2011R1007 — LT — 21.12.2011 — 001.001

Šis dokumentas yra skirtas tik informacijai, ir institucijos nėra teisiškai atsakingos už jo turinį

►B EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTAS (ES) Nr. 1007/2011 2011 m. rugsėjo 27 d. dėl tekstilės pluoštų pavadinimų ir susijusio tekstilės gaminių pluoštų sudėties ženklinimo ir žymėjimo, kuriuo panaikinamos Tarybos direktyva 73/44/EEB ir Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 96/73/EB bei 2008/121/EB (Tekstas svarbus EEE) (OL L 272, 18.10.2011, p.1)

iš dalies keičiamas:









▼B

EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTAS (ES) Nr. 1007/2011

2011 m. rugsėjo 27 d.

dėl tekstilės pluoštų pavadinimų ir susijusio tekstilės gaminių pluoštų sudėties ženklinimo ir žymėjimo, kuriuo panaikinamos Tarybos direktyva 73/44/EEB ir Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 96/73/EB bei 2008/121/EB

(Tekstas svarbus EEE)







EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA, atsižvelgdami į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 114 straipsnį, atsižvelgdami į Europos Komisijos pasiūlymą, atsižvelgdami į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę ( 1 ), laikydamiesi įprastos teisėkūros procedūros ( 2 ), kadangi: (1) 1973 m. vasario 26 d. Tarybos direktyva 73/44/EEB dėl valstybių narių įstatymų, susijusių su trijų komponentų pluoštų mišinių kiekybine analize, suderinimo ( 3 ), 1996 m. gruodžio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 96/73/EB dėl dviejų komponentų tekstilės pluoštų mišinių tam tikrų kiekybinės analizės metodų ( 4 ) ir 2009 m. sausio 14 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2008/121/EB dėl tekstilės pavadinimų ( 5 ) buvo keletą kartų iš dalies pakeistos. Kadangi reikia padaryti papildomų pakeitimų, dėl aiškumo šiuos aktus reikėtų pakeisti vienu teisės aktu; (2) Sąjungos teisės aktų, reglamentuojančių tekstilės pluoštų pavadinimus ir susijusį tekstilės gaminių pluoštų sudėties ženklinimą ir žymėjimą, turinys yra labai techninio pobūdžio; juose pateikiamos išsamios nuostatos, kurias reikia reguliariai tikslinti. Siekiant, kad valstybėms narėms nereikėtų į nacionalinės teisės aktus perkelti techninių pakeitimų, ir taip sumažinti nacionalinių institucijų administracinę naštą bei sudaryti sąlygas tam, kad visoje Sąjungoje būtų galima greičiau vienu metu naudoti naujus tekstilės pluoštų pavadinimus, reglamentas yra laikomas tinkamiausia teisine priemone teisės aktams supaprastinti; (3) siekiant pašalinti galimas tinkamo vidaus rinkos veikimo kliūtis, atsiradusias dėl valstybių narių skirtingų nuostatų dėl tekstilės pluoštų pavadinimų ir susijusio tekstilės gaminių pluoštų sudėties ženklinimo bei žymėjimo, būtina suderinti tekstilės pluoštų pavadinimus ir etiketėse pateikiamus nurodymus, žymenis ir dokumentus, pateikiamus kartu su tekstilės gaminiais įvairiais jų gamybos, perdirbimo ir platinimo etapais; (4) šiame reglamente nustatyti ženklinimo ir žymėjimo reikalavimai neturėtų būti taikomi tais atvejais, kai darbo užsakymus gavę namudininkai arba nepriklausomos įmonės tekstilės gaminius gamina iš medžiagų, kurios jiems tiekiamos nepateikiant informacijos apie savybes, arba specialiai pritaikytiems tekstilės produktams, gaminamiems savarankiškai dirbančių siuvėjų. Tačiau tos išimtys turėtų būti taikomos tik tų namudininkų arba nepriklausomų įmonių ir jiems darbo užsakymą duodančių asmenų sudaromoms sutartims, ir savarankiškai dirbančių siuvėjų ir vartotojų sutartims; (5) šiuo reglamentu nustatomos suderintos nuostatos, susijusios su tam tikrais tekstilės ženklinimo ir žymėjimo aspektais, visų pirma su tekstilės pluoštų pavadinimais. Gali būti ir kitoks ženklinimas ir žymėjimas su sąlyga, kad jis apima kitus aspektus, nei numatytieji pagal šį reglamentą, ir yra suderinamas su Sutartimis; (6) tikslinga nustatyti taisykles, kurių laikydamiesi gamintojai galėtų prašyti įtraukti naują tekstilės pluošto pavadinimą į šio reglamento priedus; (7) taip pat turėtų būti priimta nuostata, reglamentuojanti tam tikrus gaminius, kurie nėra pagaminti tik iš tekstilės medžiagų, bet kuriuose tekstilė sudaro didžiąją gaminio dalį arba į kurias ekonominės veiklos vykdytojas atkreipia ypatingą dėmesį; (8) derėtų nustatyti taisykles dėl tam tikrų tekstilės gaminių, kurių sudėtyje yra gyvūninės kilmės ne tekstilės dalių, ženklinimo. Visų pirma, šiame reglamente turėtų būti nustatytas reikalavimas ženklinant arba žymint nurodyti gyvūninės kilmės ne tekstilės dalis tekstilės gaminiuose, kurių sudėtyje yra tokių dalių, kad vartotojai galėtų atlikti pasirinkimą remdamiesi turima informacija. Ženklinimas arba žymėjimas neturėtų klaidinti; (9) nuokrypis, susijęs su etiketėse ir žymenyse nenurodomais „pašaliniais pluoštais“, turėtų būti taikomas tiek gryniems gaminiams, tiek mišiniams; (10) siekiant užtikrinti, kad visiems vartotojams Sąjungoje būtų prieinama teisinga ir vienoda informacija, pluoštų sudėties ženklinimas arba žymėjimas turėtų būti privalomas. Vis dėlto šiuo reglamentu ekonominės veiklos vykdytojams neturėtų būti užkertamas kelias papildomai nurodyti pluoštų mažų kiekių, į kuriuos reikia atkreipti ypatingą dėmesį, kad būtų išlaikyta pirminė tekstilės gaminio kokybė. Jei gamybos metu nurodyti tekstilės gaminio pluoštų sudėtį yra techniškai sunku, turėtų būti leidžiama etiketėje arba žymenyje nurodyti tik tuos pluoštus, kurie yra žinomi gamybos metu, jeigu jie sudaro tam tikrą gatavo gaminio procentinę dalį; (11) siekiant išvengti praktikos skirtumų valstybėse narėse, būtina nustatyti tikslius tam tikrų iš dviejų arba daugiau komponentų susidedančių tekstilės gaminių ženklinimo ar žymėjimo metodus ir apibrėžti tekstilės gaminių komponentus, į kuriuos nereikalaujama atsižvelgti ženklinant, žymint ir atliekant analizę; (12) tekstilės gaminiai, kuriems taikomi tik ženklinimo bendrąja etikete reikalavimai ir tie, kurie parduodami metrais arba atraižomis, turėtų būti tiekiami rinkai, kad vartotojas galėtų nuodugniai susipažinti su informacija, pateikta ant visos pakuotės ar rietimo; (13) tekstilės pluoštų pavadinimų arba pluoštų sudėties apibūdinimų, kuriems naudotojai ir vartotojai teikia ypatingą prestižinę vertę, naudojimui turėtų būti taikomi tam tikri reikalavimai. Be to, tam, kad naudotojai ir vartotojai būtų informuojami, tekstilės pluoštų pavadinimai turėtų būti susiję su pluošto savybėmis; (14) gaminių, kuriems taikomas šis reglamentas, rinkos priežiūrai valstybėse narėse taikomi 2008 m. liepos 9 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 765/2008, nustatantis su gaminių prekyba susijusius akreditavimo ir rinkos priežiūros reikalavimus ( 6 ), ir 2001 m. gruodžio 3 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2001/95/EB dėl bendros gaminių saugos ( 7 ); (15) būtina nustatyti tekstilės gaminių bandinių atrankos ir analizės metodus, siekiant išvengti bet kokių prieštaravimų dėl panaudotų metodų. Turėtų būti suvienodinti tiek bandinio paruošiamojo apdorojimo, tiek jo kiekybinės analizės metodai, taikomi valstybėse narėse vykdant oficialius bandymus tekstilės gaminių, sudarytų iš dviejų ir trijų komponentų pluoštų mišinių, pluošto sudėčiai nustatyti. Siekiant supaprastinti šį reglamentą ir pritaikyti pagal jį numatytus vienodus metodus prie technikos pažangos, tuos metodus derėtų pertvarkyti į suderintus standartus. Tuo tikslu Komisija turėtų surengti perėjimą nuo dabartinės sistemos, kuri remiasi šiame reglamente išdėstytais metodais, prie suderintais standartais grindžiamos sistemos. Naudojant vienodus tekstilės gaminių, sudarytų iš dviejų ir trijų komponentų pluoštų mišinių, analizės metodus bus sudarytos palankesnės sąlygos laisvam šių gaminių judėjimui ir todėl geriau veiks vidaus rinka; (16) iš dviejų komponentų sudarytų tekstilės pluoštų mišinių, kuriems Sąjungos lygiu nėra nustatyto vienodo analizės metodo, atveju už bandymą atsakingai laboratorijai turėtų būti leista nustatyti tokių mišinių sudėtį analizės ataskaitoje nurodant gautą rezultatą, taikytą metodą ir jo tikslumo laipsnį; (17) šiame reglamente turėtų būti nurodyti sutartiniai dydžiai, kurie turi būti taikomi kiekvieno pluošto nusausintai masei, analizės būdu nustatant tekstilės gaminių pluošto sudėtį, ir turėtų būti pateikiami du skirtingi sutartiniai dydžiai, taikomi apskaičiuojant iškarštų ar šukuotų pluoštų, kuriuose yra vilnos ir (arba) gyvūnų plaukų, sudėtį. Kadangi ne visada galima nustatyti, ar gaminys buvo iškarštas ar šukuotas, ir todėl atliekant tekstilės produktų atitikties patikrinimą Sąjungoje, taikant nuokrypius, gali būti gaunami skirtingi rezultatai, tuos patikrinimus atliekančioms laboratorijoms abejotinais atvejais turėtų būti leista taikyti vieną sutartinį dydį; (18) reikėtų nustatyti taisykles, susijusias su gaminiais, kuriems netaikomi šiame reglamente nustatyti bendrieji ženklinimo ir žymėjimo reikalavimai, visų pirma susijusias su vienkartinio naudojimo gaminiais arba gaminiais, kuriuos reikalaujama ženklinti tik bendrąja etikete; (19) klaidinanti komercinė veikla, kurios metu teikiama apgaulinga informacija, galinti paskatinti vartotojus priimti sprendimus dėl sandorių, kurių jie kitu atveju nebūtų priėmę, yra draudžiama 2005 m. gegužės 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2005/29/EB dėl nesąžiningos įmonių komercinės veiklos vartotojų atžvilgiu vidaus rinkoje ( 8 ) ir jai taikomas 2004 m. spalio 27 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 2006/2004 dėl nacionalinių institucijų, atsakingų už vartotojų apsaugos teisės aktų vykdymą, bendradarbiavimo ( 9 ); (20) siekiant apsaugoti vartotojus, reikalingos skaidrios ir nuoseklios prekybos taisyklės, įskaitant taisykles dėl kilmės žymėjimo. Kai naudojamas toks žymėjimas, jis turėtų suteikti vartotojams galimybę būti visapusiškai informuotiems apie jų perkamų gaminių kilmę, taip vartotojus apsaugant nuo apgaulingų, netikslių ar klaidinančių teiginių apie kilmę; (21) Europos tekstilės sektoriui poveikį daro klastojimas, sukeliantis sunkumų vartotojų apsaugos ir informavimo atžvilgiu. Valstybės narės turėtų ypatingai kreipti dėmesį į horizontaliųjų Sąjungos teisės aktų ir priemonių, skirtų kovai su produktų klastotėmis tekstilės gaminių srityje, pvz., 2003 m. liepos 22 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 1383/2003 dėl muitinės veiksmų, atliekamų su prekėmis, kurios, kaip įtariama, pagamintos pažeidžiant tam tikras intelektinės nuosavybės teises, ir priemonių, kurių turi būti imamasi prekių atžvilgiu nustačius, kad jos pagamintos pažeidžiant tokias teises ( 10 ), įgyvendinimą; (22) tikslinga nustatyti naujų tekstilės pluoštų pavadinimų įtraukimo į šio reglamento priedus tvarką. Todėl šiame reglamente turėtų būti nustatyti reikalavimai, taikomi gamintojų ar kitų asmenų, veikiančių gamintojų vardu, prašymams įtraukti naujus tekstilės pluošto pavadinimus į tuos priedus; (23) būtina, kad gamintojai arba kiti jų vardu veikiantys asmenys, norintys į šio reglamento priedus įtraukti naują tekstilės pluošto pavadinimą, kartu su jų paraiška pateikiamuose techniniuose dokumentuose nurodytų turimą mokslinę informaciją apie galimas alergines reakcijas ar kitokio pobūdžio neigiamą naujo tekstilės pluošto poveikį žmonių sveikatai, įskaitant tuo tikslu pagal atitinkamus Sąjungos teisės aktus atliktų bandymų rezultatus; (24) pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 290 straipsnį Komisijai turėtų būti suteikti įgaliojimai priimti teisės aktus, susijusius su techninių kriterijų ir procedūrinių taisyklių patvirtinimu, kad būtų leista taikyti didesnius nuokrypius, II, IV, V, VI, VII, VIII ir IX priedų daliniu pakeitimu siekiant juos pritaikyti prie techninės pažangos ir I priedo daliniu pakeitimu siekiant naujus tekstilės pluoštų pavadinimus įtraukti į tame priede pateiktą sąrašą. Ypač svarbu, kad Komisija parengiamųjų darbų metu tinkamai konsultuotųsi, įskaitant konsultacijas ekspertų lygiu. Ruošdama ir rengdama deleguotuosius aktus, Komisija turėtų užtikrinti, kad susiję dokumentai būtų tuo pačiu metu tinkamai laiku persiųsti Europos Parlamentui ir Tarybai; (25) kadangi šio reglamento tikslų valstybės narės negali deramai pasiekti ir dėl jo masto tų tikslų būtų geriau siekti Sąjungos lygiu, laikydamasi Europos Sąjungos sutarties 5 straipsnyje nustatyto subsidiarumo principo Sąjunga gali patvirtinti priemones. Pagal tame straipsnyje nustatytą proporcingumo principą šiuo reglamentu neviršijama to, kas būtina nurodytiems tikslams pasiekti; (26) siekiant pašalinti galimas tinkamo vidaus rinkos veikimo kliūtis, kylančias dėl skirtingų valstybių narių nuostatų arba taikomos praktikos, ir neatsilikti nuo elektroninės prekybos raidos bei susidoroti su būsimais iššūkiais tekstilės gaminių rinkoje, reikėtų apsvarstyti kitų tekstilės gaminių ženklinimo aspektų suderinimą arba standartizavimą. Tuo tikslu Komisija raginama pateikti Europos Parlamentui ir Tarybai ataskaitą dėl galimų naujų ženklinimo reikalavimų nustatymo Sąjungos lygiu, kad būtų sudarytos palankesnės sąlygos laisvam tekstilės gaminių judėjimui vidaus rinkoje ir užtikrinta aukšto lygio vartotojų apsauga visoje Sąjungoje. Toje ataskaitoje visų pirma turėtų būti ištirta vartotojų nuomonė dėl informacijos, kuri turėtų būti nurodoma ant tekstilės gaminių etiketės, kiekio ir išanalizuota, kokios papildomos priemonės, be ženklinimo, dar galėtų būti naudojamos siekiant suteikti vartotojams papildomos informacijos. Ataskaita turėtų būti grindžiama išsamiomis konsultacijomis su suinteresuotaisiais subjektais, įskaitant vartotojus, be to, joje derėtų atsižvelgti į esamus susijusius Europos ir tarptautinius standartus. Ataskaitoje visų pirma turėtų būti ištirta galimų suderintų taisyklių dėl kilmės nurodymo apimtis ir ypatumai, atsižvelgiant į galimų horizontaliųjų kilmės šalies taisyklių pokyčių rezultatus, papildoma galimų ženklinimo reikalavimų, susijusių su tekstilės gaminių priežiūros nurodymais, dydžiu, pavojingomis medžiagomis, degumu ir ekologinėmis savybėmis, nauda vartotojui; universalių nekalbinių simbolių arba kodų naudojimas tekstilės gaminyje esančių tekstilės pluoštų nustatymui, sudarantis vartotojui galimybes aiškiai suprasti sudėtį ir visų pirma tai, ar naudojamas natūralus ar dirbtinis pluoštas; socialinis ir elektroninis ženklinimas; identifikacijos numerio etiketėje nurodymas, kad paprašius būtų galima rasti papildomos informacijos apie gaminį ir gamintoją, ypač internete. Prireikus, prie ataskaitos turėtų būti pridėti teisėkūros pasiūlymai; (27) Komisija turėtų atlikti tyrimą, skirtą įvertinti, ar yra alerginių reakcijų ir tekstilės gaminiuose naudojamų cheminių medžiagų arba mišinių priežastinis ryšys. Remdamasi tuo tyrimu, Komisija prireikus turėtų pateikti teisėkūros pasiūlymus, atsižvelgdama į esamus Sąjungos teisės aktus; (28) Direktyvos 73/44/EEB, 96/73/EB ir 2008/121/EB turėtų būti panaikintos, kadangi: PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:







1

SKYRIUS

BENDROSIOS NUOSTATOS

1 straipsnis

Dalykas

Siekiant pagerinti vidaus rinkos veikimą ir teikti vartotojams tikslią informaciją, šiuo reglamentu nustatomos taisyklės, reglamentuojančios tekstilės pluoštų pavadinimų naudojimą, susijusį tekstilės gaminių pluošto sudėties ženklinimą ir žymėjimą, gyvūninės kilmės ne tekstilės dalių turinčių tekstilės gaminių ženklinimą arba žymėjimą bei tekstilės gaminių pluošto sudėties nustatymą atliekant dviejų ir trijų komponentų tekstilės pluoštų mišinių kiekybinę analizę.

