir liejimo mašinos. Šios mašinos 
yra sudėtingos klavišinės įvairių šriftų ( Intertype , Lino­
graph  ir pan.) mašinos, kuriomis šriftas renkamas ir 
liejamas eilučių pavidalu vienoje mašinoje. Kai kuriose 
iš šių mašinų yra įrengtas įtaisas, kuriuo mašinos gali 
būti valdomos popieriaus juosta, prieš tai perforuota 
atskira mašina, irgi priskiriama šiai pozicijai.  
Šiai subpozicijai priskiriami mechaniniai įrenginiai, aparatai 
ir įranga, skirta plokščių, cilindrų arba kitų spaudos 
elementų, aprašytų SS paaiškinimų 8442 pozicijos paaiški­
nimų A dalies 1–3 punktuose, paruošimui arba gamybai.  
Tačiau šiai subpozicijai nepriskiriama: 
a) bendros paskirties automatinio duomenų apdorojimo 
mašinos, kurios, be turimų buhalterinės apskaitos ir atly­
ginimų skaičiavimo funkcijų, dar naudojamos, pavyz­
džiui, fotokomponavimui, ir kurios šiuo tikslu tiesiogiai 
kabeliais yra prijungtos prie fotografinės teksto rinkimo 
mašinos tam, kad ją galima būtų kontroliuoti ir aprūpinti 
teksto rinkimo duomenimis (8471 pozicija – žr. šio 
skirsnio 5 pastabos A dalį); 
b) autonominiai telegrafo siųstuvai ir imtuvai 
(8517 pozicija).  
8442 50 00  Plokšt ės, cilindrai ir kiti spaudos elementai; plokšt ės, 
cilindrai ir litografiniai akmenys, paruošti naudoti 
spaudai (pavyzdžiui, nulyginti, šlifuoti arba poliruoti)  
Gamtinis litografinis akmuo yra sudarytas iš kalkakmenio su 
smulkiais homogeniniais grūdeliais. Dirbtinas litografinis 
akmuo paprastai yra pagamintas iš cemento ir kalcio karbo­
nato, kuris buvo sumaltas ir suspaustas. 
Šioms subpozicijoms priskiriami litografiniai akmenys yra: 
— padengti iliustracijomis, nupieštomis ranka arba perkel­
tomis fotografiniu būdu; arba 
— nulygintas arba šlifuotas, kad be papildomo apdorojimo 
būtų tinkamas piešti arba rašyti. 
Neapdorotas kalkakmenis (vadinamas „litografiniu 
akmeniu“) šioms subpozicijoms nepriskiriamas arba priski­
riamas 2530 90 00 subpozicijai.  
8443  Spaudos mašinos, spausdinan čios naudojant plokštes, 
cilindrus ir kitus spaudos elementus, priskiriamus 
8442 pozicijai; kiti spausdintuvai, kopijavimo ir faksimi ­
liniai aparatai, kombinuoti arba nekombinuoti; j ų dalys 
ir reikmenys  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 12.02.2020 — 005.001 — 445  
8443 39 00  Kitos  
Šiai subpozicijai priskiriami šviesoraštinio kopijavimo ir 
diazokopijavimo aparatai, kurie naudojami peršviečiamiems 
originalams kopijuoti ant šviesai jautraus popieriaus. Dėl per 
peršviečiamą originalą praeinančios šviesos poveikio, diazo 
junginiai arba šviesai jautrios geležies druskos, esančios 
kopijavimo popieriaus sudėtyje, apšviestose zonose yra 
suskaidomos. Neapšviestos zonos tampa matomos po išryš­
kinimo. Tokie aparatai paprastai atgamina melsvas kopijas, 
kuriose atskiros linijos nėra tokio paties ryškumo kaip origi­
nale. 
Be to, šiai subpozicijai priskiriama kontaktinio spausdinimo 
mašinos ir termografinio kopijavimo aparatai. 
Šiai subpozicijai priskiriami nekontaktiniai spausdintuvai, jei  
jų negalima prijungti prie automatinio duomenų apdorojimo 
mašinos arba tinklo, pavyzdžiui: 
1. terminiai spausdintuvai, kuriuose elektra kaitinama 
terminė spausdinimo galvutė su adatine matrica atspau­
džia norimus rašmenis ant šilumai jautraus popieriaus; 
2. elektrostatiniai spausdintuvai, kuriuose rašomosios 
galvutės judantys metaliniai smaigaliai su statiniu krūviu 
ant elektrografinio popieriaus suformuoja nematomus 
rašmenis, sudarytus iš mažų taškelių, turinčių elektrosta­
tinį krūvį. Taškelių su krūviu nudažymui ir matomų 
rašmenų sukūrimui naudojami skysti dažai. 
Pirmiau išvardyti spausdintuvai yra valdomi duomenų laik­
menų (pavyzdžiui, CD ROM, diskelių, magnetinių juostų 
arba puslaidininkių) arba mašinų, išskyrus automatinio 
duomenų apdorojimo mašinas (pavyzdžiui, skaitmeninių 
kamerų, vaizdo įrašymo kamerų arba korinio tinklo tele­
fonų).  
8443 91 10 – 
8443 99 90  Dalys ir reikmenys  
Be dalių ir reikmenų, išvardytų SS paaiškinimų 8443 pozi­
cijos paaiškinimuose, šioms subpozicijoms priskiriami: 
1. automatiniai tiektuvai, skirti alavuotajai skardai paduoti į  
spausdinimo mašinas; 
2. įtempimo sistemos, paprastai pneumatinės, skirtos popie­
riaus, traukiamo iš rulonų laikiklių, įtempimui palaikyti; 
3. antiofsetinio ( anti-offsetting ) spausdinimo įranga, 
išskyrus naudojančią purškimo metodą; 
4. spausdinimo grandinės, adatinės galvutės, šrifto galvutės 
ir ramunės formos šrifto galvutės.  
8443 99 10  Elektroniniai mazgai  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 12.02.2020 — 005.001 — 446  
Elektroninius mazgus sudaro viena arba daugiau spausdin­
tinių grandinių su įmontuotais elektroniniais integriniais 
grandynais, priskiriamais 8542 pozicijai. Jie taip pat gali 
būti sudaryti iš atskirų aktyviųjų elementų, atskirų pasyviųjų 
elementų, gaminių, priskiriamų 8536 pozicijai, arba kitų 
elektrinių arba elektromechaninių įtaisų, jeigu jie tebeturi 
elektroninių mazgų požymį. 
Šioms subpozicijoms nepriskiriami: 
a) mechanizmai (be elektroninių komponentų); 
b) moduliai (sudaryti iš mechanizmų ir elektroninių mazgų), 
pavyzdžiui, kasečių, kompaktinių diskų arba skaitme­
ninių vaizdo diskų (DVD) sukliai, skirti duomenims, 
vaizdui ar garsui atkurti ir sudaryti iš mechanizmų ir 
elektroninių valdymo ir signalų apdorojimo mazgų.  
8445  Tekstil ės pluoštų paruošimo mašinos; verptuvai, dveji ­
nimo arba sukimo mašinos ir kitos tekstil ės siūlų 
gamybos mašinos; tekstil ės lenkimo arba pervijimo 
mašinos ( įskaitant ataud ų pervijimo mašinas) ir mašinos, 
paruošian čios tekstil ės siūlus ir verpalus naudoti maši ­
nose, priskiriamos 8446 arba 8447 pozicijai  
8445 90 00  Kitos  
Be mašinų, aprašytų SS paaiškinimų 8445 pozicijos paaiš­
kinimų E dalyje, šiai subpozicijai taip pat priskiriamos 
mašinos, skirtos apmatų siūlams nuo mestuvų būgnų ant 
metmenų veleno surinkti, mašinos, kurios supina ir paduoda 
siūlą per pynimo ir siūlo vėrimo mašinas, skirtos siuvinė­
jimui. 
Kita vertus, „rankinės sumezgimo mašinos“, kurios yra maži 
rankose laikomi įrankiai, skirti nutrūkusiems siūlams 
sumegzti, priskiriamos 8205 pozicijai.  
8446  Audimo stakl ės 
Šiai pozicijai priskiriamos audimo mašinos, aprašytos SS 
paaiškinimų 8446 pozicijos paaiškinimuose, įskaitant  
Axminster  kilimų audimo stakles, aksomo ( chenille ) audimo 
stakles, pūkuoto audinio stakles, frotinio audinio stakles, 
krepo audimo stakles, lininio audinio stakles, burių audimo 
stakles, juostines stakles su pavara ir diržines stakles.  
8447  Mezgimo mašinos, susiuvimo ir sumezgimo mašinos, 
apvytinių verpalų, tiulio, n ėrinių, siuvinėjimų, aplikacij ų 
gamybos mašinos, pynimo arba tinkl ų mezgimo mašinos 
ir pūko įsiuvimo mašinos  
8447 20 20 ir 
8447 20 80  Plokščiojo mezgimo mašinos; mezgimo prisiuvant 
mašinos  
Šioms subpozicijoms priskiriamos nėrimo mašinos, kurios 
faktiškai yra grandinėlės mezgimo ( chain knitting ) mašinos, 
skirtos ornamentiniams papuošimams, kutams, užuolaidoms, 
tinklams, nėriniams ir t. t. megzti (pavyzdžiui, galionų 
apsiuvimo staklės ( galoon braiding looms ), nėrinių rėmai, 
užuolaidų mezgimo mašinos ir kaspinų audimo staklės).  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 12.02.2020 — 005.001 — 447  
8447 90 00  Kitos  
Be mašinų, aprašytų SS paaiškinimų 8447 pozicijos paaiš­
kinimų C dalyje, šiai subpozicijai priskiriamos: 
1. rankinės siuvinėjimo mašinos (siuvinėjimo mašinos su 
pantografinėmis šaudyklėmis), automatinės šaudyklinės 
siuvinėjimo mašinos su žakardo arba panašiais mechaniz­
mais, siuvinėjimo mašinos su keliomis adatomis, ir auto­
matinės siuvinėjimo mašinos su keliomis galvutėmis (su 
keletu mašinos galvučių vienose staklėse ir su žakardo 
arba panašiais mechanizmais); 
2. nėrinių audimo mašinos, kurios gamina nėrinius, suda­
rytus iš vieno ar kelių siūlų (nėriniai), naudojant rites; 
3. pynimo ir verpsčių mašinos, kurios susukdamos siūlus 
fiderių (stūmiklių) pagalba, kurie yra su siūlų ritėmis, ir 
judėdamos apskritimo ir sinusoidine trajektorijomis, 
pagamina dirbinio vienetą (pavyzdžiui, plokščias arba 
apvalias juosteles) arba tam tikros formos dirbinius 
(apvadus, pynutes, pussiūlius, vamzdžio pavidalo 
pynutes, apvadus drabužiams), arba apvelka sagas, medi­
nius gaminius, griovelius ir t. t., naudodamos siūlus 
(pavyzdžiui., apvalaus pynimo staklės, vamzdinio 
pynimo staklės, užpildyto pynimo staklės). 
Tačiau specialios pynimo mašinos, skirtos kabeliams ar 
kitokiems elektros laidams apipinti, arba kurios pina ar 
susuka lanksčius vielinius laidus, priskiriamos 8479 pozi­
cijai; 
4. papuošimus gaminančios mašinos (išskyrus pynimo 
mašinas, nurodytas pirmiau 3 punkte), įskaitant: 
a) mašinas aksomui ( chenille ) ir bumbulams gaminti; 
b) mašinas, skirtas apvaliam ir dekoratyviniam aksomui 
gaminti, bei mašinas, gaminančias aksomines 
girliandas Kalėdų eglutėms; 
c) kutų sukimo ir pjaustymo mašinas. 
Tačiau balansuojančios staklės, t. y. audimo mašinos, 
kurios skirtos kaspinams arba papuošimams gaminti, 
priskiriamos 8446 pozicijai, o nėrimo mašinos, skirtos 
papuošimams gaminti, priskiriamos 8447 20 20 arba 
8447 20 80 subpozicijai.  
8448  Pagalbin ės mašinos, naudojamos kartu su mašinomis, 
priskiriamomis 8444, 8445, 8446 arba 8447 pozicijai 
(pavyzdžiui, nytk ėlės mechanizmai, žakardo mašinos, 
automatinio sustabdymo įtaisai ir šaudykli ų pakeitimo 
mechanizmai); dalys ir pagalbin ė įranga, naudojama 
vien tik arba daugiausia su mašinomis, priskiriamomis 
šiai pozicijai arba 8444, 8445, 8446 ar 8447 pozicijai 
(pavyzdžiui, verpst ės ir sparnin ės verpst ės, karštuv ų 
garnitūrai, šukos, filjer ės, šaudykl ės, nytelės ir nytys, 
mezgimo adatos)  
8448 11 00 ir 
8448 19 00  Pagalbin ės mašinos, naudojamos kartu su mašinomis, 
priskiriamomis 8444, 8445, 8446 arba 8447 pozicijai  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 12.02.2020 — 005.001 — 448  
Šioms subpozicijoms nepriskiriamos: 
a) mašinos, skirtos pašalinti likusius siūlus nuo audimo 
staklių šeivų, ir peilių valytuvai (8479 89 97 subpozi­
cija); 
b) įranga, skirta tikrinti siūlų taisyklingumą, užvyniojant ant  
būgno arba lentos (9017 80 90 subpozicija); 
c) siūlų valytuvai, naudojantys elektroninius procesus, 
pavyzdžiui, fotoelementus (9031 80 20 arba 
9031 80 80 subpozicija).  
8451  Mašinos (išskyrus mašinas, priskiriamas 8450 pozicijai), 
naudojamos tekstil ės siūlams, tekstil ės gaminiams arba 
gataviems tekstil ės dirbiniams skalbti, valyti, gr ęžti, džio­
vinti, lyginti, presuoti ( įskaitant laminavimo presus), 
balinti, dažyti, taurinti, dailinti, padengti arba įmirkyti, 
ir mašinos, užtepan čios pastos sluoksn į ant tekstil ės 
audinio arba ant kito pagrindo, naudojamos linoleumo 
ir panaši ų grindų dangų gamyboje; tekstil ės gamini ų 
vyniojimo į rietimus, išvyniojimo iš rietim ų, dvilinka ­
vimo, kirpimo ir krašt ų apkirpimo dantukais mašinos  
8451 90 00  Dalys  
Šiai subpozicijai nepriskiriami: 
a) specialūs kūgiai ir ritės dažymo mašinoms ir aparatams 
(klasifikuojami pagal medžiagą, iš kurios jie pagaminti, 
žr. XVI skyriaus 1 pastabos c punktą); 
b) peiliai ir pjaustytuvai derliaus nuėmimo mašinoms 
(8208 pozicija); 
c) elektrostatiniai prietaisai veliūrinių aplikacijų mašinoms 
(8543 pozicija).  
8452  Siuvamosios mašinos, išskyrus broši ūravimo mašinas, 
priskiriamas 8440 pozicijai; baldai, stovai ir dang čiai, 
specialiai pritaikyti siuvamosioms mašinoms; siuvam ųjų 
mašinų adatos  
8452 10 11 ir 
8452 10 19  Siuvamosios mašinos (tik šaudyklinio dygsnio), kuri ų 
viršutiniosios dalies mas ė be variklio ne didesn ė kaip 
16 kg, o su varikliu – ne didesn ė kaip 17 kg; siuvam ųjų 
mašinų (tik šaudyklinio dygsnio) viršutiniosios dalys, 
kurių masė be variklio ne didesn ė kaip 16 kg, o su 
varikliu – ne didesn ė kaip 17 kg  
1. Šioms subpozicijoms priskiriamos siuvimo mašinos ir 
siuvimo mašinų galvutės, kurios turi abi toliau išvardytas 
savybes: 
a) jos turi būti siuvančios tik šaudykliniais dygsniais 
(tiesūs dygsniai, zigzaginiai dygsniai, dekoratyviniai 
dygsniai), t. y. dirbti su dviem siūlais, kurių vienas 
įvertas į adatą, o kitas šaudyklės tempiamas apačioje; 
b) galvutės masė neturi būti didesnė kaip 16 kg be 
variklio arba 17 kg su varikliu (tuo atveju, kai vado­
vaujantis Kombinuotosios nomenklatūros 2 bendrosios 
aiškinimo taisyklės a punktu nesukomplektuota 
galvutė turi būti klasifikuojama kaip sukomplektuota, 
skaičiuojama sukomplektuotos prekės masė).  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 12.02.2020 — 005.001 — 449  
2. Siuvamosios mašinos galvutę sudaro mašinos darbinis 
įtaisas (įskaitant arba galvutėje įmontuotą variklį, arba 
prie galvutės įtaisytą variklį) ir dažniausiai svirtis su 
adatą varančiu mechanizmu bei pagrindas su šaudyklės 
mechanizmu ir, galimas daiktas, prispaudimo kojelės 
pakėlimo įtaisas. Rėmas, stalas, dangtis ir kiti baldai 
(įskaitant paminą) nėra galvutės dalis. 
3. Tačiau turėtų būti pažymėta, kad kai kuriose nešiojamo­
siose siuvamosiose mašinose pagrindas taip pat yra 
skirtas naudoti kaip stovas. Šiuo atveju jis laikomas 
siuvamąja mašina, o ne siuvamosios mašinos galvute.  
8456  Stakl ės, naudojamos bet kurioms medžiagoms apdirbti 
pašalinant dal į medžiagos lazerio spinduliuote arba 
kitais šviesos ar foton ų pluoštais, ultragarsu, elektros 
iškrova, naudojant elektrocheminius procesus, elektron ų 
pluoštą arba plazmos lank ą; pjovimo vandens srove 
mašinos  
8456 11 10  Vien tik arba daugiausia spausdintin ėms grandin ėms, 
spausdintini ų grandini ų mazgams, 8517 pozicijai priski ­
riamoms dalims arba automatinio duomen ų apdorojimo 
mašinų dalims gaminti  
Šiai subpozicijai priskiriamos mašinos, skirtos elektrinėms 
varžoms paderinti spausdintinėje grandinėje lazerio spin­
dulio pagalba. Laidžioji medžiaga, kurią sudaro rezistoriai, 
esantys ant spausdintinių grandinių izoliacinio pagrindo, kol 
pasiekiama reikalinga varža, šalinama lazerio spindulio 
pagalba.  
8456 30 11  Pjaustymo viela  
Šios mašinos yra su elektrodu, kurį sudaro mažo skersmens 
viela, vyniojama tarp dviejų ričių, įtaisytų priešingose apdir­
bamos detalės pusėse.  
8457  Mechaninio apdirbimo centrai, vienpozicin ės ir daugia ­
pozicinės agregatin ės metalo apdirbimo stakl ės 
8457 10 10  Horizontal ūs 
Šiai subpozicijai priskiriami mechaninio apdirbimo centrai, 
kur pjovimo įrankiai yra įstatomi tik į horizontalų suklį 
(špindelį) ir apdirbamoji detalė yra apdirbama iš šono.  
8457 10 90  Kiti  
Šiai subpozicijai priskiriami mechaninio apdirbimo centrai, 
kuriuose pjovimo įrankiai apdirbamos detalės atžvilgiu yra 
orientuoti iš viršaus (vertikalaus suklio (špindelio) mecha­
ninio apdirbimo centrai) arba tie, kurie dirba naudodami 
pasukamą galvutę (universalūs mechaninio apdirbimo 
centrai).  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 12.02.2020 — 005.001 — 450  
8458  Metalo tekinimo stakl ės (įskaitant tekinimo centrus)  
Šiai pozicijai priskiriamos staklės, kurios skirtos specialiai 
metalui apdirbti ir kuriose metalo sluoksnis pašalinamas 
tekinimo įrankių pagalba. Dažniausiai apdirbamas ruošinys 
yra sukamas apie savo ašį. Tačiau šiai pozicijai taip pat 
priskiriamos staklės, kuriose sukasi pats įrankis arba įrankis 
ir ruošinys kartu. 
Be tekinimo staklių, nurodytų SS paaiškinimų 8458 pozicijos 
paaiškinimų trečiojoje pastraipoje, šiai pozicijai priskiriamos  
specialios palengvintos ašių apdirbimo tekinimo staklės, 
žievės pašalinimo staklės ir suklio (špindelio) arba ašies 
tekinimo mašinos, taip pat universalios tekinimo staklės. 
Šios universalios tekinimo staklės yra panašios į tekinimo 
stakles su pavažomis, bet jos turi tam tikrą mechanizmą, 
kuris be tekinimo leidžia joms atlikti ir kitas funkcijas, 
pavyzdžiui, gręžimo, frezavimo ir pjaustymo fiksuotu ilgiu.  
8459  Gr ęžimo, ištekinimo, frezavimo, sriegi ų sriegimo arba 
įsriegimo, pašalinant dal į metalo, stakl ės (įskaitant lini ­
jines agregatines stakles), išskyrus tekinimo stakles (taip 
pat ir tekinimo centrus), priskiriamus 8458 pozicijai  
8459 10 00  Linijin ės agregatin ės staklės 
Žr. SS paaiškinimų 8459 pozicijos paaiškinimų trečiosios 
pastraipos 1 punktą.  
8459 31 00 ir 
8459 39 00  Kitos ištekinimo-frezavimo stakl ės 
Žr. SS paaiškinimų 8459 pozicijos paaiškinimų trečiosios 
pastraipos 3 punkto trečiąjį papunktį.  
8460  Šerpet ų pašalinimo, galandimo, šlifavimo, honingavimo, 
pritrynimo, poliravimo ar kitos metalo arba kermet ų 
apdailos stakl ės, veikian čios naudojant šlifavimo diskus, 
abrazyvines arba poliravimo medžiagas, išskyrus 
krumplių pjovimo, krumpli ų šlifavimo ir krumpli ų 
apdailos stakles, priskiriamas 8461 pozicijai  
8460 12 00 ir 
8460 19 00  Plokščių paviršių šlifavimo stakl ės 
Šioms subpozicijoms priskiriamos plokščių paviršių šlifa­
vimo staklės, nurodytos SS paaiškinimų 8460 pozicijos 
paaiškinimų trečiosios pastraipos 3 punkte. 
Šios mašinos yra su matavimo arba reguliavimo prietaisais. 
Šie prietaisai apima: 
1. linijinius matavimo prietaisus su tiesioginiu rodmenų 
nuskaitymu, pavyzdžiui, logaritminės liniuotės ir nonijai, 
ant kurių tarpas, esantis tarp dviejų vienas paskui kitą 
einančių padalų, sutampa su mašinos elemento judėjimu, 
ne didesniu kaip 1/100 mm (0,01 mm);  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 12.02.2020 — 005.001 — 451  
2. profilinius projektorius, atliekančius matavimus proceso 
metu. Šie projektoriai sudaryti iš matinio stiklo ekrano su 
padalomis, ant kurio daug kartų padidintas detalės ir 
įrankio vaizdas parodomas taip, kad bet koks detalės ar 
įrankio judėjimas, taip pat atliekamo darbo eiga gali būti 
įvertinami atsižvelgiant į padalas ekrane. Darbą taip pat 
galima patikrinti padedant ant ekrano tos detalės brėžinį, 
perkeltą ant skaidraus lapo, tokio mastelio, kuris atitinka 
profilinių projektorių padidinimo kartus. Šiuo atveju 
mašinos operatoriaus užduotis yra padaryti, kad detalės 
vaizdas sutaptų su brėžiniu, kuris matomas ekrane; 
3. prietaisus, ribojančius įrankio arba apdirbamos detalės 
laikiklio judėjimą reguliuojamo prietaiso, kurio padėtį 
nustato galinės matavimo plytelės (Juhansono plytelės), 
pagalba; 
4. elektroninius tikrinimo prietaisus ir valdiklius, skirtus 
honingavimo ir pritrynimo staklėms, ir kurie skalės su 
padalomis pagalba yra nustatomi galutiniam detalės 
matmeniui pasiekti. Jie lėtina įrankio greitį ir jį sustabdo, 
kai detalės matmuo pasiekia anksčiau nustatytą matmenį.  
8460 22 00 – 
8460 29 90  Kitos šlifavimo stakl ės 
Žr. paaiškinimų 8460 12 00 ir 8460 19 00 subpozicijų 
paaiškinimus.  
8460 22 00  Necentrinio šlifavimo stakl ės, skaitmeninio programinio 
valdymo  
Necentrinio šlifavimo staklės yra naudojamos apdirbamų 
detalių išoriniams skersmenims šlifuoti. Necentrinio šlifa­
vimo metu apdirbama detalė nėra įtvirtinama, o remiasi 
ant kreipiančiosios tarp besisukančio šlifavimo disko ir 
vedančiojo disko (taip pat varomojo). Reikalingas skersmuo 
nustatomas atstumu tarp šlifavimo disko ir vedančiojo disko.  
8460 23 00  Kitos cilindrini ų paviršių šlifavimo stakl ės, skaitmeninio 
programinio valdymo  
Šiai subpozicijai priskiriamos vidinių cilindrinių paviršių 
šlifavimo staklės naudojamos detalių kiaurymių vidiniams 
skersmenims šlifuoti (pavyzdžiui, išgrąžų). Detalė yra tvirti­
nama griebtuve ir apdirbama šlifavimo akmenuku, kuris yra 
mažesnis už išgręžtos kiaurymės skersmenį.  
8460 24 00  Kitos, skaitmeninio programinio valdymo  
Šiai subpozicijai priskiriamos universalios šlifavimo staklės. 
Tokios staklės yra išorinio ir vidinio šlifavimo staklių 
derinys ir todėl gali vienu metu šlifuoti apdirbamosios 
detalės išorinį ir vidinį skersmenis.  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 12.02.2020 — 005.001 — 452  
8460 29 10  Cilindrini ų paviršių šlifavimo  
Vidinių cilindrinių paviršių šlifavimo staklės,  mutatis 
mutandis  taikomi paaiškinimų 8460 23 00 subpozicijos 
paaiškinimai. 
Necentrinio šlifavimo staklės ir universalios šlifavimo 
staklės,  mutatis mutandis  taikomi paaiškinimų 8460 22 00 
ir 8460 24 00 subpozicijų paaiškinimai.  
8461  Metalo arba kermet ų išilginio drožimo, skersinio 
drožimo, vertikaliojo drožimo, pratraukimo, krumpli ų 
pjovimo, krumpli ų šlifavimo, krumpli ų apdailos, pjaus ­
tymo, atpjovimo stakl ės ir kitos metalo arba kermet ų 
apdirbimo pašalinant dal į metalo arba kermet ų staklės, 
nenurodytos kitoje vietoje  
8461 30 10 ir 
8461 30 90  Pratraukimo stakl ės 
Šioms subpozicijoms priskiriamos pratraukimo staklės 
(žr. SS paaiškinimų 8461 pozicijos paaiškinimų trečiosios 
pastraipos 4 punktą); tai staklės, turinčios daugiadantį 
pjovimo įrankį, vadinamą pratrauktuvu, kuris naudojamas 
detalių vidiniams ir išoriniams paviršiams apdirbti. Šiose 
staklėse apdirbamoji detalė yra tvirtinama nejudamai ir prat­
rauktuvas, patikimai pritvirtintas ant slankiojančios mecha­
nizmo dalies, linijiniu pjovimo judesiu yra traukiamas arba 
stumiamas apdirbamosios detalės atžvilgiu. 
Staklių šliaužiklis traukia vidinį pratrauktuvą, kuris apdirba 
ir kalibruoja iš anksto grubiai apdirbtus vidinius ruošinio 
paviršius. Išorinis pratrauktuvas apdirba plokštumas ir profi­
linius paviršius.  
8461 40 11 ir 
8461 40 19  Cilindrini ų krumpli ų pjovimo  
Šiose subpozicijose cilindriniais krumpliais laikomi tik tie 
krumpliai, kurie gaunami iš cilindrinių ruošinių ir kurie po 
pjovimo turi cilindrinę formą. 
Šioms subpozicijoms priskiriamos staklės, skirtos tiesia­
krumpliams krumpliaračiams, sliekiniams krumpliaračiams, 
sliekračiams, reketams ir žvaigždutėms gaminti.  
8461 40 31 ir 
8461 40 39  Kitos krumpli ų pjovimo stakl ės 
Šioms subpozicijoms priskiriamos staklės, skirtos krumplias­
tiebiams, sraigtiniams krumpliaračiams ir sliekračiams, 
išskyrus cilindrinius krumplius, gaminti.  
8461 40 71 ir 
8461 40 79  Su mikrometrine derinimo sistema, kuri ų pozicijos 
nustatymo tikslumas bet kurios vienos ašies atžvilgiu 
ne mažesnis kaip 0,01 mm  
Dėl matavimo ir reguliavimo prietaisų žr. paaiškinimų 
8460 12 00 ir 8460 19 00 subpozicijų paaiškinimus.  
8470  Skai čiavimo mašinos ir kišenin ės duomen ų įrašymo, 
atkūrimo ir rodymo ekrane mašin ėlės, atliekan čios skai­ 
čiavimo funkcijas; apskaitos mašinos, pašto siunt ų fran­
kavimo mašinos, biliet ų išdavimo mašinos ir panašios 
mašinos su skai čiavimo įtaisais; kasos aparatai  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 12.02.2020 — 005.001 — 453  
8470 10 00  Elektroniniai skai čiuotuvai, galintys veikti be išorinio 
elektros maitinimo šaltinio, ir kišenin ės duomen ų užra­ 
šymo, atk ūrimo ir rodymo ekrane mašin ėlės, atliekan čios 
skaičiavimo funkcijas  
Šiai subpozicijai, pavyzdžiui, priskiriami: 
1. elektroniniai skaičiuotuvai su laiko ir datos rodytuvu bei 
žadintuvu, arba, pavyzdžiui, papildomu chronometro 
prietaisu, laikmačiu arba muzikiniais klavišais; 
2. elektroninės baterijomis maitinamos kišeninės mašinėlės, 
kurios be aritmetinių operacijų dar papildomai turi atmin­
ties įrenginį, kuriame galima laikyti telefono abonentų 
knygą, tvarkaraštį, užrašų bloknotą, kalendorių ir t. t. 
(kartais vadinamos „skaitmeninėmis užrašų knygu­
tėmis“); 
3. maži elektroniniai kišeniniai prietaisai (taip pat vadinami 
„minikompiuteriais“), kurie, priklausomai nuo atminties 
modulių, naudojamų tuose prietaisuose, gali būti naudo­
jami žodžiams ir sakiniams, kurie verčiami į pasirinktą 
užsienio kalbą, sudaryti; taip pat jie gali atlikti nesudė­
tingus skaičiavimus. Jie turi raidinę-skaitmeninę klavia­
tūrą ir stačiakampį vaizduoklį. 
Šiai subpozicijai nepriskiriami: 
a) rankiniai laikrodžiai ir kišeniniai laikrodžiai, kuriuose 
įmontuotas mažas elektroninis skaičiuotuvas (9101 arba 
9102 pozicija); 
b) cigarečių žiebtuvėliai su įmontuotu mažu elektroniniu 
skaičiuotuvu ir taip pat, galimas daiktas, elektroniniu 
laikrodžiu (9613 pozicija); 
c) panašūs prietaisai be skaičiavimo funkcijos 
(8543 pozicija).  
8470 30 00  Kitos skai čiavimo mašinos  
Šiai subpozicijai priskiriamos neelektroninės skaičiavimo 
mašinos, paminėtos SS paaiškinimų 8470 pozicijos paaiški­
nimų A dalyje, kurios skaičiavimui naudoja mechaninius 
prietaisus, paprastai krumpliastiebinę pavarą, nepriklausomai 
nuo to, ar jie valdomi rankiniu būdu, ar varikliu, ar elektro­
magnetiniu būdu.  
8470 90 00  Kiti  
Be mašinų, išvardytų SS paaiškinimų 8470 pozicijos paaiš­
kinimų B ir D dalyje, šiai subpozicijai priskiriamos mašinos, 
skirtos etiketėms, pagal masę ir vieneto įkainį nurodančioms 
apskaičiuotą pardavimo kainą, išduoti, bei mašinos, naudo­
jamos mokamiems automobilių kelių bilietams, kuriuose tuo 
pačiu metu suskaičiuojamos sumos, išduoti. 
Šiai subpozicijai nepriskiriami atskirai pateikiami spausdin­
tuvai (8443 pozicija).  
8471  Automatinio duomen ų apdorojimo mašinos ir j ų įtaisai; 
magnetiniai arba optiniai (duomen ų) skaitymo skaitliai, 
užkoduot ų duomen ų perrašymo į informacijos laikmenas 
mašinos ir toki ų duomen ų apdorojimo mašinos, nenuro ­
dytos kitoje vietoje  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 12.02.2020 — 005.001 — 454  
8471 70 30  Optin ės, įskaitant magnetooptines  
Žr. šio skirsnio 2 papildomąją pastabą.  
8472  Kitos biuro mašinos (pavyzdžiui, hektografai arba roto ­
rinės spaudos mašinos, adresavimo mašinos, banknot ų 
išdavimo automatai, monet ų rūšiavimo, skai čiavimo 
arba pakavimo mašinos, pieštuk ų drožtuvai, perfora ­
vimo arba susegimo apkab ėlėmis mašinos)  
Šiai subpozicijai priskiriamos rašomosios mašinėlės su 
specialiu įtaisu, skirtu adresų lentelėms spausdinti naudojant 
trafaretus).  
8472 90 90  Kitos  
Be mašinų, aprašytų SS paaiškinimų 8472 pozicijos paaiš­
kinimų penktosios pastraipos 2, 3, 5, 7–11 ir 16–22 punk­
tuose, šiai subpozicijai priskiriamos: 
1. mašinos, skirtos dvipusiam sutarčių, žiniaraščių, planų, 
asmens tapatybės kortelių ar kitų dokumentų padengimui 
(aptaisymui) permatoma plėvele, siekiant apsaugoti tuos 
dokumentus nuo senėjimo, klastojimo, supurvinimo ar 
suglamžymo; 
Tačiau panašios mašinos, kurios naudojamos ne biuruose 
(vadinamieji karšto sandarinimo presai) ir kurios naudoja 
šilumą ir spaudimą tam, kad būtų galima termoplastiko 
permatomas plėveles, pagamintas iš sintetinės medžiagos, 
uždėti ant paviršiaus arba paveikslų, nuotraukų, meninių 
spaudinių ar kitokių spaudinių antrosios pusės, šiai 
subpozicijai nepriskiriamos, o priskiriamos 8477 pozi­
cijai; 
2. elektrinės graviravimo mašinos, kurios, pavyzdžiui, 
naudojamos konstravimo biuruose. 
Šiai subpozicijai nepriskiriami: 
a) spausdintuvai, priskiriami 8443 pozicijoje; 
b) elektroninės baterijomis maitinamos kišeninės mašinėlės, 
kurios be aritmetinių operacijų dar papildomai turi atmin­
ties įrenginį, kuriame galima laikyti telefono abonentų 
knygą, tvarkaraštį, užrašų bloknotą, kalendorių ir t. t. 
(kartais vadinamos „skaitmeninėmis užrašų knygutėmis“) 
(8470 10 00 subpozicija).  
8473  Dalys ir reikmenys (išskyrus dang čius, futliarus ir pana ­ 
šius dirbinius), skirti vien tik arba daugiausia mašinoms, 
priskiriamoms 8470 – 8472 pozicijoms  
Be dalių, mazgų ir reikmenų, paminėtų SS paaiškinimų 
8473 pozicijos paaiškinimuose, šiai subpozicijai dar priski­
riama: 
1. Vinčesterio tipo arba plonasluoksnės technologijos 
metodu atlikti magnetinės galvutės išoriniai magnetinių 
atminties diskų įrenginiai, sumontuoti arba nesumontuoti 
ant atraminių svirčių arba korpusuose;  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 12.02.2020 — 005.001 — 455  
2. duomenų atminties mazgai (vadinamieji galvutės/diskai/ 
mazgai (HDAs)), skirti pastoviai instaliuoti į atminties 
disko įtaisą ir sudaryti iš kelių magnetinių diskų, tvirtai 
pritvirtintų ant atraminės ašies, duomenų galvutės svirčių 
su skaitymo/rašymo galvutėmis, iš valdymo, priėjimo ir 
padėties nustatymo mechanizmų, kurie sumontuoti į 
vieną hermetišką korpusą; 
3. spausdinimo ir rašymo kasetės, kurios yra aiškiai pakei­ 
čiamų reikmenų modelio ir kurios specialiame korpuse 
turi ir spausdinimo ir redagavimo juosteles.  
8473 21 10  Elektroniniai mazgai  
Žr. paaiškinimų 8443 99 10 subpozicijos paaiškinimus.  
8473 29 10  Elektroniniai mazgai  
Žr. paaiškinimų 8443 99 10 subpozicijos paaiškinimus.  
8473 30 20 ir 
8473 30 80  Mašinų, priskiriam ų 8471 pozicijai, dalys ir reikmenys  
Šioms subpozicijoms nepriskiriamos klaviatūros, skirtos 
automatinio duomenų apdorojimo mašinoms, esančios savo 
atskiruose korpusuose (8471 60 60 subpozicija).  
8473 30 20  Elektroniniai mazgai  
Žr. paaiškinimų 8443 99 10 subpozicijos paaiškinimus.  
8473 30 80  Kitos mašin ų, priskiriam ų 8471 pozicijai, dalys ir reik ­
menys  
Šiai subpozicijai nepriskiriami planšetinių kompiuterių ir 
mažųjų planšetinių kompiuterių dėklai su stovais ar be jų 
(priskiriami 4202 pozicijai arba, jei jie be priekinio viršelio , 
klasifikuojami pagal medžiagą, iš kurios jie pagaminti). 
Tokie dėklai iš esmės skirti planšetinio kompiuterio arba 
mažojo planšetinio kompiuterio nugarėlei, šonams ir priekiui 
apsaugoti ir nelaikomi mašinų, priskiriamų 8471 pozicijai, 
reikmenimis, nes planšetiniam kompiuteriui ar mažajam 
planšetiniam kompiuteriui nesuteikia papildomų galimybių 
ir nesudaro galimybių naudoti juos konkrečia paskirtimi, 
susijusia su pagrindine jų funkcija.  
8473 40 10  Elektroniniai mazgai  
Žr. paaiškinimų 8443 99 10 subpozicijos paaiškinimus.  
8473 40 80  Kiti  
Šiai subpozicijai priskiriamos adresavimo mašinose naudo­
jamos adresų lentelės, ant kurių esantys adresai nukopijuo­
jami, įspaudžiant užrašus, spausdinant arba atspaudžiant. 
Todėl minimos lentelės gali būti pagamintos iš metalo 
arba sintetinės medžiagos, arba gali turėti mažų įmontuotų 
plokštelių (kortelių, trafaretų), pagamintų iš kartono ir t. t. , 
formą. 
Šiai subpozicijai taip pat priskiriamos adresų lentelės, 
kuriose užrašai dar neįspausti, atspausdinti arba atspausti, 
jeigu jos yra atpažįstamos kaip adresų lentelės, skirtos adre­
savimo mašinoms. Tačiau tokio tipo dirbiniai, padaryti iš 
popieriaus arba kartono, t. y. maži trafaretai, kurie yra aptai ­
syti kartoniniuose rėmuose ir kurie tokiu būdu gali būti 
įkišami į adresavimo mašinas, priskiriami 4816 pozicijai.  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 12.02.2020 — 005.001 — 456  
8473 50 20  Elektroniniai mazgai  
Žr. paaiškinimų 8443 99 10 subpozicijos paaiškinimus.  
8474  Grunto (žem ės), akmen ų, rūdų arba kit ų mineralini ų 
medžiagų, esančių kietame b ūvyje (įskaitant miltelius ir 
pastas), r ūšiavimo, sijojimo, atskyrimo, plovimo, trupi ­
nimo, malimo, maišymo arba minkymo mašinos; kieto 
mineralinio kuro, minkyt ų keramini ų medžiag ų, nesukie ­
tėjusių cementų, tinkavimo medžiag ų arba kit ų miltelių 
arba pastos pavidalo mineralini ų produkt ų aglomera ­
vimo, formavimo arba liejimo mašinos; sm ėlinių liejimo 
formų formavimo mašinos  
8474 80 90  Kitos  
Šiai subpozicijai priskiriami 3D spausdintuvai, skirti dirbi­
niams iš 8474 pozicijoje nurodytų medžiagų gaminti.  
8477  Gumos (kau čiuko) arba plastik ų apdirbimo mašinos ir 
šių medžiag ų produkt ų gamybos mašinos, nenurodytos 
kitoje šio skirsnio vietoje  
Be mašinų, paminėtų SS paaiškinimų 8477 pozicijos paaiš­
kinimuose, šiai subpozicijai priskiriamos: 
1. guminių padų ir guminių kulnų pašalinimo mašinos, 
kurios nors ir naudojamos batų pramonėje, neskirtos 
išdirbtoms arba žalioms odoms ar kailiams apdoroti; 
2. putplasčio, akytosios gumos, porolono ir panašių 
medžiagų blokelių pjaustymo mašinos, kurios naudoja 
pjaustymo mašinos juostinio pjūklo peilį.  
8479  Mašinos ir mechaniniai įrenginiai, atliekantys tam tikras 
jiems būdingas funkcijas, nenurodytas kitoje šio skirsnio 
vietoje  
8479 40 00  Lyn ų arba kabeli ų gamybos mašinos  
Šiai subpozicijai priskiriamos: 
1. mašinos ir prietaisai, skirti virvelėms, kordams, virvėms 
ar kabeliams iš tekstilės pluošto gaminti, pavyzdžiui: 
a) vijimo mašinos, kurios suveja vijas iš dviejų arba 
daugiau atskirų gijų (kabelio gyslų); 
b) virvių ar kabelių sukimo mašinos, kurios susuka dvi 
ar daugiau vijų, taip pagamindamos didesnio skers­
mens virves arba kabelius; 
c) kombinuotos vijimo ir virvių arba kabelių susukimo 
mašinos, daugiausia naudojamos tvirtesniems 
kordams ir mažesnio skersmens lynams ir kabeliams 
gaminti;  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 12.02.2020 — 005.001 — 457  
2. mašinos ir prietaisai, skirti vieliniams lynams ir kabe­
liams, išskyrus elektros kabelius, gaminti, ir kurios veikia 
tokiu pačiu principu, kaip ir mašinos bei prietaisai, apra­ 
šyti pirmiau 1 punkte; 
3. mašinos ir prietaisai, skirti elektros laidams sukti arba 
pinti, ir bendraašių kabelių gamybos mašinos. 
Šiai subpozicijai nepriskiriamos mašinos, kurios atlieka prieš 
suvijimą vykdomas operacijas, t. y. šukavimą, išskleidimą, 
sudvejinimą, nuoseklųjį traukimą ar verpimą, arba rėmų, 
naudojamų verpimo staklėse, susukimą; kai kurias tokio 
tipo mašinas susukant lyno siūlus taip pat galima naudoti 
ploniems kordams gaminti (8445 pozicija).  
8479 89 97  Kiti  
Šiai subpozicijai priskiriamos: 
1. garažo vartų atidarymo sistemos, kurios yra mechaniniai 
įtaisai, skirti automatiškai atidaryti ir uždaryti plokštumi­
nius garažo vartus su distanciniu radijo valdymu. Jos yra 
sumontuotos ant garažo lubų ir iš esmės sudarytos iš 
elektrinio valdomojo variklio su pavaros ašimi, jungia­
muoju bėgiu su galios perdavimo įtaisu bei darbiniu 
pečiu, pritvirtintu prie garažo vartų. Valdomasis variklis 
kabeliu yra prijungtas prie nuotolinio valdymo radijo 
imtuvo, kuris įjungia elektros tiekimą valdančiajam 
varikliui, kai gauna kontrolinius signalus iš automobilyje 
esančio nuotolinio valdymo radijo siųstuvo. Tačiau šių 
sistemų nuotoliniam valdymui reikalingi radijo siųstuvai 
ir imtuvai šiai subpozicijai nepriskiriami, o atsižvelgiant į 
jų savybes priskiriami 8526 pozicijai; 
2. tam tikros spausdintinių plokščių gamybos mašinos ir 
įtaisai (mechaniškai apdirbant ir išpjaunant didesnius 
popieriaus laminato, stiklo pluošto audinio, keramikos 
arba kitų izoliacinių medžiagų lakštus), pavyzdžiui: 
a) valymo šepečiais mašinos ir ultragarsinės plovimo 
mašinos, skirtos izoliacinės medžiagos lakštams 
valyti; 
b) valcavimo arba užliejimo mašinos, kurios naudojamos 
fotorezistui, rišikliui arba klijams padengti ant izolia­
cinės medžiagos lakštų; 
3. spausdintinių plokščių surinkimo mašinos, skirtos akty­
viems, pasyviems arba jungiamiesiems komponentams 
montuoti ant spausdintinių plokščių (manipuliatoriai). 
Šie komponentai yra automatiškai tiekiami į mašiną juos­
tinio (diržinio) tiekiklio pagalba. Mašina tiksliai įstato 
komponentus į jiems skirtas vietas spausdintinėje plokš­
tėje ir atlieka jų montavimą. Po komponentų montavimo 
spausdintinėje plokštėje jie yra tvirtinami, pavyzdžiui, 
litavimo, kontaktinio sujungimo būdu. Be puslaidinin­
kinių įtaisų surinkimo, šios mašinos taip pat gali paimti 
ir įstatyti į vietą laikiklyje kitus komponentus.  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 12.02.2020 — 005.001 — 458  
Šiai subpozicijai nepriskiriamos tokios mašinos ir įtaisai, 
kurie naudojami gaminti vien tik arba daugiausia puslaidi­
ninkinius ruošinius arba plokšteles, puslaidininkinius įtaisus,  
elektroninius integrinius grandynus arba plokščiuosius vaiz­
duoklius (8486 pozicija).  
8481  Čiaupai, ventiliai, vožtuvai ir panaš ūs vamzdyn ų, kaitro­
vamzdžių, katilų, rezervuar ų, cisternų, bakų ir panaši ų 
dirbinių įtaisai, įskaitant sl ėgio mažinamuosius (redukci ­
nius) ir termostatinius reguliuojamuosius vožtuvus  
8481 10 05  Kombinuoti, su filtrais arba su tepalin ėmis 
Šiai subpozicijai priskiriami dirbiniai, sudaryti iš įvairių 
komponentų, kurie atlieka suspaustos oro sistemos regulia­
vimo funkcijas, būtent: oro filtravimo (siekiant pašalinti 
nešvarumus, pavyzdžiui, vandenį, rūdis, purvą ir t. t.), 
reikiamo darbinio slėgio sureguliavimo, tepimo (siekiant 
užtikrinti sklandų pneumatinių komponentų darbą). 
Paprastai jie atrodo šitaip:
  
