Šis tekstas yra skirtas tik informacijai ir teisin ės galios neturi. Europos S ąjungos institucijos n ėra teisiškai atsakingos už jo 
turinį. Autentiškos atitinkam ų teisės aktų, įskaitant j ų preambules, versijos skelbiamos Europos S ąjungos oficialiajame 
leidinyje ir pateikiamos svetain ėje „EUR-Lex“. Oficial ūs tekstai tiesiogiai prieinami naudojantis šiame dokumente 
pateikiamomis nuorodomis  
►B EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS DIREKTYVA 2012/27/ES  
2012 m. spalio 25 d.  
dėl energijos vartojimo efektyvumo, kuria iš dalies kei čiamos direktyvos 2009/125/EB ir 2010/30/ES 
bei kuria panaikinamos direktyvos 2004/8/EB ir 2006/32/EB  
(Tekstas svarbus EEE)  
(OL L 315, 2012 11 14, p. 1)  
iš dalies kei čiama:  
Oficialusis leidinys  
Nr. puslapis  data  
►M1 2013 m. geguž ės 13 d. Tarybos direktyva 2013/12/ES  L 141  28  2013 5 28  
►M2 2018 m. geguž ės 30 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 
2018/844  L 156  75  2018 6 19  
►M3 2018 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 
2018/2002  L 328  210  2018 12 21  
►M4 2018 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas 
(ES) 2018/1999  L 328  1  2018 12 21  
►M5 2019 m. kovo 4 d. Komisijos deleguotasis reglamentas (ES) 2019/826  L 137  3  2019 5 23  
pataisyta:  
►C1 Klaid ų ištaisymas, OL L 113, 2013 4 25, p. 24 (2012/27/ES)  02012L0027 — LT — 12.06.2019 — 005.001 — 1
02012L0027 — LT — 12.06.2019 — 005.001 — 2  
EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS DIREKTYVA 
2012/27/ES  
2012 m. spalio 25 d.  
dėl energijos vartojimo efektyvumo, kuria iš dalies kei čiamos 
direktyvos 2009/125/EB ir 2010/30/ES bei kuria panaikinamos 
direktyvos 2004/8/EB ir 2006/32/EB  
(Tekstas svarbus EEE)  
I SKYRIUS  
DALYKAS, TAIKYMO SRITIS, TERMIN Ų APIBR ĖŽTYS IR 
ENERGIJOS VARTOJIMO EFEKTYVUMO TIKSLAI  
1 straipsnis  
Dalykas ir taikymo sritis 
▼M3 
1. Šia direktyva nustatoma bendra energijos vartojimo efektyvumo 
skatinimo S ąjungoje priemoni ų sistema, siekiant užtikrinti, kad 
2020 m. b ūtų pasiekti pagrindiniai S ąjungos 20 % energijos vartojimo 
efektyvumo tikslai, o 2030 m. b ūtų pasiekti pagrindiniai jos bent 32,5 % 
energijos vartojimo efektyvumo tikslai, ir sudaromos s ąlygos vėliau 
toliau didinti energijos vartojimo efektyvum ą. 
Šioje direktyvoje nustatomos taisykl ės, kuriomis siekiama šalinti kli ūtis 
energijos rinkoje ir rinkos tr ūkumus, trukdan čius efektyviai tiekti ir 
naudoti energij ą; be to, numatoma nustatyti 2020 m. ir 2030 m. nacio ­
nalinius orientacinius energijos vartojimo efektyvumo tikslus ir ind ėlius. 
Šia direktyva prisidedama prie principo „svarbiausia – energijos varto ­
jimo efektyvumas“ įgyvendinimo.  
▼B 
2. Šioje direktyvoje nustatyti b ūtiniausi reikalavimai, ir jie nekliudo 
nė vienai valstybei narei toliau taikyti arba nustatyti griežtesnes prie ­
mones. Tokios priemon ės turi atitikti S ąjungos teis ę. Jei nacionalin ės 
teisės aktuose numatomos griežtesn ės priemon ės, valstyb ė narė apie 
tokius teis ės aktus praneša Komisijai.  
2 straipsnis  
Terminų apibrėžtys 
Šioje direktyvoje vartojam ų terminų apibrėžtys:  
1) energija – vis ų formų energetikos produktai, – degusis kuras, 
šiluma, atsinaujinan čiųjų išteklių energija, elektra ar kitos formos 
energija, kaip apibr ėžta 2008 m. spalio 22 d. Europos Parlamento ir 
Tarybos reglamento (EB) Nr. 1099/2008 d ėl energetikos 
statistikos (  1 ) 2 straipsnio d punkte;  
2) pirmin ės energijos vartojimas – bendrasis vidaus vartojimas, 
išskyrus vartojim ą neenergetin ėms reikm ėms; ▼B 
( 1 ) OL L 304, 2008 11 14, p. 1.
 02012L0027 — LT — 12.06.2019 — 005.001 — 3  
3) galutin ės energijos vartojimas – visa pramon ės, transporto, nam ų 
ūkių, paslaug ų ir žemės ūkio sektoriams tiekiama energija. Tai 
neapima energijos, tiekiamos energijos transformavimui ir pa čiam 
energetikos sektoriui;  
4) energijos vartojimo efektyvumas – sukurto darbo, paslaug ų, prekių 
ar gautos energijos ir energijos s ąnaudų santykis;  
5) sutaupyta energija – sutaupytos energijos kiekis, kuris nustatomas 
matuojant ir (arba) įvertinant suvartojim ą prieš tai ir po to, kai buvo 
įgyvendinta energijos vartojimo efektyvumo didinimo priemon ė, 
tuo pačiu užtikrinant suvartoto energijos kiekio normalizavim ą 
atsižvelgiant į išorės sąlygas, daran čias poveik į energijos 
vartojimui;  
6) energijos vartojimo efektyvumo didinimas – energijos vartojimo 
efektyvumo padid ėjimas dėl technologini ų, elgsenos ir (arba) 
ekonomini ų pokyčių; 
7) energetin ė paslauga – fizin ė nauda, naudingumas ar g ėrybė, suku­
riami derinant energij ą su energetiškai efektyvia technologija ar 
veiksmu, kuris gali apimti eksploatavim ą, techninę priežiūrą ir kont­
rolę, būtinus teikiant paslaug ą, kuri teikiama pagal sutart į ir kurios 
teikimo įprastinėmis sąlygomis atsirado patikrinamas ir išmatuo ­
jamas ar apskai čiuojamas energijos vartojimo efektyvumo padid ė­
jimas ar sutaupyta pirmin ės energijos;  
8) viešosios organizacijos – perkan čiosios organizacijos, kaip apibr ėžta 
2004 m. kovo 31 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 
2004/18/EB d ėl viešojo darb ų, prekių ir paslaug ų pirkimo sutar čių 
sudarymo tvarkos derinimo (  1 ); 
9) centrin ė valdžia – visi administraciniai padaliniai, turintys kompe ­
tenciją visoje valstyb ės narės teritorijoje;  
10) bendras naudingasis patalp ų plotas – pastato arba pastato dalies 
plotas, kuriame patalp ų mikroklimatui palaikyti vartojama energija;  
11) energijos naudojimo vadybos sistema – tarpusavyje susijusi ų arba 
sąveikaujan čių plano, kuriame nustatomas energijos vartojimo efek ­
tyvumo tikslas ir šio tikslo pasiekimo strategija, dali ų visuma;  
12) Europos standartas – Europos standartizacijos komiteto, Europos 
elektrotechnikos standartizacijos komiteto arba Europos telekomu ­
nikacijų standart ų instituto priimtas standartas, kuris prieinamas 
viešam naudojimui;  
13) tarptautinis standartas – Tarptautin ės standartizacijos organizacijos 
priimtas ir viešai prieinamas standartas;  ▼B 
( 1 ) OL L 134, 2004 4 30, p. 114.