2 straipsnis

Taikymo sritis

1. Šis reglamentas taikomas tekstilės gaminiams, kai jie tiekiami Sąjungos rinkai, ir 2 dalyje nurodytiems gaminiams.

2. Šiame reglamente toliau išvardyti gaminiai prilyginami tekstilės gaminiams:

a) gaminiams, kuriuose tekstilės pluoštai sudaro ne mažiau kaip 80 % masės;

b) baldai, skėčiai, tentai nuo saulės, kuriuose tekstilės komponentai sudaro ne mažiau kaip 80 % visos masės;

c) tekstilės komponentams: i) daugiasluoksnių kiliminių dangų; ii) čiužinių dangų; iii) turizmo reikmenų dangų; jeigu tokie tekstilės komponentai sudaro ne mažiau kaip 80 % tokių dangų masės;

d) tekstilės gaminiams, įtrauktiems į kitų gaminių sudėtį ir sudarantiems neatskiriamą jų dalį, jeigu nurodoma jų sudėtis.

3. Šis reglamentas netaikomas tekstilės gaminiams, kurie pagal sutartis namudininkų arba nepriklausomų įmonių gaminami iš medžiagų, kurių savybės kartu pateikiamuose dokumentuose nenurodomos.

4. Šis reglamentas netaikomas tekstilės gaminiams, kuriuos pagal konkretų užsakymą pagamina savarankiškai dirbantys siuvėjai.

3 straipsnis

Terminų apibrėžtys

1. Šiame reglamente vartojamų terminų apibrėžtys:

a) tekstilės gaminys – neapdorotas, pusiau apdorotas, apdorotas, pusiau pagamintas, pagamintas, pusiau pasiūtas ar pasiūtas gaminys, sudarytas tik iš tekstilės pluoštų, neatsižvelgiant į taikytą sumaišymo ar sujungimo būdą;

b) tekstilės pluoštas – bet kuris iš šių pluoštų: i) medžiaga, kuriai būdingas lankstumas, plonumas ir didelis santykis tarp ilgio ir maksimalaus skersinio matmens, leidžiantys ją taikyti tekstilėje; ii) lanksti juostelė arba vamzdelis, kurių matomasis plotis neviršija 5 mm, įskaitant juosteles, išpjautas iš platesnių juostų arba plėvelių, pagamintų iš medžiagų, naudojamų I priedo 2 lentelėje išvardytiems pluoštams gaminti, ir tinkamų taikyti tekstilėje;

c) matomasis plotis – sulankstytos, suplotos, suspaustos arba susuktos juostelės ar vamzdelio plotis, arba vidutinis plotis, kai jų plotis nėra visur vienodas;

d) tekstilės komponentas – tekstilės gaminio dalis, kurios pluošto sudėtį galima nustatyti;

e) pašaliniai pluoštai – kiti pluoštai nei nurodytieji etiketėje ar žymenyje;

f) pamušalas – atskiras komponentas, naudojamas drabužiams ir kitiems gaminiams gaminti, sudarytas iš vieno ar kelių tekstilės medžiagos sluoksnių, pritvirtinamas prie vieno arba kelių kraštų;

g) ženklinimas – reikalaujamos informacijos pridėjimas prie tekstilės gaminio pritvirtinant etiketę;

h) žymėjimas – reikalaujamos informacijos nurodymas tiesiogiai ant tekstilės gaminio prisiuvant, išsiuvinėjant, atspausdinant, įspaudžiant arba naudojant kitą pritvirtinimo technologiją;

i) bendrasis ženklinimas – vienos etiketės naudojimas keliems tekstilės gaminiams arba komponentams;

j) vienkartinio naudojimo gaminys – tekstilės gaminys, skirtas panaudoti tik vieną kartą arba skirtas naudoti ribotą laiką, ir pagal įprastinę naudojimo paskirtį nėra skirtas dar kartą panaudoti tuo pačiu arba panašiu tikslu;

k) sutartinis dydis – drėgnio vertė, naudojama apskaičiuojant pluošto komponentų procentinę dalį pagal gryno sauso bandinio masę patikslinant įprastiniais sutartiniais dydžiais.

2. Šiame reglamente vartojami šie Reglamento (EB) Nr. 765/2008 2 straipsnyje nustatyti terminai: „tiekimas rinkai“, „pateikimas į rinką“, „gamintojas“, „importuotojas“, „platintojas“, „ekonominės veiklos vykdytojai“, „darnusis standartas“, „rinkos priežiūra“ ir „rinkos priežiūros institucija“.

4 straipsnis

Bendrasis reikalavimas tekstilės gaminių tiekimui rinkai

Tekstilės gaminiai tiekiami rinkai tik tuo atveju, jei tokie gaminiai yra paženklinti, pažymėti arba prie jų pridedami komerciniai dokumentai laikantis šio reglamento.







2

SKYRIUS

TEKSTILĖS PLUOŠTŲ PAVADINIMAI IR SUSIJĘ ŽENKLINIMO IR ŽYMĖJIMO REIKALAVIMAI

5 straipsnis

Tekstilės pluoštų pavadinimai

1. Tekstilės gaminių pluoštų sudėčių aprašymui etiketėse ir žymenyse vartojami tik I priede išvardyti tekstilės pluoštų pavadinimai.

2. I priede išvardyti pavadinimai vartojami tik tiems tekstilės pluoštams, kurių pobūdis atitinka tame priede pateiktą aprašymą.

Kitiems pluoštams I priede išvardyti pavadinimai nevartojami nei kaip atskiras žodis, nei kaip jo šaknis, nei kaip būdvardis.

Terminas „šilkas“ neturi būti vartojamas ištisinių gijinių siūlų iš tekstilės pluoštų formai ar išskirtinumui žymėti.

6 straipsnis

Prašymai patvirtinti naujus tekstilės pluoštų pavadinimus

Gamintojas arba gamintojo vardu veikiantis asmuo gali teikti prašymą Komisijai į I priede pateiktą sąrašą įtraukti naują tekstilės pluošto pavadinimą.

Su prašymu pateikiami techniniai dokumentai, parengti pagal II priedą.

7 straipsnis

Gryni tekstilės gaminiai

1. Tik tuos tekstilės gaminius, kurie sudaryti tik iš to paties pluošto, galima ženklinti arba žymėti „100 %“, „grynas“ arba „visas“.

Tie ar panašūs terminai nevartojami kitiems tekstilės gaminiams.

2. Nedarant poveikio 8 straipsnio 3 daliai, taip pat gali būti laikoma, kad tekstilės gaminys sudarytas tik iš to paties pluošto, jeigu jame esantys pašaliniai pluoštai sudaro ne daugiau kaip 2 % jo masės ir jeigu šis kiekis yra pateisinamas tuo, kad pagal gerą gamybos praktiką yra techniniu požiūriu neišvengiamas, o ne pridedamas, kaip įprasta.

Gali būti laikoma, kad iškarštas tekstilės gaminys yra sudarytas tik iš to paties pluošto, jei jame esantys pašaliniai pluoštai sudaro ne daugiau kaip 5 % jo masės, jeigu šis kiekis yra pateisinamas tuo, kad pagal gerą gamybos praktiką yra techniniu požiūriu neišvengiamas, o ne pridedamas, kaip įprasta.

8 straipsnis

Natūraliosios vilnos gaminiai

1. Tekstilės gaminį galima ženklinti arba žymėti vienu iš pavadinimų, nustatytų III priede, jeigu jį sudaro tik vilnos pluoštas, kuris anksčiau nebuvo panaudotas gatavame gaminyje, ir kuris nebuvo verptas ir (arba) veltas kitaip, nei pagal to gaminio gamybos reikalavimus, ir kuris nebuvo kaip nors pažeistas jį apdorojant ar naudojant.

2. Nukrypstant nuo 1 dalies, III priede išvardyti pavadinimai gali būti vartojami tekstilės pluoštų mišinyje esančiai vilnai apibūdinti, jei įvykdomos visos šios sąlygos:

a) visa tame mišinyje esanti vilna atitinka 1 dalyje apibrėžtus reikalavimus;

b) tokia vilna sudaro ne mažiau kaip 25 % visos mišinio masės;

c) naudojant vilnos maišymo prieš karšimą būdą, vilna yra sumaišyta tik su vienu kitu pluoštu.

Pateikiama visa tokio mišinio sudėtis procentinėmis dalimis.

3. 1 ir 2 dalyse nurodytuose gaminiuose, įskaitant iškarštą vilną, pašaliniai pluoštai turi neviršyti 0,3 % masės ir turi būti grindžiami tuo, kad pagal gerą gamybos praktiką yra techniniu požiūriu neišvengiami, o ne pridedami, kaip įprasta.

9 straipsnis

Daugiapluoščiai tekstilės gaminiai

1. Tekstilės gaminys ženklinamas arba žymimas mažėjančia seka nurodant visų sudėtyje esančių pluoštų pavadinimus ir masę procentais.

2. Nukrypstant nuo 1 dalies ir nedarant poveikio 7 straipsnio 2 daliai, pluoštas, kuris sudaro iki 5 % visos tekstilės gaminio masės, arba pluoštai, kurie bendrai sudaro iki 15 % visos masės, gali būti, jeigu jų negalima lengvai nustatyti gamybos metu, žymimi terminu „kiti pluoštai“ iš karto prieš arba po jų nurodytos visos bendros procentinės dalies masėje.

3. Gaminius, kurie turi grynos medvilnės metmenis ir gryno lino ataudus ir kuriuose linas sudaro ne mažiau kaip 40 % visos nešlichtuotos medžiagos masės, galima vadinti „medvilnė ir linas“, ir kartu turi būti pateikta sudėties charakteristika, kurioje būtų pažymėta: „grynos medvilnės metmenys – gryno lino ataudai“.

4. Nedarant poveikio 5 straipsnio 1 daliai, tekstilės gaminių, kurių sudėtį gamybos metu sunku nurodyti, etiketėje arba žymenyje galima vartoti terminą „maišyti pluoštai“ arba „nenurodyta tekstilės sudėtis“.

5. Nukrypstant nuo šio straipsnio 1 dalies, pluoštai, dar neišvardyti I priede, gali būti žymimi terminu „kiti pluoštai“ iš karto prieš arba po jų nurodytos visos bendros procentinės dalies masėje.

10 straipsnis

Dekoratyvinės paskirties pluoštai ir antistatinio poveikio pluoštai

1. Nurodant pluošto sudėtį, numatytą 7 ir 9 straipsniuose, nereikia atsižvelgti į matomus, išsiskiriančius pluoštus, kurie yra tik dekoratyvinės paskirties ir neviršija 7 % gatavo gaminio masės.

2. Nurodant pluošto sudėtį, numatytą 7 ir 9 straipsniuose, nereikia atsižvelgti į metalizuotus pluoštus ir kitus pluoštus, kurie įtraukiami į sudėtį antistatiniam poveikiui suteikti ir neviršija 2 % gatavo gaminio masės.

3. 9 straipsnio 4 dalyje nurodytiems gaminiams šio straipsnio 1 ir 2 dalyse numatytos procentinės dalys apskaičiuojamos ne nuo visos medžiagos masės, o atskirai nuo metmenų ir ataudų masės.

11 straipsnis

Daugiakomponenčiai tekstilės gaminiai

1. Tekstilės gaminys, sudarytas iš dviejų arba daugiau tekstilės komponentų, kurių tekstilės pluoštų sudėtis yra skirtinga, turi turėti etiketę arba žymenį, kuriuose nurodoma kiekvieno komponento tekstilės pluošto sudėtis.

2. 1 dalyje nurodytas ženklinimas ar žymėjimas tekstilės komponentų atžvilgiu yra neprivalomas, kai įvykdomos šios dvi sąlygos:

a) tie komponentai nėra pagrindinis pamušalas; ir

b) tie komponentai sudaro mažiau kaip 30 % visos tekstilės gaminio masės.

3. Jei du arba daugiau tekstilės gaminių yra tos pačios pluošto sudėties ir paprastai sudaro vieną vienetą, juos galima ženklinti tik viena etikete arba žymeniu.

12 straipsnis

Tekstilės gaminiai, kurių sudėtyje yra gyvūninės kilmės ne tekstilės dalių

1. Kai tekstilės gaminiai, kurių sudėtyje yra gyvūninės kilmės ne tekstilės dalių, tiekiami rinkai, ženklinant arba žymint gaminius, kuriuose yra tokių dalių, tokių dalių buvimas nurodomas fraze „Yra gyvūninės kilmės ne tekstilės dalių“.

2. Ženklinimas ar žymėjimas neturi būti klaidinantis ir turi būti atliekamas taip, kad vartotojas galėtų jį lengvai suprasti.

13 straipsnis

IV priede išvardytų tekstilės gaminių ženklinimas ir žymėjimas

IV priede išvardytų tekstilės gaminių pluoštų sudėtis nurodoma laikantis tame priede pateiktų ženklinimo ir žymėjimo nuostatų.

14 straipsnis

Etiketės ir žymenys

1. Tekstilės gaminiai ženklinami arba žymimi siekiant nurodyti jų pluoštų sudėtį, kai jie tiekiami rinkai.

Tekstilės gaminių ženklinimas ir žymėjimas turi būti patvarus, lengvai įskaitomas, matomas ir prieinamas, o etiketės atveju, ji turi būti tvirtai pritvirtinama.

2. Nedarant poveikio 1 daliai, etiketes ar žymenis galima pakeisti arba papildyti pridedamais komerciniais dokumentais, kai gaminiai tiekiami ekonominės veiklos vykdytojams tiekimo grandinėje arba kai jie pristatomi vykdant užsakymą, kurį pateikė perkančioji organizacija, kaip apibrėžta 2004 m. kovo 31 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2004/18/EB dėl viešojo darbų, prekių ir paslaugų pirkimo sutarčių sudarymo tvarkos derinimo ( 11 ) 1 straipsnyje.