8486  Mašinos ir aparatai, naudojami vien tik arba daugiausia 
puslaidininki ų ruošiniams ar plokštel ėms, puslaidininki ­
niams įtaisams, elektroniniams integriniams grandynams 
ar plokštiesiems vaizduokliams gaminti; mašinos ir 
aparatai, nurodyti šio skirsnio 9 pastabos C dalyje; 
dalys ir reikmenys  
Šiai pozicijai nepriskiriamos,  inter alia : 
a) spausdintinių plokščių gamybos mašinos ir įtaisai, kaip 
apibrėžta 85 skirsnio 5 pastaboje; 
b) elektros mašinos ir prietaisai plokštėms arba integriniams 
grandynams tikrinti ir defektams aptikti bei jų vietai 
nustatyti atliekant elektrinius matavimus, įskaitant prie­
taisus, turinčius ženklinimo aptikimo arba rūšiavimo 
įtaisą, patikrintiems gaminiams dėti į tam tikrą laikymo 
tarą (90 skirsnis).  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 12.02.2020 — 005.001 — 459  
8486 20 00  Mašinos ir aparatai, skirti puslaidininkiniams įtaisams 
arba elektroniniams integriniams grandynams gaminti  
Žr. SS paaiškinimų 8456 pozicijos paaiškinimų trečiąją 
pastraipą. 
Be mašinų, išvardytų 8486 pozicijos SS paaiškinimų 
B dalyje, šiai subpozicijai priskiriama: 
1. puslaidininkių plokštelių raižymo arba pjovimo staklės; 
2. puslaidininkių plokštelių greitojo kaitinimo aparatai; 
3. staklės bet kokiai medžiagai apdirbti, kai jos dalis šali­
nama veikiant lazeriu ar kitokia šviesa arba fotonų 
pluoštu; 
4. spausdinto arba plauto izoliacinio pagrindo džiovinimo 
įtaisai ir plokštelių nepertraukiamojo džiovinimo įtaisai.  
8486 40 00  Mašinos ir aparatai, nurodyti šio skirsnio 9 pastabos 
C dalyje  
Be mašinų, išvardytų 8486 pozicijos SS paaiškinimų 
D dalyje, šiai subpozicijai priskiriami: 
1. lustų klijavimo aparatai ir automatiniai lustų prijungtuvai,  
skirti puslaidininkiniams įtaisams arba elektroniniams 
integriniams grandynams surinkti; 
2. fotoaparatai, kaip rašto gamybos aparatai, kokie yra 
naudojami kaukėms arba tinkleliams gauti ant fotorezistu 
dengtų pagrindų; 
3. ženklinimo instrumentai, kaip rašto gamybos aparatai, 
kokie yra naudojami kaukėms arba tinkleliams gauti ant 
fotorezistu dengtų pagrindų; 
4. tam tikros hibridinių integrinių grandynų gamybos 
mašinos ir įtaisai (mechaniškai apdirbant ir išpjaunant 
didesnius keramikos arba kitų izoliacinių medžiagų 
lakštus), pavyzdžiui: 
a) valymo šepečiais mašinos ir ultragarsinio plovimo 
mašinos, skirtos izoliacinės medžiagos lakštams 
valyti; 
b) valcavimo arba užliejimo mašinos, kurios naudojamos 
fotorezistui, rišikliui arba klijams dengti ant izolia­
cinės medžiagos lakštų.  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 12.02.2020 — 005.001 — 460  
85 SKIRSNIS  
ELEKTROS MAŠINOS IR ĮRANGA BEI J Ų DALYS; GARSO ĮRAŠYMO 
IR ATK ŪRIMO APARATAI, TELEVIZINIO VAIZDO IR GARSO 
ĮRAŠYMO IR ATK ŪRIMO APARATAI, ŠI Ų GAMINI Ų DALYS IR 
REIKMENYS 
8501  Elektros varikliai ir generatoriai (išskyrus generatorinius 
agregatus)  
Šiai pozicijai priskiriami stiklo valytuvų rotoriniai elektros 
varikliai, be svirčių arba šluostytuvo šepetėlių, bet įskaitant  
atitinkamus pavaros mechanizmus (cilindrinę pavarą ir osci­
liatoriaus jungiamąją trauklę), kurie sukamąjį judesį paverčia 
svyruojamuoju.  
8502  Elektros generatoriniai agregatai ir vieninkariai elektros 
keitikliai  
Be elektrinės įrangos, aprašytos SS paaiškinimų 8502 pozi­
cijos paaiškinimų I ir II grupėse, šiai pozicijai priskiriami 
pakopiniai keitikliai, Vardo-Leonardo ( Ward-Leonard ) agre­
gatai ir rotaciniai defazatoriai.  
8502 39 20  Turbogeneratoriai  
Turbogeneratoriai yra tiesiogiai varomi dujų arba garo turbi­
nomis. Jie turi vientisą cilindrinį rotorių su išilginėmis išdr o­ 
žomis, kuriame įmontuotos indukcinės apvijos. Rotorius gali 
būti sudarytas iš vienos dalies arba iš kelių vientisų sekcijų.  
Turbogeneratoriai paprastai aušinami oru, bet didelės galios 
turbogeneratoriai aušinami vandeniliu.  
8503 00  Dalys, skirtos naudoti vien tik arba daugiausia su maši ­
nomis, priskiriamomis 8501 arba 8502 pozicijai  
Šiai pozicijai nepriskiriamos atšakinės grandinės plokštės, 
skirtos elektros varikliams (8536 pozicija).  
8504  Elektros transformatoriai, statiniai keitikliai (pavyzdžiui, 
lygintuvai) ir induktyvumo rit ės 
Be gaminių, paminėtų SS paaiškinimų 8504 pozicijos paaiš­
kinimuose, šiai pozicijai priskiriami: 
1. reguliuojamieji transformatoriai (pavyzdžiui, rodyklės 
transformatorius) ir kintamojo koeficiento reguliavimo 
transformatoriai; 
2. lauko dispersijos transformatoriai, skirti liuminescenci­
nėms lempoms; 
3. specialūs ryšių transformatoriai; 
4. kompensavimo ritės; 
5. galios ritės; 
6. išlyginimo indukcinės ritės;  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 12.02.2020 — 005.001 — 461  
7. ritės su judančia šerdimi, skirtos induktyvumui 
modifikuoti; 
8. elektrinių dujošvyčių lempų ir vamzdelių balastai 
(slopintuvai); 
9. Papino ( Pupin ) ritės; 
10. Godefroy  ritės; 
11. stabilizuoto maitinimo paketai (lygintuvas su stabiliza­
toriumi). 
Šiai pozicijai taip pat priskiriami seleninių lygintuvų 
elementai, viengubi (konkrečiai, seleno plokštelės) arba 
sudėtiniai. 
Tačiau šiai pozicijai nepriskiriami silikono ar germanio 
viengubi puslaidininkinių diodų lygintuvai, sudarantys 
diskrečiuosius komponentus (pavyzdžiui, lygintuvų diodus), 
arba lygintuvai, sudarantys integrinius grandynus, ypač 
mikroelektroninius grandynus, su aušinimo ar izoliaciniais 
prietaisais arba be jų ir t. t. Vadovaujantis šio skirsnio 
8 pastaba tokie komponentai priskiriami 8541 arba 
8542 pozicijai (taip pat žr. šio skirsnio 2 pastabą). 
Be to, šiai pozicijai nepriskiriami: 
a) komutatoriai, skirti daugiapoziciniams transformatoriams 
(8536 pozicija); 
b) lyginimo lempos, vamzdeliai ir vožtuvai, pavyzdžiui, 
gazotronai ( phanotrons ), triatronai ( thyratrons ), igni­
tronai ( ignitrons ) ir aukštosios įtampos lygintuvinės 
lempos, skirtos rentgeno įrangai (8540 89 00 subpozi­
cija); 
c) įtampos reguliatoriai, priskiriami 9032 pozicijai.  
8504 40 30  Skirti naudoti su ryši ų aparatūra, automatinio duomen ų 
apdorojimo mašinomis ir j ų įtaisais  
Šiai subpozicijai priskiriami statiniai keitikliai, skirti naud oti 
su ryšių aparatūra arba automatinio duomenų apdorojimo 
mašinomis ir jų įtaisais, kurie: 
— paprastai turi stabilizavimo grandines; 
— turi tipinę išėjimo įtampą, pavyzdžiui, lygią 3,3, 5, 12, 
24, 48 ar 60 V. 
Statiniai keitikliai, skirti naudoti su ryšių aparatūra arba 
automatinio duomenų apdorojimo mašinomis ir jų įtaisais, 
naudojami konvertuoti, pavyzdžiui, iš tinklo imamą kinta­
mąją srovę (AC) į reikalingą nuolatinę srovę (DC). 
Taip vadinamas nenutrūkstamas energijos tiekimas (UPS), 
naudojamas su automatinio duomenų apdorojimo maši­
nomis, užtikrina energijos „atsargą“ (su „energijos tiekimas 
geras“ signalu) nutrūkus energijos tiekimui, tokiu būdu 
neprarandant duomenų.  
8504 90 05  Mašin ų, priskiriam ų 8504 50 20 subpozicijai, elektroni ­
niai mazgai  
Žodžių junginio „elektroniniai mazgai“ apibrėžimą žr. paaiš­
kinimų 8443 99 10 subpozicijos paaiškinimuose.  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 12.02.2020 — 005.001 — 462  
8504 90 91  Mašin ų, priskiriam ų 8504 40 30 subpozicijai, elektroni ­
niai mazgai  
Žodžių junginio „elektroniniai mazgai“ apibrėžimą žr. paaiš­
kinimų 8443 99 10 subpozicijos paaiškinimuose.  
8505  Elektromagnetai; nuolatiniai magnetai ir gaminiai, kurie 
po įmagnetinimo gali tapti nuolatiniais magnetais; grieb ­
tuvai, spaustuvai ir panaš ūs laikikliai su elektromagneti ­
niais arba nuolatiniais magnetais; elektromagnetin ės 
reguliuojamosios ir nereguliuojamosios sankabos bei 
stabdžiai; elektromagnetiniai k ėlimo įrenginiai  
8505 90 29  Kiti  
Šiai subpozicijai priskiriami elektriniai magnetai, įmontuoti 
asmeninių automobilių durelėse ir sudarantys centrinio durų 
užrakto sistemos dalį. Tokios sistemos yra prijungtos prie 
automobilio maitinimo šaltinio ir yra aktyvuojamos valdymo 
signalų, siunčiamų iš sistemai priklausančio elektrinio 
valdiklio, pagalba. Jeigu vienerios transporto priemonės 
durys yra atidarytos arba uždarytos rankiniu būdu, tai 
kitos automobilio durys bus vienu metu užrakintos arba 
atrakintos elektromagnetų pagalba. 
Tačiau šiai subpozicijai nepriskiriami solenoidų valdomi 
vožtuvai, skirti stūmokliniams kibirkštinio uždegimo arba 
stūmoklinio slėginio uždegimo vidaus degimo varikliams, 
kurių vožtuvų korpusai ir adatiniai vožtuvai atitinkamai 
yra su įrengtomis magneto vijomis ir polių šuntais 
(8409 91 00 arba 8409 99 00 subpozicija).  
8506  Galvaniniai elementai ir galvanin ės baterijos  
8506 10 11  Cilindriniai elementai  
Cilindriniai elementai yra apvalaus skerspjūvio. Teigiamas ir 
neigiamas poliai yra išdėstyti priešinguose galuose. Cilind­
rinio elemento ilgis yra didesnis už jų skersmenį:
  
8506 10 91  Cilindriniai elementai  
Žr. paaiškinimų 8506 10 11 subpozicijos paaiškinimus.  
8506 50 10  Cilindriniai elementai  
Žr. paaiškinimų 8506 10 11 subpozicijos paaiškinimus.  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 12.02.2020 — 005.001 — 463  
8506 50 30  Diskiniai elementai  
Diskinių elementų aukštis yra mažesnis už skersmenį arba 
jam lygus:
  