 02012L0027 — LT — 12.06.2019 — 005.001 — 4  
14) įpareigotoji šalis – energijos skirstytojas arba mažmenin ės prekybos 
energija įmonė, kuriai privalomos 7 straipsnyje nurodytos naciona ­
linės energijos vartojimo efektyvumo įpareigojim ų sistemos;  
15) įgaliotoji šalis – juridinis asmuo, kuriam vyriausyb ė ar kita viešoji 
organizacija suteik ė įgaliojimus vyriausyb ės ar kitos viešosios orga ­
nizacijos vardu kurti, valdyti ar taikyti finansavimo sistem ą; 
16) dalyvaujan čioji šalis – įmonė arba viešoji organizacija, kuri yra 
įsipareigojusi pagal savanorišk ą susitarim ą pasiekti tam tikrus 
tikslus arba kuriai taikoma nacionalin ė reguliavimo politikos prie ­
monė; 
17) įgyvendinan čioji valdžios institucija – viešosios teis ės reglamentuo ­
jamas subjektas, atsakingas už įgyvendinim ą arba steb ėseną ener­
gijos arba anglies dioksido apmokestinimo, finansini ų sistemų ir 
priemonių, fiskalini ų paskatų, standart ų ir normų, energijos varto ­
jimo efektyvumo ženklinimo sistem ų, mokymo arba švietimo 
srityse;  
18) politikos priemon ė – reguliavimo, finansin ė, fiskalinė, savanoriška 
arba informacijos teikimo priemon ė, oficialiai nustatyta ir įgyven­
dinama valstyb ėje narėje siekiant sukurti palankias s ąlygas, nusta ­
tyti reikalavimus ar paskatas, kurie b ūtų palankūs tam, kad rinkos 
dalyviai teikt ų ir įsigytų energetines paslaugas ir imt ųsi kitų ener­
gijos vartojimo efektyvumo didinimo priemoni ų; 
19) atskiri veiksmai – veiksmai, kuri ų rezultatas yra patikrinamas ir 
išmatuojamas ar įvertinamas energijos vartojimo efektyvumo padi ­
dėjimas, ir kuri ų imamasi įgyvendinant politikos priemon ę; 
20) energijos skirstytojas – fizinis ar juridinis asmuo ( įskaitant skirs ­
tymo sistemos operatori ų), atsakingas už energijos transportavim ą 
siekiant j ą pateikti galutiniams vartotojams arba paskirstymo cent ­
rams, parduodantiems energij ą galutiniams vartotojams;  
21) skirstymo sistemos operatorius – skirstymo sistemos operatorius, 
kaip apibr ėžta atitinkamai Direktyvoje 2009/72/EB ir Direktyvoje 
2009/73/EB;  
22) mažmenin ės prekybos energija įmonė – fizinis arba juridinis asmuo, 
kuris parduoda energij ą galutiniams vartotojams;  
23) galutinis vartotojas – fizinis ar juridinis asmuo, kuris įsigyja ener ­
giją galutiniam vartojimui;  
24) energetini ų paslaugų teikėjas – fizinis ar juridinis asmuo, teikiantis 
energetines paslaugas arba kitas energijos vartojimo efektyvumo 
didinimo priemones galutinio vartotojo įrenginiams ar galutinio 
vartotojo patalpose;  ▼B
 02012L0027 — LT — 12.06.2019 — 005.001 — 5  
25) energijos vartojimo auditas – sistemin ė procedūra, kurios tikslas yra 
gauti pakankamai informacijos apie pastato ar pastat ų grupės, 
pramonini ų ar komercini ų procesų arba įrenginių, paslaug ų priva­ 
čiajame arba viešajame sektoriuose energijos vartojimo charakteris ­
tikas, nustatyti ir apskai čiuoti ekonomiškai efektyvaus energijos 
taupymo galimybes bei pranešti rezultatus;  
26) mažosios ir vidutin ės įmonės arba MV Į – įmonės, kaip apibr ėžta 
2003 m. geguž ės 6 d. Komisijos rekomendacijos 2003/361/EB d ėl 
labai maž ų, mažųjų ir vidutini ų įmonių apibrėžimo (  1 ) priedo I 
antraštinėje dalyje; į labai maž ų, mažųjų ir vidutini ų įmonių kate­
goriją patenka įmonės, kuriose dirba mažiau negu 250 darbuotoj ų ir 
kurių metinė apyvarta neviršija 50 mln. EUR, ir (arba) bendras 
metinis balansas neviršija 43 mln. EUR;  
27) sutartis d ėl energijos vartojimo efektyvumo – naudos gav ėjo ir 
energijos vartojimo efektyvumo didinimo priemon ės teikėjo sutartis, 
tikrinama ir stebima vis ą susitarimo laikotarp į, kai už investicijas 
(darbą, prekių ar paslaug ų tiekimą) į tą priemonę mokama atsižvel ­
giant į suderintą energijos vartojimo efektyvumo didinimo lyg į ar 
kitą sutartą energinio naudingumo kriterij ų, pvz., sutaupytas l ėšas; 
28) pažangioji matavimo sistema – elektronin ė sistema, kuria galima 
išmatuoti energijos suvartojim ą ir gauti daugiau informacijos nei 
naudojant įprastą skaitiklį ir kuri gali perduoti ir gauti duomenis 
naudojant tam tikr ą elektronin į ryšį; 
29) perdavimo sistemos operatorius – perdavimo sistemos operatorius, 
kaip apibr ėžta atitinkamai Direktyvoje 2009/72/EB ir Direktyvoje 
2009/73/EB;  
30) kogeneracija – vienu metu vykstanti šilumos ir elektros energijos ar 
mechanin ės energijos gamyba;  
31) ekonomiškai pagr įsta paklausa – šildymo ar v ėsinimo poreiki ų 
neviršijanti paklausa, kuri kitu atveju rinkos s ąlygomis b ūtų paten­
kinama ne kogeneracijos b ūdu, o vykdant kitus energijos gamybos 
procesus;  
32) naudingoji šiluma – kogeneracijos metu pagaminta šiluma, skirta 
ekonomiškai pagr įstai šildymo ar v ėsinimo paklausai tenkinti;  
33) kogeneracijos b ūdu pagaminta elektros energija – vykdant proces ą, 
susijusį su naudingosios šilumos gamyba, pagaminta energija, 
kuriai apskai čiuoti naudojama I priede nustatyta metodika;  
34) didelio naudingumo kogeneracija – II priede nustatytus kriterijus 
atitinkanti kogeneracija;  ▼B 
( 1 ) OL L 124, 2003 5 20, p. 36.