3. Šio straipsnio 2 dalyje nurodytuose pridedamuose komerciniuose dokumentuose aiškiai nurodomi 5, 7, 8 ir 9 straipsniuose nurodyti tekstilės gaminių pluoštų sudėties pavadinimai ir apibūdinimai.

Santrumpos nevartojamos, išskyrus mechanizuoto duomenų apdorojimo kodą, arba kai santrumpos apibrėžtos tarptautiniuose standartuose, jeigu jos paaiškintos tame pačiame komerciniame dokumente.

15 straipsnis

Pareiga pateikti etiketę arba žymenį

1. Pateikdamas tekstilės gaminį į rinką gamintojas užtikrina etiketės arba žymens pateikimą ir juose nurodytos informacijos tikslumą. Jei gamintojas nėra įsisteigęs Sąjungoje, etiketės arba žymens pateikimą ir juose nurodytos informacijos tikslumą užtikrina importuotojas.

2. Šiame reglamente platintojas laikomas gamintoju, kai jis pateikia gaminį į rinką savo vardu arba su savo prekės ženklu, pats prideda etiketę arba iš dalies pakeičia etiketės turinį.

3. Tiekdamas tekstilės gaminį rinkai, platintojas užtikrina, kad tekstilės gaminiai būtų tinkamai paženklinti etiketėmis arba žymenimis, kaip nurodyta šiame reglamente.

4. 1, 2 ir 3 dalyse nurodyti ekonominės veiklos vykdytojai užtikrina, kad informacijos, nurodytos tiekiant tekstilės gaminius rinkai, nebūtų galima supainioti su šiuo reglamentu nustatytais tekstilės pluoštų pavadinimais ir pluoštų sudėčių apibūdinimais.

16 straipsnis

Tekstilės pluoštų pavadinimų ir pluošto sudėties apibūdinimų vartojimas

1. Tekstilės gaminį tiekiant rinkai, 5, 7, 8 ir 9 straipsniuose nurodyti tekstilės pluošto sudėties apibūdinimai pateikiami kataloguose ir komercinėje literatūroje, ant pakuotės, etiketėse ir žymenyse taip, kad jie būtų lengvai įskaitomi, matomi, aiškūs ir būtų pateikti vienodais pagal savo dydį, stilių bei šriftą spaudmenimis. Ši informacija turi būti aiškiai matoma pirkinį ketinančiam įsigyti vartotojui, taip pat ir tais atvejais, kai perkama naudojant elektronines priemones.

2. Prekės ženklai arba įmonės pavadinimas gali būti rašomi iš karto prieš 5, 7, 8 ir 9 straipsniuose nurodytus tekstilės pluošto sudėties apibūdinimus arba iš karto po jų.

Vis dėlto jeigu prekės ženkle arba įmonės pavadinime kaip vienas žodis ar kaip šaknis, arba kaip būdvardis nurodomas vienas iš I priede išvardytų tekstilės pluoštų pavadinimų arba pavadinimas, kurį galima su jais supainioti, toks prekės ženklas arba pavadinimas rašomas iš karto prieš 5, 7, 8 ir 9 straipsniuose nurodytus tekstilės pluošto sudėties apibūdinimus arba iš karto po jų.

Kita informacija visada nurodoma atskirai.

3. Ženklinama arba žymima valstybės narės, kurios teritorijoje tekstilės gaminiai teikiami vartotojui, valstybine kalba arba kalbomis, išskyrus atvejus, kai ta valstybė narė nustato kitaip.

Kai siuvimui, adymui ir siuvinėjimui skirti siūlai teikiami ritėmis, sruogomis, kamuoliais ar kitokiais nedideliais kiekiais, ženklinant bendrąja etikete taikoma pirma pastraipa, kaip nurodyta 17 straipsnio 3 dalyje. Kai šie gaminiai parduodami atskirai, jie gali būti ženklinami arba žymimi bet kuria Sąjungos institucijų oficialiąja kalba su sąlyga, kad jie yra paženklinti ir bendrąja etikete.

17 straipsnis

Nukrypti leidžiančios nuostatos

1. 11, 14, 15 ir 16 straipsniuose nustatytoms taisyklėms taikomos šio straipsnio 2, 3 ir 4 dalyse numatytos nukrypti leidžiančios nuostatos.

2. V priede išvardytų tekstilės gaminių etiketėse ir žymenyse tekstilės pluoštų pavadinimų arba pluoštų sudėties nurodyti nereikalaujama.

Vis dėlto jeigu prekės ženkle arba įmonės pavadinime kaip vienas žodis ar šaknis, arba kaip būdvardis nurodytas vienas iš I priede išvardytų pavadinimų arba pavadinimas, kurį galima su jais supainioti, taikomi 11, 14, 15 ir 16 straipsniai.

3. Jeigu VI priede išvardyti tekstilės gaminiai yra vienodos rūšies ir pluošto sudėties, juos galima tiekti rinkai kartu su bendrąja etikete.

4. Metrais parduodamų tekstilės gaminių pluoštų sudėtį galima nurodyti ant tiekiamos rinkai atraižos arba rietimo.

5. 3 ir 4 dalyse nurodyti tekstilės gaminiai rinkai tiekiami taip, kad su tų gaminių pluoštų sudėtimi galėtų susipažinti kiekvienas pirkėjas tiekimo grandinėje, įskaitant vartotoją.







3

SKYRIUS

RINKOS PRIEŽIŪRA

18 straipsnis

Tikrinimai vykdant rinkos priežiūrą

Vadovaudamosi šiuo reglamentu, rinkos priežiūros institucijos tikrina, ar tekstilės gaminių pluoštų sudėtis atitinka pateiktą informaciją apie tų gaminių pluoštų sudėtį.

19 straipsnis

Pluoštų sudėties nustatymas

1. Siekiant nustatyti tekstilės gaminių pluoštų sudėtį, 18 straipsnyje nurodyti tikrinimai atliekami taikant VIII priede išvardytus metodus arba darniuosius standartus, kurie turi būti įtraukti į tą priedą.

2. Nustatant 7, 8 ir 9 straipsniuose nurodytas pluoštų sudėtis, neatsižvelgiama į VII priede išvardytus punktus.

3. 7, 8 ir 9 straipsniuose nustatytos pluoštų sudėtys nustatomos kiekvieno pluošto nusausintai masei taikant IX priede nustatytus tinkamus sutartinius dydžius, neatsižvelgiant į VII priede nustatytus punktus.

4. Laboratorijos, atsakingos už tekstilės mišinių, kuriems Sąjungos lygiu nėra nustatyto vienodo analizės metodo, bandymą, nustato tokių mišinių pluoštų sudėtį, analizės ataskaitoje nurodydamos gautą rezultatą, taikytą metodą ir jo tikslumo laipsnį.

20 straipsnis

Nuokrypiai

1. Nustatant tekstilės gaminių pluoštų sudėtį, taikomi 2, 3 ir 4 dalyse nustatyti nuokrypiai.

2. Nedarant poveikio 8 straipsnio 3 daliai, pašalinių pluoštų dalies pluošto sudėtyje, kuri turi būti nurodyta pagal 9 straipsnį, nurodyti nereikia, jeigu tų pluoštų procentinė dalis nesiekia šių dydžių:

a) 2 % visos tekstilės gaminio masės, jeigu šis kiekis pateisinamas tuo, kad pagal gerą gamybos praktiką yra techniniu požiūriu neišvengiamas, o ne pridedamas kaip įprasta; arba

b) 5 % visos masės iškarštų tekstilės produktų atveju, jeigu šis kiekis pateisinamas tuo, kad pagal gerą gamybos praktiką yra techniniu požiūriu neišvengiamas, o ne pridedamas kaip įprasta.

3. Nurodant visą etiketėje arba žymenyje išvardytų pluoštų masę, leidžiamas 3 % gamybinis nuokrypis tarp nurodytos pluošto sudėties, kuri pateikiama pagal 9 straipsnį, ir procentinių dalių, gautų atlikus analizę pagal 19 straipsnį. Toks nuokrypis taip pat taikomas:

a) pluoštams, kurie išvardyti pagal 9 straipsnį nenurodant jų procentinių dalių;

b) vilnos, nurodytos 8 straipsnio 2 dalies b punkte, procentinei daliai.

Atliekant analizę, nuokrypiai apskaičiuojami atskirai. Visa masė, į kurią turi būti atsižvelgiama apskaičiuojant šioje dalyje nurodytą nuokrypį, yra gatavo gaminio pluoštų masė, atėmus pašalinių pluoštų masę, apskaičiuotą taikant šio straipsnio 2 dalyje nurodytą nuokrypį.

4. Nuokrypius, nurodytus 2 ir 3 dalyse, leidžiama taikyti kartu tik tuo atveju, jei pašaliniai pluoštai, nustatyti analizės, atliktos taikant 2 dalyje nurodytą nuokrypį, metu, pasirodo esantys to paties cheminio tipo, kaip vienas ar keli etiketėje arba žymenyje nurodyti pluoštai.

5. Jeigu atsižvelgiant į tam tikrų tekstilės gaminių gamybos procesą nuokrypiai turi būti didesni nei nurodyta 2 ir 3 dalyse, Komisija gali leisti taikyti didesnius nuokrypius.

Prieš pateikdamas tekstilės gaminį į rinką gamintojas pateikia Komisijai prašymą išduoti leidimą, nurodydamas pakankamas priežastis ir išskirtinių gamybos aplinkybių įrodymą. Leidimas gali būti išduotas tik išskirtiniais atvejais ir gamintojui pateikus tinkamą pagrindimą.

Prireikus Komisija, naudodamasi teise priimti deleguotuosius aktus pagal 22 straipsnį, patvirtina šios dalies taikymo techninius kriterijus ir procedūrines taisykles.







4

SKYRIUS

BAIGIAMOSIOS NUOSTATOS

21 straipsnis

Deleguotieji aktai

1. Komisijai pagal 22 straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti 20 straipsnio 5 dalies taikymo techninius kriterijus ir procedūrines taisykles, II, IV, V, VI, VII, VIII ir IX priedų dalinius pakeitimus, siekiant atsižvelgti į techninę pažangą, ir I priedo dalinius pakeitimus pagal 6 straipsnį, siekiant įtraukti į tame priede pateiktą sąrašą naujus tekstilės pluoštų pavadinimus.

2. Priimdama tokius deleguotuosius aktus, Komisija laikosi šio reglamento nuostatų.

22 straipsnis

Naudojimasis įgaliojimais

1. Komisijai suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus laikantis šiame straipsnyje nustatytų sąlygų.

2. 20 straipsnio 5 dalyje ir 21 straipsnyje nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami penkerių metų laikotarpiui nuo 2011 m. lapkričio 7 d. Komisija parengia ataskaitą dėl įgaliojimų suteikimo likus ne mažiau kaip devyniems mėnesiams iki penkerių metų laikotarpio pabaigos. Įgaliojimų suteikimas automatiškai pratęsiamas tokios pačios trukmės laikotarpiams, išskyrus atvejus, kai Europos Parlamentas ar Taryba pareiškia prieštaravimų dėl tokio pratęsimo likus ne mažiau kaip trims mėnesiams iki kiekvieno tokio laikotarpio pabaigos.

3. Europos Parlamentas arba Taryba gali bet kuriuo metu atšaukti 20 straipsnio 5 dalyje ir 21 straipsnyje nurodytų įgaliojimų suteikimą. Sprendimu dėl atšaukimo nutraukiamas tame sprendime nurodytų įgaliojimų suteikimas. Jis įsigalioja kitą dieną po sprendimo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje arba vėlesnę jame nurodytą dieną. Jis nedaro poveikio jau galiojančių deleguotųjų aktų teisėtumui.

4. Kai tik Komisija priima deleguotąjį aktą, apie tai ji tuo pačiu metu praneša Europos Parlamentui ir Tarybai.

5. Pagal 20 straipsnio 5 dalį ir 21 straipsnį priimtas deleguotasis aktas įsigalioja tik tuomet, jeigu per du mėnesius nuo pranešimo apie jį Europos Parlamentui ir Tarybai dienos nei Europos Parlamentas, nei Taryba nepareiškė prieštaravimų, arba jeigu iki to laikotarpio pabaigos tiek Europos Parlamentas, tiek Taryba pranešė Komisijai, kad jie nepareikš prieštaravimų. Europos Parlamento arba Tarybos iniciatyva tas laikotarpis pratęsiamas dviem mėnesiais.

23 straipsnis

Ataskaitų teikimas

Ne vėliau kaip 2014 m. lapkričio 8 d. Komisija pateikia Europos Parlamentui ir Tarybai šio reglamento taikymo ataskaitą, kurioje daugiausiai dėmesio skiriama prašymams dėl naujų tekstilės pluoštų pavadinimų ir jų patvirtinimui, taip pat prireikus teikia teisėkūros pasiūlymą.

24 straipsnis

Peržiūra

1. Ne vėliau kaip 2013 rugsėjo 30 d. Komisija pateikia Europos Parlamentui ir Tarybai ataskaitą dėl galimų naujų ženklinimo reikalavimų nustatymo Sąjungos lygiu siekiant teikti vartotojams tikslią, susijusią, suprantamą ir palyginamą informaciją apie tekstilės gaminių savybes.

2. Ši ataskaita grindžiama konsultacijomis su suinteresuotaisiais subjektais, be to, joje atsižvelgiama į esamus susijusius Europos ir tarptautinius standartus.

3. Prireikus su ataskaita pateikiami atitinkami teisėkūros pasiūlymai, ir joje, inter alia, nagrinėjami šie klausimai:

a) kilmės ženklinimo sistema, skirta teikti vartotojams tikslią informaciją apie kilmės šalį ir papildomą informaciją, kuria užtikrinamas visapusiškas tekstilės gaminių atsekamumas, atsižvelgiant į galimų horizontaliųjų kilmės šalies taisyklių pokyčių rezultatus;

b) suderinta gaminio priežiūros ženklinimo sistema;

c) atitinkamų tekstilės gaminių vienodo dydžio ženklinimo sistema Sąjungos mastu;

d) alerginį poveikį turinčių medžiagų nurodymas;

e) elektroninis ženklinimas ir kitos naujos technologijos, taip pat nekalbinių simbolių ar kodų naudojimas pluoštų nustatymui.

25 straipsnis

Tyrimas dėl pavojingų medžiagų

Ne vėliau kaip 2013 m. rugsėjo 30 d. Komisija atlieka tyrimą, skirtą įvertinti, ar yra alerginių reakcijų ir tekstilės gaminiuose naudojamų cheminių medžiagų arba mišinių priežastinis ryšys. Remdamasi tuo tyrimu, Komisija prireikus pateikia teisėkūros pasiūlymų, atsižvelgdama į esamus Sąjungos teisės aktus.

26 straipsnis

Pereinamojo laikotarpio nuostata

Tekstilės gaminiai, kurie atitinka Direktyvą 2008/121/EB ir kurie pateikiami į rinką anksčiau nei 2012 m. gegužės 8 d., gali būti toliau tiekiami rinkai iki 2014 m. lapkričio 9 d.

27 straipsnis

Panaikinimas

Direktyvos 73/44/EEB, 96/73/EB ir 2008/121/EB panaikinamos nuo 2012 m. gegužės 8 d.

Nuorodos į panaikintas direktyvas laikomos nuorodomis į šį reglamentą ir aiškinamos pagal X priede pateiktas atitikties lenteles.

28 straipsnis

Įsigaliojimas

Šis reglamentas įsigalioja dvidešimtą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Jis taikomas nuo 2012 m. gegužės 8 d.

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.