8507  Elektros akumuliatoriai, įskaitant j ų skirtuvus (separa ­
torius), sta čiakampius ( įskaitant kvadratinius) arba ne 
stačiakampius  
8507 20 20 ir 
8507 20 80  Kiti rūgštiniai švino akumuliatoriai  
Šioms subpozicijoms priskiriami elektros rūgštiniai švino 
akumuliatoriai, paminėti SS paaiškinimų 8507 pozicijos 
paaiškinimų, trečiosios pastraipos 1 punkte, išskyrus akumu­
liatorius, skirtus stūmokliniams slėginio uždegimo varik­
liams užvesti (žr. 8507 10 20 ir 8507 10 80 subpozicijas). 
Šie akumuliatoriai, pavyzdžiui, yra naudojami elektra varo­
muose automobiliuose ir energijai į telekomunikacijų elek­
tros įrenginius tiekti.  
8507 30 20 ir 
8507 30 80  Nikelio-kadmio  
Šioms subpozicijoms priskiriami akumuliatoriai ypač naudo­
jami kalnakasių saugos lempose ir dažnai naudojami vietoj 
sausų baterijų tokiuose prietaisuose kaip nešiojamieji radijo 
imtuvai, televizoriai, elektriniai skutimosi prietaisai ir kiti  
elektros prietaisai.  
8507 80 00  Kiti akumuliatoriai  
Šiai subpozicijai priskiriami sidabro-cinko ir sidabro-kadmio 
akumuliatoriai.  
8507 90 30 ir 
8507 90 80  Dalys  
Šioms subpozicijoms nepriskiriamos akumuliatorių elementų 
jungiamosios dalys (8536 90 95 subpozicija).  
8509  Elektromechaniniai buitiniai prietaisai su įmontuotu 
elektros varikliu, išskyrus 8508 pozicijai priskiriamus 
dulkių ir panašius siurblius  
8509 80 00  Kiti prietaisai  
Šiai subpozicijai priskiriami elektriniai manikiūro ir pedi­
kiūro rinkiniai su įmontuotu elektros varikliu, kuris yra 
laidu prijungtas prie maitinimo šaltinio, priklausančio tam 
prietaisui.  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 12.02.2020 — 005.001 — 464  
8510  Skustuvai, plauk ų kirpimo mašin ėlės ir kiti plauk ų šali­
nimo įtaisai su įmontuotu elektros varikliu  
8510 10 00  Skustuvai  
Skustuvai, kurie yra kartu su plaukų kirpimo mašinėlėmis, 
priskiriami šiai subpozicijai.  
8511  Elektros uždegimo arba paleidimo įranga, naudojama 
kibirkštinio arba sl ėginio uždegimo vidaus degimo varik ­
liuose (pavyzdžiui, uždegimo magnetos, magnet ų genera­
toriai, uždegimo rit ės, uždegimo žvak ės, kaitinimo 
žvakės, paleidimo varikliai); generatoriai (pavyzdžiui, 
nuolatinės arba kintamosios srov ės) ir išjungikliai, 
naudojami kartu su šiais varikliais  
8511 40 00  Paleidimo varikliai ir dvigubos paskirties 
starteriai-generatoriai  
Šiai subpozicijai priskiriama įranga paprastai naudoja 6, 12 
arba 24 V įtampą ir turi specialius tvirtinimo prie variklių 
įtaisus. 
Šiai subpozicijai priskiriami: 
1. paleidimo varikliai su paslankiuoju inkaru, paleidimo 
varikliai su slankiojančiu tiektuvu, paleidimo varikliai 
su sraigtiniu judėjimu bei paleidimo varikliai su slankio­
jančiu stūmokliu ir sraigtiniu judėjimu; 
2. įtaisas, kuris viename įtaise jungia paleidimo variklį ir 
generatorių.  
8512  Elektrin ė šviesos arba signalizacijos įranga (išskyrus 
gaminius, priskiriamus 8539 pozicijai), stikl ų valytuvai 
ir apsaugos nuo stikl ų apšalimo ir aprasojimo įranga, 
skirti dvira čiams, motociklams arba autotransporto prie ­
monėms 
8512 30 10  Apsaugos nuo įsilaužimo įranga, skirta autotransporto 
priemonėms 
Žr. SS paaiškinimų 8512 pozicijos paaiškinimų antrosios 
pastraipos 11 punktą.  
8512 90 90  Kitos  
Šiai subpozicijai priskiriami rėmai ir priekinių žibintų reflek ­
toriai bei valytuvų svirtys, su stiklo šluostikliais arba be jų , 
skirtos elektriniams stiklų valytuvams. 
Tačiau šiai subpozicijai nepriskiriami lempų laikikliai 
(8536 61 10 arba 8536 61 90 subpozicija).  
8514  Pramonin ės arba laboratorin ės elektrin ės krosnys ir 
orkaitės (įskaitant veikian čias taikant indukcijos arba 
dielektrini ų nuostoli ų principą); kiti pramoniniai arba 
laboratoriniai terminio medžiag ų apdorojimo įrenginiai, 
veikiantys taikant indukcijos arba dielektrini ų nuostoli ų 
principą ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 12.02.2020 — 005.001 — 465  
8514 20 80  Dielektrin ės krosnys ir orkait ės 
Mikrobangų krosnys, skirtos naudoti restoranuose, valgy­
klose ir t. t. skiriasi savo atiduodamąja galia ir talpa nuo 
8516 pozicijai priskiriamų buitinių prietaisų. Krosnys, kurių 
atiduodamoji galia didesnė kaip 1 000 W arba jų talpa 
didesnė kaip 34 litrai, laikomos pramoninėmis krosnimis. 
Mikrobangų krosnims, kurių korpuse taip pat įmontuotas 
grilis arba kito tipo krosnis, pirmiau minėta atiduodamoji 
galia taikoma tik mikrobangų krosniai. Tokio rinkinio klasi­
fikavimui krosnies talpos požymis įtakos nedaro. 
Mikrobangų krosnys, kurių atiduodamoji galia mažesnė nei 
1 000 W, o talpa mažesnė nei 34 litrai, laikomos buitinėmis 
krosnimis (8516 pozicija).  
8516  Elektriniai tekan čiojo arba talpykloje laikomo vandens 
šildytuvai ir panardinamieji šildytuvai; elektriniai 
patalpų šildymo aparatai ir dirvos šildymo aparatai; 
elektroterminiai šukuosen ų aparatai (pavyzdžiui, plauk ų 
džiovintuvai, plauk ų suktuvai, kaitrin ės plaukų sukimo 
žnyplės) ir rank ų džiovintuvai; elektrin ės laidynės; kiti 
buitiniai elektroterminiai prietaisai; varžiniai elektriniai 
kaitinimo elementai, išskyrus priskiriamus 8545 pozicijai  
8516 10 11 ir 
8516 10 80  Elektriniai tekan čiojo arba talpykloje laikomo vandens 
šildytuvai ir panardinamieji šildytuvai  
Šioms subpozicijoms priskiriami: 
1. vandens šildytuvai, veikiantys ir kaip tekančiojo vandens, 
ir kaip talpykloje laikomo vandens šildytuvai; 
2. elektriniai katilai, kurie gamina tik karštą vandenį, arba 
karštą vandenį ir žemo slėgio garą vienu metu. 
Šioms subpozicijoms nepriskiriami elektra šildomi garo 
katilai ir „perkaitinto vandens“ katilai (8402 pozicija) ir 
elektra šildomi elektriniai katilai, skirti centrinei šildymo 
sistemai (8403 pozicija).  
8516 21 00 – 
8516 29 99  Elektriniai patalp ų šildymo aparatai ir dirvos šildymo 
aparatai  
Šioms subpozicijoms priskiriama: 
1. elektrinė šildymo įranga, skirta saunoms; 
2. baterijomis maitinami šildymo įtaisai, skirti automobilių 
apledėjusioms durų spynoms pašildyti ir atitirpdinti, kai 
spynoje yra įmontuotas šildymo elementas. Šie maži 
nešiojamieji prietaisai gali turėti lempą, kuri priskiriama 
8513 pozicijai, skirtą darbo vietai apšviesti.  
8516 50 00  Mikrobang ų krosnys  
Žr. paaiškinimų 8514 20 80 subpozicijos paaiškinimus.  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 12.02.2020 — 005.001 — 466  
8516 60 10  Virykl ės (bent su viena orkaite ir kaitviete)  
Viryklės yra sudarytos iš bent vienos kaitvietės ir orkaitės 
(kuri taip pat gali turėti mikrobangų įrenginį arba grilį).  
8516 79 70  Kiti  
Be prietaisų, aprašytų SS paaiškinimų 8516 pozicijos paaiš­
kinimų E dalies 5–20 punktuose, šiai subpozicijai priski­
riama: 
1. saunos su infraraudonaisiais šildytuvais (atskiros 
kabinos); 
2. kojų šildymo plokštės; 
3. elektra šildomi batų kurpaliai; 
4. prietaisai, skirti kontaktiniams lęšiams valyti, sudaryti iš  
dviejų mažų elektra šildomų kamerų su užsukamais 
dangteliais; viena skirta kontaktiniams lęšiams laikyti, 
kita – valymo skysčiui pašildyti.  
8516 80 20 ir 
8516 80 80  Kontaktiniai elektriniai kaitinimo elementai  
Šioms subpozicijoms priskiriami laidai, kabeliai, juostelės ir 
panašūs gaminiai, kurie yra izoliuoti ir skirti luboms, 
sienoms, vamzdžiams, konteineriams ir t. t. šildyti. 
Tačiau šioms subpozicijoms nepriskiriami kaitinamieji 
varžai, prijungti prie įrangos dalių, pavyzdžiui, lyginimo 
laidynių pagrindo plokščių ir elektrinių viryklių plokščių 
(8516 90 00 subpozicija).  
8517  Telefono aparatai, įskaitant koriniams tinklams arba 
kitiems belaidžiams tinklams skirtus telefonus; kita 
balso, vaizdo ar kit ų duomen ų perdavimo arba 
priėmimo aparat ūra, įskaitant aparat ūrą, skirtą laidinio 
ar belaidžio tinklo ryšiui (pavyzdžiui, vietiniam ar 
plačiajam tinklui), išskyrus perdavimo arba pri ėmimo 
aparatūrą, priskiriam ą 8443, 8525, 8527 arba 
8528 pozicijai  
8517 12 00  Telefonai, skirti koriniams tinklams arba kitiems belai ­
džiams tinklams  
Žr. SS paaiškinimų 8517 pozicijos paaiškinimų I grupės 
B dalį. 
Šiai subpozicijai priskiriami korinių tinklų telefonai, vadi­
nami mobiliaisiais telefonais. 
Mobiliųjų telefonų savybės: 
— jie yra „kišeninio“ dydžio, t. y. jų kompaktiškiausios 
formos dydis neviršija 170 mm × 100 mm × 45 mm, 
— gali veikti be išorinio elektros maitinimo šaltinio,  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 12.02.2020 — 005.001 — 467  
— pačiame aparate arba prie jo pateikiamose atskirose ausi­
nėse yra mikrofonas ir ausinės ir (arba) garsiakalbis, 
kuriais galima perteikti ir gauti garso signalus ir taip 
užtikrinti balso ryšį, 
— juose yra kitų sudėtinių dalių, kaip antai, stiprintuvas ir 
telefono antena, kuriais užtikrinamas dvikryptis trum­
pasis balso perdavimas tinkle, kurį sudaro 
8517 61 subpozicijai priskiriamos bazinės stotys ir 
kuriame naudojami mobiliojo telefono ryšio dažniai, 
— jais, naudojant aktyvintą įvairių tipų (fizinę ar progra­
minę) SIM (abonento tapatumo modulio) kortelę, galima 
užtikrinti telefono ryšį, naudojant korinius tinklus. 
Avarinių iškvietų paslauga teikiama ir be SIM. 
Mobilieji telefonai gali turėti ir kitų funkcijų, kaip antai, 
SMS (trumpųjų žinučių paslauga) ir MMS (įvairialypių 
žinučių paslauga) siuntimas ir gavimas; elektroniniai laiškai; 
paketų perjungimas, kad būtų galima prisijungti prie inter­
neto; vietos nustatymo signalų siuntimas ir gavimas; navi­
gacija, kelių žemėlapiai, sparčiosios žinutės, VOIP (IP tele­
fonija); PDA (delninio kompiuterio) funkcija; žaidimai; 
radijo ar televizinių signalų gaudymas; garso ir vaizdo paga­
vimas, įrašymas ir atkūrimas. 
Nepaisant visų išvardytų funkcijų, pagrindinė visas pirmiau 
išvardytas savybes atitinkančio mobiliojo telefono funkcija 
yra mobilusis telefono ryšys. Taip yra tuo atveju, kai, 
pavyzdžiui, telefono funkcija turi pirmenybę prieš visas 
kitas funkcijas, ir apie įeinančius skambučius naudotojui 
pranešama nepaisant to, kad tuo metu naudojamasi kitomis 
šalutinėmis funkcijomis.  
8517 18 00  Kiti  
Be telefono aparatų, aprašytų SS paaiškinimų 8517 pozicijos 
paaiškinimų I grupės A dalyje, šiai subpozicijai priskiriami 
spaudžiamieji mygtukai, telefono aparatai su įmontuotu 
magnetinių kortelių skaitymo įrenginiu, duomenų vaiz­
duokliu, elektronine grandinių plokšte su mikroproceso­
riumi, keliomis duomenų laikmenomis, laikrodžiu ir 
moduliatoriumi-demoduliatoriumi (modemu). Šie prietaisai 
gali būti naudojami ne tik kaip telefono aparatai, bet taip 
pat (pavyzdžiui, prekybos centruose) ir kaip duomenų termi­
nalai, pavyzdžiui, magnetinėms kreditinėms kortelėms arba 
čekiams patvirtinti arba pardavimo duomenims telefono lini­
jomis perduoti į automatinio duomenų apdorojimo mašinas.  
8517 62 00  Balso, vaizdo ar kit ų duomen ų priėmimo, keitimo ir 
perdavimo arba atk ūrimo aparat ūra, įskaitant komuta ­
torius ir maršruto parinkimo aparatus  
Šiai subpozicijai priskiriamos dvi mašinų grupės: 
1. balso, vaizdo arba kitų duomenų priėmimo, keitimo ir 
perdavimo mašinos;  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 12.02.2020 — 005.001 — 468  
2. balso, vaizdo arba kitų duomenų atkūrimo mašinos. 
Šiai subpozicijai priskiriamos: 
1. tinklo sietuvo plokštės; 
2. modemai; 
3. kartotuvai; 
4. centrinės stotys; 
5. tiltai (įskaitant komutatorius); 
6. maršruto parinkimo aparatai. 
Šiai subpozicijai priskiriami aparatai, sudaryti iš visų 
elementų, reikalingų signalams perduoti ir priimti, sumon­
tuoti vienoje dėžėje arba korpuse. Šiuo atveju, pavyzdžiui, 
tai yra tokie aparatai, kaip portatyvios radijo stotelės, 
kuriose yra baterijos arba akumuliatoriai, reikalingi jų 
darbui, arba siųstuvo-imtuvo aparatai, kurių energijos 
šaltinis gali būti atskiras ir prijungtas prie aparato tik 
kabeliu. 
Šiai subpozicijai taip pat priskiriami įtaisai, kuriuose siųs­
tuvo ir imtuvo elementai yra įmontuoti skirtinguose 
balduose ar korpusuose, jeigu jie sudaro funkcinį vienetą. 
Kad siųstuvo-imtuvo aparatai būtų laikomi sudarančiais 
funkcinį vienetą, jie turi būti sumontuoti netoli vienas kito 
(pavyzdžiui, tame pačiame pastate arba toje pačioje trans­
porto priemonėje) ir turėti tam tikrus bendrus elementus, 
pavyzdžiui, anteną. 
Šiai subpozicijai taip pat priskiriamos vadinamosios 
„belaidės ausinės su mikrofonu“, skirtos naudoti vien tik 
arba daugiausia su koriniams tinklams skirtais telefonais 
(mobiliaisiais telefonais), kurios prikabinamos prie ausies, 
kad liktų laisvos rankos. Jas naudojantis vartotojas gali 
valdyti tokias telefono funkcijas kaip, pavyzdžiui, atsilie­
pimas į skambutį, pokalbio pabaiga ir numerio rinkimas 
(pavyzdžiui, paskutiniojo surinkto numerio kartojimas), ne 
didesniu kaip 10 m atstumu nuo telefono bei gali reguliuoti 
garso stiprumą ausinėje. Šiose ausinėse įmontuotas radijo 
siųstuvas (imtuvas) ryšiui su mobiliuoju telefonu palaikyti 
belaidės technologijos priemonėmis, pavyzdžiui, 
„Bluetooth“.  
8517 69 10  Vaizdo telefonai  
Žr. SS paaiškinimų 8517 pozicijos paaiškinimų II grupės 
C dalį. 
Šiai subpozicijai taip pat priskiriamos uždaro tinklo televi­
zijos sistemos, kurias sudaro viena kamera, skydas su keliais 
iškvietimo mygtukais ir vienas arba daugiau monitorių, 
prijungtų prie ryšių tinklo, ir bendraašiai (koaksialiniai) 
kabeliai įvairiems elementams sujungti, pateikiamos kaip 
mažmeninei prekybai skirti rinkiniai. 
Šiai subpozicijai priskiriami gaminiai taip pat gali būti deri­
nami su elektrine durų atidarymo įranga, signalizacijos įtaisu 
arba šviesos šaltiniu..  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 12.02.2020 — 005.001 — 469  
8517 69 30  Radiotelefonijos arba radiotelegrafijos imtuvai  
Šiai subpozicijai priskiriami: 
1. stacionarieji imtuvai (įskaitant naudojamus daugiausia 
dideliuose įrenginiuose) ir specialieji įtaisai, pavyzdžiui, 
apsaugos įtaisai (pavyzdžiui, spektro apgrėžikliai); tam 
tikri imtuvai, vadinami „išskirstytojo dažnio signalų 
imtuvai“, taikantys dauginių imtuvų metodą tilsmui 
įveikti; 
2. radiotelefoniniai imtuvai, skirti variklinėms transporto 
priemonėms, laivams, lėktuvams, traukiniams ir pan; 
3. darbuotojų buvimo vietos nustatymo radiotelegrafinių 
sistemų imtuvai; 
4. radijo imtuvai, skirti sinchroniniam vertimui daugiakal­
bėse konferencijose; 
5. specialieji imtuvai pavojų signalams iš laivų, lėktuvų ir 
pan. priimti; 
6. telemetrinių signalų imtuvai; 
7. „faksimiliniai“ radiotelegrafiniai aparatai priimti ir įjau­
trintame popieriuje atspausdinti dokumentų, laikraščių, 
planų, pranešimų ir pan. kopijas.  
8517 69 90  Kiti  
Šiai subpozicijai priskiriami: 
1. stacionarieji siųstuvai. Tam tikrų tipų, naudojami 
daugiausia dideliuose įrenginiuose, įskaitant specialiuo­
sius įtaisus, pavyzdžiui, apsaugos įtaisus (pavyzdžiui, 
spektro apgrėžiklius), ir dauginius įtaisus (naudojamus 
siųsti daugiau kaip du pranešimus vienu metu); 
2. radiotelefoniniai siųstuvai, skirti variklinėms transporto 
priemonėms, laivams, lėktuvams, traukiniams ir pan; 
3. siųstuvai, naudojami radiotelegrafinėse darbuotojų 
buvimo vietos nustatymo sistemose; 
4. radijo siųstuvai, skirti sinchroniniam vertimui daugiakal­
bėse konferencijose; 
5. automatiniai pavojų signalų iš laivų, lėktuvų ir pan. siųs­
tuvai; 
6. „faksimiliniai“ radiotelegrafiniai aparatai siųsti doku­
mentų, laikraščių, planų, pranešimų ir pan. kopijas; 
7. telemetrinių signalų siųstuvai.  
8518  Mikrofonai ir j ų stovai; garsiakalbiai, sumontuoti arba 
nesumontuoti korpusuose; ausin ės, uždedamos ant 
galvos arba įdedamos į ausį, sumontuotos atskirai arba 
kartu sus mikrofonu, ir rinkiniai, sudaryti iš mikrofono 
ir vieno ar keli ų garsiakalbi ų; elektriniai garsinio dažnio 
stiprintuvai; elektriniai garso stiprintuvai  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 12.02.2020 — 005.001 — 470  
Šiai pozicijai priskiriami atskirai pateikiami belaidžiai 
mikrofonai, ausinės, į ausį įdedamos ausinės ir garsiakalbiai, 
sujungti arba nesujungti. 
Šiai pozicijai nepriskiriami: 
1. atskirai pateikti laidinių telefono aparatų belaidžiai rage­
liai (žr. SS paaiškinimų 8517 62 subpozicijos paaiški­
nimus); 
2. atskirai pateiktos belaidės ausinės su mikrofonu (ausinių 
ir mikrofono derinys) ir su numerio rinkimo geba 
(žr. paaiškinimų 8517 62 00 subpozicijos paaiškinimus).  
8519  Garso įrašymo arba atk ūrimo aparatai  
8519 81 15  Kišeniniai kasetiniai grotuvai  
Siekiant nustatyti tokio aparato matmenis, taikoma 
85 skirsnio 1 subpozicijų pastaba ir turi būti atsižvelgiama 
į dėžutės matmenis; neatsižvelgiama į išsikišimus, pavyz­
džiui, valdymo mygtukus, uždarymo įtaisus ir tvirtinimo 
sąvaržas.  
8519 81 35  Kiti  
Šiai subpozicijai nepriskiriami garso atkūrimo aparatai, vadi­
nami MP3 grotuvais, naudojantys optines laikmenas ir 
turintys įtaisus, kurie gali būti vėliau įjungti radijo laidų 
signalams priimti naudojant programinę įrangą 
(8527 pozicija).  
8519 81 45  Kiti  
Mutatis mutandis  taikomi paaiškinimų 8519 81 35 subpozi­
cijos paaiškinimai.  
8519 81 95  Kiti  
Mutatis mutandis  taikomi paaiškinimų 8519 81 35 subpozi­
cijos paaiškinimai.  
8522  Dalys ir reikmenys, tinkami vien tik arba daugiausia 
aparatams, priskiriamiems 8519 arba 8521 pozicijai  
8522 90 41 ir 
8522 90 49  Elektroniniai mazgai  
Žr. paaiškinimų 8443 99 10 subpozicijos paaiškinimus.  
8523  Diskai, juostos, kietosios b ūsenos išliekamosios atmin ­
tinės, lustinės kortelės ir kitos laikmenos, skirtos garsui 
ar kitiems reiškiniams įrašyti, įrašytos arba ne įrašytos, 
įskaitant disk ų gamyboje naudojamas matricas ir ruoši ­
nius, bet išskyrus gaminius, priskiriamus 37 skirsniui  
Jei šios pozicijos laikmenos yra pateikiamos kartu su kitais 
gaminiais, turėtų būti taikomi šie klasifikavimo principai:  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 12.02.2020 — 005.001 — 471  
1. jei laikmenos ir kiti gaminiai sudaro mažmeninei 
prekybai pateikiamą rinkinį pagal 3 bendrosios aiškinimo 
taisyklės b punktą, rinkinys turėtų būti klasifikuojamas 
taikant tą taisyklę, arba 
2. jei laikmenos ir kiti gaminiai nesudaro mažmeninei 
prekybai pateikiamo rinkinio pagal 3 bendrosios aiški­
nimo taisyklės b punktą, laikmenos turėtų būti priski­
riamos jas atitinkančiai subpozicijai.  
8523 21 00  Kortel ės su magnetine juostele  
Be to, šiai subpozicijai priskiriami spaudiniai, pavyzdžiui, 
kelionės bilietai ir įsodinimo talonai su viena arba keliomis 
magnetinėmis juostelėmis.  
8523 29 15  Ne įrašyti  
Šiai subpozicijai taip pat priskiriamos juostelės, kurios prieš  
naudojimą turi būti supjaustomos reikiamu dydžiu.  
8523 41 10  Lazerini ų skaitymo sistem ų diskai, kuri ų įrašymo talpa 
ne didesn ė kaip 900 megabait ų, išskyrus triniuosius  
Šiai subpozicijai priskiriami įrašomieji kompaktiniai diskai 
(CD-R). 
CD-R paprastai gaminami iš bespalvio permatomo polikar­
bonato, jų storis 1,2 mm. Viršutinė pusė padengta atspin­
dinčiu aukso arba sidabro spalvos sluoksniu ir ant jos 
galima rašyti. Apatinė pusė padengta dažų sluoksniu ir 
apsauginiu sluoksniu. Jie yra 8 arba 12 cm skersmens 
arba gali būti kortelės formos. 
Jų įrašymo talpą galima patikrinti skaitytuvais ir (arba) rašy­
tuvais ir atitinkama įrašymo programine įranga. 
Nors įrašyti į šiuos diskus galima per vieną arba kelis 
kartus, įrašytos informacijos negalima ištrinti.  
8523 41 30  Lazerini ų skaitymo sistem ų diskai, kuri ų įrašymo talpa 
didesnė kaip 900 megabait ų ir ne didesn ė kaip 18 giga ­
baitų, išskyrus triniuosius  
Šiai subpozicijai priskiriami įrašomieji universalieji skaitme­
niniai diskai (DVD–/+R). 
Skirtingai nei 8523 41 10 subpozicijai priskiriami CD-R, 
DVD-/+R sudaro du suklijuoti 0,6 mm storio polikarbonato 
sluoksniai. Šį fizinį skirtumą galima nustatyti žiūrint į disko  
išorinį kraštą. Jie yra 8 arba 12 cm skersmens. 
Jų įrašymo talpą galima patikrinti skaitytuvais ir (arba) rašy­
tuvais ir atitinkama įrašymo programine įranga. 
Nors įrašyti į šiuos diskus galima per vieną arba kelis 
kartus, įrašytos informacijos negalima ištrinti.  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 12.02.2020 — 005.001 — 472  
8523 41 90  Kitos  
Šiai subpozicijai priskiriami: 
1. optiniai diskai, kuriuose įrašytą informaciją galima 
ištrinti ir įrašyti naujus duomenis („perrašomieji kompak­
tiniai diskai“ (CD-RW) ir „perrašomieji universalieji 
skaitmeniniai diskai“ (DVD-/+RW)). Juos galima atpa­ 
žinti naudojant automatinio duomenų apdorojimo mašinų 
diskų įrašymo programinę įrangą; 
2. perrašomieji DVD-RAM ir „minidiskai“, kurie paprastai 
yra įdėti į kasetes.  
8523 52 00  Lustin ės kortelės 
Žr. SS paaiškinimų 8523 pozicijos paaiškinimų C dalies 
2 punktą. 
Be to, šioms subpozicijoms priskiriami elektroninės nekon­
taktinių skaitytuvų kortelės (žetonai), paprastai turinčios 
apviją, kurią aktyvina skaitytuvo signalas ir kuri tiekia 
įtampą mikrograndinei maitinti, kodo generatorius, kuris 
generuoja duomenis, gavęs signalą iš apvijos, ir signalo 
perdavimo antena.  
8525  Radijo transliacijos arba televizinio signalo perdavimo 
aparatūra, su pri ėmimo arba garso įrašymo ar atk ūrimo 
aparatūra arba be jos; televizijos kameros, skaitmeniniai 
fotoaparatai ir vaizdo kameros su vaizdo įrašymo įren­
giniu  
Šiai pozicijai priskiriamos šiluminio vaizdo gavimo kameros 
su infraraudonojo spektro vaizdo signalų formuotuvu, kuris 
pagauna šilumos spinduliavimą ir pakeičia jį į vaizdus, kurie 
rodo atskirų objektų arba paviršių temperatūras skirtingais 
pilkos spalvos atspalviais arba skirtingomis spalvomis, bet 
kurie neskirti temperatūrai matuoti arba pateikti išmatavimų 
reikšmes skaičiais.  
8525 60 00  Perdavimo aparat ūra su pri ėmimo aparat ūra 
Šiai subpozicijai taip pat priskiriami įtaisai, kuriuose siųs­
tuvo ir imtuvo elementai yra įmontuoti skirtinguose 
balduose ar korpusuose, jeigu jie sudaro funkcinį vienetą. 
Kad siųstuvo-imtuvo aparatai būtų laikomi sudarančiais 
funkcinį vienetą, jie turi būti sumontuoti netoli vienas kito 
(pavyzdžiui, tame pačiame pastate arba tame pačiame auto­
mobilyje) ir turėti tam tikrus bendrus elementus, tokius kaip 
anteną.  
8525 80 11 – 
8525 80 99  Televizijos kameros, skaitmeniniai fotoaparatai ir vaizdo 
kameros su vaizdo įrašymo įrenginiu  
Žr. SS paaiškinimų 8525 pozicijos paaiškinimų B dalį. 
Šioms subpozicijoms nepriskiriami elektroniniai skaitymo 
įrenginiai, skirti silpnaregiams (žr. paaiškinimų 
8543 70 90 subpozicijos paaiškinimus).  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 12.02.2020 — 005.001 — 473  
8525 80 30  Skaitmeniniai fotoaparatai  
Šiai subpozicijai priskiriami skaitmeniniai fotoaparatai 
visuomet gali įrašyti nejudamo vaizdo kadrus (nuotraukas) 
į vidinę atmintinę arba į keičiamąsias laikmenas. Daugelio 
šių fotoaparatų konstrukcija atitinka įprastinio fotoaparato 
konstrukciją. 
Šiai subpozicijai priskiriami skaitmeniniai fotoaparatai, kurie  
gali įrašyti tik nejudamo vaizdo kadrus. 
Šiai subpozicijai priskiriami fotoaparatai taip pat gali atlikt i 
judamo vaizdo įrašymo funkciją, dėl to juos galima naudoti 
nepertraukiamai vaizdų sekai įrašyti. 
Tačiau kai tokie aparatai gali, panaudodami didžiausią 
atmintinės talpą, padaryti mažiausiai 30 minučių trukmės 
nepertraukiamą vaizdo įrašą, kurio kokybė – 800 × 600 
vaizdo elementų (arba geresnė), 23 (arba daugiau) kadrų 
per sekundę dažniu (nepaisant to, kad užfiksuoti vaizdai 
gali būti įrašyti į atskiras mažesnės nei 30 minučių trukmės 
rinkmenas), jie visada priskiriami 8525 80 91 arba 
8525 80 99 subpozicijai. 
Neatitinkantys vieno arba daugiau iš nurodytų kriterijų 
aparatai klasifikuotini vadovaujantis XVI skyriaus 3 pastaba 
(žr. taip pat Komisijos įgyvendinimo reglamentą (ES) 
Nr. 458/2014). 
Lyginant su 8525 80 91 ir 8525 80 99 subpozicijoms priski­
riamomis vaizdo kameromis su vaizdo įrašymo įrenginiu, 
daugelis skaitmeninių fotoaparatų (kuomet naudojami kaip 
vaizdo kameros) negali atlikti vaizdo mastelio pokyčio funk­
cijos darant vaizdo įrašą. Nepriklausomai nuo atmintinės 
talpos, kai kurie fotoaparatai automatiškai nutraukia vaizdo 
įrašymą po tam tikro laiko.  
8525 80 91 ir 
8525 80 99  Vaizdo kameros su vaizdo įrašymo įrenginiu  
Šioms subpozicijoms priskiriamos vaizdo kameros su vaizdo 
įrašymo įrenginiu visuomet gali įrašyti nepertraukiamą 
vaizdų seką į vidinę atmintinę arba į keičiamąsias laik­
menas. 
Šioms subpozicijoms priskiriamų vaizdo kamerų su vaizdo 
įrašymo įrenginiu konstrukcija paprastai skiriasi nuo 
8525 80 30 subpozicijai priskiriamų skaitmeninių fotoapa­
ratų konstrukcijos. Jos dažnai turi atlenkiamą vaizdo ieškiklį 
ir dažnai pateikiamos kartu su nuotolinio valdymo pulteliu. 
Daugelis vaizdo kamerų su vaizdo įrašymo įrenginiu gali 
atlikti vaizdo mastelio pokyčio funkciją darant vaizdo 
įrašą. Tačiau vien tik tai, kad, vaizdo kameros, įmontuotos, 
pavyzdžiui, sporto akiniuose, neturi vaizdo mastelio pokyčio 
funkcijos, netrukdo tokių produktų priskirti 8525 80 91 ir 
8525 80 99 subpozicijoms (žr. Sprendimo C-178/14 byloje 
Vario Tek, ECLI:ES:C:2015:152, 17–29 dalis). 
Šioms subpozicijoms visuomet priskiriamos skaitmeninės 
vaizdo kameros su vaizdo įrašymo įrenginiu, kurios gali 
tik padaryti vaizdo įrašą. 
Aparatai, turintys vaizdo įrašymo, o taip pat ir nejudamų 
vaizdo kadrų įrašymo funkcijas klasifikuotini atsižvelgiant 
į 8525 80 30 subpozicijos paaiškinimus.  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 12.02.2020 — 005.001 — 474  
Šioms subpozicijoms priskiriami nuotolinio valdymo 
aparatai vaizdui ir nejudamo vaizdo kadrams (nuotraukoms) 
fiksuoti ir įrašyti, specialiai suprojektuoti naudoti su 
daugiasraigčiais sraigtasparniais (vadinamaisiais dronais) ir 
pritvirtinami, pavyzdžiui, specialiais kontaktiniais elemen­
tais. Šie aparatai naudojami skrydžio aplinkos vaizdui ir 
nejudamo vaizdo kadrams fiksuoti ir naudotojui leidžia 
vizualiai valdyti droną skrydžio metu. Tokie aparatai 
šioms subpozicijoms priskiriami nepriklausomai nuo vaizdo 
įrašo trukmės, nes vaizdo įrašymas yra pagrindinė jų funk­
cija. Taip pat žr. Suderintos sistemos klasifikavimo 
nuomonę 8525 80/3.  
8525 80 99  Kitos  
Šiai subpozicijai priskiriamos vaizdo kameros (vadinamieji 
„kamkoderiai“), skirtos įrašyti ne tik kameros fiksuojamą 
garsą ir vaizdus, bet ir išorinių šaltinių, pavyzdžiui, DVD 
leistuvų, automatinio duomenų apdorojimo mašinų arba tele­
vizijos imtuvų signalus. Taip įrašyti vaizdai gali būti atku­
riami išorinio televizijos imtuvo arba monitoriaus ekrane. 
Šiai subpozicijai taip pat priskiriami „kamkorderiai“, 
kuriuose vaizdo įvestis yra užtverta plokštele ar kitu būdu 
arba kuriuose vaizdo sąsaja gali būti nuosekliai aktyvuojama 
kaip vaizdo įvestis, naudojant programinę įrangą. Nepaisant 
to, aparatas yra skirtas televizijos programoms arba kitiems 
iš išorės ateinantiems vaizdo signalams įrašyti. 
Tačiau „kamkorderiai“, kuriais galima įrašyti tik vaizdo 
kameros fiksuojamus vaizdus ir juos atkurti naudojant 
išorinį televizijos imtuvą arba monitorių, priskiriami 
8525 80 91 subpozicijai.  
8527  Radijo transliacijos pri ėmimo aparat ūra, su kuria kartu 
viename korpuse sumontuota arba nesumontuota garso 
įrašymo ar garso atk ūrimo aparat ūra arba laikrodis  
Dėl siųstuvų su įmontuotais imtuvais žr. paaiškinimų 
8525 60 00 subpozicijos paaiškinimus.  
8527 12 10 ir 
8527 12 90  Kišeniniai kasetiniai grotuvai su radijo imtuvu  
Žr. paaiškinimų 8519 81 15 subpozicijos paaiškinimus.  
8527 13 10  Su lazerine skaitymo sistema  
Ši subpozicija apima radijo imtuvus su įmontuotu garso 
įrašymo arba garso atkūrimo aparatu, turinčiu lazerinę skai­
tymo sistemą, į kuriuos gali būti įmontuotas kitoks garso 
įrašymo arba garso atkūrimo aparatas (pavyzdžiui, kasetinis) 
arba laikrodis. 
Šiai subpozicijai taip pat priskiriami garso atkūrimo aparatai,  
vadinami MP3 grotuvais, naudojantys optines laikmenas ir 
turintys įtaisus, kurie gali būti vėliau įjungti radijo laidų 
signalams priimti naudojant programinę įrangą.  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 12.02.2020 — 005.001 — 475  
8527 13 99  Kiti  
Mutatis mutandis  taikomi paaiškinimų 8527 13 10 subpozi­
cijos paaiškinimai.  
8527 21 20  Su lazerine skaitymo sistema  
Mutatis mutandis  taikomi paaiškinimų 8527 13 10 subpozi­
cijos paaiškinimai.  
8527 21 70  Su lazerine skaitymo sistema  
Mutatis mutandis  taikomi paaiškinimų 8527 13 10 subpozi­
cijos paaiškinimai.  
8527 91 11 – 
8527 91 99  Su garso įrašymo arba atk ūrimo aparatais  
Stereosistemos (gero garso atkūrimo kokybės sistemos), 
turinčios radijo imtuvą, pateiktos kaip mažmeninei prekybai 
skirtas rinkinys, sudarytos iš modulinių mazgų atskiruose 
korpusuose, pavyzdžiui, derinyje su kompaktinių diskų 
grotuvu, kasetiniu magnetofonu, stiprintuvu su ekvalaizeriu, 
visada priskiriamos šioms subpozicijoms, kadangi radijo 
imtuvas suteikia jiems jų pagrindinę charakteristiką.  
8527 91 11 ir 
8527 91 19  Su kuriais kartu tame pa čiame korpuse sumontuoti 
vienas arba keli garsiakalbiai  
Šioms subpozicijoms priskiriami aparatai, kuriuose yra 
neatskiriami garsiakalbiai. 
Tačiau šioms subpozicijoms nepriskiriami aparatai, kurie 
turi nuimamus garsiakalbius, net jeigu tie garsiakalbiai gali 
būti pritvirtinti tvirtinimo įtaisais (8527 91 35, 8527 91 91 
arba 8527 91 99 subpozicija).  
8527 91 35 – 
8527 91 99  Kiti 
Jeigu stereosistemų (gero garso atkūrimo kokybės sistemų) 
garsiakalbiai yra specialiai skirti toms sistemoms ir supa­
kuoti kartu su kitomis sudedamosiomis komplekto dalimis, 
jie priskiriami šioms subpozicijoms.  
8527 91 35  Su lazerine skaitymo sistema  
Mutatis mutandis  taikomi paaiškinimų 8527 13 10 subpozi­
cijos paaiškinimai.  
8528  Monitoriai ir projektoriai, be televizinio signalo 
priėmimo aparat ūros; televizinio signalo pri ėmimo 
aparatūra, su radijo imtuvais arba su garso ar vaizdo 
įrašymo arba atk ūrimo aparatais arba be j ų 
Remiantis Kombinuotosios nomenklatūros 3 bendrosios 
aiškinimo taisyklės c punktu, vaizdo priežiūros sistemos, 
sudarytos iš riboto televizijos kamerų skaičiaus ir vieno 
monitoriaus, priskiriamos šiai pozicijai, kai yra supakuotos 
į mažmeninei prekybai skirtus rinkinius. 
Tokių vaizdo priežiūros sistemų sudedamosios dalys klasi­
fikuojamos atskirai, kai tokios sistemos nėra supakuotos į 
mažmeninei prekybai skirtus rinkinius (žr. SS paaiškinimų 
XVI skyriaus paaiškinimų VII grupę).  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 12.02.2020 — 005.001 — 476  
Šiai pozicijai nepriskiriami elektroniniai skaitymo įrenginiai,  
skirti silpnaregiams (žr. paaiškinimų 8543 70 90 subpozicijos 
paaiškinimus).  
8528 62 00 – 
8528 69 80  Projektoriai  
Šioms subpozicijoms nepriskiriami gaminiai, kuriuos sudaro 
projektorius ir ekranas viename korpuse 
(8528 52 10–8528 59 00 subpozicijos), arba su televizinio 
signalo priėmimo aparatūra (8528 72 10 subpozicija).  
8528 71 11 – 
8528 71 19  Imtuviniai vaizdo derintuvai (tiuneriai)  
Šioms subpozicijoms priskiriami aparatai su įmontuotais 
imtuviniais vaizdo derintuvais (tiuneriais), kuriais aukštadaž­
niai televiziniai signalai keičiami į vaizdo įrašymo ar atkū­
rimo aparatų arba monitorių naudojamus signalus. 
Šiuose aparatuose įmontuotos selektyvinės grandinės, 
kuriomis nustatomas konkretus kanalas arba nešlio dažnis, 
ir demoduliavimo grandinės. Šie aparatai taip pat gali būti 
su dekodavimo įtaisu (spalvos) arba sinchronizacijos atsky­
riklio grandine. Jie paprastai skirti darbui su individualia 
antena arba bendra antena (aukštadažnis kabelinis paskirs­
tymas). 
Išvesties signalas gali būti naudojamas kaip įvesties signalas 
monitoriams arba vaizdo įrašymo arba atkūrimo aparatams. 
Jį sudaro pirminis (t. y. perdavimo tikslais nemoduliuotas) 
kameros signalas. 
Analoginiai imtuviniai vaizdo derintuvai (tiuneriai), kaip 
apibrėžta šiose subpozicijose, gali būti modulių, sudarytų 
bent iš radijo dažnių grandinių (RD bloko), tarpinio dažnio 
grandinių (TD bloko) ir demoduliavimo grandinių (DEM 
bloko), pavidalo, kurių išvestis – atskiras garso ir sudėtinis 
vaizdo moduliavimo dažnių juostos signalas (CVBS). 
Skaitmeniniai imtuviniai vaizdo derintuvai (tiuneriai), kaip 
apibrėžta šiose subpozicijose, gali būti modulių, sudarytų 
bent iš radijo dažnių (RD) bloko, tarpinio dažnio (TD) 
bloko, demoduliavimo (DEM) bloko ir skaitmeninės televi­
zijos MPEG dekoderio, pavidalo, kurių išvestis – atskiras 
garso ir skaitmeninis vaizdo signalas. 
Moduliai, kuriuose įmontuotos ir analoginių, ir skaitmeninių 
imtuvinių vaizdo derintuvų (tiunerių) sudedamosios dalys, 
priskirtini šioms subpozicijoms, jeigu viena sudedamoji 
dalis klasifikuotina kaip sukomplektuotas arba baigtas 
gaminti imtuvinis vaizdo derintuvas (tiuneris) pagal Kombi­
nuotosios nomenklatūros 2 bendrosios aiškinimo taisyklės 
a punktą. 
Nurodytų sąlygų neatitinkantis modulis klasifikuotinas kaip 
dalis, priskiriama 8529 pozicijai.  
8528 71 11  Elektroniniai mazgai, skirti montuoti į automatinio 
duomenų apdorojimo mašinas  
Žodžių junginio „elektroniniai mazgai“ apibrėžimą žr. paaiš­
kinimų 8443 99 10 subpozicijos paaiškinimuose.  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 12.02.2020 — 005.001 — 477  
8528 72 10  Televizinio vaizdo projektavimo įranga  
Šiai subpozicijai priskiriama projektavimo įranga, turinti 
televizinio signal priėmimo aparatūrą. Tokia įranga vaizdas 
į ekraną projektuojamas naudojant optinę sistemą. Ši įranga 
gali taikyti elektroninio vamzdžio arba plokščiojo ekrano 
(pavyzdžiui, DMD, LCD, plazminio) technologiją. 
Projekcinis ekranas gali būti arba įmontuotas tame pačiame 
korpuse kaip ir televizijos imtuvas, arba gali būti patei­
kiamas atskiras.  
8528 72 30  Su įmontuotu kineskopu ( integral tube ) 
Šiai subpozicijai priskiriami aparatai, kurie apjungia derin­
tuvo (tiunerio) ir monitoriaus funkcijas tame pačiame 
korpuse, su galimu kiekvieno jų tam tikrų elementų naudo­
jimu tuo pačiu metu. Paprastai šiai kategorijai priklauso 
buitiniai televizijos imtuvai. 
Ekrano įstrižainės matmenys reiškia kineskopo 
aktyviąją dalį, matuojant tiesiąja linija.  
8529  Dalys, tinkamos naudoti vien tik arba daugiausia su 
aparatais, priskiriamais 8525 – 8528 pozicijoms  
8529 90 20 – 
8529 90 97  Kitos  
Šioms subpozicijoms priskiriama: 
1. apskritosios skalės (diskai); 
2. derinimo blokai; 
3. televizijos kamerų diafragmos; 
4. vadinamieji „ PAL-Secam “ adapteriai. Tai yra dekoderių 
plokštės (spausdintinės plokštės su įmontuotais elektros 
komponentais), skirtos paskesniam montavimui į televi­
zijos imtuvus, kurie turi priimti  PAL  sistemos signalus 
taip, kad šie aparatai galėtų priimti dvejopus  PAL/Secam  
signalus. 
Šioms subpozicijoms nepriskiriami bangolaidžiai (vamz­
džiai, klasifikuojami pagal jų sudedamąsias medžiagas).  
8529 90 41 ir 
8529 90 49  Dėžės ir korpusai  
Sąvokos „dėžės“ ir „korpusai“ apima korpusus, kuriuose 
nėra elektrinių arba elektroninių komponentų (pavyzdžiui, 
spausdintinių plokščių, garsiakalbių, kabelių ir t. t.). 
„Dėžės ir korpusai“ su elektriniais arba elektroniniais 
komponentais šioms subpozicijoms nepriskiriami (pavyz­
džiui, 8529 90 92 arba 8529 90 97 subpozicija). 
„Dėžių ir korpusų“ dalys šioms subpozicijoms 
nepriskiriamos.  
8529 90 65  Elektroniniai mazgai  
Žr. paaiškinimų 8443 99 10 subpozicijos paaiškinimus.  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 12.02.2020 — 005.001 — 478  
8529 90 92  Televizijos kamer ų, priskiriam ų 8525 80 11 ir 
8525 80 19 subpozicijoms, ir aparat ų, priskiriam ų 8527 
ir 8528 pozicijoms  
Šiai subpozicijai priskiriami vadinamieji skystakristalių 
vaizduoklių (LCD) moduliai, kuriuos sudaro plonasluoksnio 
tranzistoriaus (TFT) skystųjų kristalų sluoksnis, įterptas tarp  
dviejų stiklo ar plastiko lakštų ar plokščių, be jutiklinio 
ekrano įrangos, naudojami gaminant monitorius ir (arba) 
televizinio signalo priėmimo aparatūrą, priskiriamą 
8528 pozicijai. 
Prie šių modulių prijungiami vienas arba daugiau spausdin­
tinių arba integrinių grandynų, kuriuose sumontuoti tik 
vaizdo elementų adresavimo funkcijas atliekantys elektroni­
niai valdymo mazgai. Modulyje nėra vaizdo apdorojimo 
elektroninių komponentų (pvz., vaizdo signalų keitiklis ar 
skaitiklis). 
Moduliuose gali būti įmontuotas vidinio apšvietimo įtaisas ir 
(arba) apgręžikliai. 
Šiai subpozicijai nepriskiriami skystųjų kristalų įtaisai, 
kuriuos sudaro skystųjų kristalų sluoksnis, įterptas tarp 
dviejų stiklo ar plastiko lakštų ar plokščių, su elektrinėmis 
jungtimis (pvz., maitinimui prijungti) ar be jų, nesuformuoti 
ar suformuoti į tam tikros formos gaminius 
(9013 80 20 subpozicija).).  
8531  Elektriniai garso arba vaizdo signalizacijos aparatai 
(pavyzdžiui, skambu čiai, sirenos, švieslent ės, apsaugos 
nuo įsilaužimo arba priešgaisrin ės signalizacijos įranga), 
išskyrus įranga, priskiriam ą 8512 arba 8530 pozicijai  
8531 10 30 ir 
8531 10 95  Apsaugos nuo įsilaužimo arba priešgaisrin ės signaliza ­
cijos ir panaši įranga  
Žr. SS paaiškinimų 8531 pozicijos paaiškinimų trečiosios 
pastraipos E dalį. 
Šioms subpozicijoms nepriskiriama variklinėse transporto 
priemonėse naudojama apsaugos nuo įsilaužimo signaliza­
cijos įranga (8512 30 10 subpozicija).  
8531 20 20 – 
8531 20 95  Švieslent ės su skyst ųjų kristalų įtaisais (LCD) arba su 
šviesos diodais (LED)  
Šioms subpozicijoms priskiriami kintami elektroliumines­
cencinio diodo rodmenys, daugiausia naudojami kaip skait­
meniniai ir/arba raidiniai-skaitmeniniai ženklai arba švies­
lentės, pavyzdžiui, sudaryti iš įvairių šviesos diodų 
elementų. Kiekvieną ženklą sudaro tam tikras skaičius 
šviesos diodų, turinčių komponentų formą, kurie yra arba 
atskiri, arba prijungti prie vieno mikroprocesoriaus lusto. Šie  
įtaisai yra sumontuoti ant spausdintinės grandinės su tvar­
kykle/dekoderiu. Kiekvienas skaitmuo arba skaitmenų 
rinkinys yra padengtas permatoma medžiaga, kuri sustiprina 
diodų sukuriamų šviesos taškų intensyvumą, kad būtų suku­
riamos figūros arba raidės, kaip impulso, kurį grandinei 
panaudoja įvesties signalas, funkcija.  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 12.02.2020 — 005.001 — 479  
8531 90 00  Dalys  
Šiai subpozicijai priskiriamos prie prekių tvirtinamos 
apsaugos nuo vagysčių etiketės, kaip antai mikrobangų 
etiketės, sudarytos iš diodo ir antenos, arba dažnio dalijimo 
etiketės, sudarytos iš lustinio rezonansinio kontūro, kurios, 
patekusios į prie išėjimo iš parduotuvės įrengtų 
8531 10 subpozicijai priskiriamų apsauginių vartų signaliza­
cijos įrangos veikimo zoną, sužadina įrangos imtuvo elek­
troniką, todėl suveikia signalizacija. 
Šiai subpozicijai taip pat priskiriamos etiketės, kuriose 
pritaikytos dvi skirtingos technologijos, pavyzdžiui, akusto­
magnetinės ir mikrobangų technologijų arba akustomagne­
tinės ir radijo dažnių technologijų derinys. 
Šiai subpozicijai nepriskiriama: 
— etiketės, sudarytos iš laido, juostelės arba dviejų juos­
telių derinio, – magnetinės etiketės arba akustomagne­
tinės etiketės iš magnetinių medžiagų, skirtos naudoti 
elektroninės prekių apsaugos sistemos (angl. EAS) 
(8505 pozicija) veikimo zonoje, 
— etiketės, į kurias įmontuotas vienas ar daugiau lusto 
pavidalo elektroninių integrinių grandynų ir antena, 
tačiau be kitų aktyviųjų ar pasyviųjų grandinės elementų 
(lustinių kortelių) – radijo dažninio atpažinimo (angl. 
RFID) etiketės (8523 52 subpozicija), 
— etiketės, sudarytos iš vieno ar daugiau lusto pavidalo 
elektroninių integrinių grandynų ir įmontuotos antenos 
bei vieno ar daugiau kondensatorių, tačiau be kitų akty­
viųjų ar pasyviųjų grandinės elementų (8523 59 subpozi­
cija),), 
— spausdintinės grandinės pavidalo etiketės (žr. 85 skirsnio 
6 pastabą) – radijo dažnių etiketės (8534 00 pozicija).  
8534 00  Spausdintin ės grandin ės 
Šiai pozicijai priskiriami: 
1. popierinės etiketės spausdintinių grandinių pavidalu, 
apsaugančios nuo vagysčių, pavyzdžiui, bibliotekos 
knygas; 
2. lankstieji elektros laidininkai spausdintinių grandinių 
pavidalu.  
8536  Elektros aparat ūra, naudojama elektros grandin ėms 
įjungti, išjungti, perjungti ar apsaugoti, taip pat elektros 
grandinėms prijungti arba sujungti (pavyzdžiui, jungik ­
liai, relės, saugikliai, virš įtampių slopintuvai, kištukai, 
kištukiniai lizdai, elektros lemp ų laikikliai ir kitos 
jungtys, jungiamosios d ėžutės), skirta ne aukštesnei 
kaip 1 000 V įtampai; šviesolaidži ų, šviesolaidži ų grįžčių 
arba kabeli ų jungtys  
Be aparatų, aprašytų SS paaiškinimų 8536 pozicijos paaiš­
kinimuose, šiai pozicijai priskiriami: 
1. komutaciniai skydai, skirti telefonų stotims;  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 12.02.2020 — 005.001 — 480  
2. susikirtimo arba sandūrų plokštės, skirtos orinėms tram­
vajaus linijoms; 
3. jungiamosios plokštės, skirtos elektros varikliams; 
4. komutatoriai, skirti daugiapoziciniams transformatoriams; 
5. jungiamosios dalys, skirtos akumuliatoriaus elementams; 
6. vadinamieji indukciniai nekontaktiniai jungikliai, t. y. 
elektroniniai jungikliai, turintys įmontuotą laisvo spindu­
liavimo indukcinę ritę bekontakčiam jungikliui įjungti 
(uždaryti), kai metalinis objektas patenka į indukcinės 
ritės sklaidos lauką. Tokie jungikliai vietoj mechaninio 
valdymo elektrinių galinių jungiklių naudojami, pavyz­
džiui, staklėse, konvejeriuose ir svarstyklėse. 
7. įjungimo ir išjungimo jungikliai, sumontuoti tame 
pačiame korpuse šalia intensyvumo moduliavimo prie­
taiso (apšvietimo reguliatoriaus ( dimmer ). Šio prietaiso 
pagalba galima ne tik įjungti ir išjungti nuo maitinimo 
šaltinio veikiančias lempas, bet ir visą laiką keisti jų 
intensyvumą; 
8. vadinamieji kontaktiniai padėklai elektros grandinėms 
sujungti. Jie sudaryti iš dviejų vienas ant kito uždėtų 
lanksčių plastiko plėvelių, ant kurių vienodais atstumais 
yra įmontuota daug elektrai laidžių kontaktinių taškų iš 
silikono kaučiuko. Tokie kontaktiniai padėklai, pavyz­
džiui, yra sumontuoti po telefonų aparatų klavišais. Kiek­
vieną kartą, kai nuspaudžiamas klavišas, atitinkamas 
kontaktas nukreipia dvi plėveles, kad jos susiliestų, ir 
taip sudaromas elektrinis kontaktas; 
9. elektroniniai jungikliai, kurie veikia nekontaktiniu būdu, 
naudodami puslaidininkinius komponentus (pavyzdžiui, 
tranzistorius, tiristorius, integrinius grandynus). 
Tačiau šiai pozicijai nepriskiriama: 
a) elektros linijų izoliaciniai ekranai (dažniausiai 7326 pozi­
cija); 
b) valdymo įranga geležinkeliams ir kitoms komunikacijos 
trasoms (8530 pozicija).  
8536 50 11  Mygtukiniai jungikliai  
Šiai subpozicijai nepriskiriami jutikliniai jungikliai 
(8536 50 19 subpozicija).  
8536 69 10 – 
8536 69 90  Kiti 
Šioms subpozicijoms priskiriami elektromechaniniai kištukai 
(kištukinės jungtys) ir kištukiniai lizdai (lizdinės jungtys), 
kuriais galima sujungti, pvz., prietaisus, kabelius ir jungčių 
skydus. 
Abiejuose jungčių galuose gali būti kištukas arba kištukinis 
lizdas arba viename gale gali būti kištukas arba kištukinis 
lizdas, o kitame gale – kitas jungiamasis įtaisas (pavyzdžiui, 
užspaudžiamasis, kilpinis, lituojamasis arba sraigtinis), 
žr. pavyzdžius 1 ir 2 pav.  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 12.02.2020 — 005.001 — 481  
1 pav.  
Viename gale kabelis prie jungties jungiamas per užspau­
džiamąjį/kilpinį jungiamąjį įtaisą. Kitame gale sujungimui 
naudojama kištukinė ar lizdinė jungtis.
  