 02012L0027 — LT — 12.06.2019 — 005.001 — 6  
35) bendras naudingumas – elektros energijos ir mechanin ės energijos 
gamybos ir pagamintos naudingosios šilumos kiekio metin ė suma, 
padalyta iš kuro kiekio, kuris sunaudotas šilumos gamybai kogene ­
racijos metu ir elektros energijos ir mechanin ės energijos bendrai 
gamybai;  
36) elektros energijos ir šilumos santykis – kogeneracijos b ūdu paga­
mintos elektros energijos ir naudingosios šilumos santykis, kai 
gamyba visu paj ėgumu vykdoma kogeneracijos režimu remiantis 
konkretaus įrenginio darbiniais duomenimis;  
37) kogeneracijos įrenginys – įrenginys, galintis veikti kogeneracijos 
režimu;  
38) mažos galios kogeneracijos įrenginys – mažesn ės kaip 1 MW  e 
įrengtosios galios kogeneracijos įrenginys;  
39) labai mažos galios kogeneracijos įrenginys – mažesn ės kaip 50 kW  e 
galios kogeneracijos įrenginys;  
40) užstatymo santykis – pastato ploto ir žem ės sklypo ploto santykis 
konkrečioje teritorijoje;  
41) efektyvaus centralizuoto šilumos ir v ėsumos tiekimas – centrali ­
zuoto šilumos arba v ėsumos tiekimo sistema, kuri ą taikant naudo ­
jama bent 50 % atsinaujinan čiųjų išteklių energijos, 50 % atliekin ės 
šilumos, 75 % kogeneracijos metu pagamintos šilumos arba 50 % 
tokios energijos ir šilumos derinio;  
42) efektyvus šildymas ir v ėsinimas – šildymo ir v ėsinimo galimyb ė, 
kuri, palyginti su įprastinės veiklos pad ėtį atspindin čiu bazinio 
lygio scenarijumi, išmatuojamai sumažina pirmin ės energijos 
kiekį, kurio reikia vieno gautos energijos vieneto tiekimui, atsižvel ­
giant į atitinkamas sistemos ribas, ekonomiškai efektyviu b ūdu, 
kuris įvertinamas atliekant šioje direktyvoje nurodyt ą kaštų ir 
naudos analiz ę, atsižvelgiant į energiją, kurios reikia išgavimui, 
transformavimui, transportavimui ir paskirstymui;  
43) efektyvus individualus šildymas ir v ėsinimas – individualaus 
šilumos ir v ėsumos tiekimo galimyb ė, kuri, palyginti su efektyviu 
centralizuotu šilumos ir v ėsumos tiekimu, išmatuojamai sumažina 
neatsinaujinan čiųjų energijos ištekli ų pirminės energijos kiek į, kurio 
reikia vieno gautos energijos vieneto tiekimui, atsižvelgiant į atitin­
kamą sistemos rib ą, arba kuriai reikia tokio pat neatsinaujinan čiųjų 
energijos ištekli ų pirminės energijos kiekio, bet už mažesn ę kainą, 
atsižvelgiant į energiją, kurios reikia išgavimui, transformavimui, 
transportavimui ir paskirstymui;  
44) esminis atnaujinimas – atnaujinimas, kurio kaštai viršija 50 % inves ­
ticinių kaštų į naują panašų objektą; 
45) agregatorius – energijos poreikio paslaugos teik ėjas, surenkantis 
įvairias trumpalaikes vartotoj ų apkrovas, kad jas parduot ų arba 
pateiktų jas aukcionui organizuotose energijos rinkose.  ▼B
 02012L0027 — LT — 12.06.2019 — 005.001 — 7  
3 straipsnis  
Energijos vartojimo efektyvumo tikslai  
1. Kiekviena valstyb ė narė nustato nacionalin į orientacin į energijos 
vartojimo efektyvumo tiksl ą, grindžiam ą pirminės arba galutin ės ener­
gijos suvartojimu, sutaupytu pirmin ės ar galutin ės energijos kiekiu ar 
energijos intensyvumu. Valstyb ės narės praneša apie tuos tikslus Komi ­
sijai pagal 24 straipsnio 1 dal į ir XIV priedo 1 dal į. Tai darydamos jos 
taip pat išreiškia tuos tikslus absoliu čiu pirmin ės energijos suvartojimo 
ir galutin ės energijos suvartojimo 2020 m. lygiu ir paaiškina, kokiu 
būdu ir kokiais duomenimis remiantis tai buvo apskai čiuota.  
Nustatydamos šiuos tikslus, valstyb ės narės atsižvelgia į: 
▼M1 
a) tai, kad 2020 m. S ąjungos energijos suvartojimas neturi viršyti 
1 483 mln. tne pirmin ės energijos arba neturi viršyti 1 086 mln. 
tne galutin ės energijos;  
▼B 
b) šioje direktyvoje numatytas priemones;  
c) priemones, patvirtintas norint pasiekti nacionalinius energijos 
taupymo tikslus, patvirtintus pagal Direktyvos 2006/32/EB 
4 straipsnio 1 dal į, ir 
d) kitas energijos vartojimo efektyvumo skatinimo valstyb ėse narėse ir 
Sąjungos lygiu priemones.  
Nustatydamos tuos tikslus valstyb ės narės taip pat gali atsižvelgti į 
nacionalines aplinkybes, kurios turi įtakos pirmin ės energijos vartojimui, 
pavyzdžiui, į: 
a) likusį ekonomiškai efektyvaus energijos taupymo potencial ą; 
b) BVP poky čius ir prognozes;  
c) energijos importo ir eksporto poky čius; 
d) visų atsinaujinan čiųjų energijos šaltini ų plėtojimą, branduolin ę ener­
giją, anglies dioksido surinkim ą ir saugojim ą, ir 
e) ankstyvuosius veiksmus.  
▼M1 
2. Ne v ėliau kaip 2014 m. birželio 30 d. Komisija įvertina padaryt ą 
pažangą ir tai, ar tik ėtina, kad S ąjunga pasieks tai, kad 2020 m. ener ­
gijos suvartojimas neviršyt ų 1 483 mln. tne pirmin ės energijos ir (arba) 
neviršytų 1 086 mln. tne galutin ės energijos.  