I PRIEDAS

Tekstilės pluoštų pavadinimų sąrašas

(nurodytos 5 straipsnyje)







1 lentelė Numeris Pavadinimas Pluošto apibūdinimas 1 vilna avies arba ėriukų (Ovis aries) vilnų pluoštai arba avies arba ėriukų vilnų pluoštų mišiniai ir 2 punkte išvardytų gyvūnų plaukų mišiniai 2 alpakos, lamos, kupranugario, kašmyro, moherio, angoros, vikunijos, jako, guanako, kašgoros, bebro, ūdros. Gali būti vartojama su žodžiu „vilna“, arba „plaukai“ šių gyvūnų plaukai: alpakos, lamos, kupranugario, kašmyro ožkos, angoros ožkos, angoros triušio, vikunijos, jako, guanako, kašgoros ožkos, bebro, ūdros 3 gyvūnų plaukai arba ašutai, nebūtinai įvardinant gyvūno rūšį (pvz., galvijų plaukai, paprastosios ožkos plaukai, ašutai) 1 ir 2 punktuose nepaminėtų įvairių gyvūnų plaukai 4 šilkas pluoštas, išskiriamas tiktai šilkaverpių vabzdžių 5 medvilnė pluoštas, gaunamas iš medvilnės augalo (Gossypium) sėklų dėžučių 6 kapokas pluoštas, gaunamas iš kapoko (Ceiba pentandra) vaisiaus vidaus 7 linas pluoštas, gaunamas iš linų (Linum usitatissimum) stiebų 8 tikrosios kanapės pluoštas, gaunamas iš kanapės (Cannabis sativa) luobo 9 džiutas pluoštas, gaunamas iš Corchorus olitorius ir Corchorus capsularis luobo. Šiame reglamente džiutu yra laikomi luobiniai pluoštai, gaunami iš šių rūšių: Hibiscus cannabinus, Hibiscus sabdariffa, Abutilon avicennae, Urena lobata, Urena sinuata 10 abaka (Manilos kanapė) pluoštas, gaunamas iš Musa textilis lapamakščių 11 alfa pluoštas, gaunamas iš Stipa tenacissima lapų 12 koiras (kokoso riešutas) pluoštas, gaunamas iš Cocos nucifera vaisių 13 spartina pluoštas, gaunamas iš Cytisus scoparius ir (arba) Spartium Junceum lapų 14 ramė pluoštas, gaunamas iš Boehmeria nivea ir Boehmeria tenacissima stiebų 15 sizalis pluoštas, gaunamas iš Agave sisalana lapų 16 sunas pluoštas, gaunamas iš Crotalaria juncea stiebų 17 henekenas pluoštas, gaunamas iš Agave fourcroydes lapų 18 magėjus pluoštas, gaunamas iš Agave cantala lapų







2 lentelė Numeris Pavadinimas Pluošto apibūdinimas 19 acetatinis pluoštas celiuliozės acetato pluoštas, kuriame yra nuo 74 % iki 92 % acetilintų hidroksilo grupių 20 alginatas pluoštas, gaunamas iš algino rūgšties metalų druskų 21 vario amoniakinis pluoštas regeneruotos celiuliozės pluoštas (cupramonium rayon), gaunamas vario amoniakinimo procesu 22 modalinis pluoštas regeneruotos celiuliozės pluoštas, gautas modifikuojant viskozę, pasižymintis didele trūkimo jėga ir dideliu moduliu šlapiame būvyje. Kondicionuoto pluošto trūkimo jėga (BC) ir jėga (BM), reikalinga, kad būtų pasiekta 5 % ištįsa šlapiame būvyje, yra: BC (cN) ≥ 1,3 BM (cN) ≥ 0,5 , čia T reiškia vidutinį ilginį tankį deciteksais 23 baltyminis pluoštas pluoštas, gaunamas iš chemikalais regeneruotų ir stabilizuotų natūralių baltyminių medžiagų 24 triacetatinis pluoštas celiuliozės acetato pluoštas, turintis ne mažiau kaip 92 % acetilintų hidroksilo grupių 25 viskozė regeneruotos celiuliozės pluoštas, gaunamas elementaraus ir štapelio pluošto viskozės gamybos procesu 26 akrilinis pluoštas pluoštas, sudarytas iš linijinių makromolekulių, kurių grandinėje yra mažiausiai 85 % (masės) akrilnitrilinių segmentų 27 chloringasis pluoštas pluoštas, suformuotas iš linijinių makromolekulių, kurių grandinėje daugiau negu 50 % masės sudaro vinilchlorido arba vinilidenchlorido monomerinės grandys 28 fluoringasis pluoštas pluoštas, suformuotas iš linijinių makromolekulių, sudarytų iš alifatinių anglies fluorido monomerų 29 modakrilinis pluoštas pluoštas, suformuotas iš linijinių makromolekulių, kurių grandinėje yra nuo 50 % iki 85 % (masės) akrilnitrilo segmentų 30 poliamidinis pluoštas arba nailonas pluoštas, suformuotas iš sintetinių linijinių makromolekulių, turinčių grandinėje pasikartojančių amido jungčių, iš kurių ne mažiau kaip 85 % yra susijungę į alifatinius ar ciklo-alifatinius junginius 31 aramidinis pluoštas pluoštas, sudarytas iš sintetinių linijinių makromolekulių, kurias sudaro aromatinės grupės, sujungtos amidų ar imidų jungtimis, iš kurių ne mažiau kaip 85 % yra tiesiogiai sujungtos į du aromatinius žiedus ir kur imido jungčių, jei jų yra, nėra daugiau nei amido jungčių 32 poliimidinis pluoštas pluoštas, sudarytas iš sintetinių linijinių makromolekulių, kurių grandinėje yra pasikartojančių imido segmentų 33 lajocelis regeneruotas celiuliozės pluoštas, gaunamas tirpinimo ir verpimo organiniame tirpiklyje būdu (organinių chemikalų ir vandens mišinys), nesusidarant šalutiniams dariniams 34 polilaktidas pluoštas, suformuotas iš linijinių makromolekulių, kurių grandinėje ne mažiau kaip 85 % (masės) sudaro pieno rūgšties esterio segmentų, gautų iš natūraliai esančių cukrų, ir kurio lydimosi temperatūra ne mažesnė kaip 135 °C 35 poliesteris pluoštas, suformuotas iš linijinių makromolekulių, kurių grandinėje ne mažiau kaip 85 % (masės) sudaro diolio esteris ir tereftalio rūgštis 36 polietileninis pluoštas pluoštas, suformuotas iš nepakeisto prisotinto alifatinio angliavandenilio linijinių makromolekulių 37 polipropileninis pluoštas pluoštas, suformuotas iš prisotinto alifatinio angliavandenilio linijinių makromolekulių, kuriose vienas anglies atomas iš dviejų turi izoterinėje padėtyje esančią šoninę metilo grupę ir neturi jokių kitų pakaitų 38 polikarbamidinis pluoštas pluoštas, suformuotas iš linijinių makromolekulių, kurių grandinėje yra pasikartojančių funkcinių ureileno (NH-CO-NH) grupių 39 poliuretaninis pluoštas pluoštas, suformuotas iš linijinių makromolekulių, sudarytų iš pasikartojančių funkcinių uretano grupių 40 vinilalinis pluoštas pluoštas, suformuotas iš linijinių makromolekulių, kurių grandinės yra sudarytos iš skirtingu laipsniu acetalinto poli(vinilo alkoholio) 41 trivinilinis pluoštas pluoštas, suformuotas iš akrilnitrilo terpolimero, chlorinto vinilo monomero ir tretinio vinilo monomero, kurių nė vienas nesudaro 50 % visos masės 42 elastodieninis pluoštas elastinis pluoštas iš natūralaus arba sintetinio poliizopreno arba sudarytas iš vieno ar daugiau diolefinų, polimerizuotų su vienu ar daugiau vinilo monomerų, arba be jų ir kuris, ištempus jį iki ilgio, trigubai viršijančio jo pradinį ilgį, paleistas greitai ir susitraukia iš esmės iki savo pradinio ilgio 43 elastanas elastinis pluoštas, kurį sudaro ne mažiau kaip 85 % (masės) poliuretano segmentų ir kuris, ištempus jį iki ilgio, trigubai viršijančio jo pradinį ilgį, paleistas greitai ir susitraukia iš esmės iki savo pradinio ilgio 44 stiklo pluoštas pluoštas, pagamintas iš stiklo 45 elastomultiesteris pluoštas, suformuotas sąveikaujant dviem arba daugiau cheminiu atžvilgiu skirtingoms linijinėms makromolekulėms, esančioms dviejose arba daugiau nevienodų fazių (iš jų nė viena nesudaro daugiau nei 85 % masės), kurios kaip dominuojantį funkcinį elementą (ne mažiau nei 85 %) turi esterio grupes, ir kuris tinkamai apdorotas ir ištemptas iki ilgio, pusantro karto viršijančio jo pradinį ilgį, paleistas susitraukia greitai ir iš esmės iki savo pradinio ilgio 46 elastolefinas pluoštas, sudarytas iš mažiausiai 95 % (masės) makromolekulių, iš dalies susijungusių skersiniais ryšiais, suformuotas iš etileno ir mažiausiai vieno kitokio olefino ir kuris, ištemptas iki ilgio, pusantro karto viršijančio jo pradinį ilgį, paleistas susitraukia greitai ir iš esmės iki savo pradinio ilgio 47 melaminas pluoštas, kurį sudaro ne mažiau kaip 85 % masės erdvinės struktūros makromolekulių, sudarytų iš melamino darinių 48 pavadinimas, atitinkantis pluoštus sudarančios medžiagos pavadinimą, pvz., metalo (metalinis, metalizuotas), asbesto, popieriaus, vartojamas atskirai ar kartu su žodžiais „siūlas“ arba „pluoštas“ pluoštai, gaunami iš įvairių arba pirmiau reglamente neminėtų medžiagų









II PRIEDAS

Būtiniausi reikalavimai, taikomi techniniams dokumentams, teikiamiems su prašymu patvirtinti naują tekstilės pluošto pavadinimą

(nurodytos 6 straipsnyje)

Techniniuose dokumentuose, pridedamuose prie prašymo naują tekstilės pluošto pavadinimą įtraukti į I priede išdėstytą sąrašą, kaip numatyta 6 straipsnyje, pateikiama bent ši informacija:

1) siūlomas tekstilės pluošto pavadinimas: Siūlomas pavadinimas turi būti susijęs su chemine sudėtimi ir prireikus iš jo gali būti gaunama informacija apie pluošto savybes. Siūlomas pavadinimas turi būti nesaugomas pagal intelektinės nuosavybės teises ir neturi būti susijęs su gamintoju;

2) siūlomas tekstilės pluošto apibūdinimas: Naujo tekstilės pluošto apibūdinime minimas savybes, pvz., elastiškumą, turi būti įmanoma patikrinti bandymų metodais, kurie turi būti pateikti techniniuose dokumentuose kartu su eksperimentiniais analizių rezultatais;

3) tekstilės pluošto nustatymas: cheminė formulė, skirtumai, palyginti su esamais tekstilės pluoštais, jei svarbu – išsamūs duomenys, pvz., lydymosi temperatūra, tankis, lūžio rodiklis, degumas ir FTIR spektras;

4) siūlomi sutartiniai dydžiai, naudojami pluošto sudėčiai apskaičiuoti;

5) pakankamai tiksliai sukurti nustatymo ir kiekybinio vertinimo metodai, įskaitant eksperimentinius duomenis: Pareiškėjas įvertina galimybę taikyti šio reglamento VIII priede išvardytus metodus arba darniuosius standartus, kurie turi būti įtraukti į tą priedą, kad išanalizuotų labiausiai tikėtinus komercinius naujo tekstilės pluošto ir kitų tekstilės pluoštų mišinius ir siūlo bent vieną iš tų metodų. Jei taikomas toks metodas arba darnusis standartas, kai tekstilės pluoštas gali būti laikomas netirpiu komponentu, pareiškėjas vertina naujo tekstilės pluošto masės korekcijos koeficientą. Su prašymu pateikiami visi eksperimentiniai duomenys. Jei šiame reglamente išvardyti metodai netinka, pareiškėjas nurodo atitinkamas priežastis ir pasiūlo naują metodą. Prašyme pateikiami visi siūlomų metodų eksperimentiniai duomenys. Dokumentuose pateikiami duomenys apie metodų tikslumą, tvirtumą ir galimybę juos pakartoti;

6) turima mokslinė informacija apie galimas alergines reakcijas ar kitokio pobūdžio neigiamą naujo tekstilės pluošto poveikį žmonių sveikatai, įskaitant šiuo tikslu pagal atitinkamus Sąjungos teisės aktus atliktų bandymų rezultatus;

7) kita su prašymu pateikiama informacija: gamybos procesas, reikšmė vartotojams.

Gamintojas arba gamintojo vardu veikiantis asmuo pateikia naujo gryno tekstilės pluošto ir atitinkamų tekstilės pluoštų mišinių reprezentacinius bandinius, kad būtų galima patvirtinti siūlomus nustatymo ir kiekybinio vertinimo metodus. Komisija gali paprašyti gamintojo arba gamintojo vardu veikiančio asmens pateikti papildomų atitinkamų pluoštų mišinių bandinių.









III PRIEDAS

8 straipsnio 1 dalyje nurodyti pavadinimai

— Bulgarų kalba : „необработена вълна“

— ispanų kalba : „lana virgen“ arba „lana de esquilado“

— čekų kalba : „střižní vlna“

— danų kalba : „ren, ny uld“

— vokiečių kalba : „Schurwolle“

— estų kalba : „uus vill“

— graikų kalba : „παρθένο μαλλί“

— anglų kalba : „fleece wool“ arba „virgin wool“

— prancūzų kalba : „laine vierge“ arba „laine de tonte“

— airių kalba : „olann lomra“

— italų kalba : „lana vergine“ arba „lana di tosa“

— latvių kalba : „pirmlietojuma vilna“ arba „cirptā vilna“

— lietuvių kalba : „natūralioji vilna“

— vengrų kalba : „élőgyapjú“

— maltiečių kalba : „suf verġni“

— olandų kalba : „scheerwol“

— lenkų kalba : „żywa wełna“

— portugalų kalba : „lã virgem“

— rumunų kalba : „lână virgină“

— slovakų kalba : „strižná vlna“

— slovėnų kalba : „runska volna“

— suomių kalba : „uusi villa“

— švedų kalba : „ny ull“









IV PRIEDAS







Specialiosios tam tikrų tekstilės gaminių ženklinimo ir žymėjimo nuostatos (nurodytos 13 straipsnyje) Gaminiai Ženklinimo ir žymėjimo nuostatos 1. Šie korsetiniai gaminiai: Etiketėje ir žymenyje nurodoma pluošto sudėtis nurodant viso gaminio sudėtį arba bendroje etiketėje arba atskirai atitinkamai išvardytų komponentų sudėtį: a) liemenėlės kaušelių paviršiaus vidaus ir išorės medžiagos ir nugarinės dalies b) korsetai ir juosmenėlės priekio, užpakalinės dalies ir šoninių intarpų c) gracijos kaušelių paviršiaus išorės ir vidaus medžiagų, priekio ir užpakalinės dalies standinančiųjų intarpų bei šoninių intarpų 2. Kiti pirmiau neišvardyti korsetiniai gaminiai Nurodoma pluošto sudėtis nurodant viso gaminio sudėtį arba bendroje etiketėje arba atskirai išvardijant įvairių gaminių komponentų sudėtį. Neprivaloma ženklinti tų komponentų, kurie sudaro mažiau kaip 10 % visos gaminio masės 3. Visi korsetiniai gaminiai Atskiras korsetinių gaminių įvairių dalių ženklinimas ir žymėjimas turi būti toks, kad vartotojas galėtų lengvai suprasti, kurią gaminio dalį apibūdina informacija etiketėje arba žymenyje 4. Ėsdinimo būdu marginti tekstilės gaminiai Nurodoma viso gaminio pluošto sudėtis; gali būti atskirai nurodyta medžiagos pagrindo ir ėsdintos dalies sudėtis. Nurodomi šių komponentų pavadinimai 5. Siuvinėti tekstilės gaminiai Nurodoma viso gaminio pluošto sudėtis; gali būti atskirai nurodyta medžiagos pagrindo ir siuvinėjimo siūlų sudėtis. Nurodomi šių komponentų pavadinimai. Taip ženklinti ar žymėti privaloma tik siuvinėtas dalis, kurios sudaro ne mažiau kaip 10 % gaminio paviršiaus 6. Siūlai, kurių šerdis ir apvalkalas yra iš skirtingų pluoštų ir kurie tiekiami rinkai vartotojams Nurodoma viso gaminio pluošto sudėtis; gali būti atskirai nurodyta šerdies ir apvalkalo sudėtis. Nurodomi šių komponentų pavadinimai 7. Aksomas ir pliušas arba į aksomą ir pliušą panašūs tekstilės gaminiai Nurodoma viso gaminio pluošto sudėtis; jei gaminyje aiškiai atskiriami iš skirtingų pluoštų suformuoti pagrindas ir naudojamasis paviršius, gali būti atskirai nurodyta šių dalių pluošto sudėtis. Nurodomi šių komponentų pavadinimai 8. Grindų dangos ir kilimai, kurių pagrindą ir naudojamąjį paviršių sudaro skirtingi pluoštai Pluošto sudėtis gali būti pateikiama nurodant tiktai naudojamojo paviršiaus sudėtį. Nurodomas naudojamojo paviršiaus pavadinimas