2 pav.  
Viename gale kabelis prie jungties jungiamas per užspau­
džiamąjį/kilpinį jungiamąjį įtaisą. Kitame gale sujungimui 
naudojama lizdinė jungtis. Be to, prie šios jungties pritaisyta  
papildoma kištukinė jungtis. 
Šioms subpozicijoms taip pat priskiriami įkišamieji šako­
tuvai, kuriuos sudaro kištukas ir kištukinis lizdas (dvi 
detalės). Kištuko detalėje ir kištukinio lizdo detalėje yra 
vienas lizdas ir vienas kitos rūšies jungiamasis įtaisas.
  
Šioms subpozicijoms nepriskiriamos jungčių arba kontaktų 
detalės, kuriomis elektrinis sujungimas atliekamas kitais 
būdais (pavyzdžiui, užspaudžiamieji, sraigtiniai, lituojamieji 
arba kilpiniai gnybtai). Tokios detalės priskiriamos 8536 90 
subpozicijai (žr. pavyzdžius 3–7 pav.). 
Tačiau kištukai ir kištukiniai lizdai su vidiniu arba išoriniu 
sriegiu šioms subpozicijoms priskiriami.  
3 ir 4 pav.  
Viename gale kabelis prie jungties jungiamas per užspau­
džiamąjį/kilpinį jungiamąjį įtaisą. Kitame gale sujungimui 
naudojamas sraigtas arba varžtas ir veržlė.
  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 12.02.2020 — 005.001 — 482  
5, 6 ir 7 pav.  
Elektrinis sujungimas atliekamas ne įkišant kištuką. Nėra nei 
kištuko, nei kištukinio lizdo. Elektrinis sujungimas atlie­
kamas suveržiant arba sugnybiant.
  
8536 69 10  Bendraaši ų kabelių 
Šiai subpozicijai priskiriami tik bendraašių jungčių kištukai 
ir kištukiniai lizdai (žr. pavyzdžius 1–6 pav.).
  
5 pav.  
Srieginis bendraašis kištukas
  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 12.02.2020 — 005.001 — 483  
kištukas6 pav.  
Bendraašis adapteris
  
8536 69 30  Spausdintini ų grandini ų 
Šiai subpozicijai priskiriami kištukai ir kištukiniai lizdai, 
skirti bent vienoje kištuko arba kištuko lizdo pusėje tiesio­
giai tvirtinti prie spausdintinės plokštės arba lanksčiosios 
spausdintinės grandinės (žr. toliau pateiktus pavyzdžius).
  
1) –ši USB jungtis nėra skirta tiesiogiai tvirtinti prie spaus­
dintinės plokštės, todėl ji šiai subpozicijai nepriskiriama. 
2) –šis USB kištukinis lizdas skirtas tiesiogiai tvirtinti prie  
spausdintinės plokštės, todėl jis priskiriamas šiai 
subpozicijai.
  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 12.02.2020 — 005.001 — 484  
1) –ši jungtis nėra skirta tiesiogiai tvirtinti prie spausdin­
tinės plokštės, todėl ji šiai subpozicijai nepriskiriama. 
2) –ši jungtis skirta tiesiogiai tvirtinti prie spausdintinės 
plokštės, todėl ji priskiriama šiai subpozicijai.  
8536 70 00  Šviesolaidži ų, šviesolaidži ų grįžčių arba kabeli ų jungtys  
Žr. šio skyriaus 6 pastabą. 
Žr. SS paaiškinimų 8536 pozicijos paaiškinimų IV grupę.  
8536 90 01  Surinkti elektros grandini ų elementai  
Šioje subpozicijoje klasifikuojami paruošti montavimo 
elementai, skirti elektros energijai perduoti. Tokie elementai 
suteikia erdvinio lankstumo elektros energijai tiekti 
lempoms ir elektra varomoms mašinoms bei įrenginiams. 
Prijungimo taškai, per kuriuos tiekiama elektros srovė, yra 
gnybtų arba šliaužiklio tipo. 
Tipiniai naudojimo atvejai parodyti schemose toliau:
  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 12.02.2020 — 005.001 — 485  
8536 90 10  Laid ų ir kabeli ų jungtys ir kontakt ų elementai  
Šiai subpozicijai priskiriami visi gnybtų įtaisai, pritvirtinti  
prie laidų arba kabelių galų, su kuriais elektrinis sujungimas 
atliekamas kitais būdais negu įkišant (apspaustiniai, sraigti­
niai, lituotiniai arba veržiamieji gnybtai).  
8537  Skydai, plokšt ės, pultai, stendai, skirstomosios spintos ir 
kiti konstrukcij ų pagrindai, kuriuose sumontuoti ne 
mažiau kaip du aparatai, priskiriami 8535 arba 
8536 pozicijai, naudojami elektros srov ės valdymui 
arba paskirstymui, įskaitant konstrukcij ų pagrindus, 
kuriuose sumontuoti prietaisai arba aparatai, priskiriami 
90 skirsniui, ir skaitmeninio programinio valdymo 
aparatai, ta čiau neįskaitant komutatori ų, priskiriam ų 
8517 pozicijai  
Šiai pozicijai priskiriami mazgai, sumontuoti ant stovų 
(pavyzdžiui, skydų, skirstomųjų dėžučių) iš tokių pačių 
aparatūros, priskiriamos 8536 pozicijai, detalių (pavyzdžiui, 
šviesos jungiklių).  
8537 10 91  Programuojamieji atmintn ės valdikliai  
Šiai subpozicijai priskiriamos plokščių spintos, turinčios 
atminties įrenginį, skirtos mašinų elektriniams parametrams 
tikrinti. Jose įmontuota ne tik įranga, priskiriama 8535 arba 
8536 pozicijai (pavyzdžiui, relės), bet taip pat, pavyzdžiui, 
tranzistoriai ar dvikrypčiai tiristoriai (triakai), priskiriami  
8541 pozicijai kaip jungiklių prietaisai, ir kuriuose be tų 
jungiklių elementų, taip pat yra mikroprocesoriai (pavyz­
džiui, loginiam apdorojimui bei įvesčių ir išvesčių 
valdymui), sąsajos ir maitinimo šaltinis (maitinimo tiekimo 
blokas).  
8537 10 98  Kiti  
Šiai subpozicijai priskiriami: 
1. nuotoliniai kabelio valdymo įrenginiai, skirti vaizdo 
įrašymo įrenginiams. Tai yra elektrinio valdymo padėklai 
(su mygtukiniais jungikliais ir kitais elektriniais kompo­
nentais, sumontuotais skyde), kurie per jungiamąjį kabelį 
naudojami visoms prijungto vaizdo įrašymo įrenginio 
funkcijoms vykdyti; 
2. elektrinio valdymo įtaisai, skirti automatinėms smulkių 
prekių išdavimo mašinoms. Jie sudaryti iš valdymo 
padėklo, kuris be relių ir elektrinių jungiklių dar turi 
dvikrypčius tiristorius (triakus) ir integrinius grandynus. 
Šiai subpozicijai nepriskiriami: 
a) elektriniai valdymo įtaisai, vadinami valdymo svirtimi 
(joystick ), kaip minima 84 skirsnio 5 pastabos C dalyje 
(8471 pozicija); 
b) belaidžiai infraraudonosios spinduliuotės įtaisai, skirti 
televizijos imtuvų, vaizdo įrašymo įrenginių arba kitų 
elektrinių įrenginių nuotoliniam valdymui 
(8543 pozicija).  
8538  Dalys, tinkamos naudoti vien tik arba daugiausia su 
aparatais, priskiriamais 8535, 8536 arba 8537 pozicijai  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 12.02.2020 — 005.001 — 486  
8538 90 11  Elektroniniai mazgai  
Žr. paaiškinimų 8443 99 10 subpozicijos paaiškinimus.  
8538 90 91  Elektroniniai mazgai  
Žr. paaiškinimų 8443 99 10 subpozicijos paaiškinimus.  
8539  Kaitinamosios elektros arba dujošvyt ės lempos, įskaitant 
sandarias kryptini ų spinduli ų ir ultravioletines arba 
infraraudon ąsias lempas; lankin ės lempos; šviesos 
diodų (LED) lempos  
Išskyrus tam tikras lankines lempas (žr. paaiškinimų 
8539 41 00 ir 8539 49 00 subpozicijų paaiškinimus), kurios 
yra specialiai įrengtos ar sumontuotos, šiai pozicijai priski­
riamos tik lempos ir vamzdžiai bei jų dalys, kurie yra atpa­ 
žįstami pagal XVI skyriaus 2 pastabos b punktą. 
Aparatūra su tokiomis įmontuotomis lempomis (sudary­
tomis, pavyzdžiui, iš paprasto reflektoriaus su laikikliu ar 
pagrindu) priskiriama atitinkamai pozicijai kaip apšvietimo 
įranga (9405 pozicija), šildymo įtaisai (pavyzdžiui, 
7321 pozicija) ar medicinos įrenginiai (9018 pozicija) ir t. t.  
8539 21 30 – 
8539 29 98  Kitos kaitinamosios lempos, išskyrus ultravioletines arba 
infraraudon ąsias lempas  
Šioms subpozicijoms nepriskiriamos: 
a) reostatinės lempos su anglies kaitinamaisiais siūlais ir 
kintamosios varžos reostatinės lempos su geležies kaiti­
namaisiais siūlais vandenilio aplinkoje (8533 pozicija); 
b) tam tikro ilgio elektros lempų komplektai, sudaryti iš 
nustatyto skaičiaus dekoratyvinių lempų, kurios 
daugiausia naudojamos Kalėdų eglutėms papuošti 
(9405 pozicija).  
8539 31 10 – 
8539 39 80  Dujošvyt ės lempos, išskyrus ultravioletines lempas  
Šioms subpozicijoms priskiriamos: 
1. ksenono lempos; 
2. spektrinės dujošvytės lempos; 
3. rusenančiojo išlydžio lempos; 
4. raidinės skaitmeninės lempos.  
8539 41 00 ir 
8539 49 00  Ultravioletin ės arba infraraudonosios lempos; lankin ės 
lempos  
Šioms subpozicijoms priskiriama: 
1. ultravioletiniai vamzdžiai ir lempos. Be naudojimo 
atvejų, paminėtų SS paaiškinimų 8539 pozicijos paaiški­
nimų D dalies pirmojoje pastraipoje, galima paminėti ir 
šiuos: 
a) aktino-cheminis spausdinimas;  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 12.02.2020 — 005.001 — 487  
b) vitaminizavimas; 
c) sterilizavimas; 
d) fotochemiją; 
e) ozono gamybą. 
2. infraraudonosios lempos ir vamzdžiai. Be naudojimo 
atvejų, paminėtų SS paaiškinimų 8539 pozicijos paaiški­
nimų D dalies antrojoje pastraipoje, galima paminėti ir 
šiuos: 
a) patalpų šildymas; 
b) įranga, skirta infraraudoniesiems spinduliams (pavyz­
džiui, nuo vagysčių apsaugantys prietaisai); 
c) moksliniai tyrinėjimai (pavyzdžiui, spektrinė analizė). 
3. lankinės lempos, aprašytos SS paaiškinimų 8539 pozicijos 
paaiškinimų E dalyje. 
Lankinės lempos su anglies elektrodo siūlu yra sumon­
tuotos, pavyzdžiui, kino projektorių įrangoje, priskiria­
moje 9007 pozicijai, arba yra naudojamos dokumentų 
kopijavimo įrenginiuose. 
8539 41 00 subpozicijai priskiriamos elektros lankinės 
lempos, kurios turi specialius laikiklius, taip pat šviesos 
nukreipimo įrangą, sudarytos iš vienos ar daugiau lankinių 
lempų, sumontuotų ant paslankaus laikiklio, bei daugiausia 
skirtos naudoti fotografijos arba kinematografijos studijose. 
Šioms subpozicijoms nepriskiriami: 
a) liuminescenciniai diodai (8541 pozicija); 
b) elektroliuminescenciniai prietaisai, paprastai juostelės, 
plokštelės arba skydeliai, kurių pagrindą sudaro elektro­
liuminescencinės medžiagos (pavyzdžiui, cinko sulfidas), 
įterptos tarp dviejų laidžiosios medžiagos sluoksnių 
(8543 pozicija).  
8539 90 10 ir 
8539 90 90  Dalys  
Šioms subpozicijoms priskiriami: 
1. lizdai, skirti kaitinamosioms ir dujošvytėms elektros 
lempoms ir kolboms; 
2. volframo kaitinamieji siūlai, spiralės, supjaustyti reikalin ­
gais ilgiais ir paruošti montavimui; 
3. metalo elektrodai dujošvytėms lempoms ir vamzdžiams; 
4. stiklinės dalys (išskyrus izoliacines dalis, priskiriamas 
8547 90 00 subpozicijai), skirtos montuoti lempų ar 
vamzdžių viduje; 
5. kaitinamųjų siūlų laikiklio kronšteinai.  
8540  Elektronin ės lempos ir elektroniniai vamzdžiai, su 
termoelektroniniais katodais, šaltaisiais katodais ar foto ­
katodais (pavyzdžiui, vakuumin ės, garų ar dujų lempos 
ir vamzdžiai, gyvsidabrio lygintuvin ės lempos ir vamz ­
džiai, elektroniniai vamzdžiai, televizijos kamer ų 
vamzdžiai)  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 12.02.2020 — 005.001 — 488  
8540 11 00  Spalvoto vaizdo  
Šiai subpozicijai priskiriami SS paaiškinimų 8540 pozicijos 
paaiškinimų ketvirtosios pastraipos 2 punkte aprašyti elek­
troniniai vamzdžiai, kurie atitinka toliau išvardytas sąlygas: 
1. turi plyšinę kaukę; 
2. žingsnis tarp tos pačios spalvos eilučių ekrano centre yra 
ne mažesnis kaip 0,4 mm. 
Dėl ekrano įstrižainės matavimo žr. paaiškinimų 
8528 72 30 subpozicijos paaiškinimus.  
8540 60 00  Kiti elektroniniai vamzdžiai  
Šiai subpozicijai priskiriami elektroniniai vamzdžiai, apra­ 
šyti SS paaiškinimų 8540 pozicijos paaiškinimų ketvirtosios 
pastraipos 2 punkto d papunktyje, išskyrus priskiriamus 
8540 11 ir 8540 12 subpozicijoms.  
8540 71 00 ir 
8540 79 00  Mikrobangin ės lempos (pavyzdžiui, magnetronai, klist ­
ronai, b ėgančiosios bangos lempos, atbulin ės bangos 
lempos), išskyrus elektronines lempas su valdymo 
tinkleliu  
Šioms subpozicijoms priskiriamos lempos, aprašytos SS 
paaiškinimų 8540 pozicijos paaiškinimų ketvirtosios 
pastraipos 4 punkte. 
Šioms subpozicijoms nepriskiriami  Geiger-Müller  elektroni­
niai vamzdžiai (9030 90 00 subpozicija).  
8540 81 00 ir 
8540 89 00  Kitos elektronin ės lempos ir kiti elektroniniai vamzdžiai  
Be elektros srovės lygintuvinių lempų ir vamzdžių, nurodytų 
SS paaiškinimų 8540 pozicijos paaiškinimų ketvirtosios 
pastraipos 1 punkte, šioms subpozicijoms priskiriami fano­
tronai, tiratronai, ignitronai ir aukštos įtampos lygintuvinės 
lempos, skirtos rentgeno aparatams.  
8541  Diodai, tranzistoriai ir panaš ūs puslaidininkiniai įtaisai; 
šviesai jautr ūs puslaidininkiniai įtaisai, įskaitant fotovol ­
tinius elementus, sumontuoti arba nesumontuoti modu ­
liuose arba plokšt ėse; šviesos diodai (LED); sumontuoti 
pjezoelektriniai kristalai  
8541 40 90  Kiti  
Šiai subpozicijai priskiriami fotovoltiniai elementai, sumon­
tuoti moduliuose arba plokštėse, kuriuose yra gretšakės 
diodų (bet nėra užtvarinių diodų). Gretšakės diodai nėra 
elementai, tiesiogiai teikiantys energiją, pavyzdžiui, varikliu i 
(žr. SS paaiškinimų 8501 ir 8541 pozicijų paaiškinimus).  
8541 90 00  Dalys  
Be dalių, paminėtų SS paaiškinimų 8541 pozicijos paaiški­
nimuose, šiai subpozicijai priskiriami: 
1. laikikliai ir korpusai, skirti pjezoelektriniams kristalams;  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 12.02.2020 — 005.001 — 489  
2. metalo, steatito ir t. t. korpusai, skirti sumontuotiems 
puslaidininkiams. 
Šiai subpozicijai nepriskiriamos: 
a) elektros jungtys, skirtos srovės pravedimui tarp jungties 
kištukų (arba kontaktų), ir elektrodai (8536 pozicija); 
b) grafitinės dalys (8545 90 90 subpozicija).  
8542  Elektroniniai integriniai grandynai  
Šiai pozicijoje priskiriami keičiamieji programuojamosios 
atminties moduliai, kurie yra monolitinio integrinio gran­
dyno, skirto elektroniniams vertimo prietaisams, priskiria­
miems 8470 10 00 ir 8543 70 10 subpozicijoms, formos. 
Šiai pozicijai nepriskiriami diskai (kartais vadinami plokšte­
lėmis), kurie taikomi elektronikos srityje ir yra sudaryti iš 
cheminių elementų su priedais, poliruoti arba nepoliruoti ir 
padengti epitaksiniu sluoksniu arba nepadengti, jeigu, 
siekiant sudaryti pavienes zonas, jie nebuvo atrankos būdu 
legiruoti arba atlikta difuzija (3818 00 pozicija).  
8542 31 11 – 
8542 31 90  Procesoriai ir valdikliai, kombinuoti arba nekombinuoti 
su atmintin ėmis, keitikliais, loginiais grandynais, stiprin ­
tuvais, laikrodžiais ir sinchronizavimo grandin ėmis ar 
kitomis grandin ėmis 
Šioms subpozicijoms priskiriami: 
1. mikroprocesoriai, taip pat dar vadinami duomenų apdo­
rojimo mikroblokais (MPU), kurie yra integriniai gran­
dynai ir kurie gali būti apibrėžiami kaip įtaisai, atlie­
kantys pirmines komandų, jų vykdymo ir sistemos 
valdymo funkcijas. Jie sudaryti iš šių pagrindinių dalių: 
— aritmetinio-loginio bloko (ALU); 
— komandų dekoderio ir programų skaitiklio; 
— valdymo įrenginio; 
— įvesties/išvesties (I/O) įtaiso, skirto komunikacijai su 
kitais įtaisais. 
Mikroprocesorius gali veikti tik tada, kai be vidinės 
atmintinės dar yra naudojama išorinė atmintinė arba 
kitas įtaisas. 
Jie gali turėti vieną ar daugiau mikroprograminių atmin­
tinių (RAM arba ROM), skirtų mikrokomandoms 
užkrauti arba laikyti, tokiu būdu padidinant pirminių 
komandų skaičių valdymo įrenginyje. 
Mikroprograminė atmintinė ROM, kurią gali turėti 
mikroprocesorius, yra skirta dvinarėms pagrindinėms 
komandoms laikyti ir neturi būti laikoma tikrąją 
programos atmintine, laikančia atmintyje komandas, 
kurios turi būti įvykdytos. 
Šie gaminiai gali turėti komandų spartinančiąją atmintinę 
arba atlikti mikroperiferines funkcijas.  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 12.02.2020 — 005.001 — 490  
Mikroprocesoriai, kurie pagaminti tik konkrečiai paskirčiai 
ir pagrįsti modeliais „pagal užsakymą“, „loginių elementų 
matrica“ arba „etaloninis elementas“, priskiriami šioms 
subpozicijoms. 
Mikroprocesorių apdorojimo geba reiškia kiekvieno žodžio, 
kurį aritmetinio ir loginio įrenginio kaupiklis gali apdoroti 
per vieną mikrokomandos ciklą, ilgį. 
2. mikrovaldikliai ir mikrokompiuteriai, kurie yra integriniai 
grandynai, sudaryti mažiausiai iš šių pagrindinių dalių: 
— mikroprocesoriaus, taip pat vadinamo duomenų 
apdorojimo mikrobloku (MPU); 
— programos atmintinės (pavyzdžiui, RAM, ROM, 
PROM, EPROM, E  2 ROM, flash E  2 PROM), susietos 
su komandų dekoderiu ir turinčios programą, nusta­
tančią komandų seką; 
— duomenų atmintinės (pavyzdžiui, RAM arba 
E 2 PROM), kurią sudaro iš išorės neveikiamas lustas, 
priešingai nei mikroprocesoriai; 
— išorinės magistralės (duomenims, adresams arba 
komandoms). 
Mikrovaldikliai yra programuojami arba gali būti progra­
muojami tam, kad jie atliktų specialias funkcijas ir tik 
konkrečiai paskirčiai (pavyzdžiui, televizijos imtuvams, 
vaizdo įrašymo ir atkūrimo aparatams ar mikrobangų 
krosnelėms). 
Mikrokompiuteriai gali būti nepriklausomai veikiantys 
(autonominiai) ir skirti bendram naudojimui (pavyzdžiui, 
didieji kompiuteriai, minikompiuteriai ir asmeniniai 
kompiuteriai). Mikrokompiuteriai yra laisvai programuo­
jami pagal vartotojo reikalavimus. 
Mikrovaldikliai, kurie pagaminti tik konkrečiai paskirčiai 
ir pagrįsti modeliais „pagal užsakymą“, „loginių 
elementų matrica“ arba „etaloninis elementas“, priski­
riami šiai subpozicijai. 
Mikrovaldiklių arba mikroprocesorių apdorojimo geba 
reiškia kiekvieno žodžio, kurį aritmetinio loginio įren­
ginio kaupiklis gali apdoroti per vieną mikrokomandos 
ciklą, ilgį. 
3. valdymo grandinės, kurios yra integriniai grandynai, 
naudojamos tam, kad būtų paveiktas mašinos technolo­
ginis procesas arba darbo režimas (pavyzdžiui, automa­
tinio duomenų apdorojimo mašinos). Valdymo grandinės 
(pavyzdžiui, diskinis atminties įrenginys, atmintinės, 
elektros varikliai arba katodinių spindulių kineskopai) 
paprastai gali interpretuoti signalus ir pagal tą interpreta­
ciją nustatyti konkrečių funkcijų trukmę ir seką (pavyz­
džiui, automatinio duomenų apdorojimo sistemos įves­
ties, apdorojimo, laikymo ir išvesties funkcijos).  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 12.02.2020 — 005.001 — 491  
8542 31 11 ir 
8542 31 19  Prekės, nurodytos šio skirsnio 9 pastabos b punkto 3 ir 4 
papunktčiuose  
Žr. SS paaiškinimų 8542 pozicijos paaiškinimų III grupę.  
8542 32 11 ir 
8542 32 19  Prekės, nurodytos šio skirsnio 9 pastabos b punkto 3 ir 4 
papunktčiuose  
Žr. SS paaiškinimų 8542 pozicijos paaiškinimų III grupę.  
8542 32 45  Statin ės laisvosios kreipties atmintin ės (S-RAM), įskai­
tant spar čiąsias laisv ąsias kreipties atmintines ( cache- 
RAM ) 
Sparčiosios laisvosios kreipties atmintinės ( cache-RAM ) yra 
statinės laisvosios kreipties atmintinės, kurių kreipties 
trukmė yra spartesnė už pagrindinės atminties kreiptį.  
Cache-RAM  paprastai yra naudojamos kaip laikinosios bufe­
rinės atmintys, skirtos greičio diferencialui tarp centrinio 
procesoriaus ir pagrindinės atminties aptarnauti.  
8542 32 61 – 
8542 32 75  Programuojamosios, elektra trinamos pastoviosios 
atmintinės (E  2 PROM), įskaitant  flash  E 2 PROMatmin ­
tines  
E 2 PROM iš esmės yra baitinės trinamosios atmintinės.  
Flash  E  2 PROM yra atmintinės, taip pat dar vadinamos 
„flash  atmintinėmis“, „ flash  EPROM“ arba 
„flash  EEPROM“.  
Flash  atmintinės gali būti pagrįstos EPROM arba E  2 PROM 
technologija ir yra elektra trinamos arba visiškai (didžioji 
dalis), arba sektoriais (puslapiais arba blokais). 
Šių atmintinių programavimas, skaitymas ir trynimas gali 
būti atliekamas nuo dvigubo arba viengubo maitinimo 
šaltinio.  
Flash  atmintinės, pagrįstos EPROM technologija, turi matri­
cinę struktūrą, sudarytą iš narvelio su vienu tranzistoriumi.  
Flash  atmintinės, pagrįstos E  2 PROM technologija, turi 
matricinę struktūrą, sudarytą iš narvelio su dviem ar daugiau 
tranzistorių, arba iš narvelio su vienu tranzistoriumi, kombi­
nuoto su kitu šio sektoriaus tranzistoriumi (puslapio ar 
bloko). Pastarasis tipas, be to, skiriasi nuo EPROM techno­
logija pagrįstų atmintinių tuo, kad jos turi tam tikrų 
E 2 PROM būdingų elementų (pavyzdžiui, E  2 PROM 
komandų seką).  
8542 32 90  Kitos atmintin ės 
Šiai subpozicijai priskiriamos asociatyviosios 
atmintinės (CAM) ir feroelektrinės atmintinės.  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 12.02.2020 — 005.001 — 492  
Asociatyviosios atmintinės (CAM) yra turinio asociaciniai 
duomenų laikymo įrenginiai. Šių įrenginių duomenų 
laikymo vietos yra nustatomos greičiau pagal jų turinį 
arba jų turinio dalį, o ne pagal jų pavadinimus ar pozicijas 
(adresus). 
Feroelektrinės atmintinės yra liekamosios atmintinės, 
gaunamos derinant feroelektrinę ir puslaidininkinę 
medžiagą. Feroelektrinė medžiaga sugeba išlaikyti elektrines 
poliarizacijas, kai nebelieka taikomo elektrinio lauko. 
Šie įrenginiai yra ir elektra programuojami, ir trinami.  
8542 39 11 – 
8542 39 90  Kiti 
Šioms subpozicijoms priskiriamos: 
1. pagal užsakymą pagamintos loginės grandinės, kurios yra 
skirtos ir pagamintos tik vienam vartotojui. Gamybos 
procesas apima maršruto parinkimą ir narvelių (loginių 
elementų) sutalpinimą, naudojant tik pagal užsakymą 
pagamintas difuzijos kaukes. Pagal užsakymą pagamintos 
loginės grandinės yra skirtos specifinėms taikymo funk­
cijoms atlikti. Jos yra žinomos kaip specifiniams taiky­
mams skirti integriniai grandynai, taip vadinamosios 
ASIC; 
2. loginių elementų matricos, kurios yra loginiai integriniai 
grandynai, sudarytos iš pastoviųjų ir taisyklingai išdės­
tytų neutralių loginių elementų (pavyzdžiui, tranzistoriaus 
narveliai iš loginių IR-, IR-NE-, ARBA- arba 
ARBA-NE- elementų). Loginių elementų matricos yra 
programuojamos pagal vartotojui specializuotą šių 
loginių elementų vidinę jungtį, naudojant vieną arba 
daugiau metalizavimo paveikslų; 
3. standartiniai narveliai, kurie yra loginiai integriniai gran ­
dynai, sudaryti iš anksto nustatytų grandyno dalių ir 
pastoviųjų grandynų dalių, turinčių specializuotą, varto­
tojui skirtą išdėstymą. Šios grandynų dalys gali turėti bet 
kurią integrinę funkciją (pavyzdžiui, loginę funkciją arba 
atminties funkciją); 
4. programuojamosios loginės grandinės, kurios yra integri­
niai grandynai, sudarytos iš pastoviųjų loginių elementų. 
Šių grandynų galutinę funkciją nustato vartotojas, išly­
dant lydžiąją jungę arba elektra programuojant vidines 
jungtis tarp loginių elementų; 
5. standartinės loginės grandinės, kurios yra loginiai integri­
niai grandynai, sudarytos iš mažiau nei 150 loginių 
elementų (pavyzdžiui, IR, IR-NE, ARBA, ARBA-NE). 
Šie įtaisai gali sujungti keletą funkcijų arba identiškų ir 
savarankiškų funkcijų grupes; 
6. sietuvo grandynai, kurie yra integriniai grandynai, atlie­
kantys ryšio funkciją (pavyzdžiui, atliekant kodų keitimą, 
atliekant konversiją tarp nuosekliųjų bitų ir lygiagrečiųjų 
bitų arba atliekant sinchronizavimą), siekiant sujungti 
programas, integrinius grandynus, išorinius įrenginius 
arba sistemas su skirtingomis charakteristikomis.  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 12.02.2020 — 005.001 — 493  
7. išoriniai mikroįrenginiai, kurie yra integriniai grandynai, 
atliekantys specifines funkcijas, kurios papildo mikropro­
cesorių, mikrovaldiklių ar mikrokompiuterių veikimą bei 
pagerina jų išorinės komunikacijos, valdymo ir sąsajos 
savybes. 
Išorinio mikroįrenginio techninėse sąlygose aiškiai nuro­
dyta su mikroprocesoriumi, mikrovaldikliu ar mikrokom­
piuteriu susijusi jo paskirtis ir santykis. 
Komunikacijos, valdymo ir sąsajos funkcijas gali atlikti: 
magistralės valdikliai, atmintinės valdikliai (DRAM 
valdikliai, atminties dispečeriai (MMU), tiesioginės 
kreipties į atmintį valdikliai) arba periferiniai įrenginių 
sietuvo valdikliai (grafiniai valdikliai, vietinio tinklo 
valdikliai, universalūs asinchroniniai imtuvo/siųstuvo 
valdikliai, klaviatūros valdikliai, talpiosios atmintinės 
valdikliai); 
8. galios valdymo grandinės („smartpower circuits“), kurios 
yra analoginiai integriniai grandynai, sujungiantys skait­
meninius ir analoginius grandynus (galios tranzistoriai), 
skirtus loginiams išvesties signalams ir galios išvesties 
signalams valdyti. Šie įtaisai gali užtikrinti, pavyzdžiui, 
apsaugą nuo vidinės energijos eikvojimo, gedimų 
valdymą arba diagnozavimo gebėjimą. 
Šiai subpozicijai nepriskiriamos programuojamosios pasto­
viosios atmintinės (PROM) (8542 32 90 subpozicija).  
8542 39 11 ir 
8542 39 19  Prekės, nurodytos šio skirsnio 9 pastabos b punkto 3 ir 4 
papunktčiuose  
Žr. SS paaiškinimų 8542 pozicijos paaiškinimų III grupę.  
8543  Elektros mašinos ir aparatai, atliekantys tam tikras 
jiems būdingas funkcijas, nenurodytas kitoje šio skirsnio 
vietoje  
8543 70 90  Kiti  
Šiai subpozicijai priskiriami: 
1. elektrostatiniai įrenginiai (pavyzdžiui, pūkų audimo 
staklėms ( flocking machines )); 
2. elektroliuminescenciniai įrenginiai, paprastai juostelių, 
plokštelių arba skydelių pavidalo; 
3. termoelektriniai generatoriai, sudaryti iš termobaterijos, 
kuri susideda iš kintamo termoporų skaičiaus bei 
šilumos šaltinio (pavyzdžiui, butano dujos), gaminantys 
nuolatinę srovę Zėbeko efekto pagalba; 
4. statinės elektros neutralizavimo įrenginiai; 
5. išmagnetinimo įrenginiai; 
6. smūginės bangos generatoriai; 
7. skaitmeniniai skrydžių parametrų savirašiai (skrydžių 
savirašiai), turintys atsparių ugniai, nedūžtančių elektro­
ninių prietaisų pavidalą ir skirti nepertraukiamam 
konkretaus skrydžio duomenims įrašyti skrydžio metu;  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 12.02.2020 — 005.001 — 494  
8. belaidžiai infraraudonosios spinduliuotės prietaisai, 
skirti televizorių, vaizdo įrašymo prietaisų ar kitos elek­
tros įrangos nuotoliniam valdymui; 
9. elektroniniai garso efektų prietaisai, naudojami kaip 
išoriniai įrenginiai elektrinėms gitaroms, siekiant išgauti 
įvairius efektus (pavyzdžiui, garso dvigubinimą, garso 
iškraipymą, aido efektą). Šie prietaisai nėra patalpinami 
gitaros korpuse, bet nuo galios stiprintuvo laidais 
prijungiami prie gitaros; 
10. elektroniniai skaitymo prietaisai, skirti regėjimo negalią 
turintiems žmonėms. Šie prietaisai sudaryti iš viename 
korpuse sumontuotos kameros, kuri skenuoja originalų 
tekstą (pavyzdžiui, laikraštį arba knygą), ir ekrano, kuris 
atkuria padidintos formos vaizdą. 
Šiai subpozicijai taip pat priskiriami maži elektroniniai prie­
taisai, kurie nesumontuoti ant pagrindo plokštės (įskaitant 
taip vadinamuosius „minikompiuterius“) ir kurie gali būti 
naudojami žodžiams arba sakiniams sudaryti, kurie priklau­
somai nuo atminties modulių, naudojamų kartu su tais prie­
taisais, yra verčiami į pasirinktą užsienio kalbą. Jie turi 
raidinę-skaitmeninę klaviatūrą ir stačiakampį ekraną. Tačiau 
šiai subpozicijai nepriskiriami panašūs prietaisai, turintys 
skaičiavimo funkcijas (8470 pozicija). 
Šiai subpozicijai nepriskiriami: 
a) elektrostatiniai filtrai ir elektromagnetiniai vandens 
valymo aparatai (8421 pozicija); 
b) ultravioletinės spinduliuotės aparatai, naudojami pieno 
produktams apdoroti (8434 pozicija); 
c) įranga, skirta įvairiems gaminiams valyti ultragarso 
pagalba (ypač metalinių dalių) ir ultragarso generatoriai 
(8479 pozicija); 
d) suvirinimo ultragarsu aparatai (8515 pozicija); 
e) ultravioletinės spinduliuotės aparatai, skirti medicinos 
tikslams, net jeigu jų naudojimui nereikalingas specia­
listas (9018 pozicija); 
f) elektriniai reguliavimo prietaisai, skirti elektriniams arba  
neelektriniams kintamiesiems, priskiriamiems 9032 pozi­
cijai, reguliuoti.  
8544  Izoliuotieji ( įskaitant emaliuotuosius arba anoduotuosius) 
laidai, kabeliai ( įskaitant bendraašius kabelius) ir kiti 
izoliuotieji elektros laidininkai, su pritvirtintomis jung ­
timis arba be j ų; šviesolaidži ų kabeliai, sudaryti iš 
atskirų aptraukt ų šviesolaidži ų, sumontuoti arba nesu ­
montuoti kartu su elektros laidininkais, su pritvirtin ­
tomis jungtimis arba be j ų 
Šiai pozicijai nepriskiriami: 
a) lankstieji elektros laidininkai spausdintinių grandinių 
pavidalu (8534 00 pozicija););  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 12.02.2020 — 005.001 — 495  
b) atskirai pateikiamos kabelių arba kitų elektros laidininkų 
jungtys ir jungikliai (8535 arba 8536 pozicija); 
c) šviesolaidžių kabelių jungtys (8536 70 00 subpozicija).  
8544 42 10  Skirti naudoti ryšiuose  
Žr. SS paaiškinimų 8544 pozicijos paaiškinimus. 
Šioje subpozicijoje žodžių junginys „skirti naudoti ryšiuose“ 
taip pat įvardija elektros laidininkus su pritvirtintomis jung­
timis, naudojamus ryšių tinkluose, pavyzdžiui, automatinio 
duomenų apdorojimo mašinai su modemu sujungti. 
Tačiau šiai subpozicijai nepriskiriami: 
a) elektros laidininkai su pritvirtintomis jungtimis, naudo­
jami skirtingiems aparatams sujungti (pvz., DVD leis­
tuvui su monitoriumi arba automatinio duomenų apdoro­
jimo mašinai su monitoriumi, spausdintuvu, klaviatūra, 
projektoriumi ir kt. sujungti); 
b) elektros laidininkai, montuojami mašinose, pvz., automa­
tinio duomenų apdorojimo mašinoje arba jos įtaise, ir 
skirti skirtingoms mašinos vidaus dalims sujungti; 
c) elektros laidininkai, skirti tik maitinimui prijungti, pvz.,  
galios kabeliai.  
8544 49 20  Skirti naudoti ryšiuose, ne aukštesnei kaip 80 V įtampai  
Mutatis mutandis  taikomi paaiškinimų 8544 42 10 subpozi­
cijos paaiškinimai.  
▼M5 
8544 70 00  Šviesolaidži ų kabeliai  
Šiai subpozicijai taip pat priskiriami, pvz., ryšio sistemose 
naudojami šviesolaidžių kabeliai, sudaryti iš vieno arba 
daugiau 9001 pozicijai priskiriamų šviesolaidžių, kurie kiek­
vienas atskirai padengti dvigubu akrilato polimero 
sluoksniu. Šią dangą sudaro vidinis minkštojo akrilato 
sluoksnis ir išorinis kietojo akrilato sluoksnis, kuris gali 
būti nudažytas arba padengtas įvairių spalvų danga, kad 
būtų galima atpažinti skaidulas. Šviesolaidžiai kiekvienas 
atskirai aptraukti dvisluoksne danga; patys savaime jie nelai­
komi 8544 pozicijai priskiriamu šviesolaidžių kabeliu, kol 
nėra sudėti į apsauginį apvalkalą. 
Dvisluoksnė atskirų šviesolaidžių danga atlieka apsauginę 
funkciją ir užtikrina konstrukcijos vientisumą, pavyzdžiui, 
apsaugo atskiras skaidulas nuo lūžimo ir dilimo.  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 12.02.2020 — 005.001 — 496  
9001 pozicijai priskiriamo atskiro aptraukto šviesolaidžio 
(optinės skaidulos) sandaros pavyzdys:
  