▼B 
3. Atlikdama 2 dalyje nurodyt ą peržiūrą, Komisija:  
a) susumuoja valstybi ų narių praneštus nacionalinius orientacinius ener ­
gijos vartojimo efektyvumo tikslus;  
b) įvertina, ar t ų tikslų suma gali b ūti laikoma patikimu rodikliu, ar 
visoje Sąjungoje imamasi tinkam ų veiksmų, atsižvelgdama į pirmo­
sios metin ės ataskaitos įvertinimą pagal 24 straipsnio 1 dal į ir į 
nacionalini ų energijos vartojimo efektyvumo veiksm ų planų įverti­
nimą pagal 24 straipsnio 2 dal į; ▼B
 02012L0027 — LT — 12.06.2019 — 005.001 — 8  
c) atsižvelgia į papildom ą analizę, susijusią su: 
i) pažangos energijos suvartojimo ir energijos suvartojimo, palyginti 
su ekonomine veikla, įvertinimu S ąjungos lygiu, įskaitant 
pažangą, padaryt ą energijos tiekimo efektyvumo srityje valsty ­
bėse narėse, kurios nacionalinius orientacinius tikslus grind ė 
galutinės energijos vartojimu arba sutaupytos galutin ės energijos 
kiekiu, įskaitant pažang ą, padaryt ą dėl to, kad šios valstyb ės 
narės atitinka šios direktyvos III skyri ų; 
ii) galimų scenarijų nagrinėjimo rezultatais, susijusiais su b ūsimomis 
energijos vartojimo S ąjungos lygiu tendencijomis;  
▼M1 
d) palygina a–c punkt ų rezultatus su suvartojamu energijos kiekiu, 
kurio reik ėtų tam, kad 2020 m. b ūtų pasiektas energijos suvartojimo 
kiekis, kuris neviršyt ų 1 483 mln. tne pirmin ės energijos ir (arba) 
neviršytų 1 086 mln. tne galutin ės energijos.  
▼M3 
4. Ne v ėliau kaip 2022 m. spalio 31 d. Komisija įvertina, ar S ąjunga 
pasiekė savo 2020 m. pagrindinius tikslus d ėl energijos vartojimo 
efektyvumo.  
5. Kiekviena valstyb ė narė pagal Reglamento (ES) 2018/1999 ( (  1 )) 4 
ir 6 straipsnius nusistato orientacin į nacionalin į energijos vartojimo 
efektyvumo ind ėlį siekiant šios direktyvos 1 straipsnio 1 dalyje nuro ­
dytų Sąjungos 2030 m. tiksl ų. Nusistatydamos tuos ind ėlius valstyb ės 
narės atsižvelgia į tai, kad 2030 m. S ąjungos energijos suvartojimas 
neturi viršyti 1 273 mln. tne pirmin ės energijos ir (arba) neviršyti 
956 mln. tne galutin ės energijos. Apie tuos ind ėlius valstyb ės narės 
praneša Komisijai pateikdamos savo integruotus nacionalinius energe ­
tikos ir klimato srities veiksm ų planus, kaip nurodyta Reglamento (ES) 
2018/1999 3 straipsnyje ir 7–12 straipsniuose.  
6. Komisija įvertina 1 straipsnio 1 dalyje nustatytus pagrindinius 
Sąjungos 2030 m. tikslus d ėl energijos vartojimo efektyvumo, kad ne 
vėliau kaip 2023 m. pateikt ų pasiūlymą dėl teisėkūros proced ūra 
priimamo akto, kuriuo tie tikslai b ūtų peržiūrėti juos padidinant – reikš ­
mingo išlaid ų sumažėjimo dėl ekonomini ų ar technologini ų pokyčių 
atveju, arba jei to prireikt ų vykdant S ąjungos tarptautinius įsipareigo­
jimus mažinti priklausomyb ę nuo iškastinio kuro.  
▼B 
II SKYRIUS  
ENERGIJOS VARTOJIMO EFEKTYVUMAS  
▼M4 __________  ▼B 
( 1 ) 2018 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 
2018/1999 d ėl energetikos s ąjungos ir klimato politikos veiksm ų valdymo, 
kuriuo iš dalies kei čiami Europos Parlamento ir Tarybos reglamentai (EB) 
Nr. 663/2009 ir (EB) Nr. 715/2009, Europos Parlamento ir Tarybos direk ­
tyvos 94/22/EB, 98/70/EB, 2009/31/EB, 2009/73/EB, 2010/31/ES, 
2012/27/ES ir 2013/30/ES, Tarybos direktyvos 2009/119/EB ir (ES) 
2015/652 ir panaikinamas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 
Nr. 525/2013 (OL L 328, 2018 12 21, p. 1)
 02012L0027 — LT — 12.06.2019 — 005.001 — 9  
5 straipsnis  
Pavyzdinis vieš ųjų organizacij ų pastatų vaidmuo  
1. Nedarant poveikio Direktyvos 2010/31/ES 7 straipsniui, kiekviena 
valstybė narė užtikrina, kad nuo 2014 m. sausio 1 d. kasmet b ūtų 
renovuojama 3 % bendro centrin ės valdžios subjektams priklausan čių 
ir jų naudojam ų šildomų ir (arba) v ėsinamų pastatų patalpų ploto, kad 
būtų įvykdyti bent minimal ūs energinio naudingumo reikalavimai, 
kuriuos ji nustat ė taikydama Direktyvos 2010/31/ES 4 straipsn į. 
3 % rodiklis apskai čiuojamas pagal atitinkamos valstyb ės narės cent­
rinės valdžios subjektams priklausan čių ir jų naudojam ų pastatų, kurie 
kiekvienų metų sausio 1 d. neatitinka taikant Direktyvos 2010/31/ES 4 
straipsnį nustatytų nacionalini ų minimali ų energinio naudingumo reika ­
lavimų ir kurių bendras naudingasis patalp ų plotas viršija 500 m  2 . Nuo 
2015 m. liepos 9 d. ta ribin ė vertė sumažinama iki 250 m  2 . 
Tais atvejais, kai valstyb ė narė reikalauja, kad įsipareigojimas kasmet 
renovuoti 3 % bendro patalp ų ploto apimt ų žemesnio nei centrin ės 
valdžios lygio administraciniams padaliniams priklausan čių ir jų naudo­
jamų patalpų plotą, 3 % rodiklis apskai čiuojamas pagal atitinkamos 
valstybės narės centrinės valdžios subjektams ir šiems administraciniams 
padaliniams priklausan čių ir jų naudojam ų pastatų, kurie kiekvien ų metų 
sausio 1 d. neatitinka taikant Direktyvos 2010/31/ES 4 straipsn į nusta­
tytų nacionalini ų minimali ų energinio naudingumo reikalavim ų ir kurių 
bendras naudingasis patalp ų plotas viršija 500 m  2 , o nuo 2015 m. liepos 
9 d. – 250 m  2 , bendrą plotą. 