V PRIEDAS

Tekstilės gaminiai, kurių neprivaloma ženklinti ar žymėti

(nurodyti 17 straipsnio 2 dalyje)

1. Rankoves prilaikančios juostos

2. Tekstiliniai laikrodžių dirželiai

3. Etiketės ir emblemos

4. Kimšti prikaistuvių laikikliai iš tekstilės medžiagų

5. Kavinukų apdangalai

6. Arbatinių apdangalai

7. Antrankoviai

8. Movos iš nepūkinės medžiagos

9. Dirbtinės gėlės

10. Pagalvėlės adatoms

11. Tapyta drobė

12. Tekstilės produktai pagrindo ir pamušalo medžiagoms bei sutvirtinimams

13. Seni gatavi tekstilės gaminiai, kai tai aiškiai nurodyta

14. Getrai

15. Naudotos pakavimo priemonės, parduodamos kaip naudotos

16. Odos gaminiai ir pakinktai iš tekstilės medžiagų

17. Kelionės reikmenys iš tekstilės

18. Rankomis siuvinėti gobelenai, baigti arba nebaigti, ir jų gamybai reikalingos medžiagos, įskaitant siuvinėjimo siūlus, parduodamus atskirai nuo kanvos ir specialiai pritaikytus tokiam siuvinėjimui

19. Užtrauktukai

20. Tekstile aptrauktos sagos ir sagtys

21. Knygų aplankai iš tekstilės medžiagų

22. Žaislai

23. Avalynės tekstilinės dalys

24. Iš kelių komponentų sudaryti stalo užtiesalai, kurių paviršiaus plotas ne didesnis kaip 500 cm2

25. Orkaitės pirštinės ir šluostės

26. Kiaušinių gaubtai

27. Kosmetinės

28. Tabokinės iš tekstilės pluoštų

29. Akinių, cigarečių ir cigarų, žiebtuvėlių ir šukų dėklai iš tekstilės pluoštų

30. Mobiliųjų telefonų ir nešiojamųjų medijos leistuvių apmovai, kurių paviršiaus plotas ne didesnis kaip 160 cm2

31. Sporto saugos reikmenys, išskyrus pirštines

32. Tualeto reikmeninės

33. Batų valymo reikmeninės

34. Laidotuvių gaminiai

35. Vienkartinio naudojimo gaminiai, išskyrus vatą

36. Tekstilės gaminiai, kurie reglamentuojami Europos farmakopėjos taisyklėmis ir kurie apibrėžiami nuoroda į šias taisykles, nevienkartinė tvarsliava, naudojama medicinos ir ortopedijos tikslams, bei apskritai ortopediniai tekstilės produktai

37. Tekstilės gaminiai, įskaitant virves, lynus ir virveles, išvardyti VI priedo 12 punkte, paprastai naudojami: a) kaip įrenginių komponentai gaminant ir apdorojant gaminius; b) kaip sudedamoji mechaninių įrenginių ir instaliacijų (pvz., šildymo, oro kondicionavimo ar apšvietimo), namų apyvokos ir kitokių įrenginių, automobilių ir kitų transporto priemonių dalis arba reikalingi jų veikimui, priežiūrai ar įrengimui, išskyrus brezento apklotus ir tekstilinius automobilių priedus, parduodamus atskirai nuo transporto priemonių

38. Saugos reikmėms skirti tekstilės gaminiai: saugos diržai, parašiutai, gelbėjimo liemenės, avariniai nuleidikliai, ugniagesių reikmenys, kulkoms atsparios liemenės ir specialūs saugos drabužiai (pvz., apsisaugoti nuo ugnies, chemikalų ar kitokių pavojingų poveikių)

39. Pripučiamos konstrukcijos (pvz., sporto salės, parodų paviljonai ar sandėliai), jeigu yra pateiktos šių įrenginių naudojimo instrukcijos ir techninės charakteristikos

40. Burės

41. Gyvūnų apranga

42. Vėliavos ir reklamjuostės









VI PRIEDAS

Tik bendrąja etikete ženklinami tekstilės gaminiai

(nurodyti 17 straipsnio 3 dalyje)

1. Grindų šluostės

2. Pašluostės

3. Apsiuvai ir papuošimai

4. Pozumentai

5. Diržai

6. Petnešos

7. Keliaraiščiai

8. Batų raišteliai

9. Kaspinai

10. Guma

11. Nauji pakavimo reikmenys, parduodami kaip nauji

12. Špagatas, žemės ūkyje naudojamos virvės; virvelės, lynai ir trosai, kurie neįtraukti į V priedo 37 punktą ( 12 )

13. Stalo užtiesalai

14. Nosinės

15. Plaukų tinkleliai

16. Kaklaraiščiai ir peteliškės vaikams

17. Seilinukai, vonios pirštinės ir servetėlės veidui plauti

18. Siuvimo, adymo ir siuvinėjimo siūlai, kurie pateikiami mažmeninei prekybai mažais kiekiais ir kurių gryna masė neviršija 1 g

19. Užuolaidų, portjerų ir štorų juostelės









VII PRIEDAS







Punktai, į kuriuos neatsižvelgiama nustatant pluošto sudėtį (nurodyti 19 straipsnio 2 dalyje) Gaminiai Punktai, kuriems taikomos išimtys a) Visi tekstilės gaminiai i) ne tekstilės dalys, kraštai, etiketės ir ženkleliai, apvadai ir papuošimai, kurie nėra šio gaminio neatskiriama dalis, tekstilės medžiaga aptrauktos sagos ir sagtys, aksesuarai, papuošimai, neelastiniai kaspinai, elastiniai siūlai ir juostelės, pridedami tam tikrose konkrečiose gaminio vietose ir, 10 straipsnyje nustatytomis sąlygomis, matomi, išsiskiriantys pluoštai, kurie yra grynai dekoratyvūs, ir antistatinį poveikį turintys pluoštai ii) riebalingos, rišamosios, sunkinančiosios, šlichto ir apretavimo medžiagos, impregnuojantys produktai, papildomi dažymo ir marginimo produktai ir kitos tekstilės apdorojimo medžiagos b) grindų dangos ir kilimai visi komponentai, išskyrus naudojamąjį paviršių c) baldų audiniai rišamieji ir užpildantieji metmenys ir ataudai, kurie nesudaro naudojamojo paviršiaus d) portjeros ir užuolaidos rišamieji ir užpildantieji metmenys ir ataudai, kurie nepatenka į gerąją medžiagos pusę e) kojinės papildomi elastiniai siūlai, naudojami atraitams, ir standinamieji ir tvirtinamieji siūlai ties pirštais ir kulnu f) pėdkelnės papildomi elastiniai siūlai, naudojami juosmeniui, ir standinamieji ir tvirtinamieji siūlai ties pirštais ir kulnu g) tekstilės gaminiai, išskyrus išvardytus b–f punktuose pagrindas ir apatinės medžiagos, sustandinimai ir sutvirtinimai, vidiniai pamušalai ir grubios drobės pamušalai, dygsniavimo ir siuvimo siūlai, jeigu jie neatstoja medžiagos metmenų ir (arba) ataudų, užpildai, neskirti izoliacijai, ir, pagal 11 straipsnio 2 dalį, pamušalai Šioje nuostatoje: i) tekstilės gaminio pagrindu arba apatine medžiaga laikoma ta, kuri naudojama kaip naudojamo paviršiaus pagrindas, ypač antklodėse ir dvisluoksnėse medžiagose, aksome ar pliuše arba į juos panašiuose gaminiuose ir negali būti lengvai atskiriama nuo naudojamo paviršiaus; ii) „sustandinimai ir sutvirtinimai“ reiškia siūlus arba medžiagas, kuriuos papildomai pridėjus sustiprinamos, sustandinamos arba pastorinamos tam tikros konkrečios tekstilės gaminio vietos









VIII PRIEDAS

Dviejų ir trijų komponentų tekstilės pluoštų mišinių kiekybinės analizės metodai

(nurodyti 19 straipsnio 1 dalyje)

1 SKYRIUS

I. Taškinių bandinių ir elementariųjų bandinių paruošimas tekstilės gaminių pluošto sudėčiai nustatyti

1. TAIKYMO SRITIS

Šiame skyriuje pateikiama procedūra, kaip gauti tinkamo dydžio taškinius bandinius paruošiamajam apdorojimui, kiekybinei analizei atlikti (t.y. sveriančius ne daugiau kaip 100 g), iš jungtinių bandinių ir kaip atrinkti elementariuosius bandinius iš taškinių bandinių, kurių paruošiamasis apdorojimas buvo atliktas nepluoštinei medžiagai pašalinti ( 13 ).

2. TERMINŲ APIBRĖŽTYS

2.1. Siunta –

medžiagos kiekis, įvertinamas pagal vienos bandymo serijos rezultatus. Tai gali būti, pvz., vienos audinių siuntos visas audinys, visas audinys nuo metimo veleno, siūlų siunta, žaliavos pluošto pakas ar pakų grupė.

2.2. Jungtinis bandinys –

siuntos dalis, kuri paimta taip, kad parodytų visos siuntos savybes, ir kurią gali naudoti laboratorija. Jungtinio bandinio dydis ir sudėtis turi būti tokie, kad apibūdintų siuntos savybes ir palengvintų darbą laboratorijoje ( 14 ).

2.3. Taškinis bandinys –

jungtinio bandinio dalis, kurios paruošiamasis apdorojimas atliktas nepluoštinei medžiagai pašalinti ir iš kurios imami elementarieji bandiniai. Taškinio bandinio dydis ir sudėtis turėtų būti tokie, kad atitinkamai parodytų visas jungtinio bandinio savybes ( 15 ).

2.4. Elementarusis bandinys –

medžiagos dalis, reikalinga atskiram bandymo rezultatui gauti ir atrinkta iš taškinio bandinio.

3. METODO ESMĖ

Taškinis bandinys imamas taip, kad parodytų jungtinio bandinio savybes.

Elementarieji bandiniai iš taškinio bandinio imami taip, kad kiekvienas iš jų parodytų taškinio bandinio savybes.

4. BANDINIŲ IŠ LAISVŲ PLUOŠTŲ ATRINKIMAS

4.1. Neorientuotieji pluoštai

Taškinis bandinys gaunamas atsitiktinai parenkant kuokštelius iš jungtinio bandinio. Visas taškinis bandinys kruopščiai sumaišomas laboratorine karšimo mašina ( 16 ). Atlikite karšinio ar mišinio kartu su laisvais pluoštais ir prilipusiais prie maišymui naudoto įrengimo pluoštais paruošiamąjį apdorojimą. Tada atrenkami elementarieji bandiniai, proporcingi atitinkamai masei, iš karšinio ar mišinio, iš laisvų pluoštų ir prilipusių prie įrengimo pluoštų.

Jeigu karšinys po paruošiamojo apdorojimo lieka nepakitęs, 4.2 dalyje aprašytu būdu parenkami elementarieji bandiniai. Jeigu paruošiamojo apdorojimo metu karšinys suardomas, kiekvienas elementarusis bandinys parenkamas atsitiktinai paimant ne mažiau kaip 16 mažų tinkamo ir maždaug vienodo dydžio kuokštelių; tada jie sujungiami.

4.2. Orientuotieji pluoštai (karšiniai, klodai, sluoksnos, pusverpaliai)

Iš jungtinio bandinio bet kurių vietų iškerpama ne mažiau kaip 10 skersinių atkarpų, kurių kiekvienos masė apytikriai 1 g. Atliekamas taip sudaryto taškinio bandinio paruošiamasis apdorojimas. Skersinės atkarpos vėl sujungiamos, sudedant jas vieną prie kitos ir, iškirpus tokią dalį, kurioje būtų kiekvienos iš 10 atkarpų dalis, gaunamas elementarusis bandinys.

5. SIŪLŲ BANDINIŲ ATRINKIMAS

5.1. Siūlai pakuotėse arba sruogomis

Atrenkami bandiniai iš visų pakuočių, sudarančių jungtinį bandinį.

Iš kiekvienos pakuotės imamas ištisinis vienodo ilgio siūlas, užvyniojant vienodo apsisukimų skaičiaus sruogas ant lankčio ( 17 ) ar kokiais kitais būdais. Norint suformuoti taškinį bandinį, sulyginami galai, sudedant vieną greta kito kaip bendrą sruogą arba kaip kuodelį, užtikrinant, kad sruogoje ar kuodelyje siūlai iš kiekvienos pakuotės būtų vienodo ilgio.

Atliekamas taškinio bandinio paruošiamasis apdorojimas.

Iš taškinio bandinio imami elementarieji bandiniai, atkerpant iš sruogos ar kuodelio vienodo ilgio siūlų pluoštelį, apimantį visus juose esančius siūlus.

Jeigu siūlo teksas yra t, o iš jungtinio bandinio pasirinktų pakuočių skaičius yra n, tai, norint gauti 10 g taškinį bandinį, siūlo ilgis, kurį reikia atvynioti iš kiekvienos pakuotės, centimetrais yra 106/nt.

Jeigu nt yra didelis, t.y. daugiau kaip 2 000, suvyniokite sunkesnę sruogą ir įpjaukite ją dviejose vietose taip, kad sudarytumėte tinkamos masės kuodelį. Bet kurio kuodelio formos bandinio galai turi būti tvirtai surišti prieš paruošiamąjį apdorojimą, o elementarieji bandiniai imami iš atkarpos, esančios toli nuo surišimo juostos.

5.2. Siūlai ant metimo veleno

Imamas ne trumpesnis kaip 20 cm ilgio taškinis bandinys, atkerpant siūlus nuo metimo galo ir apimant visus siūlus metime, išskyrus krašto siūlus, kurie yra atmetami. Jeigu bandinys yra per daug didelis bet kokiam paruošiamajam apdorojimui, jis padalijamas į dvi ar daugiau dalių, kurių kiekviena, parengiant jas paruošiamajam apdorojimui, yra surišama, o po apdorojimo atskiros dalys vėl sujungiamos. Imamas elementarusis bandinys, atkerpant atitinkamą taškinio bandinio dalį nuo to galo, kuris yra toliau nuo surišimo juostos ir apimant visus siūlus metime. Kai metimo siūlų skaičius yra N, o ilginis tankis, išreikštas teksais, yra t, tai 1 g masės bandinio ilgis centimetrais yra 105/Nt.

6. MEDŽIAGŲ BANDINIŲ ATRINKIMAS

6.1. Medžiagų bandinių atrinkimas iš jungtinio vienos reprezentatyviosios atkarpos bandinio

Atkerpama įstriža juostelė nuo vieno kampo iki kito ir nukerpami kraštai. Ši juostelė ir yra taškinis bandinys. Norint gauti x g taškinio bandinio, juostelės plotas turi būti x104/G cm2, čia G – medžiagos masė gramais (g/m2).

Atlikite taškinio bandinio paruošiamąjį apdorojimą, o tada perkirpkite juostelę skersai į keturias lygias atraižas ir uždėkite vieną ant kitos. Imami elementarieji bandiniai iš bet kurios susluoksniuotos medžiagos dalies, kerpant per visus sluoksnius taip, kad kiekvieną bandinį sudarytų vienoda kiekvieno sluoksnio atraiža.