1. šviesolaidžio šerdis (stiklo pluošto šerdis), 
2. šviesolaidžio plakiravimas (stiklas), 
3. vidinis minkštojo akrilato dangos sluoksnis, 
4. išorinis kietojo akrilato dangos sluoksnis, 
5. spalvinis identifikatorius. 
8544 pozicijai priskiriamų šviesolaidžių kabelių, sudarytų iš 
atskirų aptrauktų skaidulų, sudėtų į apsauginį apvalkalą, 
pavyzdžiai:
  
▼B 
8545  Angliniai elektrodai, angliniai šepet ėliai, lemp ų 
angliukai, baterij ų angliukai ir kiti grafito arba kiti 
anglies gamininiai, turintys metalo arba jo neturintys, 
skirti naudoti elektrotechnikoje  ▼M5
 02019XC0329(02) — LT — 12.02.2020 — 005.001 — 497  
8545 90 90  Kiti  
Šiai subpozicijai priskiriami: 
1. angliniai elektrodai žaibolaidžiams; 
2. kontaktai elektriniams valdymo įrenginiams arba 
reostatams. 
Šioje subpozicijoje neklasifikuojamos elektrodams skirtos 
pastos sudedamosios dalys, daugiausia sudarytos iš karboni­
zuotos medžiagos (3824 pozicija).  
8547  Elektros mašin ų, aparat ų arba įrangos izoliaciniai 
įtaisai, išskyrus izoliatorius, priskiriamus 8546 pozicijai, 
pagaminti vien tik iš izoliacini ų medžiag ų, neįskaitant 
smulkių metalini ų detalių (pavyzdžiui, lizd ų su sriegiais), 
įdėtų formavimo metu ir skirt ų tik dirbiniui surinkti; 
elektros grandini ų izoliaciniai vamzdeliai ir j ų jungtys, 
pagaminti iš netauri ųjų metalų, padengt ų izoliacin ėmis 
medžiagomis  
8547 20 00  Plastikiniai izoliaciniai įtaisai  
Šiai subpozicijai priskiriamos izoliacinės dalys, pagamintos 
presuojant dervoje įmirkytą stiklo pluoštą arba uždedant 
vieną ant kito ar presuojant prieš tai dirbtine derva įmirkytus  
popieriaus arba austinės medžiagos sluoksnius, jeigu apta­
riami dirbiniai yra kieti ir nelankstūs (žr. SS paaiškinimų 
39 skirsnio paaiškinimų Bendrųjų nuostatų paaiškinimų 
„Plastikų ir medžiagų, išskyrus tekstilinius gaminius, deri­
niai“ d punktą).  
8547 90 00  Kiti  
Šiai subpozicijai priskiriami izoliaciniai įtaisai iš popieriau s 
arba statybinio kartono, asbesto cemento ir žėručio, o taip 
pat elektros grandinių izoliaciniai vamzdeliai ir jų jungtys, 
nurodyti SS paaiškinimų 8547 pozicijos paaiškinimų 
B dalyje.  
8548  Galvanini ų element ų, galvanini ų baterijų ir elektros 
akumuliatori ų atliekos ir laužas; išeikvoti galvaniniai 
elementai, išeikvotos galvanin ės baterijos ir išeikvoti 
elektros akumuliatoriai; mašin ų arba aparat ų elektros 
įrangos dalys, nenurodytos kitoje šio skirsnio vietoje  
8548 90 90  Kitos  
Šiai subpozicijai priskiriama: 
1. elektros ritės be magnetinių šerdžių, kurios yra vienodai 
tinkamos naudoti mašinose arba aparatuose, priskiria­
muose įvairioms pozicijoms, pavyzdžiui, transformato­
riams, priskiriamiems 8504 pozicijai, ir elektromagne­
tams, priskiriamiems 8505 pozicijai (taikomas 
XVI skyriaus 2 pastabos c punktas); 
2. vėlinimo linijos, kurios naudojamos, pavyzdžiui, automa­
tinio duomenų apdorojimo mašinose arba televizijos 
imtuvuose; 
3. elektroniniai filtrai, naudojami elektromagnetinių, elek­
tromechaninių arba elektroakustinių vibracijų įvairiems 
dažniams selektyviai perduoti. 
4. elementai iš ferito arba kitos keramikos (pavyzdžiui, 
naudojami labai aukštų dažnių perdavimo aparatūros 
cirkuliatoriuose arba kaip elektros kabelių aukštų dažnių 
filtras), kurie yra elektros dirbinių dalys, vienodai 
tinkamos naudoti mašinose arba aparatuose, priskiria­
muose skirtingoms šio skirsnio pozicijoms.  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 12.02.2020 — 005.001 — 498  
XVII SKYRIUS  
ANTŽEMINIO, ORO, VANDENS TRANSPORTO PRIEMON ĖS IR 
PAGALBIN Ė TRANSPORTO ĮRANGA 
2 papildomoji 
pastaba  Mutatis mutandis  taikomi paaiškinimų XVI skyriaus paaiš­
kinimų 3 papildomosios pastabos paaiškinimai.  
86 SKIRSNIS  
GELEŽINKELIO ARBA TRAMVAJAUS LOKOMOTYVAI, 
RIEDMENYS IR J Ų DALYS; GELEŽINKELI Ų ARBA TRAMVAJ Ų 
BĖGIŲ ĮRENGINIAI IR ĮTAISAI BEI J Ų DALYS; VIS Ų RŪŠIŲ 
MECHANIN Ė (ĮSKAITANT ELEKTROMECHANIN Ę) EISMO 
SIGNALIZACIJOS ĮRANGA 
8602  Kiti lokomotyvai; lokomotyv ų tenderiai  
8602 10 00  Dyzeliniai-elektriniai lokomotyvai  
Dauguma dyzelinių variklių, naudojamų vilkimui, yra 
dyzeliniai-elektriniai varikliai.  
8603  Keleiviniai savaeigiai geležinkelio arba tramvajaus 
vagonai, prekiniai vagonai ir pusvagoniai (atviros plat ­
formos), išskyrus priskiriamus 8604 pozicijai  
8603 10 00  Maitinami išorinio elektros energijos šaltinio  
Žr. SS paaiškinimų 8603 pozicijos paaiškinimų trečiosios 
pastraipos A dalį.  
8606  Nesavaeigiai prekiniai geležinkelio arba tramvajaus 
vagonai  
8606 91 10  Specialiai pritaikyti labai radioaktyvioms medžiagoms 
vežti ( Euratomas ) 
Šiai subpozicijai priskiriami geležinkelio ir tramvajaus 
prekiniai vagonai, prekiniai vagonai ir pusvagoniai turi 
būti su apsauginiais skydais, sudarančiais jų 
neatskiriamą dalį, kurie užtikrina efektyvią apsaugą nuo 
radiacijos.  
8606 91 80  Kiti  
Šiai pozicijai priskiriami izoliuotieji arba refrižeratoriniai 
vagonai, išskyrus priskiriamus 8606 10 00 subpozicijai. 
Vagonai ir vagonai su šilumine izoliacija yra transporto 
priemonės, turinčios aušinimo šaltinį (ledą, sausą ledą, 
eutektinę akumuliacinę plokštę, suskystintas dujas ir t. t.), 
išskyrus šaldymo įrenginį. 
Refrižeratoriniai vagonai yra transporto priemonės su šilu­
mine izoliacija, turinčios šaldymo įrenginį (kuris veikia 
kompresijos, absorbcijos ar kitu būdu).  
8607  Geležinkelio arba tramvajaus lokomotyv ų arba ried ­
menų dalys  
8607 11 00 – 
8607 19 90  Vežimėliai, vienaašiai (Bisselio) vežim ėliai, ašys, ratai ir 
jų dalys  
Šioms subpozicijoms priskiriami: 
1. vežimėliai ir vienaašiai (Bisselio) vežimėliai 
lokomotyvams;  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 12.02.2020 — 005.001 — 499  
2. vienaašiai (Bisselio) vežimėliai, kurie yra vežimėlio ir 
Bisselio vežimėlio kombinacija, ir kurie taip pat naudo­
jami lokomotyvams; 
3. vežimėliai su varikliais (vežimėliai su įmontuotu elektros 
varikliu) geležinkelio cisternoms, geležinkelio vagonams, 
vagonams, pusvagoniams ir lokomotyvams; 
4. vežimėliai keleiviniams vagonams ir prekiniams 
vagonams. 
Šioms subpozicijoms taip pat priskiriamos vežimėlių ir 
Bisselio vežimėlių dalys, tokios kaip hidrauliniai amortiza­
toriai vežimėliams. 
Tačiau šioms subpozicijoms nepriskiriamos spyruoklės 
(7320 pozicija). 
Šioms subpozicijoms taip pat priskiriamos surinktos arba 
nesurinktos ašys ir ratai bei jų dalys, nurodytos SS paaiški­
nimų 8607 pozicijos paaiškinimų antrosios pastraipos 2 ir 
3 punktuose. 
Šiose subpozicijose guminiai ratlankiai ir garso slopinimo 
boksai neklasifikuojami guminiai ratlankiai ir garso slopi­
nimo boksai (atitinkamai 4011 arba 4012 pozicija).  
8607 21 10 – 
8607 29 00  Stabdžių mechanizmai ir j ų dalys  
Šioms pozicijoms nepriskiriami įtaisai, vadinami „bėgių 
stabdžiais“ (8608 00 00 pozicija). 
Tam tikros stabdžių dalys taip pat nepriskiriamos šioms 
subpozicijoms, pavyzdžiui, kranai, ventiliai ir vožtuvai, 
mašinisto valdomas suspausto oro stabdžių valdymo 
vožtuvas (8481 20 90 subpozicija).  
8607 91 10 – 
8607 99 80  Kitos  
Be dalių, nurodytų SS paaiškinimų 8607 pozicijos paaiški­
nimų antrosios pastraipos 4 ir 8–11 punktuose, šioms 
subpozicijoms taip pat priskiriamos lokomotyvų pavaros ir 
movos trauklės.  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 12.02.2020 — 005.001 — 500  
87 SKIRSNIS  
ANTŽEMINIO TRANSPORTO PRIEMON ĖS, IŠSKYRUS 
GELEŽINKELIO IR TRAMVAJAUS RIEDMENIS; J Ų DALYS IR 
REIKMENYS  
Bendrosios nuostatos  
1. Visoje Kombinuotojoje nomenklatūroje „naujos transporto prie ­
monės“ įvardija transporto priemones, kurios dar niekada nebuvo  
užregistruotos.  
2. Visoje Kombinuotojoje nomenklatūroje „naudotos transporto pr ie­
monės“ įvardija transporto priemones, kurios bent vieną kartą b uvo 
užregistruotos.  
8701  Traktoriai ir vilkikai (išskyrus traktorius ir vilkikus, 
priskiriamus 8709 pozicijai)  
8701 10 00  Vienaašiai traktoriai  
Šiai subpozicijai priskiriami įrenginiai, aprašyti SS paaiški­
nimų 8701 pozicijos paaiškinimų šeštojoje ir septintojoje 
pastraipose, įskaitant traktorius, valdomus pėsčiojo traktori­
ninko. Šio tipo traktoriai daugiausia naudojami sodininkys­
tėje. 
Keičiami padargai, skirti naudoti su traktoriais, valdomais 
pėsčiojo traktorininko (akėčios, plūgai ir t. t.), vis dėlto 
yra klasifikuojami atskirai, net jeigu jie yra sumontuoti ant 
traktoriaus, valdomo pėsčiojo traktorininko. 
Tačiau, jeigu padargai arba darbo įrankiai yra pastoviai 
pritvirtinti prie važiuoklės su varikliu ir kartu su pastaruoju  
sudaro vieną mechaninį įrenginį, toks įrenginys priskiriamas 
tai pozicijai, kuri apima tą darbo įrenginį. Tai yra taikoma 
motorizuotiems plūgams ir motorizuotiems kultivatoriams 
(8432 pozicija).  
8701 30 00  Vikšriniai traktoriai  
Šiai subpozicijai priskiriamos traktoriaus tipo transporto 
priemonės su pridėtiniais plačiais vikšrais, kurios skirtos 
sniegui kalnų slidinėjimo trasose lyginti, purenti ir t. t. 
Mašinos ir darbo įrankiai, skirti tvirtinti prie šio tipo trans ­
porto priemonių kaip keičiama įranga (verstuvai, rotoriniai 
sniego plūgai ir t. t.), priskiriami juos atitinkančioms pozi­
cijoms (8430, 8479 ir t. t. pozicijos) net ir tuomet, kai jie 
pateikiami kartu su transporto priemone, pritvirtinti prie jos 
arba nepritvirtinti.  
8701 91 10 – 
8701 95 90  Kiti, kuri ų variklio galia  
Šioms subpozicijoms priskiriami vadinamieji visureigiai, 
sukonstruoti taip, kad galėtų būti naudojami kaip traktoriai, 
kurių charakteristikos yra tokios: 
— vairas su dviem rankenomis, kuriose įtaisyti transporto 
priemonės valdymo įtaisai; vairuojama pasukant abu 
priekinius ratus ir naudojant automobiliams būdingą 
vairavimo sistemą (Ackermano principą), 
— visi jų ratai turi stabdžius,  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 12.02.2020 — 005.001 — 501  
— automatinė sankaba ir atbulinės eigos pavara, 
— variklis, specialiai sukonstruotas naudoti sudėtingomis 
vietovės sąlygomis, kuris dirbdamas mažomis apsukomis 
išvysto galią, pakankamą prikabintiems įrenginiams 
vilkti, 
— sukimo momentas ratams perduodamas velenais, o ne 
grandine, 
— bekelei pritaikytos padangos su giliu protektoriaus raštu, 
— įvairūs sukabinimo įtaisai, pavyzdžiui, buksyravimo 
kablys, sukonstruotas taip, kad transporto priemonė 
galėtų traukti arba stumti masę, bent dukart didesnę už 
jos pačios grynąją (be degalų) masę, 
— nestabdomos priekabos vilkimo galia bent dukart 
didesnė už pačios transporto priemonės grynąją masę. 
To įrodymas gali būti gamintojo arba nacionalinės insti­
tucijos parengti techniniai dokumentai, naudotojo 
instrukcija arba pažymėjimas, kuriuose kilogramų tiks­
lumu nurodoma visureigio vilkimo galia ir jo grynoji 
masė (transporto priemonės masė be skysčių, keleivių 
ar krovinio). 
Jeigu šios transporto priemonės turi visas minėtas charakte­
ristikas ir atitinka 8701 91 10 subpozicijos paaiškinimus, jos 
klasifikuotinos kaip žemės ūkio arba miškų ūkio traktoriai. 
Kitais atvejais jos priskirtinos 8701 91 90, 8701 92 90, 
8701 93 90, 8701 94 90 ir 8701 95 90 subpozicijoms. 
Vadinamieji visureigiai, neturintys šių charakteristikų, 
priskirtini 8703 pozicijai. 
Šioms subpozicijoms taip pat nepriskiriami vadinamieji 
„Quad“ automobiliukai (8703 pozicija arba 
9503 00 10 subpozicija (žr. šios subpozicijos 
paaiškinimus)).  
8701 91 10  Ratiniai žem ės ūkio traktoriai ir mišk ų ūkio traktoriai  
Šioms subpozicijoms priskiriami žemės ūkio arba miškų 
ūkio traktoriai, turintys bent tris ratus ir, atsižvelgiant į j ų 
konstrukciją ir įrangą, akivaizdžiai skirti žemės ūkio, sodi­
ninkystės ar miškų ūkio darbams. 
Šių tipų transporto priemonių maksimalus greitis paprastai 
yra ne didesnis kaip 45 km per valandą. 
Jų varikliai gali išvystyti didžiausią traukos jėgą, pavyz­
džiui, naudojant diferencialo blokavimo mechanizmą. 
Jų padangos turi gilų protektoriaus raštą, pritaikytos žemės 
ūkio, sodininkystės ar miškų ūkio darbams. 
Žemės ūkio traktoriai paprastai turi: hidraulinę įrangą, pritai ­
kytą žemės ūkio padargams (akėčioms, plūgams) pakelti 
arba nuleisti, variklio galios perdavimo priemones, skirtas 
mašinoms arba padargams varyti, ir priekabų prikabinimo 
įtaisus. Jie taip pat gali turėti hidraulinę įrangą, skirtą 
darbo įrenginiams (šieno krautuvams, mėšlo krautuvams ir 
kt.) valdyti, kai šie laikytini reikmenimis.  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 12.02.2020 — 005.001 — 502  
Šioms subpozicijoms taip pat priskiriami specialiai sukonst­
ruoti žemės ūkio traktoriai, pavyzdžiui, traktoriai su apžar­
gine važiuokle ( straddle tractors ), naudojami vynuogynuose 
ir medelynuose, darbui kalvotose vietovėse skirti traktoriai 
(hill tractors ) ir įrankius vežantys traktoriai ( tool-carrying 
tractors ). 
Net ir tada, kai pateikimo metu prie traktoriaus būna pritvir­
tinti keičiami žemės ūkio padargai, jie turi būti priskiriami 
juos atitinkančioms pozicijoms (8432, 8433 ir kt. pozicijos). 
Miškų ūkio traktoriams būdingas požymis yra tai, kad jie 
turi nuolatinę pritvirtintą gervę, skirtą rąstams vilkti. 
Vadovaujantis šio skyriaus 2 pastaba, traktoriai, priskiriami 
šioms subpozicijoms, taip pat gali turėti tam tikras charak­
teristikas, dėl kurių jie be pagrindinės paskirties gali vežti 
žemės ūkio arba miškų ūkio mechaninius įrenginius, įran­
kius, trąšas, sėklas ir kt. 
Šioms subpozicijoms nepriskiriamos žoliapjovės (vadinamos 
važiuojamosiomis žoliapjovėmis arba sodų traktoriais) su 
nuolatiniu pritvirtintu pjovimo įtaisu ir ne daugiau kaip 
viena variklio galios perdavimo priemone, skirta tik pjovimo 
įrenginiui varyti (žr. 8433 11 10–8433 19 90 subpozicijos 
paaiškinimus).  
8701 92 10 ir 
8701 93 10  Ratiniai žem ės ūkio traktoriai ir mišk ų ūkio traktoriai  
Žr. paaiškinimų 8701 91 10 subpozicijos paaiškinimus.  
8701 94 10 ir 
8701 95 10  Ratiniai žem ės ūkio traktoriai ir mišk ų ūkio traktoriai  
Žr. paaiškinimų 8701 91 10 subpozicijos paaiškinimus.  
8701 91 90  Kiti  
Šiai subpozicijai priskiriami: 
1. viešųjų darbų traktoriai; 
2. vienaašiai traktoriai autotransporto priemonėms su 
priekabomis.  
8701 92 90 ir 
8701 93 90  Kiti 
Žr. paaiškinimų 8701 91 90 subpozicijos paaiškinimus.  
8701 94 90 ir 
8701 95 90  Kiti 
Žr. paaiškinimų 8701 91 90 subpozicijos paaiškinimus.  
8703  Automobiliai ir kitos autotransporto priemon ės, 
daugiausia skirtos žmon ėms vežti (išskyrus priskiriamas 
8702 pozicijai), įskaitant lengvuosius keleivinius-krovini ­
nius automobilius (universalus) ir lenktyninius automo ­
bilius  
Šiai pozicijai priskiriamos „universalios transporto prie­
monės“, pavyzdžiui, autotransporto priemonės, kuriomis 
galima vežti ir žmones, ir krovinius:  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 12.02.2020 — 005.001 — 503  
1. Pikapai: 
Šio tipo kelių transporto priemonėje paprastai būna 
daugiau negu viena sėdynių eilė ir ji būna padalyta į 
dvi atskiras sekcijas – uždarą saloną žmonėms vežti ir 
atvirą arba dengtą platformą kroviniams vežti. 
Tačiau tokios kelių transporto priemonės turi būti priski­
riamos 8704 pozicijai, jeigu didžiausias kroviniams 
skirtos sekcijos grindų ilgis sudaro daugiau negu 50 % 
transporto priemonės važiuoklės bazės ilgio arba jeigu 
transporto priemonės turi daugiau negu dvi ašis. 
2. Autofurgonai: 
Autofurgonas – tai kelių transporto priemonė su daugiau 
negu viena sėdynių eile, kuri privalo turėti SS paaiški­
nimų 8703 pozicijos paaiškinimuose nurodytus požy­
mius. 
Tačiau autofurgonai su viena sėdynių eile, kurių užpaka­
linėje dalyje nėra sėdynių ir saugos įrangos nuolatiniam 
montažui skirtų tvirtinimo vietų ir jungiamųjų detalių, su 
keleiviams vežti ir kroviniams vežti skirtas sekcijas 
skiriančia nuolatine sienele ar pertvara arba langais 
kėbulo šonuose ar be jų, turi būti priskiriami 
8704 pozicijai.  
8703 21 10 – 
8703 24 90  Kitos autotransporto priemon ės, tik su st ūmokliniu 
kibirkštinio uždegimo vidaus degimo varikliu ir slan ­
kiąja stūmoklio eiga  
Cilindro darbinio tūrio apibrėžimą žr. SS paaiškinimų 
8407 31, 8407 32, 8407 33 ir 8407 34 subpozicijų paaiški­
nimuose. 
Šioms subpozicijoms priskiriami „universalai“ ir „bendro­
sios paskirties autotransporto priemonės“, nurodytos SS 
paaiškinimų 8703 pozicijos paaiškinimų trečiąją ir ketvirtąją 
pastraipas. 
Šioms subpozicijoms taip pat priskiriami nedideli lenktyni­
niai automobiliai (vadinamieji „skelteriai“ ( skelters ) arba 
„vaikštynės“ ( go-carts )) be kėbulų, kuriuose sumontuoti 
stūmokliniai kibirkštinio uždegimo vidaus degimo varikliai 
su slankiąja stūmoklio eiga, ir galintys išvystyti gana dide­
lius greičius.  
8703 31 10 – 
8703 33 90  Kitos autotransporto priemon ės, tik su st ūmokliniu 
slėginio uždegimo vidaus degimo varikliu (dyzeliniu 
arba pusiau dyzeliniu)  
Šioms subpozicijoms priskiriami „universalai“ ir „bendro­
sios paskirties autotransporto priemonės“, nurodytos SS 
paaiškinimų 8703 pozicijos paaiškinimų trečiąją ir ketvirtąją 
pastraipas.  
8704  Autotransporto priemon ės, skirtos kroviniams vežti  
Mutatis mutandis  taikomi paaiškinimų 8703 pozicijos paaiš­
kinimai. 
Cilindro darbinio tūrio apibrėžimą žr. SS paaiškinimų 
8407 31, 8407 32, 8407 33 ir 8407 34 subpozicijų paaiški­
nimuose. 
Šiai pozicijai priskiriami keturiais ratais varomi visureigiai 
automobiliai, turintys šarnyrines važiuokles, kurių priekinėje 
korpuso dalyje yra dyzelinis variklis ir vairuotojo kabina su 
valdymo įranga. Galinė dalis sudaryta iš dviejų ratų važiuo­
klės, be įrangos, bet turinti galimybę tvirtinti joje įvairius 
įrenginius.  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 12.02.2020 — 005.001 — 504  
Tačiau šiai pozicijai nepriskiriamos transporto priemonės su 
prie jų pritvirtinta žemės ūkio arba kita specialiosios paskir­
ties įranga (8705 pozicija).  
8704 10 10 ir 
8704 10 90  Nemagistraliniai savivar čiai 
1. Šioms subpozicijoms daugiausia priskiriamos autotrans­
porto priemonės, skirtos naudoti karjeruose, kasyklose 
arba statybos aikštelėse, kelio darbams, oro uostuose ir 
uostuose bei turinčios priekyje arba gale sumontuotą 
savivartinį kėbulą ar apačioje atsidarantį kėbulą, kuris 
yra specialiai suprojektuotas smėliui, žvyrui, žemėms, 
akmenims ir t. t. vežti. Pavyzdžiai, iliustruojantys įvairių 
tipų savivarčius, yra pateikti šių pastabų pabaigoje. 
2. Šioms subpozicijoms taip pat priskiriamos mažesnio 
krovumo autotransporto priemonės, kurios naudojamos 
statybos aikštelėse žemėms, nuolaužoms, nesukietėjusiam 
cementui ar betonui ir t. t. vežti. Tokios autotransporto 
priemonės turi fiksuotą arba šarnyrinę važiuoklę, yra 
varomos dviem arba keturiais ratais, savivarčio piltuvas 
yra įrengtas virš vienos ašies, o vairuotojo sėdynė – virš 
kitos. Vairuotojo sėdynė ne visada yra kabinos viduje.
  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 12.02.2020 — 005.001 — 505  
8704 21 10  Specialiai pritaikytos labai radioaktyvioms medžiagoms 
vežti (Euratomas)  
Mutatis mutandis  taikomi paaiškinimų 8606 91 10 subpozi­
cijos paaiškinimai.  
8704 21 31 – 
8704 21 99  Kitos  
Šioms subpozicijoms priskiriamos „universalios paskirties 
autotransporto priemonės“, nurodytos SS paaiškinimų 
8704 pozicijos paaiškinimų ketvirtąją pastraipą.  
8704 22 10  Specialiai pritaikytos labai radioaktyvioms medžiagoms 
vežti (Euratomas)  
Mutatis mutandis  taikomi paaiškinimų 8606 91 10 subpozi­
cijos paaiškinimai.  
8704 23 10  Specialiai pritaikytos labai radioaktyvioms medžiagoms 
vežti (Euratomas)  
Mutatis mutandis  taikomi paaiškinimų 8606 91 10 subpozi­
cijos paaiškinimai.  
8704 31 10  Specialiai pritaikytos labai radioaktyvioms medžiagoms 
vežti (Euratomas)  
Mutatis mutandis  taikomi paaiškinimų 8606 91 10 subpozi­
cijos paaiškinimai.  
8704 31 31 – 
8704 31 99  Kitos  
Šioms subpozicijoms priskiriamos „universalios paskirties 
autotransporto priemonės“, nurodytos SS paaiškinimų 
8704 pozicijos paaiškinimų ketvirtąją pastraipą.  
8704 32 10  Specialiai pritaikytos labai radioaktyvioms medžiagoms 
vežti (Euratomas)  
Mutatis mutandis  taikomi paaiškinimų 8606 91 10 subpozi­
cijos paaiškinimai.  
8707  Autotransporto priemoni ų, priskiriam ų 8701 – 8705 pozi ­
cijoms, k ėbulai (įskaitant kabinas)  
8707 10 10  Skirti pramoniniam surinkimui  
Šioje subpozicijoje sąvoka „skirti pramoniniam surinkimui“ 
taikoma tik kėbulams, kurie naudojami autotransporto prie­
monės surinkimo arba gamybos įmonėje (arba kėbulai, 
kuriuos naudoja subrangovai mazgų surinkimui), kurioje 
gaminamos naujos autotransporto priemonės. 
Ši subpozicija gali būti taikoma tik tiems kėbulams, kurie 
faktiškai yra naudojami naujoms autotransporto priemo­
nėms, priskiriamoms šiai pačiai subpozicijai, gaminti. Vadi­
nasi, ji netaikoma panašiems kėbulams, kurie yra naudojami 
kaip atsarginės dalys.  
8707 90 10  Skirti pramoniniam surinkimui: Traktori ų, valdom ų 
pėsčiojo traktorininko, priskiriam ų 8701 10 subpozicijai; 
Autotransporto priemoni ų, priskiriam ų 8704 pozicijai, 
su stūmokliniu sl ėginio uždegimo vidaus degimo varikliu 
(dyzeliu arba pusiau dyzeliu), kurio cilindr ų darbinis 
tūris ne didesnis kaip 2 500 cm  3 , arba su st ūmokliniu 
kibirkštinio uždegimo vidaus degimo varikliu, kurio 
cilindrų darbinis t ūris ne didesnis kaip 2 800 cm  3 ; 
Specialių autotransporto priemoni ų, priskiriam ų 
8705 pozicijai  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 12.02.2020 — 005.001 — 506  
Žr. paaiškinimų 8707 10 10 subpozicijos paaiškinimus. 
„Cilindro darbinio tūrio“ apibrėžimą žr. SS paaiškinimų 
8407 31, 8407 32, 8407 33 ir 8407 34 subpozicijų 
paaiškinimuose.  
8708  Autotransporto priemoni ų, priskiriam ų 8701 – 8705 pozi ­
cijoms, dalys ir reikmenys  
Pramoniniam surinkimui skirtoms dalims ir reikmenims  
mutatis mutandis  taikomi paaiškinimų 8707 10 10 subpozi­
cijos paaiškinimai.  
8708 70 91  Žvaigžd ės formos vientisi lietiniai ratlanki ų centrai, iš 
geležies arba iš plieno  
Šiai subpozicijai priskiriami ratlankių centrai paprastai yra 
naudojami autobusams arba autotransporto priemonėms, 
skirtoms kroviniams vežti. Jie yra žvaigždės formos, 
paprastai su penkiomis arba šešiomis briaunomis ir naudo­
jami su nuimamais ratlankiais.  
8708 70 99  Kiti  
Be dalių ir reikmenų, nurodytų SS paaiškinimų 8708 pozi­
cijos paaiškinimų antrosios pastraipos K dalyje, šiai subpo­
zicijai priskiriami ratų balansavimo svarmenys.  
8708 80 55  Skersiniai stabilizatoriai; kiti torsiono strypai  
Skersiniai stabilizatoriai yra autotransporto priemonių 
spyruoklės, perduodančios vienoje pakabos pusėje atsiradu­
sias apkrovimo jėgas kitai pusei. 
Jie dažniausiai sudaryti iš plieninių apvalaus skerspjūvio 
strypų, paprastai sulenktų panašiai į U raidės formą. 
Paprastai jie atrodo šitaip:
  
Torsiono strypai yra plieniniai strypai, paprastai apvalaus 
skerspjūvio, tačiau gali būti ir kvadratinio skerspjūvio arba 
sudaryti iš stačiakampių strypų pynės. 
Torsiono strypai yra tiesinės formos, t. y. vienam strypo 
galui suteiktas sukimo momentas yra proporcingas kito jo 
galo pasukimo kampui. 
Paprastai jie atrodo šitaip:
  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 12.02.2020 — 005.001 — 507  
8708 99 10 – 
8708 99 97  Kiti 
Šioms subpozicijoms nepriskiriamos: 
a) autotransporto priemonių, priskiriamų 8702–8704 pozici­
joms, važiuoklės be įmontuoto variklio, bet su kabina 
(8702, 8703 arba 8704 pozicija); 
b) autotransporto priemonės sėdynių atramos galvai (9401 
arba 9404 pozicija).  
8709  Savaeigiai vežim ėliai be k ėlimo ir krovimo įrangos, 
naudojami gamyklose, sand ėliuose, uostuose arba oro 
uostuose kroviniams trumpais nuotoliais vežti; traktoriai 
ir vilkikai, naudojami geležinkelio sto čių platformose; 
išvardytų transporto priemoni ų dalys  
8709 11 10  Specialiai pritaikytos labai radioaktyvioms medžiagoms 
vežti (Euratomas)  
Mutatis mutandis  taikomi paaiškinimų 8606 91 10 subpozi­
cijos paaiškinimai.  
8709 19 10  Specialiai pritaikytos labai radioaktyvioms medžiagoms 
vežti (Euratomas)  
Mutatis mutandis  taikomi paaiškinimų 8606 91 10 subpozi­
cijos paaiškinimai.  
8712 00  Dvira čiai ir kitos pedalin ės transporto priemon ės (įskai­
tant transportinius trira čius) be variklio  
Šiai pozicijai priskiriami nesukomplektuoti dviračiai, 
turintys pagrindines sukomplektuotų dviračių savybes 
(Kombinuotosios nomenklatūros 2 bendrosios aiškinimo 
taisyklės a punktas): 
Nesukomplektuotas dviratis, surinktas arba nesurinktas, 
klasifikuojamas kaip 8712 00 pozicijos prekė, jeigu jį 
sudaro rėmas, šakės ir bent dvi toliau išvardytos sudedamo­
sios dalys: 
— ratų komplektas, 
— pavaros mechanizmas (žr. paaiškinimų 
8714 96 30 subpozicijos paaiškinimus), 
— vairo įtaisas (įskaitant vairą ir vairo kotą), 
— stabdžių sistema.  
8713  Vežim ėliai neįgaliesiems su varikliais arba be j ų, su 
kitomis mechanin ėmis pavaromis arba be j ų 
8713 90 00  Kiti  
Kelių transporto priemonės su varikliu, specialiai skirtos 
neįgaliesiems, nuo 8703 pozicijai priskiriamų kelių trans­
porto priemonių atskiriamos pagal šiuos pagrindinius požy­
mius: 
— jų didžiausias greitis 10 km/val, t. y. greitas pėsčiojo 
tempas; 
— jų didžiausias plotis 80 cm;  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 12.02.2020 — 005.001 — 508  
— turi du žemę liečiančius ratų komplektus; 
— turi specialią įrangą negaliai palengvinti (pavyzdžiui, 
kojoms stabilizuoti pakojus). 
Tokios kelių transporto priemonės gali turėti: 
— papildomą (virsti neleidžiančių) ratų komplektą; 
— vairavimo ir kitus valdymo įtaisus (pavyzdžiui, vaira­
lazdę), kuriais lengva naudotis; tokie valdymo įtaisai 
paprastai yra sumontuoti viename iš porankių; jie 
niekada nebūna įrengti kaip atskira, reguliuojama vairo 
kolonėlė. 
Šiai subpozicijai priskiriamos elektra varomos kelių trans­
porto priemonės panašios į kėdes su ratukais, kurios skirtos 
tik neįgaliesiems vežioti. Jos gali atrodyti taip:
  
Tačiau motoroleriai su varikliu (manevringieji motoroleriai) 
ir atskirai sumontuota reguliuojama vairo kolonėle šiai 
subpozicijai nepriskiriami. Jie gali atrodyti taip ir priskiria mi 
8703 pozicijai:
  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 12.02.2020 — 005.001 — 509  
8714  Transporto priemoni ų, priskiriam ų 8711 – 8713 pozici ­
joms, dalys ir reikmenys  
8714 91 10 – 
8714 99 90  Kitos  
Šioms subpozicijoms priskiriamos dalys ir reikmenys, 
skirtos gamybai, aprūpinimui ar remontui: 
1. motociklų ir dviračių priekabų; 
2. dviračių ir panašių transporto priemonių su pagalbiniu 
varikliu, t. y. dviračių ir panašių transporto priemonių, 
kurios gali būti varomos pedalais ir kurios turi sumon­
tuotą pagalbinį variklį (kurio cilindro darbinis tūris ne 
didesnis kaip 50 m  3 ); 
3. kitų, neturinčių variklio dviračių ir panašių transporto 
priemonių (įskaitant transportinius triračius).  
8714 94 20  Stabdžiai  
Šiai subpozicijai priskiriamos inercinės stabdomosios 
stebulės ir stebuliniai stabdžiai. 
Stabdomosios stebulės paprastai yra atbulinio pedalo 
mynimo tipo. 
Tačiau trinkelių tipo stabdžiuose stabdymo veiksmas 
vykdomas rankiniu būdu, troso arba trauklės pagalba. 
Paprastai jie atrodo šitaip:
  
8714 94 90  Dalys  
Šiai subpozicijai priskiriamos stabdžių svirtys. 
Tačiau šiai subpozicijai nepriskiriamos kaučiuko (gumos) 
stabdžių kaladėlės (4016 99 97 subpozicija) arba stabdžių 
kreipiamosios dalys (paprastai 8307 10 00 arba 
8307 90 00 subpozicija).  
8714 96 30  Švaistikliniai mechanizmai  
Švaistiklinį mechanizmą paprastai sudaro: 
— miniklio ašies laikiklis (žr. 1 pav.), 
— viena arba kelios krumplinės pavaros (dar vadinamos 
žvaigždučių bloku), dažniausiai pritvirtintos prie deši­
niojo švaistiklio (žr. 2 pav.), ir 
— kairysis švaistiklis (žr. 3 pav.).  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 12.02.2020 — 005.001 — 510  
Vadovaujantis Kombinuotosios nomenklatūros 2 bendrosios 
aiškinimo taisyklės a punktu gaminys klasifikuojamas kaip 
nesukomplektuotas gaminys, surinktas arba nesurinktas, 
šioje subpozicijoje, pavyzdžiui, kai jį sudaro: 
— viena arba kelios krumplinės pavaros, dažniausiai 
pritvirtintos prie dešiniojo švaistiklio, 
— viena arba kelios krumplinės pavaros, dažniausiai 
pritvirtintos prie dešiniojo švaistiklio ir kairiojo švais­
tiklio, arba 
— viena arba kelios krumplinės pavaros, dažniausiai 
pritvirtintos prie dešiniojo švaistiklio ir miniklio ašies 
laikiklio. 
1 pav.
  