Įgyvendindamos visapusiškos centrin ės valdžios subjekt ų pastatų reno­
vacijos priemones pagal pirm ą pastraipą, valstybės narės pastatu gali 
laikyti vis ą pastatą, įskaitant pastato atitvaras, įrangą, eksploatavim ą ir 
techninę priežiūrą. 
Valstybės narės reikalauja, kad įgyvendinant energijos efektyvumo didi ­
nimo priemones, kai tai ekonomiškai efektyvu ir techniškai įmanoma, 
pirmenyb ė būtų teikiama tiems centrin ės valdžios subjekt ų pastatams, 
kurių energinis naudingumas yra žemiausias.  
2. Valstyb ės narės gali nuspr ęsti nenustatyti arba netaikyti 1 dalyje 
nurodytų reikalavim ų šių kategorij ų pastatams:  
a) pastatams, kurie oficialiai saugomi kaip tam tikros aplinkos dalis 
arba dėl savo ypatingos architekt ūrinės ar istorin ės vertės, tokiu 
mastu, kokiu d ėl tam tikr ų būtiniausių energinio naudingumo reika ­
lavimų laikymosi nepriimtinai pakist ų charakteringos j ų savybės arba 
išvaizda;  
b) pastatams, priklausantiems ginkluotosioms paj ėgoms arba centrin ės 
valdžios subjektams ir naudojamiems nacionalin ės gynybos tikslams, 
išskyrus atskiras gyvenam ąsias patalpas arba ginkluot ųjų pajėgų ir 
kito nacionalin ės gynybos valdžios institucij ų įdarbinto personalo 
naudojamus biur ų pastatus;  
c) pastatams, naudojamiems kaip kulto vietos ir religinei veiklai.  
3. Jeigu valstyb ė narė konkrečiais metais renovuoja daugiau nei 3 % 
bendro centrin ės valdžios subjekt ų pastatų ploto, pertekli ų ji gali įskai­ 
čiuoti į metinį renovavimo rodikl į kuriais nors iš trej ų praėjusių ar 
ateinančių metų. ▼B
 02012L0027 — LT — 12.06.2019 — 005.001 — 10  
4. Valstyb ės narės gali į centrinės valdžios subjekt ų pastatų metinę 
renovavimo norm ą įskaičiuoti naujus pastatus, naudojamus ir įsigyjamus 
vietoj konkre čių centrinės valdžios subjekt ų pastatų, kurie buvo 
nugriauti kuriais nors iš dvej ų praėjusių metų, ar pastatus, kurie d ėl 
intensyvesnio kit ų pastatų naudojimo buvo parduoti, nugriauti ar nebe ­
naudojami kuriais nors iš dvej ų praėjusių metų. 
5. 1 dalies tikslais valstyb ės narės ne vėliau kaip 2013 m. gruodžio 
31 d. sudaro ir viešai paskelbia šildom ų ir (arba) v ėsinamų centrinės 
valdžios subjekt ų pastatų, kurių bendras naudingasis patalp ų plotas 
viršija 500 m  2 , o nuo 2015 m. liepos 9 d. – 250 m  2 , išskyrus pastatus, 
kuriems pagal 2 dal į taikoma išimtis, inventori ų. Inventoriuje pateikiami 
šie duomenys:  
a) patalp ų plotas (m  2 ) ir 
b) kiekvieno pastato energinis naudingumas arba atitinkami duomenys 
apie energijos s ąnaudas.  
6. Nedarant poveikio Direktyvos 2010/31/ES 7 straipsniui, valstyb ės 
narės gali pasirinkti poži ūrį, alternatyv ų šio straipsnio 1–5 dalims, ir 
imtis kitų ekonomiškai efektyvi ų priemoni ų, įskaitant esmines renova ­
cijas ir pastat ų naudotoj ų elgsenos keitimo priemones, kad ne v ėliau 
kaip 2020 m. reikalavimus atitinkan čiuose jų centrinės valdžios subjek ­
tams priklausan čiuose ir j ų naudojamuose pastatuose sutaupytas ener ­
gijos kiekis b ūtų bent lygiavertis pagal 1 dal į reikalaujamam kiekiui, 
apie kurį pranešama kasmet.  
Alternatyvaus poži ūrio taikymo tikslu valstyb ės narės gali įvertinti, kiek 
energijos b ūtų sutaupyta pagal 1–4 dalis, naudodamos referencini ų cent­
rinės valdžios subjekt ų pastatų energijos suvartojimo prieš renovavim ą ir 
po jo tinkamas standartines vertes ir atsižvelgdamos į jų turimo pastat ų 
fondo ploto įvertinimą. Referencini ų centrinės valdžios subjekt ų pastatų 
kategorijos turi b ūti reprezentatyvios atsižvelgiant į tokių pastatų fondą. 
Valstybės narės, pasirenkan čios galimyb ę taikyti alternatyv ų požiūrį, ne 
vėliau kaip 2013 m. gruodžio 31 d. praneša Komisijai, kokias alterna ­
tyvias priemones jos planuoja patvirtinti, ir nurodo, kaip jos užtikrint ų 
centrinės valdžios subjektams nuosavyb ės teise priklausan čių pastatų 
energinio naudingumo lygiavert į padidinim ą. 
7. Valstyb ės narės skatina vieš ąsias organizacijas, be kita ko, ir 
regioniniu, ir vietos lygiu, ir už socialinius b ūstus atsakingas įstaigas, 
kurių veiklą reglamentuoja viešoji teis ė, deramai atsižvelgiant į jų atitin­
kamą kompetencij ą ir administracin ę struktūrą: 
a) patvirtinti energijos vartojimo efektyvumo plan ą, kuris būtų atskiras 
arba platesn ės klimato ar aplinkos apsaugos plano dalis ir kuriame b ūtų 
nustatyti konkret ūs energijos taupymo ir vartojimo efektyvumo tikslai 
ir veiksmai, kad b ūtų sekama centrin ės valdžios subjekt ų pastatų 
pavyzdžiu, nustatytu 1, 5 ir 6 dalyse;  
b) įgyvendinant min ėtą planą nustatyti energijos naudojimo vadybos 
sistemą, įskaitant energijos vartojimo audit ą; ▼B
 02012L0027 — LT — 12.06.2019 — 005.001 — 11  
c) atitinkamais atvejais renovacijos finansavimui ir energijos vartojimo 
efektyvumo išlaikymo ar didinimo plan ų įgyvendinimui ilguoju 
laikotarpiu naudotis energetini ų paslaugų bendrovi ų paslaugomis ir 
sutartimis d ėl energijos vartojimo efektyvumo.  
6 straipsnis  
Viešųjų organizacij ų vykdomi pirkimai  
1. Valstyb ės narės užtikrina, kad centrin ės valdžios subjektai pirkt ų 
tik III priede nurodytus aukštus energijos vartojimo efektyvumo rodik ­
lius atitinkan čius produktus, paslaugas ir pastatus, tiek, kiek tai suderi ­
nama su ekonominiu efektyvumu, ekonominiu pagr įstumu, platesnio 
masto tvarumo aspektais, techniniu tinkamumu, taip pat pakankama 
konkurencija.  