Jeigu medžiaga yra raštuota, taškinio bandinio plotis, matuojant paraleliai metmenims, turi būti ne mažesnis kaip vieno rašto piešinio metmenų raporto pasikartojimas. Jeigu, įvykdžius šią sąlygą, taškinis bandinys yra per didelis, kad būtų tiriamas visas, jis kerpamas į lygias dalis, atliekamas jų paruošiamasis apdorojimas atskirai ir prieš pasirenkant elementariuosius bandinius tos dalys uždedamos viena ant kitos taip, kad atitinkamos piešinio dalys nesutaptų.

6.2. Iš jungtinio kelių atkarpų bandinio

Kiekviena atkarpa paruošiama kaip aprašyta 6.1 dalyje ir visi rezultatai pateikiami atskirai.

7. GATAVŲ GAMINIŲ BANDINIŲ ATRINKIMAS

Jungtinį bandinį paprastai sudaro visiškai pagamintas arba gatavas gaminys arba tą gaminį atstojanti dalis.

Jei reikia, nustatomas įvairių gaminio dalių, kurių pluošto sudėtis yra skirtinga, procentinis santykis, norint patikrinti, ar gaminys atitinka 11 straipsnio nuostatas.

Pasirenkamas taškinis bandinys, atstojantis gatavo gaminio, kurio sudėtis turi būti nurodyta etiketėje, dalį. Jeigu gaminys turi keletą etikečių, taškiniai bandiniai pasirenkami iš kiekvienos dalies, atitinkančios tam tikrą etiketę.

Jeigu gaminys, kurio sudėtis turi būti nustatyta, nėra vientisas, gali prireikti pasirinkti taškinius bandinius iš kiekvienos gaminio dalies bei nustatyti įvairių dalių santykines proporcijas su visu tiriamu gaminiu.

Tada apskaičiuojama procentinė dalis, atsižvelgiant į atrinktų bandinių dalių santykines proporcijas.

Atlikite taškinių bandinių paruošiamąjį apdorojimą.

Tada pasirenkami elementarieji bandiniai iš taškinių bandinių, kuriems buvo atliktas paruošiamasis apdorojimas.

II. Metodų, taikomų tekstilės pluoštų mišinių kiekybinei analizei, įžanga

Pluoštų mišinių kiekybinės analizės metodai grindžiami dviem pagrindiniais procesais: rankiniu ir cheminiu pluoštų atskyrimu.

Jei tik įmanoma, taikomas rankinio atskyrimo metodas, nes jį naudojant gaunami rezultatai paprastai yra tikslesni nei gaunami taikant cheminį metodą. Jis gali būti taikomas visiems tekstilės gaminiams, kurių pluošto komponentai nesudaro labai glaudaus mišinio kaip, pavyzdžiui, siūlų atveju, kurių kiekvienas elementas sudarytas tik iš vieno tipo pluošto, ar audinių atveju, kurių metmenų ir ataudų pluoštai yra skirtingi, ar trikotažo medžiagų atveju, kurias galima išardyti ir kurios sudarytos iš skirtingų siūlų tipų.

Bendrai, cheminės kiekybinės analizės metodai grindžiami pasirinktų atskirų komponentų ištirpinimu. Pašalinus vieną komponentą, netirpi liekana pasveriama, o tirpus komponentas apskaičiuojamas pagal prarastą masę. Priedo pirmoje dalyje pateikiama bendra informacija, tinkanti šiuo metodu tiriant visų pluoštų mišinius, apie kuriuos rašoma šiame priede, neatsižvelgiant į jų sudėtį. Taigi ši dalis taikoma siejant su tolesniais šio priedo atskirais skirsniais, kuriuose išsamiai aprašomos procedūros, taikomos tam tikrų pluoštų mišiniams. Kartais analizė grindžiama kitu nei pasirinktų komponentų tirpinimo principu; tokiais atvejais atitinkamame skirsnyje pateikiamas išsamus aprašymas.

Pluoštų mišiniuose apdorojimo metu ir šiek tiek rečiau gatavuose tekstilės gaminiuose gali būti natūraliai atsiradusių ar specialiai apdorojimui palengvinti pridėtų nepluoštinių medžiagų, pavyzdžiui, riebalų, vaškų ar apretų, arba vandenyje tirpių medžiagų. Prieš pradedant analizę, visos nepluoštinės medžiagos turi būti pašalintos. Todėl pateikiamas ir aliejų, riebalų, vaško ir vandenyje tirpių medžiagų pašalinimo metodas.

Be to, tekstilės gaminiuose gali būti dervų ar kitų medžiagų, pridėtų norint suteikti specialių savybių. Tokios medžiagos, išimtiniais atvejais ir dažai, gali turėti įtakos reagento poveikiui tirpiam komponentui ir (arba) pastarasis gali iš dalies ar visiškai jame ištirpti. Dėl šios rūšies pridėtų medžiagų rezultatai gali būti klaidingi, todėl jos turi būti pašalintos prieš pradedant bandinio analizę. Jeigu tokių pridėtų medžiagų pašalinti neįmanoma, šiame priede aprašyti kiekybinės cheminės analizės metodai daugiau nebetaikomi.

Dažytose medžiagose esantys dažai laikomi sudedamąja pluošto dalimi, todėl jų šalinti nereikia.

Bandymai atliekami remiantis sauso bandinio mase, todėl pateikiama sausos masės nustatymo procedūra.

Rezultatas yra gaunamas kiekvieno pluošto sausajai masei taikant sutartinius dydžius, kurie yra išvardyti IX priede.

Prieš pradedant bet kokią analizę, identifikuojami visi mišinyje esantys pluoštai. Taikant kai kuriuos metodus, reagentas tirpiam (-iems) komponentui (-ams) ištirpdyti gali iš dalies ištirpdyti ir netirpų mišinio komponentą.

Kai tik įmanoma, reikia pasirinkti reagentus, mažai veikiančius netirpius pluoštus arba visai jų neveikiantys. Jeigu žinoma, kad analizės metu sumažės masė, rezultatas patikslinamas; šiam tikslui pateikiami korekcijos koeficientai. Šie koeficientai nustatomi keliose laboratorijose apdorojant paruošiamojo apdorojimo metu išvalytus pluoštus, šiam tikslui pasirenkant analizės metode nurodytą atitinkamą reagentą.

Šie korekcijos koeficientai taikomi tik nesuardytiems pluoštams, o jei pluoštai prieš apdorojimą arba jo metu susiskaidė, gali prireikti taikyti kitus korekcijos koeficientus. Aprašytos procedūros taikomos vienkartiniams bandymams.

Vykdant rankinį ar cheminį atskyrimą, atskirų elementariųjų bandinių bandymus reikia pakartoti bent du kartus.

Rezultatams patvirtinti rekomenduojama taikyti alternatyvias procedūras (nebent tai techniškai neįmanoma), kurių metu pirmiausia ištirpinama ta sudedamoji dalis, kuri standartinio metodo metu išlieka netirpi.

2 SKYRIUS

TAM TIKRŲ DVIEJŲ KOMPONENTŲ TEKSTILĖS PLUOŠTŲ MIŠINIŲ KIEKYBINĖS ANALIZĖS METODAI

I. Bendra informacija apie tekstilės pluoštų mišinių kiekybinės cheminės analizės metodus

I.1. TAIKYMO SRITIS

Kiekvieno metodo taikymo sritis nurodo, kuriems pluoštams metodas yra taikomas.

I.2. METODO ESMĖ

Nustačius mišinio komponentus, nepluoštinė medžiaga pašalinama tinkamu paruošiamuoju apdorojimu, o tada pašalinamas vienas komponentas pasirinktu ištirpinimo būdu ( 18 ). Netirpi liekana pasveriama ir pagal prarastą masę apskaičiuojama tirpaus komponento dalis. Išskyrus tuos atvejus, kai tai sukelia techninių sunkumų, pirmiausia pageidautina ištirpdyti tą pluoštą, kurio yra daugiau; tokiu būdu kaip liekana gaunamas pluoštas, kurio yra mažiau.

I.3. MEDŽIAGOS IR ĮRANGA

I.3.1. Prietaisai

I.3.1.1. Filtravimo tigliai ir pakankamai dideli svėrimo indai, kad sutalpintų tokius tiglius, arba kiti prietaisai, kuriais galima gauti tokius pačius rezultatus.

I.3.1.2. Vakuuminė kolba.

I.3.1.3. Eksikatorius su indikatoriniu silikoniniu geliu.

I.3.1.4. Vėdinama krosnelė bandiniams džiovinti 105 ± 3 °C temperatūroje.

I.3.1.5. 0,0002 g tikslumo analitinės svarstyklės.

I.3.1.6. Soksleto ekstrahavimo aparatas ar kitas prietaisas, kuriuo galima gauti tokius pačius rezultatus.

I.3.2. Reagentai I.3.2.1. Šviesusis perdistiliuotas petroleteris, kurio virimo temperatūra 40-60 °C. I.3.2.2. Kiti reagentai tiksliai aprašyti kiekvieno metodo atitinkamame skirsnyje. I.3.2.3. Distiliuotas ar dejonizuotas vanduo. I.3.2.4. Acetonas. I.3.2.5. Ortofosfato rūgštis. I.3.2.6. Karbamidas. I.3.2.7. Natrio bikarbonatas. Visi naudojami reagentai turi būti chemiškai gryni.

I.4. KONDICIONAVIMAS IR BANDYMŲ APLINKOS SĄLYGOS

Kadangi nustatoma sauso bandinio masė, bandinio kondicionuoti ar analizę atlikti kondicionuojamoje aplinkoje nereikia.

I.5. TAŠKINIS BANDINYS

Iš jungtinio bandinio paimamas taškinis bandinys, kuris turi būti pakankamo dydžio, kad jo pakaktų visiems reikalingiems bandiniams, kurių kiekvieno masė yra ne mažesnė kaip 1 g.

I.6. PARUOŠIAMASIS TAŠKINIO BANDINIO APDOROJIMAS ( 19 )

Jeigu tiriamame pluošte yra medžiagos, kuri nereikalinga procentinėms dalims apskaičiuoti, (žr. 19 straipsnį), ją reikia pašalinti taikant tokį metodą, kuriuo nebūtų pažeistos visos kitos pluošto sudėtinės dalys.

Tuo tikslu nepluoštinė medžiaga, kurią galima ekstrahuoti šviesiuoju petroleteriu ir vandeniu, pašalinama taškinį bandinį apdorojant Soksleto aparate šviesiuoju petroleteriu vieną valandą ne mažesniu kaip šešių ciklų per valandą dažniu. Leidžiama šviesiajam petroleteriui išgaruoti iš bandinio, kuris po to ekstrahuojamas tiesiogiai jį apdorojant, pirmiausia valandą mirkant taškinį bandinį kambario temperatūros vandenyje, o po to mirkant dar vieną valandą 65 ± 5 °C temperatūros vandenyje, kartais tirpalą pamaišant. Tirpalo ir taškinio bandinio tūrių santykis turi būti 100:1. Vandens perteklius pašalinamas jį nuspaudžiant, nusiurbiant ar centrifuguojant ir bandiniui leidžiama išdžiūti kambario temperatūroje.

Jei tai elastolefinas arba pluoštų mišiniai, kuriuose yra elastolefino ar kitų pluoštų (vilnos, gyvūnų plaukų, šilko, medvilnės, linų, tikrosios kanapės, džiuto, abakos, alfos, koiro, spartinos, ramės, sizalio, vario amoniakinio pluošto, modalinio pluošto, baltyminio pluošto, viskozės, akrilinio pluošto, poliamidinio arba nailono pluošto, poliesterio ir elastomultiesterio), pirmiau aprašytą procedūrą reikia šiek tiek pakeisti, t.y. šviesusis petroleteris pakeičiamas acetonu.

Jei tai dviejų komponentų pluoštų mišiniai, kurių sudėtyje yra elastolefino ir acetato, paruošiamajam apdorojimui taikoma ši procedūra. Taškinis bandinys 10 minučių ekstrahuojamas 80 °C temperatūroje tirpalu, kurio sudėtyje yra 25 g/l 50 % ortofosfato rūgšties ir 50 g/l karbamido. Tirpalo ir taškinio bandinio tūrių santykis turi būti 100:1. Taškinis bandinys plaunamas vandeniu, nusausinamas ir skalaujamas 0,1 % natrio bikarbonato tirpale ir dar kartą gerai nuplaunamas vandeniu.

Šviesusis petroleteris pakeičiamas acetonu. Jeigu nepluoštinių medžiagų nepavyksta pašalinti pirmiau aprašytu šviesiojo petroleterio ir vandens metodu, jos ekstrahuojamos kitu tinkamu, pluošto sudėties iš esmės nekeičiančiu, metodu. Tačiau reikia pastebėti, jog įprastu būdu šviesiuoju petrolio eteriu ir vandeniu apdorojant kai kuriuos nebalintus natūralius augalinius pluoštus (pvz., džiutą, koiro pluoštą), visos natūralios nepluoštinės medžiagos nepašalinamos. Nepaisant to, paprastai bandinys papildomai neapdorojamas, išskyrus tuos atvejus, kai jame nebūna nei šviesiajame petrolio eteryje, nei vandenyje netirpstančių apdailos medžiagų.

Analizės ataskaitose išsamiai aprašomi taikyti paruošiamojo apdorojimo metodai.

I.7. BANDYMO ATLIKIMO TVARKA

I.7.1. Bendrieji nurodymai

I.7.1.1. Džiovinimas

Visos džiovinimo procedūros turi trukti ne mažiau kaip 4 valandas ir ne ilgiau kaip 16 valandų iki 105 ± 3 °C temperatūros įkaitintoje vėdinamoje krosnelėje sandariai uždarytomis durelėmis. Jeigu džiovinimas trunka mažiau kaip 14 valandų, bandinys turi būti pasvertas norint įsitikinti, jog bandinio masė tapo pastovi. Laikoma, kad masė tapo pastovi, jei po tolesnio džiovinimo dar 60 minučių ji pakito mažiau nei 0,05 %.

Džiovinimo, aušinimo ir svėrimo metu tigliai ir svėrimo indai, bandiniai ar liekanos neapsaugotomis rankomis neliečiami.

Bandiniai džiovinami svėrimo indelyje, greta padėjus jo kamštį. Po džiovinimo, prieš išimant svėrimo indelį iš krosnelės, šis užkemšamas ir greitai perkeliamas į eksikatorių.

Filtravimo tiglis su jo dangteliu svėrimo indelyje džiovinamas krosnelėje. Po džiovinimo svėrimo indelis užkemšamas ir greitai perkeliamas į eksikatorių.

Jei naudojamas ne filtravimo tiglis o kitas prietaisas, džiovinimas krosnelėje atliekamas taip, kad būtų nustatyta nesumažėjusi sausų pluoštų masė.

I.7.1.2. Aušinimas

Visos aušinimo procedūros atliekamos eksikatoriuje, pastarąjį padėjus prie svarstyklių, kol svėrimo indeliai visiškai neatvės, tačiau bet kuriuo atveju ne trumpiau kaip dvi valandas.

I.7.1.3. Svėrimas

Ataušinus svėrimo indai pasveriami ne vėliau kaip per dvi minutes po jų išėmimo iš eksikatoriaus. Sveriama 0,0002 g tikslumu.

I.7.2. Tvarka

Iš taškinio bandinio, kuriam atliktas paruošiamasis apdorojimas, imamas ne mažiau kaip 1 g sveriantis elementarusis bandinys. Siūlas ar audinys kuo smulkiau sukarpomi į maždaug 10 mm atraižas. Bandinys išdžiovinamas svėrimo indelyje, ataušinamas eksikatoriuje ir pasveriamas. Po to bandinys perkeliamas į stiklinį indą, nurodytą atitinkamame Sąjungoje taikomą metodą apibūdinančiame skirsnyje, nedelsiant pasveriamas tuščias svėrimo indelis ir pagal skirtumą apskaičiuojama sauso bandinio masė. Bandymas užbaigiamas kaip aprašyta atitinkamame taikomam metodui skirtame skirsnyje. Liekana ištiriama mikroskopu norint įsitikinti, jog apdorojimo metu tirpus pluoštas iš tiesų buvo visiškai pašalintas.