2 pav.
  
3 pav.
  
8714 99 50  Pavar ų perjungimo mechanizmai  
Šiai subpozicijai priskiriami pavarų perjungimo mecha­
nizmai – tai mechanizmai, skirti dviračio grandinei permesti 
ant priekinio arba ant galinio žvaigždučių bloko. Sukom­
plektuotą pavarų perjungimo mechanizmą paprastai sudaro 
bent vienas pavarų perjungiklis (priekinis arba galinis, 
žr. pav.) ir pavarų perjungimo svirtis, kuri su pavarų perjun­
gikliu sujungta trosu. Kai dviratininkas, mindamas pedalus, 
valdo svirtį, dėl kintančios troso įtampos pavarų perjungiklis 
juda iš vienos pusės į kitą, permesdamas grandinę ant skir­
tingų žvaigždučių.  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 12.02.2020 — 005.001 — 511  
Šiaie subpozicijai taip pat priskiriami atskirai pateikiami 
priekiniai arba galiniai pavarų perjungikliai, taip pat nesu­
montuoti tų perjungiklių komplektai su trosais arba su 
pavarų perjungimo svirtimis. Tačiau atskirai pateikiamos 
pavarų perjungimo svirtys ir trosai turi būti klasifikuojami 
kaip dalys ir priskiriami 8714 99 90 subpozicijai.
  
Priekinis pavarų perjungiklis
  
Galinis pavarų perjungiklis  
8714 99 90  Kiti; dalys  
Šiai subpozicijai priskiriamos vaikų kėdutės, skirtos vaikams 
vežti suaugusiųjų dviračiais. Jos gali būti montuojamos ant 
bagažinės ar rėmo arba tvirtinamos ant vairo rėmo arba prie 
jo. Šios kėdutės yra daugiausia skirtos naudoti su dviračiais, 
todėl jos laikytinos dviračio reikmenimis.  
8716  Priekabos ir puspriekab ės; kitos nesavaeig ės transporto 
priemonės; jų dalys  
8716 10 92 ir 
8716 10 98  Automobili ų priekabos-nameliai ir puspriekab ės-name­
liai 
Aprašymuose sąvoka „masė“ įvardija transporto priemonės 
masę su visa pastoviai sumontuota įranga ir priedais.  
8716 39 10  Specialiai pritaikytos labai radioaktyvioms medžiagoms 
vežti (Euratomas)  
Mutatis mutandis  taikomi paaiškinimų 8606 91 10 subpozi­
cijos paaiškinimai.  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 12.02.2020 — 005.001 — 512  
88 SKIRSNIS  
ORLAIVIAI, ERDV ĖLAIVIAI IR J Ų DALYS 
1 subpozicij ų 
pastaba  Stacionariai įrengtiems įrenginiams nepriklauso, pavyz ­
džiui, gelb ėjimo įranga (pavyzdžiui, gelb ėjimosi valtys, 
parašiutai ir evakuaciniai loviai) ir kei čiama ginkl ų 
sistemų įranga.  
Jeigu nesukomplektuota arba nebaigta gaminti mašina vado­
vaujantis Kombinuotosios nomenklatūros 2 bendrosios 
aiškinimo taisyklės a punktu klasifikuojama kaip sukom­
plektuotas gaminys, atitinkamos subpozicijos nustatymui 
turi būti naudojama įprastinė darbinė masė.  
8802  Kiti orlaiviai (pavyzdžiui, sraigtasparniai, l ėktuvai); 
erdvėlaiviai (įskaitant palydovus) ir suborbitin ės bei 
erdvėlaivių paleidimo raketos  
8802 11 00 ir 
8802 12 00  Sraigtasparniai  
Šioms subpozicijoms priskiriamos tik tos mašinos, kurių 
kilimas ir keliamoji jėga įgyjami vieno ar daugiau variklių 
varomų sraigtų pagalba.  
8802 11 00  Kuri ų masė be krovinio ne didesn ė kaip 2 000 kg  
Šiai subpozicijai priskiriami įvairaus dydžio daugiasraigčiai 
sraigtasparniai (vadinamieji dronai), kurie gali skristi auto­
nomiškai (į iš anksto nustatytą paskirties vietą) arba būti 
nuotoliniu būdu pilotuojami naudotojo. 
Tačiau jeigu tie sraigtasparniai turi žaislų ar pramogoms 
skirtų modelių savybių, jie priskirtini 9503 pozicijai. 
Žr. Kombinuotosios nomenklatūros paaiškinimų tos pozi­
cijos paaiškinimus.  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 12.02.2020 — 005.001 — 513  
89 SKIRSNIS  
LAIVAI, VALTYS IR PLAUKIOJANTIEJI ĮRENGINIAI 
1 papildomoji 
pastaba  Žodžių junginys „laivai, kurie pagal savo konstrukciją 
priskirtini jūrų laivams“ įvardija laivus, kurie dėl savo 
konstrukcijos arba įrangos, gali plaukti jūra net blogo oro 
sąlygomis (kai vėjo jėga pagal Boforto ( Beaufort ) skalę yra 
apie 7). Tokie laivai paprastai būna su vandens nepralei­
džiančiais deniais ir orų pokyčiams atspariais denio antsta­
tais. 
Žodžių junginys „korpuso bendras ilgis“ įvardija korpuso 
ilgį, matuojamą nuo esančio pačiame priekyje pirmagalio 
taško iki paties galinio laivagalio taško, bet neįskaitant išsi ­
kišimų, pritvirtintų prie laivo korpuso arba nepritvirtintų 
(pavyzdžiui, vairų, bušpritų, žvejybos platformų ar nardymo 
bortų). 
Žodžių junginys „jūrų laivai“ įvardija laivus ir transporto 
priemones su oro pagalve, kurie tenkina pirmiau išvardytas 
sąlygas, nepriklausomai nuo to, ar jie iš tikrųjų daugiausia 
naudojami pakrantės vandenyse, limanuose ar ežeruose ir 
t. t. 
Toliau reikia pažymėti, kad: 
1. trumpesni kaip 12 m ilgio laivai, kurie suprojektuoti kaip 
jūrų laivai, priskiriami sąvokai „žvejybiniai laivai“ tik 
tada, kai jie yra specialiai tam skirti ir turi įrengtą profe­
sionalios žvejybos įrangą, net jeigu jie kartais gali būti 
naudojami ir pramogoms; 
2. sąvoka „gelbėjimo valtys“ apima laivus, kurie yra padėti 
ant jūrų laivų denių ir skirti įgulai ir keleiviams gelbėti, 
jeigu laivas atsiduria pavojuje; taip pat ji apima gelbė­
jimo valtis, kurios yra išdėstytos išilgai kranto tinkamose 
vietose ir yra skirtos plaukti į pagalbą nelaimės ištiktiems 
laivams.  
8901  Kruiz ų laivai, ekskursij ų laivai, keltai, krovininiai laivai, 
baržos ir panašios vandens transporto priemon ės 
žmonėms arba kroviniams vežti  
Pusiniai korpusai arba korpusų trečdaliai šiai pozicijai 
nepriskiriamoi, o klasifikuojami pagal medžiagas, iš kurių 
jie pagaminti (pavyzdžiui, 7308 pozicija).  
8901 90 10  J ūrų 
Laivai, suprojektuoti baržoms arba lichteriams gabenti, taip 
pat priskiriami šiai subpozicijai. Tokiuose laivuose standar­
tinio tipo konteineriai yra pakeičiami baržomis arba lichte­
riais, kurie atplaukia vandeniu tam, kad būtų pakrauti į 
plaukiojančią bazę, suskirstytą į vertikalias sekcijas, kuriose  
gali tilpti trys arba keturios baržos ar lichteriai. Tokiuose 
laivuose yra įrengti judamieji portaliniai kranai, panardi­
namos kėlimo platformos ar kitokios baržų pakrovimo, tvar­
kymo ir iškrovimo priemonės.  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 12.02.2020 — 005.001 — 514  
Šiai subpozicijai priskiriama tik plaukiojanti bazė ( mother 
ship); baržos eilės tvarka yra naudojamos kaip vidaus 
vandenų laivybos laivai, po to kelionės metu tampa „kontei­
neriais“, o po to vėl naudojamos kaip vidaus vandenų 
laivybos laivai ir priskiriamos 8901 90 90 subpozicijai.  
8904 00  Vilkikai ir vilkikai-st ūmikai  
Dėl pusinių korpusų arba korpusų trečdalių klasifikavimo 
žr. paaiškinimų 8901 pozicijos paaiškinimus.  
8904 00 91 ir 
8904 00 99  Vilkikai-st ūmikai  
Laivai, kurie suprojektuoti naudoti ir kaip vilkikai-stūmikai, 
ir kaip vilkikai, aprašyti SS paaiškinimų 8904 pozicijos 
paaiškinimų antroje pastraipoje, visais atvejais priskiriami 
šioms subpozicijoms.  
8905  Pl ūduriuojantys švyturiai, priešgaisriniai laivai, 
žemsiurb ės, plaukiojantieji kranai ir kiti special ūs laivai, 
kurių tinkamumas laivybai yra pagalbin ė funkcija; plau ­
kiojantieji dokai; plaukiojan čiosios arba gramzdinamo ­
sios gręžybos arba verslin ės-žvejybin ės platformos  
Dėl pusinių korpusų arba korpusų trečdalių klasifikavimo 
žr. paaiškinimų 8901 pozicijos paaiškinimus.  
8906  Kiti laivai, įskaitant karinius laivus ir gelb ėjimo laivus, 
išskyrus irklines valtis  
Dėl pusinių korpusų arba korpusų trečdalių klasifikavimo 
žr. paaiškinimų 8901 pozicijos paaiškinimus.  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 12.02.2020 — 005.001 — 515  
XVIII SKYRIUS  
OPTIKOS, FOTOGRAFIJOS, KINEMATOGRAFIJOS, MATAVIMO, 
TIKRINIMO, TIKSLIEJI, MEDICINOS ARBA CHIRURGIJOS 
PRIETAISAI IR APARATAI; LAIKRODŽIAI; MUZIKOS 
INSTRUMENTAI; J Ų DALYS IR REIKMENYS  
90 SKIRSNIS  
OPTIKOS, FOTOGRAFIJOS, KINEMATOGRAFIJOS, MATAVIMO, 
TIKRINIMO, TIKSLIEJI, MEDICINOS ARBA CHIRURGIJOS 
PRIETAISAI IR APARATAI; J Ų DALYS IR REIKMENYS 
9001  Šviesolaidžiai ir šviesolaidži ų grįžtės; šviesolaidži ų kabe­
liai, išskyrus priskiriamus 8544 pozicijai; poliarizacini ų 
medžiagų lakštai ir plokšt ės; neaptaisyti l ęšiai (įskaitant 
kontaktinius l ęšius), prizm ės, veidrodžiai ir kiti neaptai ­
syti optiniai elementai iš bet kuri ų medžiag ų, išskyrus 
tokius elementus iš optiškai neapdoroto stiklo  
Šiai pozicijai priskiriami gaminiai, naudojami su regimąja 
šviesa, ir gaminiai, naudojami su nematomos spektro dalies 
spinduliuote (infraraudonąja ir ultravioletine spinduliuote). 
Tačiau šiai pozicijai nepriskiriami elektroniniai „optiniai“ 
elementai, pavyzdžiui, elektrostatiniai lęšiai, elektromagneti­
niai lęšiai ir vadinamieji lauko lęšiai (paprastai 85 skirsnis) . 
9001 10 10 – 
9001 10 90  Šviesolaidžiai, šviesolaidži ų grįžtės ir kabeliai  
Šioms subpozicijoms nepriskiriami adapteriai ir jungtys, 
skirti šviesolaidžiams, šviesolaidžių grįžtėms ir šviesolaidžių  
kabeliams sujungti. 
Taip pat žr. paaiškinimų 8536 70 00 subpozicijos 
paaiškinimus.  
9001 20 00  Poliarizacini ų medžiag ų lakštai ir plokšt ės 
Šiai subpozicijai priskiriamos į ritinius susuktos poliariza­
cinių medžiagų folijos, skirtos naudoti skystųjų 
kristalų (LCD) modulių gamyboje.
  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 12.02.2020 — 005.001 — 516  
9001 90 00  Kiti  
Šioje subpozicijoje klasifikuojami: 
1. lazerių rubino stiklai ir kiti optiniai elementai; 
2. plastikiniai Fresnelio ( Fresnel ) lęšiai, skirti naudoti, 
pavyzdžiui, pritaikius jiems tvirtinimo įtaisą, kaip televi­
zoriaus rodomo vaizdo didinamieji ekranai.  
9004  Reg ėjimo korekcijos akiniai, apsauginiai (arba tams ūs) 
akiniai arba kiti akiniai  
Virvelės, grandinėlės ir panašūs dirbiniai (pavyzdžiui, 
virvelės akiniams arba grandinėlės akiniams), skirti produk­
tams, priskiriamiems šiai pozicijai, su kilpelėmis galuose 
arba be jų, neturi būti laikomi dalimis arba reikmenimis, 
nes nėra neatskiriamos šių produktų sudedamosios dalys ir 
nesuteikia jiems papildomo arba nepagerina esamo jų funk­
cionalumo. Todėl jie turi būti klasifikuojami pagal 
medžiagą, iš kurios pagaminti (pavyzdžiui, priskiriant 
5609, 6307, 7117, 7315 arba 7616 pozicijai).  
9005  Binokliai, monokuliarai, kiti optiniai teleskopai ir j ų 
tvirtinimo įtaisai; kiti astronomijos prietaisai ir j ų tvirti­
nimo įtaisai, išskyrus radioastronomijos prietaisus  
Šioje pozicijoje klasifikuojami aparatai, kuriuose naudojami 
naktinio matymo vaizdo stiprintuvai.  
9006  Fotoaparatai (išskyrus kino kameras); fotoblykst ės ir 
fotoblyks čių lempos, išskyrus dujošvytes lempas, klasifi ­
kuojamas 8539 pozicijoje  
9006 59 00  Kiti  
Šiai subpozicijai priskiriami fotoaparatai, naudojami spaus­
dinimo plokštėms arba cilindrams paruošti. 
Žr. SS paaiškinimų 9006 pozicijos paaiškinimų I grupės 
trečiosios pastraipos 17 punktą.  
9010  Fotolaboratorij ų (įskaitant kino laboratorijas) aparatai 
ir įranga, nenurodyti kitoje šio skirsnio vietoje; negatos ­
kopai, projekcijos ekranai  
9010 50 00  Kiti fotolaboratorij ų (įskaitant kino laboratorijas) 
aparatai ir įranga; negatoskopai  
Šioje subpozicijoje klasifikuojami spausdintinės plokštės 
eksponavimo aparatai, kurie kopijuoja spausdintinių gran­
dinių paveikslų fotografijos negatyvinius vaizdus, eksponuo­
jant juos ant plokščių izoliacinės medžiagos, iš kurios spaus­
dintinės plokštės yra pagamintos, paviršiaus. Tokį aparatą iš 
esmės sudaro eksponavimo kamera su joje įmontuotomis 
ultravioletinių spindulių lempomis. Į eksponavimo kamerą 
įdedamas fotografijos negatyvinis vaizdas ir izoliacinės 
medžiagos plokštė, ant kurios vakuume eksponuojamas 
negatyvinis vaizdas.  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 12.02.2020 — 005.001 — 517  
9013  Skyst ųjų kristalų įtaisai, išskyrus gaminius, tiksliau 
aprašytus kitose pozicijose; lazeriai, išskyrus lazerinius 
diodus; kiti optiniai aparatai ir prietaisai, nenurodyti 
kitoje šio skirsnio vietoje  
9013 80 90  Kiti  
Šioje subpozicijoje klasifikuojami televizorių rodomo vaizdo 
didinamieji ekranai, sudaryti iš plastikinio optinio elemento 
(Fresnelio lęšio), rėmelio ir metalinių strypų įrenginio, 
specialiai skirto ekranui televizoriaus priekyje tvirtinti.  
9017  Braižybos, ženklinimo arba matematini ų skaičiavimų 
prietaisai (pavyzdžiui, braižybos mašinos, pantografai, 
matlankiai, slankma čiai, braižiklin ės, logaritmin ės 
liniuotės, diskiniai skai čiuotuvai); rankiniai ilgio mata ­
vimo prietaisai (pavyzdžiui, matuokl ės ir tieslės (matuo ­
jamosios juostos), mikrometrai, slankma čiai), nenurodyti 
kitoje šio skirsnio vietoje  
9017 10 90  Kiti  
Šioje subpozicijoje klasifikuojami braižybos stalai su panto­
grafais arba kitais panašiais prietaisais.  
9017 20 05 – 
9017 20 90  Kiti braižybos, ženklinimo arba matematini ų skaičia­
vimų prietaisai  
Šiose subpozicijose klasifikuojami: 
1. koordinatografai, kurie nėra skirti fotogrametrijai; 
2. raidiniai trafaretai, aiškiai atpažįstami kaip specializuoti  
braižybos ar ženklinimo prietaisai.  
9018  Medicinos, chirurgijos, stomatologijos arba veterinarijos 
aparatai ir instrumentai, įskaitant scintigrafijos 
aparatus, kiti elektriniai medicinos aparatai ir instru ­
mentai, naudojami reg ėjimui tikrinti  
9018 50 10  Neoptiniai  
Be ultragarsinės bendrojo naudojimo diagnostikos įrangos, 
šioje subpozicijoje klasifikuojami specialūs aparatai, skirti 
akims tirti ultragarsu (pavyzdžiui, prietaisai skirti akies 
ragenos ir akies lęšio storiui arba akies obuolio ilgiui 
nustatyti).  
9018 90 84  Kiti  
Šioje subpozicijoje klasifikuojami: 
1. elektriniai defibriliatoriai, perduodantys srovės impulsus, 
atstatančius normalią širdies funkciją. Su šiais prietaisais, 
kurie turi impulsų generatorių ir du defibriliatoriaus elek­
trodus, paciento elektrokardiogramos ( EKD ) signalas, 
ateinantis iš elektrodų, yra rodomas ekrane arba atspaus­
dinamas prietaise įmontuotu spausdintuvu;  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 12.02.2020 — 005.001 — 518  
2. medicinos aparatai, skirti pūsti dujas į žmogaus pilvo 
ertmę, siekiant ištirti įvairius organus endoskopu. Prie 
šių aparatų, kurie yra aprūpinti matavimo prietaisais ir 
ekranais, yra prijungtos dvi žarnos, kurių galai sujungti 
su užsukimo čiaupu ir ilga adata; 
3. medicininiai išskyrų išsiurbimo siurbliai, sudaryti iš siur­
blio ir siurbimo įtaiso ir kurie yra naudojami operacinėse 
arba greitosios pagalbos automobiliuose; 
4. kontraceptiniai aparatai, žinomi kaip „vidiniai gimdos 
prietaisai (VGP)“, pagaminti iš plastiko ir vario vielos, 
koloidinio pavidalo vario arba hormonų įdėtinio 
elemento.  
Šiai subpozicijai nepriskiriami turniketai. Juos paprastai 
sudaro diržas ir užsegimo mechanizmas. Jų paskirtis – 
užveržiant diržą neilgą laiką kontroliuoti kraujo tekėjimą į 
kurią nors galūnę. Kitų rūšių turniketai gali turėti, pavyz­
džiui, strypelį diržui užveržti. Dėl paprastos konstrukcijos ir  
naudojamų medžiagų jie nėra panašūs į šiai subpozicijai 
priskiriamus prietaisus ir aparatus, nors ir yra medicininės 
paskirties (paprastai klasifikuojami pagal medžiagą, iš kurios 
pagamintas diržas). Visų pirma žr. SS paaiškinimų 9018 
pozicijos paaiškinimų ketvirtą pastraipą.
  
9021  Ortopedijos įtaisai, įskaitant ramentus, chirurginius 
diržus ir vyturus; įtvarai ir kiti įtaisai, naudojami 
lūžiams gydyti; dirbtin ės kūno dalys; klausos aparatai 
ir kiti įtaisai, dedami ant k ūno, nešiojami arba implan ­
tuojami į kūną, skirti fiziniam tr ūkumui ar negaliai 
kompensuoti  
Šioje pozicijoje sąvoka „fiziniam trūkumui ar negaliai 
kompensuoti“ reiškia tik tuos įtaisus, kurie iš tikrųjų perima 
arba pakeičia tos kūno dalies funkciją, kuri turi fizinę 
negalią arba defektą. 
Šioje pozicijoje neklasifikuojami įtaisai, kurie tik palengvina  
negalios arba defekto padarinius. 
Šioje pozicijoje neklasifikuojami reikmenys, nurodomi kaip 
skirti ostomijai (3006 91 00 subpozicija).  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 12.02.2020 — 005.001 — 519  
9021 10 10  Ortopedijos prek ės ir įtaisai  
Šiai subpozicijai priskiriami ortopedijos įtaisai, specialiai 
sukonstruoti konkrečiai ortopedinei paskirčiai, kitaip nei 
paprasti gaminiai, kurie gali būti naudojami įvairiais tikslais  
(pavyzdžiui, sąnarių, sausgyslių arba raiščių, pertempimo spor­
tuojant ar spausdinant atvejais naudojami gaminiai ir gaminiai,  
kurie tik palengvina fizinį trūkumą arba negalią turinčios kūno  
dalies skausmą, sukeltą, pavyzdžiui, uždegimo). 
Ortopedijos įtaisai turi neleisti atlikti konkretaus fizinį trū kumą 
arba negalią turinčios kūno dalies (pavyzdžiui, sąnarių, saus­
gyslių arba raiščių) judesio, kad būtų išvengta kitų sužeidimų 
arba kūno iškrypimų (jų pasunkėjimo), kitaip nei paprasti 
gaminiai, kurie leidžia atlikti nepageidaujamus judesius, tačia u 
dėl savo santykinio standumo, kurį užtikrina, pavyzdžiui, 
lankstūs įtvarai, spaudžiamosios pagalvėlės, neelastinės teks­
tilės medžiagos ir varžomosios kibios ( velcro  tipo) juostelės, 
padeda išvengti refleksinių (t. y. nesąmoningai atliekamų) 
judesių. 
Taip pat žr. 90 skirsnio 6 pastabą ir sprendimo sujungtose 
bylose C-260/00 – C-263/00  Lohmann GmbH & Co. KG 
and Medi Bayreuth Weihermüller & Voigtmann GmbH & 
Co. KG v Oberfinanzdirektion Koblenz  36, 37, 39, 40, 43 ir 
45 punktus (ECLI:ES:C:2002:637).  
9021 10 10 subpozicijai priskiriam ų produkt ų pavyzdžiai:
  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 12.02.2020 — 005.001 — 520  
XI skyriui priskiriam ų produkt ų pavyzdžiai:
  