Pirmoje pastraipoje nustatyta pareiga taikoma vieš ųjų organizacij ų suda­
romoms preki ų, paslaugų ir pastatų pirkimo sutartims, jei toki ų sutarčių 
vertė yra lygi Direktyvos 2004/18/EB 7 straipsnyje nustatytoms ribi ­
nėms vertėms arba už jas didesn ė. 
2. 1 dalyje nurodyta pareiga taikoma ginkluot ųjų pajėgų sutartims, 
tačiau tik tokia apimtimi, kad jos taikymas neprieštaraut ų ginkluot ųjų 
pajėgų veiklos pob ūdžiui ir svarbiausiam tikslui. Pareiga netaikoma 
karinės įrangos tiekimo sutartims, kaip apibr ėžta 2009 m. liepos 13 d. 
Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 2009/81/EB d ėl darbų, 
prekių ir paslaug ų pirkimo tam tikr ų sutarčių, kurias sudaro perkan čio­
sios organizacijos ar subjektai gynybos ir saugumo srityse, sudarymo 
tvarkos derinimo (  1 ). 
3. Valstyb ės narės skatina vieš ąsias organizacijas, be kita ko, regio ­
niniu ir vietos lygiais, tinkamai atsižvelgiant į jų atitinkam ą kompeten ­
ciją ir administracin ę struktūrą, sekti centrin ės valdžios subjekt ų pavyz­
džiu perkant tik aukštus energijos vartojimo efektyvumo rodiklius atitin ­
kančius produktus, paslaugas ir pastatus. Valstyb ės narės skatina, kad 
skelbdamos konkurs ą dėl energiniu poži ūriu reikšming ų paslaug ų 
teikimo sutar čių, viešosios organizacijos įvertintų galimyb ę sudaryti 
ilgalaikes sutartis d ėl energijos vartojimo efektyvumo, kurios pad ėtų 
ilguoju laikotarpiu sutaupyti energijos.  
4. Nedarant poveikio 1 daliai, perkant gamini ų rinkinį, kuriam kaip 
visumai taikomas pagal Direktyv ą 2010/30/ES priimtas deleguotasis 
aktas, valstyb ės narės gali reikalauti, kad pirmenyb ė turėtų būti teikiama 
bendram energijos vartojimo efektyvumui, o ne atskir ų tą rinkinį suda­
rančių gaminių energijos vartojimo efektyvumui – b ūtų perkamas 
gaminių rinkinys, kuris atitinka priskyrimo aukš čiausiai galimai ener ­
gijos vartojimo efektyvumo klasei kriterij ų. ▼B 
( 1 ) OL L 216, 2009 8 20, p. 76.
 02012L0027 — LT — 12.06.2019 — 005.001 — 12  
7 straipsnis  
Pareiga taupyti energij ą 
1. Valstyb ės narės sutaupo bent tok į suminį galutinės energijos kiek į, 
kuris atitinka:  
a) nuo 2014 m. sausio 1 d. iki 2020 m. gruodžio 31 d. kiekvienais 
metais naujai sutaupom ą kiekį, lygų 1,5 % metinio galutiniams 
vartotojams parduodamo energijos kiekio, kurio vidurkis išvestas 
pagal trej ų metų, ėjusių prieš 2013 m. sausio 1 d., laikotarpio 
duomenis. Į tą apskaičiavimą gali būti visiškai arba iš dalies ne įtrau­
kiamas transporto sektoriui parduotas ir sunaudotas energijos kiekis;  
b) nuo 2021 m. sausio 1 d. iki 2030 m. gruodžio 31 d. kiekvienais 
metais naujai sutaupom ą kiekį, lygų 0,8 % metinio galutin ės suvar­
tojamos energijos kiekiui, kurio vidurkis išvestas pagal paskutini ų 
trejų metų, ėjusių prieš 2019 m. sausio 1 d., laikotarpio 
duomenis. Nukrypstant nuo to reikalavimo Kipras ir Malta nuo 
2021 m. sausio 1 d. iki 2030 m. gruodžio 31 d. kasmet naujai 
sutaupo kiek į, lygų 0,24 % metinio galutin ės suvartojamos energijos 
kiekiui, kurio vidurkis išvestas pagal paskutini ų trejų metų, ėjusių 
prieš 2019 m. sausio 1 d., laikotarpio duomenis.  
Valstybės narės gali įskaičiuoti sutaupyt ą energijos kiek į, kurį lemia 
politikos priemon ės, nustatytos ne v ėliau kaip 2020 m. gruodžio 31 d. 
arba po tos datos, jei d ėl tų priemoni ų imamasi nauj ų atskirų veiksmų 
po 2020 m. gruodžio 31 d.  
Po 2030 m. dešimties met ų laikotarpiu valstyb ės narės toliau pagal 
pirmos pastraipos b punkt ą mažina metin į suvartojamos energijos 
kiekį, nebent Komisija, atlikusi perži ūrą ne vėliau kaip 2027 m., o po 
to kas dešimt met ų, padarytų išvadą, kad to nebereikia, jog b ūtų pasiekti 
Sąjungos ilgalaikiai 2050 m. energetikos ir klimato srities tikslai.  
Valstybės narės nusprendžia, kokiu b ūdu paskirstyti apskai čiuotą naujos 
sutaupytos energijos kiek į pagal kiekvien ą pirmos pastraipos a ir b punk ­
tuose nurodyt ą laikotarp į su sąlyga, kad kiekvieno įpareigojimo taikymo 
laikotarpio pabaigoje b ūtų pasiektas bendras suminis galutin ės sutau­
pytos energijos kiekis.  
2. Su s ąlyga, kad valstyb ės narės pasiekia bent 1 dalies pirmos 
pastraipos b punkte nurodyt ą suminį sutaupytos galutin ės energijos 
kiekį, jos gali reikalaujam ą sutaupyti energijos kiek į apskaičiuoti naudo ­
damos vien ą ar daugiau iš toliau išvardyt ų būdų: 
a) taikydamos metin ę sutaupymo norm ą galutiniams vartotojams 
parduodamos energijos arba galutin ės suvartojamos energijos kiekiui, 
kurio vidurkis išvestas pagal paskutini ų trejų metų, ėjusių prieš 
2019 m. sausio 1 d., laikotarpio duomenis;  
b) į apskaičiavimo bazinio lygio scenarij ų visiškai arba iš dalies 
neįtraukdamos transporto sektoriuje sunaudojamos energijos;  
c) pasinaudodamos kuria nors iš 4 dalyje nustatyt ų pasirinkimo gali ­
mybių. 