I.8. REZULTATŲ APSKAIČIAVIMAS IR IŠRAIŠKA

Netirpaus komponento masė išreiškiama bendros mišinio pluoštų masės procentais. Tirpaus komponento procentinė dalis apskaičiuojama pagal skirtumą. Rezultatai apskaičiuojami pagal gryno sauso bandinio masę, patikslintą: a) atitinkamais sutartiniais dydžiais ir b) korekcijos koeficientais, įvertinančiais medžiagos netekimą paruošiamojo apdorojimo ir analizės metu. Apskaičiavimams taikoma I.8.2 dalyje pateikta formulė.

I.8.1. Netirpaus komponento procentinės dalies apskaičiavimas remiantis gryno sauso bandinio mase, nekreipiant dėmesio į sumažėjusią pluošto masę paruošiamojo apdorojimo metu. čia: P1 % – gryno sauso netirpaus komponento procentinė dalis, m – sauso elementariojo bandinio po paruošiamojo apdorojimo masė, r – sausos liekanos masė, d – korekcijos koeficientas, įvertinantis netirpaus komponento masės sumažėjimą veikiant reagentu. Atitinkamos „d“ vertės pateikiamos atskiram metodui apibūdinti skirtame skirsnyje. Akivaizdu, kad šios „d“ vertės yra įprastos vertės, taikomos chemiškai nesuardytiems pluoštams.

I.8.2. Netirpaus komponento procentinės dalies apskaičiavimas, remiantis gryno sauso bandinio mase, patikslinant sutartiniais dydžiais ir, prireikus, korekcijos koeficientais, įvertinančiais masės sumažėjimą paruošiamojo apdorojimo metu. čia: P1 A% – netirpaus komponento masės procentinė dalis, patikslinta pagal sutartinius dydžius ir įvertinant masės sumažėjimą paruošiamojo apdorojimo metu, P1 – švaraus sauso netirpaus komponento dalis procentais, apskaičiuota pagal I.8.1 dalyje pateiktą formulę, a1 – sutartinis dydis, taikomas netirpiam komponentui (žr. IX priedą), a2 – sutartinis dydis, taikomas tirpiam komponentui (žr. IX priedą), b1 – netirpaus komponento masės sumažėjimo paruošiamojo apdorojimo metu procentinė dalis, b2 – tirpaus komponento masės sumažėjimo paruošiamojo apdorojimo metu procentinė dalis, Antrojo komponento procentinė dalis P2A % yra lygi 100 – P1A %. Jei buvo atliekamas specialus paruošiamasis apdorojimas, turi būti nustatytos b1 ir b2 vertės, jei įmanoma, atliekant kiekvieno iš gryno pluošto komponentų paruošiamąjį apdorojimą, taikytą analizės metu. Gryni pluoštai yra tie, kuriuose nėra jokių nepluoštinių medžiagų, išskyrus tas, kurios juose paprastai būna (arba natūraliai, arba patenka gamybos proceso metu), ir tokios būklės (nebalinti, balinti), kokios jie pasitaiko analizuojamoje medžiagoje. Jei grynų atskirų sudedamųjų pluoštų, naudojamų analizuotinos medžiagos gamyboje, nėra, taikomos vidutinės b1 ir b2 vertės, gautos tiriant grynus pluoštus, panašius į tiriamo mišinio pluoštus. Jei taikomas įprastas paruošiamasis apdorojimas ekstrahuojant šviesiuoju petroleteriu ir vandeniu, į korekcijos koeficientus b1 ir b2 galima apskritai nekreipti dėmesio, išskyrus nebalintos medvilnės, nebalintų linų ir nebalinto kanapių pluošto atveju, kai dėl paruošiamojo apdorojimo masė paprastai sumažėja 4 %, ir polipropileno atveju, kai masė sumažėja 1 %. Atliekant apskaičiavimus kitų pluoštų bandymų metu į nuostolius dėl paruošiamojo apdorojimo paprastai nekreipiama dėmesio.

II. Kiekybinės analizės metodas, grindžiamas rankiniu atskyrimu

II.1. TAIKYMO SRITIS

Šis metodas taikomas visų rūšių tekstilės pluoštams, kurie nesudaro glaudaus mišinio ir kuriuos įmanoma atskirti rankiniu būdu.

II.2. METODO ESMĖ

Nustačius tekstilės gaminio sudedamąsias dalis, nepluoštinė medžiaga pašalinama atitinkamu paruošiamojo apdorojimo būdu, o tada pluoštai atskiriami rankomis, išdžiovinami ir pasveriami, kad būtų galima apskaičiuoti kiekvieno pluošto dalį mišinyje.

II.3. PRIETAISAI

II.3.1. Svėrimo indelis ar kitas prietaisas, kuriuo gaunami tapatūs rezultatai.

II.3.2. Eksikatorius su indikatoriniu silikoniniu geliu.

II.3.3. Vėdinama krosnelė bandiniams džiovinti 105 ± 3 °C temperatūroje.

II.3.4. 0,0002 g tikslumo analitinės svarstyklės.

II.3.5. Soksleto ekstrahavimo aparatas ar kitas prietaisas, kuriuo gaunami tapatūs rezultatai.

II.3.6. Adata.

II.3.7. Sukromatis ar panašus prietaisas.

II.4. REAGENTAI

II.4.1. Šviesusis perdistiliuotas petrolio eteris, verdantis 40–60 °C temperatūroje.

II.4.2. Distiliuotas ar dejonizuotas vanduo.

II.4.3. Acetonas.

II.4.4. Ortofosfato rūgštis.

II.4.5. Karbamidas.

II.4.6. Natrio bikarbonatas.

Visi naudojami reagentai turi būti chemiškai gryni.

II.5. KONDICIONAVIMAS IR BANDYMŲ APLINKOS SĄLYGOS

Žr. I.4 dalį.

II.6. TAŠKINIS BANDINYS

Žr. I.5 punktą.

II.7. PARUOŠIAMASIS TAŠKINIO BANDINIO APDOROJIMAS

Žr. I.6 punktą.

II.8. TVARKA

II.8.1. Siūlų analizė

Iš paruošiamuoju būdu apdoroto taškinio bandinio išrenkamas ne mažiau kaip 1 g sveriantis bandinys. Jeigu siūlas labai plonas, analizei gali būti imama ne mažiau kaip 30 metrų siūlo, nepaisant jo masės.

Siūlai sukarpomi į atitinkamo ilgio atkarpas bei atskiriami skirtingų rūšių pluoštai su adata, o prireikus – sukromačiu. Taip atskirti skirtingų rūšių pluoštai sudedami į prieš tai pasvertus svėrimo indelius ir džiovinami 105 ± 3 °C temperatūroje, kol masė tampa pastovi, kaip aprašyta I.7.1 ir I.7.2 dalyse.

II.8.2. Audinio analizė

Iš paruošiamuoju būdu apdoroto taškinio bandinio kuo toliau nuo visų audinio kraštų išrenkamas ne mažiau kaip 1 g sveriantis bandinys kruopščiai apkarpytais kraštais, kad nebrigztų ir nesutaptų su ataudų ar metmenų siūlais, o trikotažo atveju – pagal stulpelius ir eilutes. Skirtingų rūšių pluoštai atskiriami ir surenkami į prieš tai pasvertus svėrimo indelius; toliau laikomasi II.8.1 dalyje aprašytos bandymų atlikimo tvarkos.

II.9. REZULTATŲ APSKAIČIAVIMAS IR IŠRAIŠKA

Kiekvienos pluošto sudedamosios dalies masė išreiškiama bendros mišinio pluoštų masės procentine dalimi. Apskaičiuokite rezultatus pagal gryno sauso bandinio masę, patikslintą: a) atitinkamomis leidžiamomis paklaidomis ir b) korekcijos koeficientais, įvertinančiais medžiagos netekimą paruošiamojo apdorojimo metu.

II.9.1. Gryno sauso pluošto masių dalies procentais apskaičiavimas, neatsižvelgiant į pluošto masės netekimą paruošiamojo apdorojimo metu: P1 % – pirmojo gryno sauso komponento masės procentinė dalis, m1 – pirmojo švaraus sauso komponento masė, m2 – antrojo gryno sauso komponento masė.

II.9.2. Apskaičiuojant kiekvieno komponento procentinę dalį, kuri būtų patikslinta pagal sutartinius dydžius ir, prireikus, korekcijos koeficientus, kuriuos būtina taikyti siekiant atsižvelgti į medžiagos kiekio sumažėjimą paruošiamojo apdorojimo, žr. I.8.2 dalį.

III.1. METODŲ TIKSLUMAS

Informacija apie atskirų metodų tikslumą siejama su rezultatų pasikartojimu.

Pasikartojimas siejamas su patikimumu, t.y. eksperimentų, atliktų skirtingose laboratorijose ar skirtingu laiku, tiriant tuo pačiu metodu tos pačios sudėties mišinį, rezultatų atitikimu.

Pasikartojimas išreiškiamas rezultatų patikimumo ribomis, kai patikimumo lygis yra 95 %.

Todėl dviejų bandymų, atliktų identiškus ir pastovius mišinius įprastu ir teisingai taikomu metodu tiriant keletą kartų skirtingose laboratorijose, rezultatų skirtumas viršytų patikimumo ribą tik penkiais atvejais iš 100.

III.2. BANDYMO ATASKAITA

III.2.1. Nurodoma, kad analizė buvo atlikta taikant šį metodą.

III.2.2. Jei buvo taikytas specialus paruošiamasis apdorojimas, tai išsamiai aprašoma (žr. I.6 punktą).

III.2.3. Pateikiami atskiri rezultatai ir aritmetinis vidurkis 0,1 tikslumu.

IV. Specialieji metodai







Suvestinė lentelė Metodas Taikymo sritis Reagentas / Aprašymas Tirpus komponentas Netirpus komponentas 1. Acetatas Tam tikri kiti pluoštai Acetonas 2. Tam tikri baltyminiai pluoštai Tam tikri kiti pluoštai Hipochloritas 3. Viskozė, vario amoniakinis pluoštas ir tam tikrų rūšių modalinis pluoštas Tam tikri kiti pluoštai Skruzdžių rūgštis ir cinko chloridas 4. Poliamidinis pluoštas arba nailonas Tam tikri kiti pluoštai Skruzdžių rūgštis, 80 % m/m 5. Acetatas Tam tikri kiti pluoštai Benzilo alkoholis 6. Triacetatas arba polilaktidas Tam tikri kiti pluoštai Dichlormetanas 7. Tam tikrų rūšių celiulioziniai pluoštai Tam tikri kiti pluoštai Sieros rūgštis, 75 % m/m 8. Akriliniai, tam tikri modakriliniai arba chloringieji pluoštai Tam tikri kiti pluoštai Dimetilformamidas 9. Tam tikri chloringieji pluoštai Tam tikri kiti pluoštai Anglies disulfidas/acetonas, 55,5/44,5 % v/v 10. Acetatas Tam tikri kiti pluoštai Ledinė acto rūgštis 11. Šilkas Tam tikri kiti pluoštai Sieros rūgštis, 75 % m/m 12. Džiutas Tam tikri gyvūniniai pluoštai Azoto kiekio nustatymo metodas 13. Polipropilenas Tam tikri kiti pluoštai Ksilenas 14. Tam tikri kiti pluoštai Chloringieji pluoštai (vinilo chlorido homopolimerai), elastolefinas arba melaminas Koncentruota sieros rūgštis 15. Chloringieji pluoštai, tam tikri modakriliniai pluoštai, tam tikri elastano pluoštai, acetatiniai, triacetatiniai pluoštai Tam tikri kiti pluoštai Cikloheksanonas 16. Melaminas Medvilnė arba aramidas Karšta skruzdžių rūgštis, 90 % m/m

1. TAIKYMO SRITIS

Šis metodas taikomas dviejų komponentų pluoštų mišiniams, iš jų pašalinus nepluoštinę medžiagą, sudarytiems iš:

1. acetatinio pluošto (19) su:

2. vilna (1), gyvūnų plaukais (2 ir 3), šilku (4), medvilne (5), linu (7), tikrosiomis kanapėmis (8), džiutu (9), abaka (10), alfa (11), koiru (12), spartina (13), rame (14), sizaliu (15), vario amoniakiniu pluoštu (21), modaliniu pluoštu (22), baltyminiu pluoštu (23), viskoze (25), akriliniu pluoštu (26), poliamidiniu pluoštu arba nailonu (30), poliesteriu (35), elastomultiesteriu (45), elatolefinu (46) ir melaminu (47).

Šis metodas jokiu būdu netaikomas acetatiniams pluoštams, kurių paviršius buvo deacetilintas.

2. METODO ESMĖ

Acetatinis pluoštas iš žinomos sauso mišinio masės yra ištirpinamas acetone. Liekana surenkama, išplaunama, išdžiovinama ir pasveriama; jos masė, prireikus patikslinta, išreiškiama sauso mišinio masės procentine dalimi. Sauso acetatinio pluošto procentinė dalis apskaičiuojama pagal sauso bandinio masės ir liekanos masės skirtumą.

3. PRIETAISAI IR REAGENTAI (be aprašytųjų bendruosiuose nurodymuose)

3.1. Prietaisai

Ne mažesnė kaip 200 ml talpos kūginė kolba su stikliniu šlifuotu kamščiu.

3.2. Reagentas

Acetonas.

4. BANDYMO ATLIKIMO TVARKA

Laikomasi procedūros, aprašytos bendruosiuose nurodymuose, ir atliekami tokie veiksmai:

Elementarusis bandinys, įdėtas į ne mažesnę kaip 200 ml talpos kūginę kolbą su stikliniu šlifuotu kamščiu, užpilamas acetonu, po 100 ml kiekvienam elementariojo bandinio gramui, kolba pakratoma ir paliekama kambario temperatūroje 30 minučių, kartais ją pajudinant, o tada tirpalas perfiltruojamas per pasvertą filtravimo tiglį.

Procedūra kartojama dar du kartus (ekstrahuojama iš viso tris kartus), tačiau tik po 15 minučių, kad bendras apdorojimo acetonu laikas būtų viena valanda. Liekana perkeliama į filtravimo tiglį. Filtravimo tiglyje esanti liekana perplaunama acetonu ir nusausinama nusiurbiant. Tiglis vėl pripildomas acetonu ir šiam leidžiama nutekėti.

Galiausiai tiglis nusausinamas nusiurbiant, tiglis ir liekana išdžiovinami, ataušinami ir pasveriami.

5. REZULTATŲ APSKAIČIAVIMAS IR IŠRAIŠKA

Rezultatai apskaičiuojami kaip aprašyta bendruosiuose nurodymuose. „d“ vertė yra 1,00, išskyrus melaminą, kurio „d“ vertė yra 1,01.

6. TIKSLUMAS

Šiuo metodu tiriant homogeninį tekstilės medžiagų mišinį gautų rezultatų patikimumo ribos yra ne didesnės kaip ± 1, kai patikimumo lygis yra 95 %.

1. TAIKYMO SRITIS

Šis metodas taikomas dviejų komponentų pluoštų mišiniams, iš jų pašalinus nepluoštinę medžiagą, sudarytiems iš:

1. tam tikrų baltyminių pluoštų, būtent: vilnos (1), gyvūnų plaukų (2 ir 3), šilko (4), baltyminių pluoštų (23) su:

2. medvilne (5), vario amoniakiniu pluoštu (21), modaliniu pluoštu (22), viskoze (25), akriliniu pluoštu (26), chloringaisiais pluoštais (27), poliamidiniu pluoštu arba nailonu (30), poliesteriu (35), polipropilenu (37), elastanu (43), stiklo pluoštu (44), elastomultiesteriu (45), elatolefinu (46) ir melaminu (47).

Jeigu sudėtyje yra skirtingų rūšių baltyminių pluoštų, taikant šį metodą gaunamas jų bendras kiekis, o ne kiekvieno jų kiekis atskirai.