9021 39 90  Kiti  
Šioje subpozicijoje klasifikuojamos: 
1. plokštelės, kurios visam laikui lieka kūne, pavyzdžiui, 
pakeičiančios kaulą arba jo dalį; 
2. austos juostelės iš cheminio pluošto, kurios yra implan­
tuojamos į kelio sąnarį, pakeičiančios raiščius esant chro­
niškam kelio sąnario raiščio nestabilumui.  
9021 40 00  Klausos aparatai, išskyrus j ų dalis ir reikmenis  
Šioje subpozicijoje klasifikuojami įtaisai, nurodyti SS paaiš­
kinimų 9021 pozicijos paaiškinimų IV dalyje, net jeigu jie 
yra akinių rėmelių formos.  
9021 50 00  Širdies raumen ų stimuliatoriai, išskyrus j ų dalis ir reik ­
menis  
Šioje subpozicijoje klasifikuojami tik širdies raumenų stimu­
liatoriai. Atsižvelgiant į šio skirsnio 1 ir 2 pastabas, širdie s 
raumenų stimuliatorių dalys ir reikmenys, tokie kaip gaub­
teliai, gaubtelių pusės, gaubtelių dangteliai ir elektrodai, 
klasifikuojami 9021 90 90 subpozicijoje. 
Atskirai pateikiami galvaninės baterijos ir elektros akumu­
liatoriai, skirti širdies raumenų stimuliatoriams, klasifikuo­
jami 8506 arba 8507 pozicijoje. Įkrovikliai, turintys trans­
formatoriaus pirminę apviją, skirti implantuoto širdies 
raumens stimuliatoriaus akumuliatoriui pakrauti, sužadinant 
srovę antrinėje stimuliatoriaus apvijoje, klasifikuojami 
8504 pozicijoje.  
9021 90 90  Kiti  
Šioje subpozicijoje klasifikuojami įtaisai, skirti fiziniam 
trūkumui ar negaliai kompensuoti:  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 12.02.2020 — 005.001 — 521  
1. įtaisai, implantuoti žmogaus kūne, kurie veikia kaip 
medikamentų išdavimo įtaisai, turintys tame pačiame 
korpuse „medicininį siurblį“, siurblio maitinimo šaltinį 
ir medikamentui skirtą talpyklą; 
2. „žiediniai protezai“, t. y. nerūdijančiojo plieno žiedai, 
padengti dviem plastiko ir dirbtinio pluošto sluoksniais. 
Jie yra chirurginiu būdu pritvirtinami prie širdies 
vožtuvo, tam, kad būtų atstatytas širdies vožtuvo gebė­
jimas užsidaryti, pavyzdžiui, esant mitraliniam 
nepakankamumui; 
3. „skėčio formos“ filtrai, skirti implantavimui į širdies 
kraujagyslę ( vena cava inferior ), siekiant užkirsti kelią 
trombozėms ir embolijoms, migruojančioms į širdį. Jie 
sudaryti iš labai mažo skėčio formos rėmelio, pagaminto 
iš nerūdijančio plieno lydinio, kuris yra padengtas plonu 
sintetinės elastinės medžiagos sluoksniu, ir kraujagyslėje 
išsiskleidžia kaip skėtis; 
4. plastikiniai pastovūs šlapimtakio plėtikliai. Šie dygliuoto 
strypo pavidalo įtaisai įtaisai į šlapimtakį, kad ištekėtų 
šlapimas.  
9022  Aparatai, kuri ų veikimas pagr įstas rentgeno, alfa, beta 
arba gama spinduliuot ės naudojimu, skirti arba neskirti 
naudoti medicinoje, chirurgijoje, stomatologijoje arba 
veterinarijoje, įskaitant radiografijos arba radioterapijos 
aparatus, rentgeno vamzdelius ir kitus rentgeno spindu ­
liuotės generatorius, valdymo pultus, ekranus, tyrim ų 
arba gydymo proced ūrų stalus, kr ėslus ir panaši ą įrangą 
9022 12 00  Kompiuterin ės tomografijos aparatai  
Žr. SS paaiškinimų 9022 12 subpozicijos paaiškinimus. 
Tačiau vaizdo įrašymo sistemos, kurios nėra sumontuotos 
rentgeno aparatuose ir kurios iš išorinės vaizdo kameros 
gautus vaizdo analoginius signalus keičia į skaitmeninius, 
juos redaguoja ir saugo, yra klasifikuojamos 8543 pozicijoje. 
Paprastai jos yra sudarytos iš analoginio-skaitmeninio 
keitiklio, kompiuterio, monitorių ir turi juostinę magnetinę 
arba diskinę atmintinę.  
9022 90 20  Aparat ų, kurių veikimas pagr įstas rentgeno spindu ­
liuotės naudojimu, dalys ir reikmenys  
Šioje subpozicijoje klasifikuojami berilio langai, skirti rent­
geno vamzdžiams.  
9025  Hidrometrai (areometrai) ir panaš ūs plūdrieji matuok ­
liai, termometrai, pirometrai, barometrai, higrometrai 
(drėgmėmačiai) ir psichrometrai, su rašytuvais arba be 
rašytuvų, ir bet kurios ši ų prietais ų tarpusavio 
kombinacijos  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 12.02.2020 — 005.001 — 522  
9025 11 20 ir 
9025 11 80  Skystiniai, tiosioginio skaitymo  
Tiesioginio skaitymo termometrai yra tokie termometrai, 
kuriuose temperatūra skalėje parodoma termometre esančio 
skysčio lygiu.  
9026  Prietaisai ir aparatai, skirti srautui (debitui), lygiui, 
slėgiui arba kitiems kintamiesiems skys čių arba duj ų 
kintamiesiems matuoti arba tikrinti (pavyzdžiui, srauto ­
mačiai, lygma čiai, manometrai, šilumoma čiai), išskyrus 
prietaisus ir aparatus, priskiriamus 9014, 9015, 9028 
arba 9032 pozicijai  
9026 20 20 – 
9026 20 80  Slėgiui matuoti arba tikrinti  
Šiose subpozicijose klasifikuojami manometrai, sumontuoti į 
padangų pripūtimo prietaisą, ir jie yra laikomi manometrais 
net jeigu jų prijungimas prie išorinio oro tiekimo šaltinio 
nėra numatytas, tačiau turi sumontuotą savo suspausto oro 
talpyklą.  
9027  Fizin ės arba chemin ės analizės prietaisai ir aparatai 
(pavyzdžiui, poliarimetrai, refraktometrai, spektro ­
metrai, duj ų arba dūmų analizės aparatai); prietaisai 
ir aparatai, skirti klampumui, akytumui, pl ėtimuisi, 
paviršinei įtempčiai arba panašiems kintamiesiems 
matuoti arba tikrinti; šilumos, garso arba šviesos kieki ų 
matavimo arba tikrinimo prietaisai ir aparatai ( įskaitant 
eksponometrus); mikrotomai  
9027 10 10  Elektroniniai  
Šioje subpozicijoje klasifikuojami lazeriniai oro dalelių skai­
tikliai. Tai yra elektroniniai įtaisai dulkių kiekiui filtruota me 
ore nustatyti ir stebėti, pavyzdžiui, pramonės gamyklose 
arba medicinos srityje. Lazerio spindulys prietaiso matavimo 
kameroje dėl oro mėginyje esančių dulkių dalelių skleidžia 
išsklaidytąją šviesą, kuri lęšių sistemos pagalba fokusuojama 
į spindulį, kurį, savo ruožtu, sugauna fotodiodas ir konver­
tuoja elektros signalu. Iš anksto suprogramuotų informacijos 
duomenų pagalba yra nustatomas dulkių dalelių santykis, o 
matavimo rezultatai rodomi prietaiso skaitmeniniame rody­
tuve arba atspausdinami išorinio juostinio spausdintuvo 
pagalba. Per sąsają elektros signalo pavidalu matavimo 
rezultatai taip pat gali būti kabeliu perduoti į automatinio 
duomenų apdorojimo mašiną.  
9027 30 00  Optin ės spinduliuot ės diapazono (ultravioletin ės, mato­
mosios, infraraudonosios spinduliuot ės) spektrometrai, 
spektrofotometrai ir spektrografai  
Šioje subpozicijoje klasifikuojami mikroprocesorinio 
valdymo elektroniniai įtaisai (daugiakanaliai optiniai anali­
zatoriai), skirti spektrinių analizių optinių signalų bangų 
ilgiams matuoti ir analizuoti. Optinių signalų bangų ilgiai, 
matuojami detektorių pagalba, yra konvertuojami į skaitme­
ninius elektros signalus ir palyginami su etaloniniu dydžiu. 
Palyginimo rezultatas kompiuterio pagalba įvertinamas ir 
parodomas išoriniuose monitoriuose, kurie gali būti sujungti 
su ta įranga.  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 12.02.2020 — 005.001 — 523  
9027 50 00  Kiti optin ės spinduliuot ės diapazono (ultravioletin ės, 
matomosios, infraraudonosios spinduliuot ės) prietaisai 
ir aparatai  
Šioje subpozicijoje klasifikuojami elektroniniai įtaisai, 
naudojami ligoninių chemijos laboratorijose visiškai auto­
matizuotai kraujo serumo analizei atlikti. Jų pagrindą sudaro 
pats analizatorius (su mėginių paruošimo įtaisu, reagentų 
matavimo aparatu ir fotometrine matavimo sistema, kurioje 
naudojama halogeninė lempa yra šviesos šaltinis, o foto­
diodai – detektoriai), tikrinimo ir įvertinimo įtaiso (su 
mikroprocesoriais ir ekranu matavimo rezultatams rodyti) 
bei spausdintuvo, skirto rezultatams įrašyti. Visi trys prie­
taisai tarpusavyje sujungti elektros kabeliais.  
9027 80 99  Kiti  
Šioje subpozicijoje klasifikuojamos klimatinės kameros, 
kuriose yra slėgio kamera, elektrinis šildytuvas, oro drėkin­
tuvas ir elektros įrenginys, kuriame elektroniniai kompo­
nentai yra veikiami tam tikrų slėgio, temperatūros ir 
drėgmės sąlygų, imituojančių aplinkos poveikius ir sąlygas, 
veikiančias tam tikra seka, siekiant nustatyti elektroninių 
komponentų tarnavimo laiko trukmę, izoliaciją ir t. t.  
9030  Osciloskopai, spektro analizatoriai ir kiti kiekybini ų 
elektros charakteristik ų matavimo arba tikrinimo prie ­
taisai ir aparatai, išskyrus skaitiklius, priskiriamus 
9028 pozicijai; alfa, beta, gama, rentgeno, kosmin ės 
arba kitos jonizuojan čios spinduliuot ės matavimo arba 
registravimo prietaisai ir aparatai  
Pagal Kombinuotosios nomenklatūros 3 bendrosios aiški­
nimo taisyklės b punktą prietaisai ir aparatai, naudojami 
kiekybinėms elektros ir kitoms ne elektros charakteristikoms 
matuoti ir tikrinti, taip pat klasifikuojami 9030 pozicijoje, 
jeigu jų esminį požymį nulemia tai, kad jie daugiausia 
naudojami kiekybinėms elektros charakteristikoms matuoti 
ir tikrinti. Pavyzdžiui, taip yra su katodinių spindulių osci­
loskopais bei oscilografais, ir šviesos pluošto bei ultraviole­
tinės spinduliuotės oscilografais (9030 20 00 subpozicija). 
Tačiau šioje pozicijoje neklasifikuojami prietaisai ir aparatai , 
kurių esminio požymio neįmanoma nustatyti dėl to, kad jie 
tuo pačiu yra naudojami ir kiekybinėms elektros ir kitoms 
ne elektros charakteristikoms matuoti. Todėl pagal Kombi­
nuotosios nomenklatūros 3 bendrosios aiškinimo taisyklės 
c punktą prietaisai, skirti autotransporto priemonių variklių 
ir uždegimo sistemų analizavimui, matuojant tokias kieky­
bines elektros charakteristikas kaip įtampa ir varža bei 
matuojant kiekybines kitas ne elektros charakteristikas, 
tokias kaip rotacijos greitis, kontaktų kampas ir kontaktų 
pertraukiklio taškų būklė, klasifikuojami 9031 pozicijoje.  
9030 20 00  Osciloskopai ir oscilografai  
Šioje subpozicijoje klasifikuojami šviesos ir ultravioletinio 
pluošto oscilografai, skirti greitiems kiekybinių elektros 
charakteristikų pokyčiams matuoti ir registruoti. Šie prie­
taisai taip pat yra žinomi kaip šviesos pluošto rašytuvai, 
ultravioletinio pluošto rašytuvai arba kilpiniai oscilografai, 
kurie užrašo analizuojamų ciklinių reiškinių skleidžiamus 
signalus, šviesos arba ultravioletinio pluošto arba šviesai 
jautraus popieriaus pagalba.  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 12.02.2020 — 005.001 — 524  
9030 39 00  Kiti, su rašytuvais  
Šioje subpozicijoje klasifikuojami elektros charakteristikų 
bandymo prietaisai arba sistemos, kurie matuodami arba 
tikrindami tokias kiekybines elektros charakteristikas kaip 
talpa, induktyvumas, pilnutinė varža, varža ir įtampa, 
nustato spausdintinių grandinių ar kitų elektroninių kompo­
nentų tinkamumą naudoti ir parodo bet kokius defektus, 
pavyzdžiui, trumpuosius jungimus arba trūkius. 
Šie prietaisai arba sistemos paprastai yra sudaryti iš mata­
vimo arba tikrinimo įrenginio (su įvesties klaviatūra, progra­
mine atmintimi ir CRT išvadu), kuris atlieka matavimus ir 
gautus rezultatus lygina su standartine skaitine reikšme bei 
juos parodo vaizduoklyje, valdymo įrenginio (su automa­
tinio duomenų apdorojimo mašina arba mikroprocesoriais), 
išvesties duomenų spausdintuvo, skirto bandymo rezulta­
tams spausdinti, ir rūšiavimo įrenginio, kuris patikrintus 
komponentus išrūšiuoja pagal konkrečias faktines reikšmes 
ir atskiria komponentus su defektais. 
Tačiau šioje subpozicijoje neklasifikuojami elektros prie­
taisai, skirti integrinių grandynų arba elektroninių kompo­
nentų pakuočių hermetiškumui tikrinti (9031 pozicija).  
9030 82 00  Puslaidininkini ų plokšteli ų ar įtaisų charakteristikoms 
matuoti arba tikrinti  
Šioje subpozicijoje klasifikuojami elektros charakteristikų 
bandymo prietaisai arba sistemos, skirti kiekybinėms elek­
tros charakteristikoms, pavyzdžiui, įtampai, dažniui ir t. t. 
matuoti ir tikrinti, kad būtų nustatytas puslaidininkinių 
plokštelių, lustų ir kitų puslaidininkinių įtaisų tinkamumas 
naudoti ir vizualiai rodyti įvairius jų defektus, pavyzdžiui, 
nuokrypius nuo nustatytos skaitinės reikšmės. 
Šie prietaisai arba sistemos paprastai yra sudaryti iš mata­
vimo arba tikrinimo įrenginio (su įvesties klaviatūra, progra­
mine atmintimi ir CRT išvadu), kuris atlieka matavimus ir 
gautus rezultatus lygina su ataskaitos verte bei juos parodo 
vaizduoklyje, valdymo įrenginio (su automatinio duomenų 
apdorojimo mašina arba mikroprocesoriais), išvesties 
duomenų spausdintuvo, skirto bandymo rezultatams spaus­
dinti, ir rūšiavimo įrenginio, kuris patikrintus komponentus 
išrūšiuoja pagal konkrečias faktines reikšmes ir atskiria 
komponentus su defektais. 
Tačiau šioje subpozicijoje neklasifikuojami elektros prie­
taisai, skirti integrinių grandynų arba elektroninių kompo­
nentų pakuočių hermetiškumui tikrinti (9031 pozicija).  
9031  Matavimo arba tikrinimo įrankiai, prietaisai ir mašinos, 
nenurodyti kitoje šio skirsnio vietoje; profili ų 
projektoriai  
9031 20 00  Bandym ų stendai  
Bandymų stendai, skirti dyzelinių variklių kuro įpurškimo 
siurbliams tikrinti, turi pagrindinius komponentus, kurie visi 
yra pritvirtinti prie to paties stovo, elektros variklį, įpurš­
kimo įtaisus ir graduoto stiklo vamzdelius, skirtus įpurškimo 
siurblio išeigai tikrinti; papildomai jie gali turėti pagalbinį  
prietaisą (stroboskopą), skirtą tiksliam kuro įpurškimų laikui 
tikrinti.  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 12.02.2020 — 005.001 — 525  
9031 80 20  Geometriniams dydžiams matuoti arba tikrinti  
Geometriniai dydžiai yra šie: ilgis, atstumas, skersmuo, 
spindulys, kreivumas, kampas, pokrypis, tūris ir paviršiaus 
nelygumas. 
Šiai subpozicijai taip pat priskiriami gulsčiukai. 
Šiai subpozicijai nepriskiriami laboratoriniai interferometrai,  
skirti plokštiems paviršiams tikrinti (9027 50 00 
subpozicija).  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 12.02.2020 — 005.001 — 526  
91 SKIRSNIS  
LAIKRODŽIAI IR J Ų DALYS 
9102  Rankiniai, kišeniniai ir kiti panaš ūs laikrodžiai, įskaitant 
chronometrus, išskyrus priskiriamus 9101 pozicijai  
Šiai pozicijai priskiriami laikrodžio ir elektroninio kalkulia­
toriaus deriniai, kurie kartu turi rankinio arba kišeninio laik ­
rodžio išvaizdą. 
Šiai pozicijai nepriskiriami elektroniniai kalkuliatoriai su 
laiko ir datos rodytuvu bei žadintuvu (8470 10 00, 
8470 21 00 arba 8470 29 00 subpozicija).  
9111  Rankini ų, kišenini ų ir kitų panašių laikrodži ų korpusai ir 
kitos jų dalys  
Laikrodžių dirželiai, juostelės ar apyrankės, pritvirtintos pri e 
laikrodžių korpusų, priskiriamos laikrodžių korpusų subpo­
zicijoms. Tačiau, jeigu šios dalys pateikiamos kartu su laik­
rodžių korpusais, bet prie jų nėra pritvirtintos, jos klasifi­
kuojamos kaip atskirai pateikiami laikrodžių dirželiai, juos­
telės ar apyrankės ir priskiriamos atitinkamai pozicijai 
(9113 pozicija).  
9114  Kitos laikrodži ų dalys  
9114 10 00  Spyruokl ės, įskaitant plaukines spyruokles  
Šiai subpozicijai priskiriamos visos spyruoklės, naudojamos 
laikrodžių mechanizmuose. 
Be pagrindinių spyruoklių ir plaukinių spyruoklių, dar yra 
šios: 
1. trinties spyruoklės; 
2. valdymo spyruoklės; 
3. reketo (pakėlimo) mechanizmo, balansyro, įtempiklio 
spyruoklės ir skersinės spyruoklės. 
Šiai subpozicijai nepriskiriamos laikrodžių korpusų arba 
panašaus tipo korpusų spyruoklės, apibrėžtos XV skyriaus 
2 pastaboje kaip bendrosios paskirties dalys. 
Pagrindinės spyruoklės, sumontuotos savo tvirtinimo įtai­
suose, priskiriamos 9114 90 00 subpozicijai.  
9114 90 00  Kitos  
Šiai subpozicijai priskiriami: 
1. elektrinių arba elektroninių komponentų mazgai, atpažįs­
tami kaip laikrodžio dalys – pavyzdžiui, elektroninis 
kurantų įtaisas; 
2. gaminiai, vadinami „balansyro varžtais“ arba „balansyro 
varžtais su galvutėmis“; 
3. pleištai, paprastai pagaminti iš plastiko, įstatyti tarp 
korpuso ir laikrodžio mechanizmo; 
4. kvarciniai osciliatoriai laikrodžiams (kvarciniai rezonato­
riai, sujungti su elektroniniu mikrograndynu, skirti svyra­
vimams palaikyti).  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 12.02.2020 — 005.001 — 527  
92 SKIRSNIS  
MUZIKOS INSTRUMENTAI; ŠI Ų DIRBINI Ų DALYS IR REIKMENYS 
9207  Muzikos instrumentai, kuri ų garsui sukurti arba 
stiprinti b ūtinai naudojama elektra (pavyzdžiui, 
vargonai, gitaros, akordeonai)  
9207 10 30  Skaitmeniniai fortepijonai ir pianinai  
Skaitmeninių fortepijonų ir pianinų diapazonas ir klavišų 
plotis, priešingai nei sintezatorių ir klavišinių muzikos 
instrumentų, yra lygiai toks pat kaip ir akustinių pianinų 
(9201 pozicija). Juose naudojami garsų pavyzdžių atrink­
tuvai tam, kad kaip galima tiksliau būtų atkuriamas akus­
tinių pianinų garsas. Grojimo būdas, įskaitant ir pedalus, 
tiksliai atitinka akustinių pianinų grojimo būdą. Paprastai 
juose yra įmontuoti stiprintuvai ir garsiakalbiai.  
9207 10 50  Sintezatoriai  
Sintezatoriai skiriasi nuo kitų muzikos instrumentų, priski­
riamų 9207 10 subpozicijai, tuo, kad be išgaunamų iš anksto 
užprogramuotų (arba „iš anksto nustatytų“) garsų, kurie taip 
pat gali būti moduliuojami, jie leidžia atlikėjams patiems 
programuoti garsus. Sintezatoriai gali turėti ir kitų įmon­
tuotų elektroninių komponentų, tokių kaip, pavyzdžių 
atrinktuvai, stiprintuvai, garsiakalbiai, sekos derintuvai, 
aido, garso išsklaidymo, iškraipymo ir kitokių efektų įrengi­
niai bei elektroniniai mušamieji instrumentai.  
9207 10 80  Kiti  
Šiai subpozicijai priskiriami klavišiniai muzikos instru­
mentai, kurie leidžia atlikėjui naudotis tik iš anksto užpro­
gramuotais („iš anksto nustatytais“) garsais. Muzikantas 
negali sukurti ir programuoti savo kūrybos garsų. Klaviši­
niai muzikos instrumentai taip pat gali turėti įmontuotus 
stiprintuvus ir garsiakalbius.  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 12.02.2020 — 005.001 — 528  
XIX SKYRIUS  
GINKLAI IR ŠAUDMENYS; J Ų DALYS IR REIKMENYS  
93 SKIRSNIS  
GINKLAI IR ŠAUDMENYS; J Ų DALYS IR REIKMENYS 
9305  Gamini ų, priskiriam ų 9301 – 9304 pozicijoms, dalys ir 
reikmenys  
9305 91 00  Kovini ų ginklų, priskiriam ų 9301 pozicijai  
Šiai subpozicijai priskiriamos dalys, nurodytos SS paaiški­
nimų 9305 pozicijos paaiškinimų 1–7 punktuose, jeigu 
atsižvelgiant į jų tipą ir gamybos pobūdį, jos akivaizdžiai 
netinkamos naudoti kaip dalys, skirtos medžiokliniams, 
sportiniams, šaudymo į taikinius ir kitiems ginklams, priski­
riamiems 9302 00 00, 9303 ir 9304 00 00 pozicijoms.  
9306  Bombos, granatos, torpedos, minos, raketos ir panaš ūs 
koviniai ginklai bei j ų dalys; šoviniai ir kiti šaudmenys, 
sviediniai, kulkos ir j ų dalys, įskaitant šratus ir šovini ų 
kamšalus  
9306 21 00  Šoviniai  
Šovinį sudaro šių sudedamųjų dalių visuma: sviedinys 
(šratas arba kulka), kuris paleidžiamas iš šaunamojo ginklo, 
tūtelė su sprogstamuoju užtaisu ir metalinis apvalkalas su 
sprogstamąja kapsule.  
9306 30 10  Revolveri ų ir pistolet ų, priskiriam ų 9302 pozicijai, ir 
automatini ų šautuvų, priskiriam ų 9301 pozicijai  
Šiai subpozicijai priskiriami šoviniai, kurie skirti naudoti su  
šaunamaisiais ginklais, turi bendrą bruožą – yra trumpi ir 
kompaktiški. 
Dalių pavyzdžiai yra šie: korpusai, turintys įmontuotą 
sprogstamąją kapsulę; pagrindai iš bronzos; kulkos. Neap­
dorotos arba tik grubiai apdorotos dalys taip pat priski­
riamos šiai subpozicijai.  
9306 30 30  Kovini ų ginklų 
Šiai subpozicijai priskiriami graižtvinių šautuvų arba kara­
binų kulkiniai, tušti, padegantieji, prieššarviniai ir t. t. šo vi­
niai (išskyrus mokomuosius ir panašius šovinius, kurie yra 
be parako užtaiso (9306 30 90 subpozicija)).  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 12.02.2020 — 005.001 — 529  
XX SKYRIUS  
ĮVAIRŪS PRAMON ĖS DIRBINIAI  
94 SKIRSNIS  
BALDAI; PATALYN ĖS REIKMENYS, ČIUŽINIAI, ČIUŽINIŲ 
KARKASAI, DEKORATYVIN ĖS PAGALV ĖLĖS IR PANAŠ ŪS 
KIMŠTINIAI BALD Ų REIKMENYS; ŠVIESTUVAI IR APŠVIETIMO 
ĮRANGA, NENURODYTI KITOJE VIETOJE; ŠVIE ČIANTIEJI 
ŽENKLAI, ŠVIE ČIANČIOSIOS IŠKABOS IR PANAŠ ŪS DIRBINIAI; 
SURENKAMIEJI STATINIAI  
Bendrosios nuostatos  
Šiame skirsnyje terminas „baldai“ reiškia, kad šie gaminiai pap rastai yra 
skirti naudoti privačiuose būstuose ar soduose ir kt. Taip pat žr. termino 
„baldai“ apibrėžtį SS paaiškinimų 94 skirsnio paaiškinimų bendr ųjų 
nuostatų antros pastraipos A dalyje.  
Todėl pripučiamieji gaminiai (pvz., pripučiamieji foteliai, pri pučiamieji 
gultai ir kt.), kurie paprastai pritaikyti tam, kad juos būtų g alima 
pasiimti į įvairias vietas (pavyzdžiui, stovyklavietes, paplūdi mius ir 
kt.) ir jose laikinai naudoti, laikytini ne 94 skirsnyje apibrė žtais baldais, 
o, atsižvelgiant į medžiagą, iš kurios pagaminti, – stovyklavim o įranga, 
priskiriama 6306 pozicijai, arba gaminiais, priskiriamais 39 ar  40 skirs­
niui. 
Dėl objektyvių šių pripučiamųjų gaminių charakteristikų juos le ngva 
gabenti, nes jie yra lengvi, paprastai bei greitai paruošiami n audoti ir 
vėl supakuojami.  
Keletas šių pripučiamųjų gaminių pavyzdžių:
  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 12.02.2020 — 005.001 — 530  
9401  S ėdimieji baldai (išskyrus priskiriamus 9402 pozicijai), 
transformuojami arba netransformuojami į gulimuosius 
baldus, ir j ų dalys  
Šiai pozicijai priskiriami rinkiniai, kuriuos sudaro kėdės ir 
stalas, skirtas ne pietauti sėdint ant sėdimųjų baldų (kėdžių, 
taburečių, šezlongų, krėslų, sofų ir kt.), o kitoms reikmėms. 
Paprastai tokie stalai yra per maži pietauti ir mažesnės 
svarbos už sėdimuosius baldus, pavyzdžiui, dėl dydžio. 
Todėl sėdimieji baldai nulemia esminį rinkinio požymį, 
kaip apibrėžta 3 bendrosios aiškinimo taisyklės b punkte 
(taip pat žr. KN paaiškinimų 9403 pozicijos paaiškinimus). 
9401 pozicijai priskiriamų rinkinių pavyzdžiai:
  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 12.02.2020 — 005.001 — 531
  
Šioje pozicijoje visos nuorodos į bambuką taikomos tik 
1401 pozicijai priskirtinoms augalinėms medžiagoms. Kita 
vertus, nuorodos į medieną arba būdvardis „medinis“ šioje 
pozicijoje taip pat apima ir 4412 pozicijai priskiriamas 
bambuko plokštes. (Taip pat žr. 44 skirsnio 1 pastabos b 
punktą ir 6 pastabą).  
9401 10 00  S ėdimieji baldai, naudojami orlaiviuose  
Šiai subpozicijai priskiriami sėdimieji baldai paprastai yra 
pagaminti iš lengvų, bet dėvėjimui atsparių medžiagų 
(pavyzdžiui, duraliuminio). 
Daugeliu atvejų nuo kitose transporto priemonėse naudo­
jamų sėdimųjų baldų juos galima atskirti pagal konstrukcijos 
ypatumus (reguliuojama padėtis, specialūs tvirtinimo prie 
grindų ar sienų būdai, saugos diržai arba jų montavimui 
skirtos vietos ir t. t.). 
Orlaiviuose naudojami katapultos krėslai nelaikomi sėdimai­
siais baldais, priskiriamais 9401 pozicijai, ir klasifikuojami 
kaip orlaivio dalys (8803 pozicija).  
9401 90 10  S ėdimųjų baldų, naudojam ų orlaiviuose  
Šiai subpozicijai nepriskiriamos hidraulinės pavaros, naudo­
jamos orlaivio įgulos sėdynių padėčiai nustatyti ir fiksuoti 
(8412 21 20 arba 8412 21 80 subpozicija).  
9403  Kiti baldai ir j ų dalys  
Stalai, pagaminti iš skirtingų medžiagų, klasifikuojami pagal 
medžiagą, iš kurios pagamintas stovas (kojos ir rėmas), 
išskyrus atvejus, kai pagal Kombinuotosios nomenklatūros 
3 bendrosios aiškinimo taisyklės b punktą medžiaga, iš 
kurios pagamintas stalo viršus, lemia esminius stalo požy­
mius, pavyzdžiui, dėl to, kad jo vertė yra didesnė (kaip 
antai, kai viršus, pagamintas iš tauriojo metalo, stiklo, 
marmuro ar retos medienos, atveju).  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 12.02.2020 — 005.001 — 532  
Šiai pozicijai priskiriami rinkiniai, kuriuos sudaro kėdės ir 
valgomasis stalas (pietų stalas), skirtas pietauti sėdint ant 
sėdimųjų baldų (kėdžių, taburečių, šezlongų, krėslų, sofų 
ir kt.). Šie rinkiniai klasifikuotini kaip apibrėžta 3 bendro­
sios aiškinimo taisyklės c punkte, nes nei stalas, nei sėdi­
mieji baldai nelaikytini nulemiančiais esminį rinkinio 
požymį, kaip apibrėžta 3 bendrosios aiškinimo taisyklės b 
punkte (taip pat žr. SS klasifikavimo nuomonę dėl prisky­
rimo 9403 60 subpozicijai ir KN paaiškinimų 9401 pozicijos 
paaiškinimus). 
9403 pozicijai priskiriamų rinkinių pavyzdžiai:
  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 12.02.2020 — 005.001 — 533
  
Šiai pozicijai taip pat priskiriamos iš įvairių medžiagų, 
pavyzdžiui, medienos arba kartono, pagamintos kubo 
formos daiktadėžės su dangčiu, kurios gali būti aptrauktos, 
pavyzdžiui, dirbtine oda arba tekstilės medžiaga, sulanks­
tomos arba nesulankstomos. Jos pritaikytos statyti ant 
grindų ir skirtos daiktams susidėti ir atsisėsti. 
Pavyzdžiai:
  
Šiai pozicijai nepriskiriamos skalbinių dėžės ir krepšiai. 94 
skirsnyje sąvoka „baldai“ reiškia bet kokius kilnojamuosius 
dirbinius (tiksliau nenurodytus kitose nomenklatūros pozici­
jose), kurie sukonstruoti taip, kad juos būtų galima pastatyti 
ant grindų arba ant žemės, ir kurių paskirtis visų pirma yra 
praktinė – jie naudotini privatiems būstams, viešbučiams, 
teatrams ir t. t. apstatyti. 
Skalbinių dėžės ir krepšiai klasifikuotini pagal medžiagas, iš 
kurių jie pagaminti. Pavyzdžiui, skalbinių dėžės iš geležies 
arba plieno laikytinos kitais namų apyvokos reikmenimis ir 
priskirtinos 7323 pozicijai (jai priskiriamos skalbinių dėžės, 
žr. SS paaiškinimų 7323 pozicijos paaiškinimų A dalies 3 
punktą), o skalbinių krepšiai iš pynimo medžiagų priskirtini 
4602 pozicijai (jai priskiriamos visų rūšių pintinės, žr. SS 
paaiškinimų 4602 pozicijos paaiškinimų 1 punktą).  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 12.02.2020 — 005.001 — 534  
Skalbinių dėžių ir krepšių, kurie klasifikuotini pagal 
medžiagas, iš kurių jie pagaminti, pavyzdžiai:
  
Mutatismutandis  taikomi paaiškinimų 9401 pozicijos paaiš­
kinimai dėl nuorodų į bambuką ir medieną bei medinius 
gaminius.  
Šiai pozicijai nepriskiriamos tokios informacijos skelbimo 
priemonės kaip lauko stendai / lentos ir ritininiai stendai. 
Jos priskirtinos kitoms nomenklatūros pozicijoms, kuriose 
jos įvardytos tiksliau (pavyzdžiui, lauko stendai / lentos su 
rašyti arba piešti pritaikytais paviršiais atitinka 9610 pozi­
cijai priskiriamus dirbinius), arba pagal medžiagą, iš kurios 
pagamintos, priskirtinos: 
a) pozicijai, kurioje šie gaminiai konkrečiai nurodyti 
(pavyzdžiui, iš netauriųjų metalų pagamintos lentelės, 
atitinkančios 8310 pozicijai priskiriamus dirbinius, 
priskiriamos šiai pozicijai), arba 
b) pozicijai, kuriai priskiriami įvairūs iš tos medžiagos 
pagaminti gaminiai (pavyzdžiui, 3926 arba 7616 pozi­
cijai). 
9610 pozicijai priskirtinos lauko stendo / lentos pavyzdys:
  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 12.02.2020 — 005.001 — 535  
Lauko stendas / lenta, ant kurios galima rašyti. 
8310 pozicijai priskirtinos lauko lentelės pavyzdys:
  
Vien tik iš netauriųjų metalų pagaminta lauko lentelė. 
Informacijos skelbimo priemonių, klasifikuotinų pagal 
medžiagą, iš kurios pagamintos, ir priskirtinų pozicijai, 
kuriai priskiriami įvairūs iš tos medžiagos pagaminti gami­
niai, pavyzdžiai:
  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 12.02.2020 — 005.001 — 536  
9404  Čiužinių karkasai; patalyn ės reikmenys ir panaš ūs baldų 
reikmenys (pavyzdžiui, čiužiniai, dygsniuoti apklotai, 
dygsniuotos p ūkinės antklod ės, dekoratyvin ės pagalvėlės, 
pufai ir pagalv ės), spyruokliniai, kimštiniai, užpildyti bet 
kuriomis medžiagomis arba pagaminti iš akytos gumos 
ar iš plastik ų, apmušti arba neapmušti  
9404 10 00  Čiužinių karkasai  
Žr. SS paaiškinimų 9404 pozicijos paaiškinimų A dalį.  
9404 90 10 ir 
9404 90 90  Kiti 
Šioms subpozicijoms priskiriami dirbiniai, išvardyti SS 
paaiškinimų 9404 pozicijos paaiškinimų B dalies 2 punkte. 
Šioms subpozicijoms taip pat priskiriamos elektra šildomos 
pagalvėlės, kurių viduje yra akytasis plastikas arba 
putplastis, akytoji guma, medvilnė, veltinys ar flanelė.  
9405  Šviestuvai ir apšvietimo įranga, įskaitant atvirose vietose 
ir patalpose naudojamus prožektorius, bei j ų dalys, 
nenurodyti kitoje vietoje; švie čiantieji ženklai, švie čian­ 
čiosios iškabos ir panaš ūs dirbiniai su stacionariai įtvir­
tintu šviesos šaltiniu bei j ų dalys, nenurodyti kitoje 
vietoje  
9405 40 10  Atvirose vietose ir patalpose naudojami prožektoriai  
Žr. SS paaiškinimų 9405 pozicijos paaiškinimų I grupės 
trečiąją ir ketvirtąją pastraipas.  
9405 50 00  Neelektriniai šviestuvai ir apšvietimo įranga  
Taip pat žr. SS paaiškinimų 9405 pozicijos paaiškinimų I 
grupės 5 ir 6 punktus. 
Šiai subpozicijai priskiriami žibintai, pagaminti iš bet kokių 
medžiagų (išskyrus 71 skirsnio 1 pastaboje nurodytas 
medžiagas), nesvarbu, ar jie turi įtvarą arba specialų laikiklį  
žvakei arba arbatinei žvakei įstatyti, ar ne. Paprastai jie tur i 
angas ventiliacijai viršuje ir angą, pro kurią galima įdėti 
žvakę. 
Šiai subpozicijai taip pat priskiriami kandeliabrai (žr. 1 ir 2  
paveikslus), žvakidės (žr. 3 ir 4 paveikslus) ir sieninės 
žvakidės (žr. 5 paveikslą), įskaitant kandeliabrus, žvakides 
ir sienines žvakides, skirtus arbatinėms žvakėms. Tačiau iš 
įvairių medžiagų (stiklo, keramikos, medžio, plastiko ir t. t.)  
pagaminti įvairių formų indeliai arbatinėms žvakėms, be 
jokių įtvarų ar specialių laikiklių, kurie laikytų žvakę arba 
arbatinę žvakę nejudamoje padėtyje, šiai subpozicijai nepris­
kirtini ir klasifikuotini pagal medžiagą, iš kurios jie paga­
minti (žr. 6–12 paveikslus). Fakto, kad žvakę arba arbatinę 
žvakę galima tvirtai įstatyti į indelio įdubą, nepakanka gami­
niui priskirti šiai subpozicijai (taip pat žr. Komisijos regla­
mentą (EB) Nr. 141/2002 (  1 ) ir Komisijos įgyvendinimo 
reglamentą (ES) Nr. 774/2011 (  2 ))). 
_____________  
( 1 ) 2002 m. sausio 25 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 141/2002 dėl tam tikrų prekių 
klasifikavimo Kombinuotojoje nomenklatūroje (OL L 24, 2002 1 26 , p. 11). 
( 2 ) 2011 m. rugpjūčio 2 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES ) Nr. 774/2011 dėl tam 
tikrų prekių klasifikavimo Kombinuotojoje nomenklatūroje (OL L 201, 2011 8 4, p. 6).  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 12.02.2020 — 005.001 — 537  
Subpozicijos 9405 50 00 produktų pavyzdžiai:  
1 paveikslas
  
2 paveikslas
  
3 paveikslas
  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 12.02.2020 — 005.001 — 538  
4 paveikslas
  
5 paveikslas
  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 12.02.2020 — 005.001 — 539  
Produktų, kurie klasifikuotini pagal medžiagą, iš kurios jie 
pagaminti, pavyzdžiai  
6 paveikslas
  
7 paveikslas
  
8 paveikslas
  
9 paveikslas
  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 12.02.2020 — 005.001 — 540  
10 paveikslas
  
11 paveikslas
  
12 paveikslas
  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 12.02.2020 — 005.001 — 541  
9406  Surenkamieji statiniai  
Šiai pozicijai priskiriami vadinamieji tuneliniai (arkiniai) 
šiltnamiai, kuriuos sudaro konstrukciniai elementai 
(paprastai plieno arba aliuminio vamzdžiai), sienos ir stogas 
(paprastai pagaminti iš plastikų arba stiklo), naudojami sodi­
ninkystėje ir daržininkystėje augalams auginti po danga. Jie 
skirti naudoti lauke ilgą laiką, yra tvirtos konstrukcijos ir 
atsparūs oro sąlygoms. Jie turi būti tokio dydžio, kad į 
vidų galėtų įeiti žmogus. Jie gali būti sukonstruoti taip, 
kad juos būtų galima papildomai pritaikyti, pvz., juos šildyti 
arba juose kondicionuoti orą. 
Tačiau daržininkystėje ir sodininkystėje naudojami tuneliniai 
(arkiniai) šiltnamiai, kuriems surenkamojo statinio požymiai 
nebūdingi (pvz., jie yra netvirtos konstrukcijos, skirti trum­
palaikiam naudojimui, gali būti lengvai išmontuojami ir 
perkeliami), turi būti klasifikuojami pagal medžiagą, iš 
kurios pagaminti konstrukciniai elementai (paprastai plieno 
arba aliuminio vamzdžiai), kurie nulemia gaminio esminį 
požymį, kaip nurodyta 3 bendrosios taisyklės b punkte. 
9406 pozicijai priskiriamų gaminių pavyzdžiai:
  
1 paveikslas
  
2 paveikslas 
Gaminių, klasifikuotinų pagal medžiagą, iš kurios pagaminti 
jų konstrukciniai elementai (vamzdžiai), pavyzdžiai:
  
3 paveikslas  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 12.02.2020 — 005.001 — 542
  
4 paveikslas
  
5 paveikslas  
9406 90 10  Mobil ūs namai  
Mobilūs namai, pavyzdžiui, turi šiuos pažymius: 
— išorinės sienos gali būti surinktos iš įvairių medžiagų 
(medienos, plastiko, aliuminio ir t. t.); 
— paprastai jų ilgis yra nuo 7 iki 11 m, plotis ir aukštis – 
nuo 3 iki 4 m, o masė – nuo 1 iki 4,5 t; 
— jie gali turėti dvišlaitį stogą; 
— jų interjeras pilnai įrengtas, kad tenkintų gyvenamąsias 
sąlygas; 
— jie turi vieną arba dvi ašis viduryje, ant kurių užmauti 
mažesnio dydžio ratai, ir buksyravimo įtaisą, kuris 
leidžia vilkti juos nedideliais atstumais keičiant toje teri­
torijoje gyvenamąją vietą; 
— kadangi jie neturi nei elektrinių signalinių šviesų, nei 
stabdžių sistemos ir jiems netaikomas valstybinis regist­
ravimas, jų judėjimas plentais turi būti atliekamas 
užkėlus juos kėlimo priemonių pagalba ant priekabos 
arba sunkvežimio.  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 12.02.2020 — 005.001 — 543  
95 SKIRSNIS  
ŽAISLAI; ŽAIDIMAI IR SPORTO REIKMENYS; J Ų DALYS IR 
REIKMENYS 
4 pastaba  Remiantis šia pastaba 9503 pozicijai priskirtinus derinius 
sudaro vienas ar daugiau 9503 pozicijai priskiriamų 
dirbinių, supakuotų mažmeninei prekybai kartu su vienu ar 
daugiau kitoms pozicijoms priskiriamų gaminių, ir šie deri­
niai turi esmines žaislų savybes. 
Tokie deriniai esminių žaislų savybių įgyja ne tik dėl 
pakuotės, bet ir dėl savo sudėtinių dalių svarbos, vertės ir 
naudojimo. 
Tokių derinių priskyrimą atitinkamai subpozicijai nulemia jų 
sudėtyje esantys 9503 pozicijai priskiriami gaminiai, o į 
kitas sudėtines dalis neatsižvelgiama. 
Pavyzdžiui: 
— saldumynų pripildyta plastikinė lėlė klasifikuotina priski­
riant 9503 00 21 subpozicijai, 
— klouno figūrėlė, cirko palapinė, žaisliniai gyvūnai ir 
raktų pakabukas klasifikuotini kaip žaislų rinkinys, kurį 
sudaro figūrėlė, palapinė ir žaisliniai gyvūnai, priskiriant 
9503 00 70 subpozicijai.  
9503 00  Triratukai, paspirtukai, pedaliniai automobiliukai ir 
panašūs žaislai su ratukais; l ėlių vežimėliai; lėlės; kiti 
žaislai; sumažinto dydžio („skal ės“) modeliai ir panaš ūs 
pramogoms skirti modeliai, veikiantys arba nevei ­
kiantys; vis ų rūšių dėlionės 
Siekiant atskirti žmones vaizduojančius žaislus ir gyvūnus 
arba ne žmonių pavidalo būtybes vaizduojančius žaislus, 
neatsižvelgiama į: 
— jų spalvą (pavyzdžiui, dėl violetinės arba žalios odos 
spalvos jie neįgyja ne žmogaus pavidalo būtybės 
požymių) ir 
— jų vaizduojamų personažų istoriją arba įgūdžius ir gebė­
jimus (pavyzdžiui, į jų gimimo vietą arba gebėjimą 
skraidyti). 
Jei žaislas yra su kauke (pavyzdžiui, su gyvūno ausimis arba 
be jų), tačiau matomos didelės ar atpažįstamos žmogaus 
veido dalys arba žmogaus veidą galima atpažinti per 
kaukę arba jei kaukę galima nuimti ir taip pamatyti 
žmogiškus bruožus, žaislas laikytinas vaizduojančiu žmogų. 
Šiai pozicijai priskiriama: 
1. pripučiami gaminiai, įvairių formų ir dydžių, skirti žaisti 
vandenyje, pavyzdžiui, maudymosi ratai, gyvūnų pavi­
dalo žaislai ir t. t., papuošti arba nepapuošti, skirti arba 
neskirti sėdėti juose arba ant jų;  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 12.02.2020 — 005.001 — 544  
2. pripučiamieji laiveliai, skirti vaikams juose žaisti; 
3. įvairaus dydžio daugiasraigčiai sraigtasparniai (vadina­
mieji dronai). Nuo 8802 pozicijai priskiriamų gaminių 
jie gali skirtis, pvz., savo mažu svoriu, ribotu galimo 
skrydžio aukščiu, atstumu ar laiku, didžiausiu greičiu, 
nepajėgumu skristi autonomiškai arba gabenti krovinį/ 
svorį; 
Tokius sraigtasparnius nesudėtinga valdyti nuotoliniu 
būdu ir juose neįmontuoti sudėtingi elektroniniai aparatai 
(pvz., globalinės padėties nustatymo sistemos, naktinio 
skrydžio/naktinio matymo prietaisai). 
Šiai pozicijai nepriskiriama: 
a) pripučiamosios rankų ir kaklo pagalvėlės, pripučiamieji 
diržai ir panašūs gaminiai, skirti ne saugumui ar gelbė­
jimui, leidžiantys asmeniui plūduriuoti, t. y. laikytis 
vandens paviršiuje, pavyzdžiui, mokantis plaukti 
(9506 pozicija); 
b) pripučiamieji čiužiniai (pagal sudedamąją medžiagą); 
c) gaminiai, kurie dėl savo dizaino skirti tik gyvūnams 
(pavyzdžiui, medžiaginės pelės, kuriose yra katžolių, 
„graužiamieji“ buivolų odos batai, plastikiniai kaulai). 
Taip pat žr. šio skirsnio 5 pastabą. 
d) deriniai, kuriuos sudaro raktų žiedas ir žaisliukas, 
sujungti taip, kad būtų patogiau naudoti prikabintus 
raktus (pvz., grandinėle ar sukiąja sagtele), dėl savo 
dydžio ir (arba) pobūdžio ir dizaino pirmiausia skirti 
raktams prikabinti ir paprastai nešiojami kišenėje arba 
rankinėje (dažniausiai pagal medžiagą, iš kurios paga­
mintas raktų žiedas).  
9503 00 10  Triratukai, paspirtukai, pedaliniai automobiliukai ir 
panašūs žaislai su ratukais; l ėlių vežimėliai 
Šiai subpozicijai priskiriami žaislai su ratukais, varomi 
vidaus degimo variklių ir pritaikyti vaikams važinėtis, vadi­
namieji „ Quad “ automobiliukai, jeigu jų charakteristikos 
neviršija šių ribų: 
— greitis – ne didesnis kaip 20 km/val; 
— bendroji masė – ne didesnė kaip 50 kg; 
— variklio galia – ne didesnė kaip 49 cm  3 ; 
— turi vieną pavarą; 
— turi tik užpakalinių ratų stabdžių sistemą. 
Kitaip nei dauguma šiai subpozicijai priskiriamų žaislų su 
ratukais, „ Quad  automobiliukai“ yra pritaikyti važinėtis 
nelygiomis vietovėmis.  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 12.02.2020 — 005.001 — 545  
„Quad “ automobiliukai, neatitinkantys bent vieno pirmiau 
nurodytų kriterijų, turi būti priskiriami 8703 pozicijai. 
Šiai subpozicijai taip pat priskiriami paspirtukai su pagalbi­
niais varikliais, jeigu jų charakteristikos neviršija šių ribų:  
— greitis – ne didesnis kaip 20 km/h; 
— bendroji masė – ne didesnė kaip 12 kg; 
— turi tik vieną pavarą; 
— turi tik vieną rankinį stabdį arba galinio rato kojinį 
stabdį. 
Paspirtukai su pagalbiniais varikliais, neatitinkantys bent 
vieno iš pirmiau nurodytų kriterijų, turi būti priskiriami 
8711 pozicijai.  
9503 00 21  L ėlės 
Žr. SS paaiškinimų 9503 pozicijos paaiškinimų C dalies 
pirmąsias dvi pastraipas. 
Taip pat žr. paaiškinimų 9503 00 81–9503 00 99 subpozicijų 
paaiškinimus. 
Vadovaujantis Kombinuotosios nomenklatūros 2 bendrosios 
aiškinimo taisyklės a punktu šiai subpozicijai priskiriamos 
nesurinktos arba išardytos lėlės.  
9503 00 29  Dalys ir reikmenys  
Žr. SS paaiškinimų 9503 pozicijos paaiškinimų C dalies 
trečiąją pastraipą.  
9503 00 35 ir 
9503 00 39  Kiti konstravimo rinkiniai ir konstruojami žaislai  
Šioms subpozicijoms priskiriami konstravimo rinkiniai ir 
konstruojami žaislai, išskyrus pagal mastelį sumažintus 
modelių rinkinius, kurie turi žaislų pobūdį. Tokie gaminiai 
turi šiuos požymius: 
— jie yra sudaryti iš dviejų ar daugiau atskirų komponentų, 
pateikiamų kartu vienoje pakuotėje; 
— atskiri komponentai yra vienas kitą papildantys ir nėra 
tinkami žaisti su kiekvienu atskirai. Su tokiais konstra­
vimo rinkiniais gali būti pateikiama surinkimo instruk­
cija. 
►M13  Šioms subpozicijoms taip pat priskiriamos konstra­
vimo kaladėlės. 
Dėl savo objektyvių savybių konstravimo kaladėlės skirtos 
statiniui statyti. Jos gali būti, pavyzdžiui, su joms sujungti 
skirtais išsikišimais ir skylutėmis, arba tiesiog lygaus pavir­  
šiaus kaladėlės, kurios statomos viena ant kitos.  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 12.02.2020 — 005.001 — 546  
Konstravimo kaladėlių pavyzdžiai:
  