3. Jei valstyb ės narės pasinaudoja 2 dalies a, b arba c punkte numa ­
tytomis galimyb ėmis, jos nustato:  
a) savo pa čių metinę taupymo norm ą, kuri bus taikoma apskai čiuojant 
savo sumin į galutinės energijos suvartojim ą ir kuria užtikrinama, kad 
galutinis grynasis j ų sutaupytos energijos kiekis neb ūtų mažesnis, nei 
tas, kurio reikalaujama pagal 1 dalies pirmos pastraipos b punkt ą, ir ▼M3
 02012L0027 — LT — 12.06.2019 — 005.001 — 13  
b) savo pa čių apskaičiavimo bazin į scenarijų, į kurį gali būti visiškai 
arba iš dalies ne įtraukta transporto sektoriuje sunaudojama energija.  
4. Taikant 5 dal į kiekviena valstyb ė narė gali:  
a) atlikti apskai čiavimą, kurio reikalaujama pagal 1 dalies pirmos 
pastraipos a punkt ą, 2014 m. ir 2015 m. naudodama 1 % vertes; 
2016 m. ir 2017 m. – 1,25 % vertes, o 2018 m., 2019 m. ir 
2020 m. – 1,5 % vertes;  
b) neįtraukti į apskaičiavimą visos ar dalies parduotos ir sunaudotos 
energijos (pagal kiek į) 1 dalies pirmos pastraipos a punkte nurodyto 
įpareigojimo taikymo laikotarpio atžvilgiu arba galutin ės suvartotos 
energijos tos pastraipos b punkte nurodyto įpareigojimo taikymo 
laikotarpio atžvilgiu Direktyvos 2003/87/EB I priede išvardytoms 
pramonin ės veiklos r ūšims;  
c) įtraukti į reikalaujam ą sutaupyti energijos kiek į sutaupytos energijos 
kiekį, pasiektą įgyvendinant 14 straipsnio 4 dalyje, 14 straipsnio 
5 dalies b punkte bei 15 straipsnio 1–6 ir 9 dalyse nustatytus reika ­
lavimus energijos transformacijos, skirstymo ir perdavimo sekto ­
riuose, įskaitant efektyvi ą centralizuoto šilumos ir v ėsumos tiekimo 
infrastrukt ūrą. Valstyb ės narės informuoja Komisij ą apie pagal š į 
punktą jų numatomas politikos priemones laikotarpiu nuo 2021 m. 
sausio 1 d. iki 2030 m. gruodžio 31 d., kurios yra j ų integruot ųjų 
nacionalini ų energetikos ir klimato srities veiksm ų planų dalis. Tų 
priemonių poveikis apskai čiuojamas pagal V pried ą ir įtraukiamas į 
tuos planus;  
d) įtraukti į reikalaujam ą sutaupyti energijos kiek į sutaupytos energijos 
kiekį, pasiektą dėl atskirų veiksmų, kurie naujai įgyvendinami nuo 
2008 m. gruodžio 31 d. ir toliau daro poveik į 2020 m. – 1 dalies 
pirmos pastraipos a punkte nurodyto įpareigojimo taikymo laiko ­
tarpio atžvilgiu, o po 2020 m. – 1 dalies pirmos pastraipos b punkte 
nurodyto laikotarpio atžvilgiu, ir kurie gali b ūti išmatuoti bei 
patikrinti;  
e) įtraukti į reikalaujam ą sutaupyti energijos kiek į sutaupytos energijos 
kiekį, pasiektą dėl politikos priemoni ų, su sąlyga, kad galima įrodyti, 
jog dėl tų priemoni ų imtasi atskir ų veiksmų laikotarpiu nuo 2018 m. 
sausio 1 d. iki 2020 m. gruodžio 31 d., ir d ėl kurių taikymo sutau ­
poma energija po 2020 m. gruodžio 31 d.;  
f) neįskaičiuoti į reikalaujam ą sutaupyti energijos kiek į 30 % patikri ­
namo energijos, kuri savoms reikm ėms pasigaminama ant pastat ų 
arba juose sumontuotais įrenginiais, įdiegtais d ėl politikos priemoni ų, 
skatinančių naujai diegti energijos gamybos iš atsinaujinan čiųjų 
išteklių technologijas, kiekio;  
g) įtraukti į reikalaujam ą sutaupyti energijos kiek į tuos sutaupytos ener ­
gijos kiekius, kurie viršija įpareigojimo taikymo laikotarpiu nuo 
2014 m. sausio 1 d. iki 2020 m. gruodžio 31 d. reikalaujam ą sutau­
pyti energijos kiek į, su sąlyga, kad tie sutaupyti kiekiai atsirado d ėl 
atskirų veiksmų, atliktų vykdant 7a ir 7b straipsniuose nurodytas 
politikos priemones, apie kurias valstyb ės narės pranešė savo nacio ­
naliniuose energijos vartojimo efektyvumo veiksm ų planuose ir 
nurodė savo pažangos ataskaitose pagal 24 straipsn į. ▼M3
 02012L0027 — LT — 12.06.2019 — 005.001 — 14  
5. Valstyb ės narės pagal 4 dal į pasirinktas galimybes taiko ir j ų 
taikymo poveik į apskaičiuoja 1 dalies pirmos pastraipos a ir b punktuose 
nurodytais laikotarpiais atskirai:  
a) reikalaujamam sutaupyti energijos kiekiui per 1 dalies pirmos 
pastraipos a punkte nurodyt ą įpareigojimo taikymo laikotarp į apskai­ 
čiuoti valstyb ės narės gali taikyti 4 dalies a–d punktus. D ėl visų 
pagal 4 dal į pasirinkt ų galimybi ų taikymo sutaupytas kiekis turi 
būti ne didesnis kaip 25 % 1 dalies pirmos pastraipos a punkte 
nurodyto reikalaujamo sutaupyti kiekio;  
b) reikalaujamam sutaupyti energijos kiekiui per 1 dalies pirmos 
pastraipos b punkte nurodyt ą įpareigojimo taikymo laikotarp į apskai­ 
čiuoti valstyb ės narės gali taikyti 4 dalies b–g punktus su s ąlyga, kad 
4 dalies d punkte nurodyti atskiri veiksmai ir po 2020 m. gruo ­
džio 31 d. turi patikrinam ą ir išmatuojam ą poveikį. Dėl visų pagal 
4 dalį pasirinkt ų galimybi ų taikymo pagal 2 ir 3 dalis apskai čiuotas 
sutaupytos energijos kiekis neturi sumaž ėti daugiau kaip 35 %.  
Nepaisant to, ar valstyb ės narės visiškai arba iš dalies ne įtraukia trans ­
porto sektoriuje sunaudotos energijos į savo apskai čiavimo bazin į scena­
rijų, ar pasinaudoja kuria nors iš 4 dalyje išvardyt ų galimybi ų, jos 
užtikrina, kad apskai čiuotas naujas grynasis sutaupytos energijos kiekis, 
kuris turi b ūti pasiektas vartojant galutin ę energiją įpareigojimo taikymo 
laikotarpiu nuo 2021 m. sausio 1 d. iki 2030 m. gruodžio 31 d., b ūtų ne 
mažesnis nei kiekis, gaunamas taikant 1 dalies pirmos pastraipos 
b punkte nurodyt ą metinę sutaupymo norm ą. 