2. METODO ESMĖ

Iš žinomos sauso mišinio masės baltyminis pluoštas yra ištirpinamas hipochlorito tirpalu. Liekana surenkama, išplaunama, išdžiovinama ir pasveriama; jos masė, prireikus patikslinta, išreiškiama sauso mišinio masės procentine dalimi. Sauso baltyminio pluošto procentinė dalis apskaičiuojama pagal sauso bandinio masės ir liekanos masės skirtumą.

Gaminant hipochlorito tirpalą gali būti naudojamas arba ličio hipochloritas, arba natrio hipochloritas.

Ličio hipochloritas rekomenduojamas tada, kai atliekama mažai bandymų arba kai laiko tarpai tarp bandymų yra gana ilgi. Taip yra todėl, kad hipochlorito procentinė dalis kietame ličio hipochlorite, priešingai nei natrio hipochlorite, – faktiškai yra pastovi. Jeigu hipochlorito procentinė dalis yra žinoma, hipochlorito kiekio prieš kiekvieną bandymą jodometriniu būdu tikrinti nereikia, nes gali būti naudojama pastovi pasverta ličio hipochlorito dalis.

3. PRIETAISAI IR REAGENTAI (kiti, nei nurodyti bendruosiuose nurodymuose)

3.1. Prietaisai

a) 250 ml Erlenmejerio kolba su matinio stiklo kamščiu;

b) termostatas, reguliuojamas iki 20 ± 2 °C.

3.2. Reagentai

a) Hipochlorito reagentas

i) Ličio hipochlorito tirpalas

Jį sudaro šviežiai pagamintas tirpalas, kuriame yra 35 ± 2 g/l aktyvaus chloro (maždaug 1 M), į kurį įpilama 5 ± 0,5 g/l prieš tai ištirpinto natrio hidroksido. Tam tikslui 100 gramų ličio hipochlorito, kuriame yra 35 % aktyvaus chloro (arba 115 gramų, jei yra 30 % aktyvaus chloro) ištirpinama maždaug 700 ml distiliuoto vandens, pridedami 5 gramai natrio hidroksido, ištirpinto maždaug 200 ml distiliuoto vandens, ir praskiedžiama distiliuotu vandeniu iki 1 litro. Šviežiai padaryto tirpalo jodometriniu būdu tikrinti nereikia.

ii) Natrio hipochlorito tirpalas

Jį sudaro šviežiai pagamintas tirpalas, kuriame yra 35 ± 2 g/l aktyvaus chloro (maždaug 1 M), į kurį įpilama 5 ± 0,5 g/l prieš tai ištirpinto natrio hidroksido.

Prieš kiekvieną bandymą jodometriniu būdu patikrinamas tirpalo aktyvaus chloro kiekis.

b) Skiestas acto rūgšties tirpalas

5 ml ledinės acto rūgšties atskiedžiama vandeniu iki 1 litro.

4. BANDYMO ATLIKIMO TVARKA

Laikomasi procedūros, aprašytos bendruosiuose nurodymuose, ir atliekami tokie veiksmai: maždaug 1 gramas elementariojo bandinio 250 ml talpos kolboje užpilamas maždaug 100 ml hipochlorito tirpalo (ličio arba natrio hipochlorito) ir stipriai pakratomas, kad elementarusis bandinys sušlaptų.

Tada kolba 40 minučių kaitinama termostate 20 °C temperatūroje ir nuolat, arba bent vienodais intervalais, pakratoma. Kadangi vilnos tirpinimas vyksta egzotermiškai, taikant šį metodą reakcijos šiluma turi būti paskirstyta ir leidžiama atvėsti. Antraip dėl prasidedančio netirpių pluoštų tirpimo rezultatai gali būti labai klaidingi.

Po 40 minučių kolbos turinys perfiltruojamas per stiklinį filtravimo tiglį ir visi likę pluoštai perkeliami į filtravimo tiglį, kolbą praskalaujant nedideliu hipochlorito tirpalo kiekiu. Tiglis nusausinamas nusiurbimu ir liekana nuplaunama pakaitom vandeniu, atskiesta acto rūgštimi ir vėl vandeniu, po kiekvieno pripildymo nusausinant tiglį nusiurbimu. Nusiurbimas atliekamas tik tada, kai kiekvienas plovimo tirpalas laisvai nenuteka.

Galiausiai tiglis nusausinamas nusiurbimu, tiglis ir liekana išdžiovinami, ataušinami ir pasveriami.

5. REZULTATŲ APSKAIČIAVIMAS IR IŠRAIŠKA

Rezultatai apskaičiuojami kaip aprašyta bendruosiuose nurodymuose. „d“ vertė yra 1,00, išskyrus medvilnę, viskozę, modalinį pluoštą ir melaminą, kurių atveju „d“ lygi 1,01, bei nebalintą medvilnę, kurios atveju „d“ lygi 1,03.

6. TIKSLUMAS

Šiuo metodu tiriant homogeninį tekstilės medžiagų mišinį gautų rezultatų patikimumo ribos yra ne didesnės kaip ± 1, kai patikimumo lygis yra 95 %.

1. TAIKYMO SRITIS

Šis metodas taikomas dviejų komponentų pluoštų mišiniams, iš jų pašalinus nepluoštinę medžiagą, sudarytiems iš:

1. viskozės (25) arba vario amoniakinio pluošto (21), įskaitant tam tikrų rūšių modalinį pluoštą (22) su:

2. medvilne (5), elastolefinu (46) ir melaminu (47).

Jeigu sudėtyje aptinkamas modalinis pluoštas, atliekamas paruošiamasis tyrimas, kad būtų nustatyta, ar jis tirpsta reagente.

Šis metodas netaikomas mišiniams, kuriuose medvilnė dėl cheminio poveikio buvo stipriai suardyta, arba tais atvejais, kai viskozės ar vario amoniakinis pluoštas nėra visiškai tirpūs dėl jų sudėtyje esančių tam tikrų dažų ar apdailos medžiagų, kurių neįmanoma visiškai pašalinti.

2. METODO ESMĖ

Iš žinomos sauso mišinio masės viskozė, vario amoniakinis ar modalinis pluoštas ištirpinami reagentu, kurį sudaro skruzdžių rūgštis ir cinko chloridas. Liekana surenkama, išplaunama, išdžiovinama ir pasveriama; jos patikslinta masė išreiškiama sauso mišinio masės procentine dalimi. Sauso viskozės, vario amoniakinio ar modalinio pluošto procentinė dalis apskaičiuojama pagal sauso bandinio masės ir liekanos masės skirtumą.

3. PRIETAISAI IR REAGENTAI (kiti, nei nurodyti bendruosiuose nurodymuose)

3.1. Prietaisai

a) Ne mažesnės kaip 200 ml talpos kūginės kolbos su stikliniais šlifuotais kamščiais;

b) prietaisas kolboms laikyti 40 ± 2 °C temperatūroje.

3.2. Reagentai

a) Tirpalas, kuriame yra 20 g lydyto bevandenio cinko chlorido ir 68 g bevandenės skruzdžių rūgšties, praskiestas vandeniu iki 100 g (būtent 20 dalių iš lydyto bevandenio cinko chlorido masės su 80 dalių iš 85 % m/m skruzdžių rūgšties masės). Šiuo atveju reikia atkreipti dėmesį į I.3.2.2 punktą, kuriame nustatyta, kad visi naudojami reagentai turi būti chemiškai gryni; be to, svarbu naudoti tik lydytą bevandenį cinko chloridą.

b) Amoniako hidroksido tirpalas: 20 ml koncentruoto amoniako tirpalo (santykinis tankumas 20 °C temperatūroje: 0,880) iki 1 litro.

4. BANDYMO ATLIKIMO TVARKA

Laikomasi procedūros, aprašytos bendruosiuose nurodymuose, ir atliekami tokie veiksmai: bandinys nedelsiant įdedamas į kolbą, įkaitintą iki 40 °C. Kiekvienam bandinio gramui įpilama po 100 ml skruzdžių rūgšties ir cinko chlorido tirpalo, pašildyto iki 40 °C. Kolba užkemšama kamščiu ir stipriai pakratoma. Kolba su turiniu laikoma pastovioje 40 °C temperatūroje dvi su puse valandas, kas valandą kolbą pakratant.

Kolbos turinys perfiltruojamas per pasvertą filtravimo tiglį ir tirpalu iš kolbos į tiglį išplaunami visi kolboje likę pluoštai. Praskalaujama 20 ml reagento, pašildyto iki 40 °C.

Tiglis ir liekana kruopščiai išplaunami 40 °C temperatūros vandeniu. Pluošto liekana praskalaujama maždaug 100 ml šalto amoniako tirpalo (3.2 punkto b papunktis), užtikrinant, kad liekana būtų visiškai panirusi tirpale maždaug 10 minučių ( 20 ); tada kruopščiai praskalaujama šaltu vandeniu.

Nusiurbimas atliekamas tik tada, kai kiekvienas plovimo tirpalas laisvai nenuteka.

Galiausiai likęs skystis nusausinamas nusiurbiant, tiglis ir liekana išdžiovinami, ataušinami ir pasveriami.

5. REZULTATŲ APSKAIČIAVIMAS IR IŠRAIŠKA

Rezultatai apskaičiuojami kaip aprašyta bendruosiuose nurodymuose. „d“ vertė medvilnės atveju yra 1,02, melamino atveju – 1,01 ir elastolefino atveju – 1,00.

6. TIKSLUMAS

Šiuo metodu tiriant homogeninį tekstilės medžiagų mišinį gautų rezultatų patikimumo ribos yra ne didesnės kaip ± 2, kai patikimumo lygis yra 95 %.

1. TAIKYMO SRITIS

Šis metodas taikomas dviejų komponentų pluoštų mišiniams, iš jų pašalinus nepluoštinę medžiagą, sudarytiems iš:

1. poliamidinio pluošto ar nailono (30), su:

2. vilna (1), gyvūnų plaukais (2 ir 3), medvilne (5), vario amoniakiniu pluoštu (21), modaliniu pluoštu (22), viskoziniu pluoštu (25), akriliniu pluoštu (26), chloringaisiais pluoštais (27), poliesteriu (35), polipropilenu (37), stiklo pluoštu (44), elastomultiesteriu (45), elastolefinu (46) ir melaminu (47).

Kaip pirmiau minėta, šis metodas taip pat taikomas mišiniams su vilna, tačiau jei vilnos kiekis viršija 25 %, taikomas metodas Nr. 2 (ištirpinant vilną šarminiame natrio hipochlorite arba ličio hipochlorite).

2. METODO ESMĖ

Iš žinomos sauso mišinio masės poliamidinis arba nailono pluoštas ištirpinamas skruzdžių rūgštimi. Liekana surenkama, išplaunama, išdžiovinama ir pasveriama; jos masė, prireikus patikslinta, išreiškiama sauso mišinio masės procentine dalimi. Sauso poliamidinio ar nailono pluošto procentinė dalis apskaičiuojama pagal sauso bandinio masės ir liekanos masės skirtumą.

3. PRIETAISAI IR REAGENTAI (kiti, nei nurodyti bendruosiuose nurodymuose)

3.1. Prietaisai

Ne mažesnės kaip 200 ml talpos kūginė kolba su stikliniu šlifuotu kamščiu.

3.2. Reagentai

a) Skruzdžių rūgštis (80 % m/m, santykinis tankumas 20 °C temperatūroje: 1,186). 880 ml 90 % m/m skruzdžių rūgšties praskiedžiama vandeniu (santykinis tankumas 20 °C temperatūroje: 1,204) iki 1 litro. 780 ml 98–100 % m/m skruzdžių rūgšties praskiedžiama vandeniu (santykinis tankumas 20 °C temperatūroje: 1,220) iki 1 litro. Koncentracija nėra lemiamas veiksnys, jeigu skruzdžių rūgštis yra nuo 77 % iki 83 % m/m;

b) praskiestas amoniako tirpalas: praskiedžiama vandeniu 80 ml koncentruoto amoniako tirpalo (santykinis tankumas 20 °C temperatūroje: 0,880) iki 1 litro.

4. BANDYMO ATLIKIMO TVARKA

Laikomasi procedūros, aprašytos bendruosiuose nurodymuose, ir atliekami tokie veiksmai: bandinys, esantis ne mažesnės kaip 200 ml talpos kūginėje kolboje, užpilamas ledine acto rūgštimi, po 100 ml kiekvienam bandinio gramui. Kolba užkemšama kamščiu ir pakratoma, kad bandinys sušlaptų. Kolba 15 minučių paliekama kambario temperatūroje, kartais ją pakratant. Kolbos turinys perfiltruojamas per pasvertą filtravimo tiglį, o visi likę pluoštai perkeliami į tiglį, išskalaujant kolbą nedideliu kiekiu skruzdžių rūgšties tirpalo.

Tiglis nusausinamas nusiurbiant, o ant filtro esanti liekana nuplaunama pakaitomis skruzdžių rūgšties tirpalu, karštu vandeniu, atskiestu amoniako tirpalu ir, galiausiai, šaltu vandeniu, po kiekvieno pripildymo nusausinant tiglį nusiurbiant. Nusiurbimas atliekamas tik tada, kai kiekvienas plovimo tirpalas laisvai nenuteka.

Galiausiai tiglis nusausinamas nusiurbiant, tiglis ir liekana išdžiovinami, ataušinami ir pasveriami.

5. REZULTATŲ APSKAIČIAVIMAS IR IŠRAIŠKA

Rezultatai apskaičiuojami kaip aprašyta bendruosiuose nurodymuose. „d“ vertė yra 1,00, išskyrus melaminą, kurio „d“ vertė yra 1,01.

6. TIKSLUMAS

Šiuo metodu tiriant homogeninį tekstilės medžiagų mišinį gautų rezultatų patikimumo ribos yra ne didesnės kaip ± 1, kai patikimumo lygis yra 95 %.

1. TAIKYMO SRITIS

Šis metodas taikomas dviejų komponentų pluoštų mišiniams, iš jų pašalinus nepluoštinę medžiagą, sudarytiems iš:

1. acetatinio pluošto (19) su:

2. triacetatiniu pluoštu (24), elastolefinu (46) ir melaminu (47).

2. METODO ESMĖ

Iš žinomos sauso mišinio masės acetatinis pluoštas yra ištirpinamas benzilo alkoholiu 52 ± 2 °C temperatūroje.

Liekana surenkama, išplaunama, išdžiovinama ir pasveriama; jos masė išreiškiama sauso mišinio masės procentine dalimi. Sauso acetatinio pluošto procentinė dalis apskaičiuojama pagal sauso bandinio masės ir liekanos masės skirtumą.

3. PRIETAISAI IR REAGENTAI (kiti, nei nurodyti bendruosiuose nurodymuose)

3.1. Prietaisai

a) Ne mažesnės kaip 200 ml talpos kūginė kolba su stikliniu šlifuotu kamščiu;

b) mechaninis maišytuvas;

c) termostatas ar kitas prietaisas, palaikantis 52 ± 2 °C kolbos temperatūrą.

3.2. Reagentai

a) Benzilo alkoholis;

b) etilo eteris.

4. BANDYMO ATLIKIMO TVARKA

Laikomasi procedūros, aprašytos bendruosiuose nurodymuose, ir atliekami tokie veiksmai:

Kūginėje kolboje esantis bandinys užpilamas benzilo alkoholiu, po 100 ml kiekvienam bandinio gramui. Kolba užkemšama kamščiu, pritvirtinama prie maišytuvo taip, kad ji būtų panirusi į vandens vonią, kurios temperatūra 52 ± 2 °C, ir kratoma tokioje temperatūroje 20 minučių.

(Vietoj mechaninio maišytuvo kolba gali būti stipriai kratoma rankomis).

Skystis dekantuojamas per pasvertą filtravimo tiglį. Į kolbą įpilama dar viena benzilo alkoholio dozė ir kaip anksčiau kratoma 20 minučių 52 ± 2 °C temperatūroje.

Skystis dekantuojamas per tiglį. Ta pati procedūra pakartojama trečią kartą.

Galiausiai skystis ir liekana supilami į tig