Kaladėlių su briauna, kurią įkišus į kitos kaladėlės ertmę 
galima pastatyti statinį (bokštą), pavyzdys:
  
Taip pat žr. SS paaiškinimų 9503 pozicijos paaiškinimų D 
dalies iii punktą. 
Taip pat žr. KN paaiškinimų subpozicijų 9503 00 61 ir 
9503 00 69 ir subpozicijų 9503 00 95 ir 9503 00 99 
paaiškinimus. ◄  
9503 00 41 ir 
9503 00 49  Žaislai, vaizduojantys gyv ūnus arba kitas ne žmoni ų 
pavidalo b ūtybes  
Vadovaujantis Kombinuotosios nomenklatūros 2 bendrosios 
aiškinimo taisyklės a punktu, šioms subpozicijoms priski­
riami nesurinkti arba išardyti žaislai, vaizduojantys gyvūnus 
arba kitas ne žmogaus pavidalo būtybes.  
▼M13  
9503 00 61 ir 
9503 00 69  Dėlionės 
Šioms subpozicijoms priskiriamos dėlionės, sudarytos iš 
kubo formos kaladėlių.  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 12.02.2020 — 005.001 — 547  
Kubelių, ant kurių kiekvienos iš šešių sienelių pavaizduota 
skirtingos dėlionės dalis, pavyzdys:
  
Taip pat žr. iš kubo formos kaladėlių sudarytos dėlionės, 
klasifikuojamos 2006 m. liepos 12 d. Komisijos reglamente 
(EB) Nr. 1056/2006, pavyzdį. 
Taip pat žr. KN paaiškinimų 9503 00 95 ir 9503 00 99 
subpozicijų paaiškinimus.  
▼B 
9503 00 70  Kiti žaislai, sukomplektuoti į rinkinius arba komplektus  
Šiai subpozicijai priskiriami rinkiniai sudaryti iš ne mažiau 
kaip dviejų skirtingos rūšies dirbinių (iš esmės skirtų 
pramogai), sukomplektuotų vienoje mažmeninei prekybai 
skirtoje pakuotėje ir neperpakuojamų. 
Tai pačiai subpozicijai priskiriami dirbiniai, išskyrus 
9503 00 95 arba 9503 00 99 subpozicijai priskiriamus dirbi­
nius (šioms subpozicijoms gali būti priskirti įvairūs skirtingų  
rūšių dirbiniai), nelaikomi skirtingos rūšies dirbiniais. 
Be rinkinį sudarančių dirbinių, pakuotėje gali būti paprastų 
reikmenų ar mažiau svarbių daiktų, skirtų naudoti kartu su 
dirbiniais (pvz., plastikinė morka arba žaisliniam gyvūnui 
skirtas plastikinis šepetėlis). 
Remiantis 95 skirsnio 4 pastaba šiai subpozicijai priskiriami 
vaikų pramogai skirti rinkiniai, sudaryti iš 9503 pozicijai 
priskiriamų dirbinių ir ne mažiau kaip vieno dirbinio, 
kuris, pateiktas atskirai, būtų priskirtas kitoms pozicijoms, 
su sąlyga, kad dirbinių derinys turi esminių žaislų savybių, 
kaip antai: 
— rinkiniai, sudaryti iš žaislų, tokių kaip liejimo formos ir 
modeliavimo pastai skirtos formos kartu su kitais reik­
menimis, tokiais kaip dažų ir modeliavimo pastos 
tūbelės arba dėžutės, pieštukai ir kreidelės,  ▼M13
 02019XC0329(02) — LT — 12.02.2020 — 005.001 — 548  
►M12  — X kūrybiškumą lavinantys mozaikų rinkiniai 
vaikams. Rinkinius sudaro iš anksto atspausdinti kartono 
lakštai / kortelės ir įvairūs lipnūs ornamentai, kuriuos 
reikia priklijuoti ant kortelių (pvz., smulkios spalvotos 
putplasčio detalės ir spalvingi plastikiniai blizgučiai). 
Rinkiniuose gali būti ir kitų nedidelių gaminių, pvz., 
stovelis. Rinkiniai skirti vaikų pramogai, taip pat spalvų 
bei formų suvokimui ir smulkiosios motorikos 
įgūdžiams lavinti. 
Gaminių pavyzdžiai:
  
◄ 
— vaikams skirti kosmetikos rinkiniai, sudaryti iš 
9503 pozicijai priskiriamų dirbinių ir 3304 pozicijai 
priskiriamų preparatų. 
Vis dėlto, šiai subpozicijai nepriskiriami vaikams skirti 
kosmetikos rinkiniai, sudaryti iš 3304 pozicijai priskiriamų 
preparatų, kuriuose nėra 9503 pozicijai priskiriamų dirbinių 
(3304 pozicija).  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 12.02.2020 — 005.001 — 549  
Šiai subpozicijai priskiriami komplektai sudaryti iš ne 
mažiau kaip dviejų dirbinių, sukomplektuotų vienoje 
mažmeninei prekybai skirtoje pakuotėje, neperpakuojamų 
ir skirtų tam tikros rūšies poilsiui, darbui, tam tikram asme­
niui ar tam tikrai profesijai, tokių kaip mokomieji ir lavina­
mieji žaislai.  
9503 00 75 ir 
9503 00 79  Kiti žaislai ir modeliai su varikliais  
Šiose subpozicijose sąvoka „variklis“ reiškia bet kokį 
motorą arba variklį, priskiriamą 8406–8408, 8410–8412 
arba 8501 pozicijoms, pavyzdžiui, pneumatinius variklius, 
smagračius, spyruokle arba svarsčiais varomus variklius.  
9503 00 81 – 
9503 00 99  Kiti 
Šioms subpozicijoms priskiriamos žmogaus pavidalo figū­
rėlės, vaizduojančios pavyzdžiui, filmo, pasakos arba 
komiksų knygutės personažus, indėnus, astronautus arba 
kareivius, be judančiųjų dalių ir be nuimamų drabužių, 
pritvirtintos prie plokštelės, pjedestalo ar panašaus pagrindo,  
dėl kurio neparemta figūrėlė išlaiko savo padėtį. 
Tokios figūrėlės dažnai priklauso kolekcionuojamų figūrėlių 
serijoms. Kadangi jos yra mažos, lengvos ir tvirtos, jas 
vaikai naudoja kaip žaislus. Todėl jų žaidybinė funkcija 
nusveria jų dekoratyvinę vertę. 
Vadovaujantis Kombinuotosios nomenklatūros 2 bendrosios 
aiškinimo taisyklės a punktu, šioms subpozicijoms priski­
riamos nesurinktos arba išardytos žmogaus pavidalo figū­
rėlės (alaviniai kareivėliai ir panašios figūrėlės).  
9503 00 87  Nešiojamieji interaktyvieji elektroniniai mokomieji prie ­
taisai, vis ų pirma skirti vaikams  
Šiai subpozicijai priskiriami nešiojamieji prietaisai 
(sveriantys ne daugiau kaip 10 kg), dažniausiai panašūs į 
vadinamuosius nešiojamuosius kompiuterius, planšetinius 
kompiuterius, išmaniuosius telefonus ir panašius dirbinius. 
Dėl savo išvaizdos ir nesudėtingo veikimo jie visų pirma 
skirti vaikams, kad jie galėtų mokytis žaisdami. 
Mokymasis naudojantis šiais prietaisais pagrįstas vaiko ir 
prietaiso sąveika. Vaikas gali rinktis iš kelių įvesties 
parinkčių, susijusių su vienu ar keliais klausimais, temomis 
ir kt. Prietaisai geba reaguoti į tas parinktis ir pagal užpro­
gramuotą informaciją pateikti atsakymus Todėl vaikas pats 
gali įvertinti savo pažangą ir mokytis iš patirties.  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 12.02.2020 — 005.001 — 550  
9503 00 95 ir 
9503 00 99  Kita  
Šioms subpozicijoms priskiriamos kubo formos kaladėlės, 
ant kurių pavaizduoti skirtingi paveikslėliai (pavyzdžiui, 
skaičiai, raidės, raštai, gyvūnų atvaizdai). Jos skirtos 
mažiems vaikams žaisti. Skirtingai nuo konstravimo kala­
dėlių, jos nėra skirtos statiniui statyti. 
Žaislo, sudaryto iš kelių kubelių su skirtingais paveikslėliais  
ant kiekvienos sienelės, pavyzdys:
  
Nuotraukose pavaizduoti kubeliai nėra klasifikuojami kaip 
dėlionės, nes jų pirminis tikslas yra kitas (skaičiuoti, žaisti  
ir kt.). Tik viena iš kiekvieno kubelio šešių sienelių yra 
skirta dėlionei. 
Šioms subpozicijoms nepriskiriamos: 
A) Konstravimo kaladėlės 
Pagrindinė konstravimo kaladėlių paskirtis – statyti stati­
nius. 
Taip pat žr. KN paaiškinimų 9503 00 35 ir 9503 00 39 
subpozicijų paaiškinimus.  ▼M13
 02019XC0329(02) — LT — 12.02.2020 — 005.001 — 551  
B) Dėlionės 
Taip pat žr. KN paaiškinimų 9503 00 61 ir 9503 00 69 
subpozicijų paaiškinimus.  
▼B 
9504  Vaizdo žaidim ų pultai ir mašinos, pramog ų reikmenys, 
stalo arba kambario žaidimai, įskaitant pinbolo stalus, 
biliardo stalus, specialius kazino lošim ų stalus ir auto ­
matinę kėglių takų įrangą 
9504 90 10  Varžybiniams žaidimams skirti elektrini ų lenktynini ų 
automobili ų rinkiniai  
Šiai subpozicijai priskiriami takai, kurie turi dvi ar daugiau 
juostas, skirtas dviem ar daugiau mašinoms lenktyniauti 
vienu metu.  
9505  Šventiniai, karnavaliniai arba kiti pramogoms skirti 
dirbiniai, įskaitant priemones, naudojamas triukams 
rodyti ir pokštams kr ėsti 
Be SS paaiškinimų 9505 pozicijos A dalies paaiškinimuose 
minėtų pavyzdžių, gaminiai privalo turėti dekoratyvinę vertę 
(dizainą ir papuošimus) ir būti sukurti, pagaminti ir laikomi 
išimtinai tik proginiais dirbiniais, kad juos būtų galima 
priskirti šventiniams dirbiniams. Šie gaminiai naudojami 
konkrečią dieną arba metų laikotarpį. 
Dėl jų konstrukcijos ir dizaino (įspaudų, puošybos detalių, 
simbolių ir įrašų) šie gaminiai yra skirti naudoti konkrečioje 
šventėje. 
„Šventė“ yra konkreti diena arba metų laikotarpis, su kuria 
tam tikra bendruomenė sieja jai būdingus simbolius ir susi­
jusius papročius. Kai kurios iš šių švenčių pradėtos švęsti 
senovėje kaip ritualinis konkrečių religinių apeigų laiky­
masis; kitos – švenčiamos plačiai ir yra svarbios tautiniame 
gyvenime. Pavyzdžiui, tokios šventės yra Kalėdos, Velykos, 
Helovinas, Šv. Valentino diena, gimimo dienos ir vestuvės. 
Šventiniais dirbiniais taip pat laikomi šie gaminiai: 
— statulėlės, dekoruotos progine apranga, simbolizuojan­ 
čios švenčių temas arba šventėms būdingą veiklą; 
— dirbtiniai Helovino moliūgai (besišypsantys arba ne); 
— per Velykas tradiciškai naudojami dirbiniai (pavyzdžiui, 
dirbtiniai velykiniai kiaušiniai (nenaudojami pakavimui), 
geltoni velykiniai viščiukai ir velykiniai zuikučiai);  ▼M13
 02019XC0329(02) — LT — 12.02.2020 — 005.001 — 552  
— su tam tikra švente siejamos spausdintos popierinės 
puošmenos, skirtos dėti aplink tortus; 
— proginio dizaino ir dekoratyvinės paskirties keramikos 
dirbiniai. 
Šventiniais nelaikomi praktinės paskirties dirbiniai, net jeigu  
jų dizainas arba dekoravimas tinka konkrečiai šventei. 
Šiai pozicijai nepriskiriami: 
a) žaislai, įskaitant kimštinius gyvūnus, ir žaidimai; 
b) nuolatiniai magnetai su papuošimais (vadinamieji šaldy­
tuvų magnetukai); 
c) fotografijų rėmeliai; 
d) dirbtiniai velykiniai kiaušiniai, naudojami pakavimui; 
e) angelų statulėlės; 
f) miniatiūrinės puošmenos (pavyzdžiui, rankinės arba 
skambučio formos), naudojami kaip šokolado arba 
saldainių pakuotės; 
g) pakuotės ir dėžutės (pavyzdžiui, Kalėdų eglutės ar 
Kalėdų Senio formos); 
h) žvakidės su proginiais papuošimais; 
ij) proginio dizaino ir praktinės paskirties keramikos 
dirbiniai; 
k) staltiesės, stalo uždangalai ir stalo servetėlės su šventi­
nėmis puošmenomis; 
l) drabužiai ir kostiumai.  
9506  Bendr ųjų fizinių pratimų, gimnastikos, atletini ų sporto 
šakų, kitų sporto šak ų (įskaitant stalo tenis ą) arba 
lauko žaidim ų reikmenys ir įrangą, nenurodyti kitoje 
šio skirsnio vietoje; plaukimo baseinai ir pliuškenimosi 
baseinai  
Šiai pozicijai nepriskiriamos tamprios juostos mankštai, 
kūno rengybos juostos ar panašūs gaminiai be rankenų. 
Paprastai mažmeninei prekybai jie pateikiami supakuoti po 
vieną du ar daugiau. Gali būti įvairių spalvų ir dydžių, turėti  
įspaudų. Pagal savo objektyvias charakteristikas šios juostos 
nėra atpažįstamos kaip bendrųjų fizinių pratimų reikmenys. 
Todėl jos klasifikuotinos pagal medžiagą, iš kurios paga­
mintos, pavyzdžiui, kaip „juostelės iš neakytosios gumos“, 
ir priskirtinos 4008 pozicijai (taip pat žr. 40 skirsnio 1 ir 9  
pastabas).  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 12.02.2020 — 005.001 — 553
  
9506 11 10  Lygum ų slidinėjimui skirtos slid ės 
Šiai subpozicijai priskiriamos slidės yra labai lengvos ir 
siauresnės kaip kalnų slidinėjimo slidės.  
9506 11 80  Kitos slid ės 
Šiai subpozicijai priskiriamos šuolių nuo tramplino slidės 
(ski-jumpers’ skis ). Jos yra gerokai ilgesnės ir platesnės 
kaip įprastos slidės. Paviršius be briaunų ir su keliomis 
išdrožomis.  
9506 29 00  Kita  
Šiai subpozicijai priskiriama rankų ir kaklo pagalvėlės, 
pripučiamieji diržai ir panašūs gaminiai, skirti ne saugumui 
ar gelbėjimui, leidžiantys asmeniui plūduriuoti ant vandens 
mokantis plaukti. 
Šiai subpozicijai nepriskiriama: 
a) gelbėjimosi diržai ir gelbėjimosi liemenės (pagal sudeda­
mąją medžiagą); 
b) pripučiamieji gaminiai, skirti žaisti (9503 pozicija).  
9506 31 00  Golfo lazdos ir golfo lazd ų komplektai  
Golfo lazdos turi plieninį, aliumininį arba anglies pluošto 
kotą, kurio viename gale yra rankena iš odos arba gumos, 
o kitame gale – plieninė arba medinė galvutė. Įvairios 
galvutės yra skirtingų aukščių, kad būtų pasiekiama skir­
tinga kamuolio lėkimo trajektorija.  
9506 32 00  Kamuoliai  
Golfo kamuolių paviršiai, kad kamuolys skristų tiesiai, yra 
su pusrutulio formos išpjovomis. Varžybose naudojamų 
kamuolių maksimali masė yra 45,93 g ir mažiausias 
skersmuo – 42,67 mm.  
9506 40 00  Stalo teniso reikmenys ir įranga  
Stalo teniso kamuoliukai yra rutulio pavidalo, pagaminti iš 
celiulioido arba panašių medžiagų, masė – 2,7 g, jų 
skersmuo yra 40 mm ir perimetras maždaug – 12,6 cm.  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 12.02.2020 — 005.001 — 554  
Stalo teniso tinkleliai yra 15,25 cm aukščio ir 183 cm 
pločio.  
9506 59 00  Kitos  
Šiaie subpozicijai priskiriamos badmintono raketės, kurios 
yra mažesnės ir lengvesnės, negu lauko teniso raketės; jų 
kotai yra plonesni ir lankstesni. 
Šiai subpozicijai taip pat priskiriamos ir skvošo raketės.  
9506 61 00  Lauko teniso kamuoliukai  
Lauko teniso kamuoliukai, kurie pagaminti iš gumos ir 
dengti veltiniu, yra besiūliai. Jų skersmuo svyruoja nuo 
6,35 iki 7,30 cm. Jų minimali masė yra 56,0 g, o maksimali 
masė 59,4 g.  
9506 62 00  Pripu čiami  
Be to šiai subpozicijai priskiriami pripučiami gimnastikos 
kamuoliai, skirti bendriesiems fiziniams pratimams.  
9506 69 10  Kriketo ir polo kamuoliai  
Kriketo kamuoliai sudaryti iš odos apvalkalo, kurio viduje 
yra presuotų pakulų, pjuvenų ir kamštinės medžiagos. Jų 
perimetras – nuo 20,50 iki 22,90 cm. Jų masė – nuo 133 
iki 163 g. 
Polo kamuoliukai yra pagaminti iš medžio, bambuko ar 
plastiko; jų skersmuo svyruoja nuo 7,6 iki 8,9 cm, o masė 
– nuo 120 iki 135 g.  
9506 69 90  Kiti  
Šiai subpozicijai priskiriami visų dydžių ir bet kokio pavi­
dalo bei svorio „žongliravimo kamuoliukai“, skirti vaikams 
arba suaugusiesiems. 
Šiai subpozicijai taip pat priskiriami vadinamieji antistresi­
niai kamuoliukai, kurie yra kamuoliuko formos ir gali būti 
dekoruoti įvairiais būdais. Paprastai jie būna pagaminti iš 
plastiko arba gumos ir yra skirti maigyti rankomis.
  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 12.02.2020 — 005.001 — 555  
Tačiau kiti rankomis maigyti skirti antistresiniai gaminiai, 
kurie nėra kamuoliuko formos, klasifikuojami priskiriant 
9503 pozicijai.
  
9506 70 10  Pa čiūžos 
Šiai subpozicijai priskiriamos pačiūžos su pritvirtintais 
batais.  
9506 70 30  Riedu čiai 
Šiai subpozicijai priskiriami riedučiai su pritvirtintais batai s. 
9506 91 10  Fizini ų pratimų prietaisai su kei čiamomis apkrovomis  
Šiai subpozicijai priskiriami, pavyzdžiui, tokie fizinių 
pratimų prietaisai, kaip irklavimo treniruokliai, ergometriniai  
dviračiai, ėjimo ir bėgimo takeliai, kurie mechanizmo 
pagalba gali reguliuoti pageidaujamą apkrovimą.  
9506 99 10  Kriketo ir polo įranga, išskyrus kamuolius  
Šiai subpozicijai priskiriamos kriketo lazdos (iš kietos 
medienos, kurių maksimalus plotis – 10,8 cm, o maksimalus 
ilgis – 96,5 cm) ir polo lazdos (plaktukai).  
9506 99 90  Kiti  
Šiai subpozicijai priskiriamos vadinamosios skraidančios 
„frisbees “ lėkštės, skirtos ir vaikams, ir suaugusiems.  
9507  Meškeryko čiai, meškeriojimo kabliukai ir kiti meškerio ­
jimo reikmenys; ž ūklės graibštukai, tinkleliai drugeliams 
gaudyti ir panaš ūs tinkleliai; paukš čių muliažai, naudo ­
jami paukš čiams vilioti (išskyrus dirbinius, priskiriamus 
9208 arba 9705 pozicijai) ir panaš ūs medžiokl ės arba 
šaudymo reikmenys  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 12.02.2020 — 005.001 — 556  
9507 10 00  Meškeryko čiai 
Žr. SS paaiškinimų 9507 pozicijos paaiškinimų 3 punktą.  
9507 90 00  Kiti  
Šiai subpozicijai priskiriami: 
1. graibštai sugautoms žuvims iškelti, tinkleliai drugeliams 
gaudyti ir panašūs tinkleliai, nurodyti SS paaiškinimų 
9507 pozicijos paaiškinimų 2 punkte; 
2. meškeriojimo reikmenys (išskyrus meškerykočius), nuro­
dyti SS paaiškinimų 9507 pozicijos paaiškinimų 
3 punkte; 
3. medžioklės arba šaudymo masalai ir reikmenys, nurodyti 
SS paaiškinimų 9507 pozicijos, paaiškinimų 4 punkte.  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 12.02.2020 — 005.001 — 557  
96 SKIRSNIS  
ĮVAIRŪS PRAMON ĖS DIRBINIAI 
9601  Apdorotas dramblio kaulas, apdoroti kaulai, v ėžlių 
šarvai, ragai, elni ų ragai, koralai, perlamutras ir kitos 
gyvūninės raižybos medžiagos bei ši ų medžiag ų dirbiniai 
(įskaitant dirbinius, pagamintus formavimo b ūdu) 
Sąvokos „apdoroti“ apibrėžimą žr. SS paaiškinimų 
9601 pozicijos paaiškinimų antrojoje pastraipoje.  
9602 00 00  Apdorotos augalin ės arba mineralin ės raižybos 
medžiagos ir ši ų medžiag ų dirbiniai; formuoti arba 
raižyti vaško, stearino, gamtini ų lipų, gamtini ų dervų 
dirbiniai arba dirbiniai iš modeliavimo past ų ir kiti 
formuoti arba raižyti dirbiniai, nenurodyti kitoje vietoje; 
apdorota nesukietinta želatina (išskyrus želatin ą, priski­
riamą 3503 pozicijai) ir dirbiniai iš nesukietintos žela ­
tinos  
Sąvokai „apdoroti“ apibrėžti  mutatis mutandis  taikoma SS 
paaiškinimų 9601 pozicijos paaiškinimų antroji pastraipa. 
Aglomeruotos jūros putos ir aglomeruotas gintaras, pateikti 
plokštelių, strypų, lazdelių ir panašiais pavidalais, toliau 
neapdoroti, išskyrus paprastą formavimą, priskiriami 
2530 pozicijai.  
9603  Šluotos, šepe čiai (įskaitant šepe čius – sud ėtines mašin ų, 
prietaisų arba transporto priemoni ų dalis), rankiniai 
mechaniniai grind ų šlavimo įtaisai be variklio, šluotos 
grindims plauti ir plunksnin ės dulkių šluostės; mazgeliai 
ir kuokšteliai, paruošti naudoti šluot ų arba šepe čių 
gamyboje; dažymo pagalv ėlės ir voleliai; valytuvai su 
gumos sluoksniu, skirti lang ų stiklams, šaligatviams ir 
pan. valyti (išskyrus valytuvus su guminiu velen ėliu) 
9603 10 00  Šluotos ir šepe čiai, surišti iš vyteli ų arba iš kit ų augalini ų 
medžiagų, su rankenomis arba be ranken ų 
Žr. SS paaiškinimų 9603 pozicijos paaiškinimų A dalį.  
9603 21 00 – 
9603 29 80  Dantų šepetėliai, skutimosi šepet ėliai, plauk ų šepečiai, 
nagų šepetėliai, blakstien ų teptukai ir kiti asmens 
tualetui skirti šepe čiai, įskaitant šepe čius – prietais ų 
sudėtines dalis  
Blakstienų teptukai paprastai yra sudaryti iš kelių plaukų 
kuokštelių, kurie stačiu kampu pritvirtinti prie rankenėlės. 
Šioms subpozicijoms nepriskiriami drabužių šepečiai ir batų 
šepečiai (9603 90 91 subpozicija).  
9603 40 90  Dažymo pagalv ėlės ir voleliai  
Žr. SS paaiškinimų 9603 pozicijos paaiškinimų F dalies dvi 
pirmąsias pastraipas.  
9603 90 10  Rankiniai mechaniniai grind ų šlavimo įtaisai be variklio  
Žr. SS paaiškinimų 9603 pozicijos paaiškinimų C dalį.  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 12.02.2020 — 005.001 — 558  
9606  Sagos, spraustukai, spausteliai ir kniedin ės spraust ės, 
sagų formos ir kitos ši ų dirbinių dalys; sag ų ruošiniai  
9606 30 00  Sag ų formos ir kitos sag ų dalys; sag ų ruošiniai  
Žr. SS paaiškinimų 9606 pozicijos paaiškinimų ketvirtosios 
pastraipos 1, 2 ir 3 punktus.  
9608  Tušinukai; rašymo priemon ės ir žymekliai su antgaliais, 
pagamintais iš veltinio ir iš kit ų akytųjų medžiag ų; auto­
matiniai plunksnako čiai, stilografai ir kiti plunksnako ­ 
čiai; kopijavimo stilografai (rapidografai); automatiniai 
pieštukai su išstumiamomis arba išslystan čiomis šerde ­
lėmis; plunksnako čių koteliai, pieštuk ų koteliai ir 
panašūs koteliai; išvardyt ų dirbinių, išskyrus priski ­
riamus 9609 pozicijai, dalys ( įskaitant antgalius ir 
spaustukus)  
9608 10 10 – 
9608 10 99  Tušinukai  
Žr. SS paaiškinimų 9608 pozicijos paaiškinimų 1 punktą. 
Dirbiniai, priskiriami šiai subpozicijai, gali turėti įmontuotą  
elektroninį laikrodį (dažniausiai su skaitmeniniu rodytuvu).  
9608 30 00  Automatiniai plunksnako čiai, stilografai ir kiti plunksna ­
kočiai 
Žr. SS paaiškinimų 9608 pozicijos paaiškinimų 3 punktą. 
Šiai subpozicijai priskiriami vadinamieji jutikliniai rašikliai , 
t. y. jutikliniams ekranams skirtos rašomosios lazdelės, 
pagamintos iš bet kokių medžiagų. Paprastai rašomosios 
lazdelės būna dviejų rūšių: skirtos varžiniams ekranams ir 
skirtos talpiniams ekranams.  
9608 40 00  Automatiniai pieštukai su išstumiamomis arba išslystan ­ 
čiomis šerdel ėmis 
Žr. SS paaiškinimų 9608 pozicijos paaiškinimų 5 punktą.  
9608 91 00  Plunksnos ir plunksn ų antgaliai  
Šiai subpozicijai taip pat priskiriami antgaliai, skirti specia ­
liems su trafaretais naudojamiems plunksnakočiams.  
9608 99 00  Kiti  
Šiai subpozicijai priskiriami tušinukų rutuliukai; jie 
paprastai yra pagaminti iš volframo karbido, bet taip pat 
būna pagaminti ir iš kitų metalų (išskyrus pagamintus iš 
plieno, kurie priskiriami 7326 arba 8482 pozicijai), kurių 
skersmuo – 0,6–1,25 mm. 
Tačiau plunksnų ir plunksnų antgalių rutuliukai priskiriami 
9608 91 00 subpozicijai nepriklausomai nuo medžiagos, iš 
kurios jie pagaminti (žr. SS paaiškinimų 9608 pozicijos 
paaiškinimų „dalys“ paaiškinimus).  
9609  Pieštukai (išskyrus pieštukus, priskiriamus 9608 pozi ­
cijai), spalvotieji pieštukai, pieštuk ų šerdelės, pastelės, 
angliniai pieštukai, rašymo arba piešimo kreidel ės ir 
siuvėjų kreidelės ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 12.02.2020 — 005.001 — 559  
9609 10 10 ir 
9609 10 90  Pieštukai ir spalvotieji pieštukai, kuri ų šerdelės turi kiet ą 
apvalkalą 
Žr. SS paaiškinimų 9609 pozicijos paaiškinimų pirmosios 
pastraipos B dalį.  
9609 20 00  Pieštuk ų šerdelės, juodos arba spalvotos  
Žr. SS paaiškinimų 9609 pozicijos paaiškinimų trečiosios 
pastraipos 7 punktą.  
9612  Rašom ųjų mašinėlių juostelės arba panašios juostel ės, 
įmirkytos rašalu ar kitu b ūdu paruoštos atspaudams 
gauti, suvyniotos arba nesuvyniotos ant ri čių, sudėtos 
arba nesud ėtos į kasetes; antspaud ų pagalvėlės, įmir­
kytos arba ne įmirkytos rašalu, su d ėžutėmis arba be j ų 
9612 10 10 – 
9612 10 80  Juostelės 
Žr. SS paaiškinimų 9612 pozicijos paaiškinimų pirmosios 
pastraipos 1 punktą. 
Šioms subpozicijoms priskiriamos paruoštos naudoti šilumai 
jautrios rašalu įmirkytos juostelės, kurios nepanaudojus toli­
mesnio gamybos proceso tinkamos naudoti rašomosiose 
mašinėlėse arba bet kuriose kitose mašinose, turinčiose 
spausdinimo įtaisą. 
Paruoštų naudoti rašalu įmirkytų juostelių ilgis ir plotis 
priklauso nuo mašinos, kurioje jos naudojamos, tipo. 
Šioms subpozicijoms nepriskiriami neparuošti naudoti 
produktai (paprastai jie priskiriami VI ir VII skyriams).  
9612 20 00  Antspaud ų pagalvėlės 
Žr. SS paaiškinimų 9612 pozicijos paaiškinimų pirmosios 
pastraipos 2 punktą.  
9613  Cigare čių žiebtuvėliai ir kiti žiebtuv ėliai, mechaniniai 
arba nemechaniniai, elektriniai arba neelektriniai bei 
jų dalys, išskyrus žiebtuv ėlių akmenėlius ir dagtis  
Šiai subpozicijai priskiriami žiebtuvėliai su elektroniniu 
mini kalkuliatoriumi ir (arba) elektroniniu laikrodžiu.  
9614 00  Pypk ės (įskaitant pypki ų kaušelius) ir cigar ų arba ciga ­
rečių kandikliai bei j ų dalys  
9614 00 10  Grubiai apdoroti pypki ų ruošiniai, pagaminti iš 
medienos arba iš šakn ų ir naudojami pypki ų gamyboje  
Žr. SS paaiškinimų 9614 pozicijos paaiškinimų pirmosios 
pastraipos 4 punktą.  
9615  Šukos, plauk ų laikikliai ir kiti panaš ūs dirbiniai; plauk ų 
segtukai ir spaustukai plaukams garbanoti, suktukai ir 
panašūs dirbiniai, išskyrus priskiriamus 8516 pozicijai, 
bei jų dalys  
Žr. SS paaiškinimų 9615 pozicijos paaiškinimų ketvirtą 
pastraipą.  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 12.02.2020 — 005.001 — 560  
Šioje pozicijoje „plaukų laikikliai ir kiti panašūs dirbiniai“ 
įvardija iš kietų medžiagų pagamintas prekes, nes šiai pozi­
cijai priskiriami dirbiniai paprastai pagaminti iš netauriųjų 
metalų arba plastikų. Todėl šiai pozicijai nepriskiriamos 
galvajuostės ir plaukų gumytės. Jos klasifikuojamos taip: 
a) Plaukų gumytės ir galvajuostės, kurias sudaro, pavyz­
džiui, apskritai megzta elastinė kilpa (žr. 1 pav.) arba 
kilpa iš gumos, padengta tekstile (žr. 2 pav.), arba elas­
tinė juosta, kuri visa aptraukta tekstilės audiniu (žr. 3 
pav.) arba kilpa iš elastinės tekstilės juostos (žr. 4 
pav.), klasifikuojamos kaip drabužių priedai ir priski­
riamos 6117 arba 6217 pozicijai. 
Pavyzdžiai
  
b) Plaukų gumytės ir galvajuostės, kurias sudaro kilpos arba 
juostos iš XI skyriui priskiriamos tekstilės medžiagos, 
dekoruotos, pavyzdžiui, mediniais karoliukais, plastiki­
niais perlais arba odos ar tekstilės detalėmis, taikant 3 
bendrosios aiškinimo taisyklės b punktą laikomos turin­ 
čiomis esminių kitų gatavų drabužių priedų savybių ir 
todėl priskiriamos 6117 arba 6217 pozicijai. 
Pavyzdžiai
  
c) Plaukų gumytės ir galvajuostės, daugiausia sudarytos, 
pavyzdžiui, iš neelastinės tekstilės juostos, prie kurios 
priklijuoti arba prisiūti plastikiniai blizgučiai, dengiantys 
beveik visą matomą dirbinio paviršių, dėl kurių dirbinys 
įgyja esmines savo savybes, taikant 3 bendrosios aiški­
nimo taisyklės b punktą ir 71 skirsnio 9 pastabos a 
punktą ir 11 pastabą priskiriamos 7117 pozicijai. 
Pavyzdys
  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 12.02.2020 — 005.001 — 561  
d) Plaukų gumytės ir galvajuostės, kurias visas arba kurių 
dalį sudaro gamtiniai arba dirbtiniu būdu išauginti perlai, 
brangakmeniai arba pusbrangiai akmenys, taurieji metalai 
arba metalai, plakiruoti tauriaisiais metalais, taikant 71 
skirsnio 1 pastabą ir 9 pastabos a punktą priskiriamos 
7113 ir 7116 pozicijoms. Taip pat žr. SS paaiškinimų 
9615 pozicijos paaiškinimų ketvirtą pastraipą. 
e) Plaukų gumytės ir galvajuostės, kurias visas arba kurių 
dalį sudaro kailis arba dirbtinis kailis, taikant 43 skirsnio 
3 ir 4 pastabas priskiriamos 4303 arba 4304 pozicijai. 
Pavyzdys
  
f) Plaukų gumytės ir galvajuostės, sudarytos iš kitų tekstile 
nepadengtų medžiagų, su papuošimais arba be papuo­ 
šimų (išskyrus d ir e punktuose nurodytus dirbinius), 
taikant 3 bendrosios aiškinimo taisyklės b punktą klasi­
fikuojamos pagal kilpą sudarančią medžiagą, kadangi 
dirbinio savybes lemia kilpa ir jos atliekama funkcija 
(pavyzdžiui, kilpa iš plastiko, priskiriama 3926 pozicijai 
(žr. 1 ir 2 pav.), o kilpa iš gumos priskiriama 4015 
pozicijai (žr. 3 pav.)). 
Pavyzdžiai
  
g) Prekės, klasifikuojamos kaip dirbtinė bižuterija ir priski­
riamos KN 7117 pozicijai, kurios gali būti naudojamos, 
pavyzdžiui, kaip apyrankės arba kaip kojos papuošalai, 
taip pat priskiriamos tai pozicijai, net jeigu jas galima 
panaudoti kaip galvajuostę arba plaukų gumytę.  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 12.02.2020 — 005.001 — 562  
Pavyzdys
  
9619 00  Higieniniai paketai ( įklotai) ir tamponai, k ūdikių vysty­
klai ir vystymo įklotai bei panaš ūs higieniniai dirbiniai, 
iš bet koki ų medžiag ų 
9619 00 30  Iš vatos iš tekstil ės medžiag ų 
Šiai subpozicijai priskiriami higieniniai paketai ir tamponai, 
kūdikių vystyklai ir vystymo įklotai bei panašūs higieniniai 
vatos dirbiniai su megztu arba laisvai austu ažūriniu apval­
kalu ar be jo.  
9619 00 79  Kiti  
Šiai subpozicijai priskiriami kelnaičių įdėklai.  ▼B