6. Valstyb ės narės savo integruotuosiuose nacionaliniuose energe ­
tikos ir klimato srities planuose pagal Reglamento (ES) 2018/1999 
III priedą apibūdina sutaupytos energijos kiekio, kuris turi b ūti pasiektas 
per šio straipsnio 1 dalies pirmos pastraipos b punkte nurodyt ą laiko­
tarpį nuo 2021 m. sausio 1 d. iki 2030 m. gruodžio 31 d., apskai čiavimą 
ir prireikus paaiškina, kaip buvo nustatyta metin ė sutaupymo norma ir 
apskaičiavimo bazinis scenarijus ir kaip bei kokiu mastu buvo taikomos 
šio straipsnio 4 dalyje nurodytos galimyb ės. 
7. Sutaupytos energijos kiekis, pasiektas po 2020 m. gruodžio 31 d., 
neturi būti įskaičiuotas į reikalaujam ą sutaupyti energijos kiek į laiko­
tarpiu nuo 2014 m. sausio 1 d. iki 2020 m. gruodžio 31 d.  
8. Nukrypstant nuo šio straipsnio 1 dalies, valstyb ės narės, kurios 
leidžia įpareigotosioms šalims pasinaudoti 7a straipsnio 6 dalies b punkte 
nurodyta galimybe, gali šio straipsnio 1 dalies pirmos pastraipos 
a punkto tikslu bet kuriais konkre čiais metais po 2010 m. ir iki 
šio straipsnio 1 dalies pirmos pastraipos a punkte nurodyto įpareigojimo 
taikymo laikotarpio sutaupyt ą energijos kiek į laikyti sutaupytu po 
2013 m. gruodžio 31 d. ir anks čiau nei 2021 m. sausio 1 d., su s ąlyga, 
kad tenkinamos visos šios s ąlygos:  
a) energijos vartojimo efektyvumo įpareigojim ų sistema galiojo vis ą 
laiką nuo 2009 m. gruodžio 31 d. iki 2014 m. gruodžio 31 d. ir 
buvo įtraukta į valstybės narės pirmąjį pagal 24 straipsnio 2 dal į 
pateiktą nacionalin į energijos vartojimo efektyvumo veiksm ų planą; ▼M3
 02012L0027 — LT — 12.06.2019 — 005.001 — 15  
b) sutaupyti kiekiai gauti taikant įpareigojim ų sistemą, 
c) sutaupyti kiekiai apskai čiuoti pagal V pried ą; 
d) apie metus, per kuriuos laikoma, kad buvo pasiekti apskai čiuoti 
sutaupyti kiekiai, buvo pranešta nacionaliniuose energijos vartojimo 
efektyvumo veiksm ų planuose pagal 24 straipsnio 2 dal į. 
9. Valstyb ės narės užtikrina, kad energijos kiekis, sutaupytas d ėl 7a ir 
7b straipsniuose bei 20 straipsnio 6 dalyje nurodyt ų politikos priemoni ų 
taikymo, b ūtų apskaičiuotas pagal V pried ą. 
10. Valstyb ės narės sutaupo pagal šio straipsnio 1 dal į reikalaujam ą 
sutaupyti energijos kiek į sukurdamos 7a straipsnyje nurodytas energijos 
vartojimo efektyvumo įpareigojim ų sistemas arba priimdamos 7b straips ­
nyje nurodytas alternatyvias politikos priemones. Valstyb ės narės gali 
derinti energijos vartojimo efektyvumo įpareigojim ų sistemas su alter ­
natyviomis politikos priemon ėmis. 
11. Valstyb ės narės, rengdamos politikos priemones, kad įvykdytų 
savo įpareigojimus d ėl sutaupytos energijos kieki ų, atsižvelgia į poreikį 
sumažinti energijos nepritekli ų, laikydamosi savo pa čių nustatytų krite­
rijų ir atsižvelgdamos į jų taikomą praktiką šioje srityje, reikalaudamos, 
atitinkamu mastu, dal į energijos vartojimo efektyvumo priemoni ų pagal 
jų nacionalines energijos vartojimo efektyvumo įpareigojim ų sistemas, 
alternatyvias politikos priemones arba nacionalinio energijos vartojimo 
efektyvumo fondo l ėšomis finansuojamas programas ar priemones 
pirmenyb ės tvarka įgyvendinti pažeidžiamuose nam ų ūkiuose, įskaitant 
energijos nepritekli ų patiriančius namų ūkius, ir, kai tikslinga, sociali ­
niuose būstuose.  
Valstybės narės įtraukia informacij ą apie energijos nepritekliaus maži ­
nimo priemones įgyvendinant ši ą direktyvą rezultatus į savo integruot ą­
sias nacionalines energetikos ir klimato srities pažangos ataskaitas pagal 
Reglament ą (ES) 2018/1999.  
12. Valstyb ės narės turi įrodyti, kad, kai politikos priemoni ų ar 
atskirų veiksmų poveikis sutampa, sutaupytos energijos kiekis n ėra skai­ 
čiuojamas du kartus.  
7a straipsnis  
Energijos vartojimo efektyvumo įpareigojim ų sistemos  
1. Jei valstyb ės narės nusprendžia įvykdyti savo įpareigojimus sutau ­
pyti pagal 7 straipsnio 1 dal į reikalaujam ą energijos kiek į taikydamos 
energijos vartojimo efektyvumo įpareigojim ų sistemas, jos užtikrina, kad 
kiekvienos valstyb ės narės teritorijoje veikl ą vykdančios įpareigotosios 
šalys, kaip nurodyta šio straipsnio 2 dalyje, nedarant poveikio 
7 straipsnio 4 ir 5 dalims, įgyvendint ų 7 straipsnio 1 dalyje nustatyt ą 
jų suminio galutinio energijos suvartojimo taupymo reikalavim ą. 
Kai taikytina, valstyb ės narės gali nuspr ęsti, kad įpareigotosios šalys t ą 
taupymo įpareigojim ą visiškai arba iš dalies įvykdytų įnašo į nacionalin į 
energijos vartojimo efektyvumo fond ą forma laikantis 20 straipsnio 
6 dalies.  ▼M3
 02012L0027 — LT — 12.06.2019 — 005.001 — 16  
2. Remdamosi objektyviais ir nediskriminaciniais kriterijais valstyb ės 
narės paskiria įpareigotąsias šalis iš energijos skirstytoj ų, mažmenin ės 
prekybos energija įmonių ir transporto degal ų skirstytoj ų arba mažme ­
ninės prekybos transporto degalais įmonių, veikian čių jų teritorijoje. 
Įpareigotosios šalys, kurias valstyb ė narė paskiria iš galutini ų vartotojų, 
energijos kiek į, reikiamą įpareigojimui įvykdyti, sutaupo nepriklausomai 
nuo skaičiavimo, atlikto pagal 7 straipsnio 1 dal į, arba, jei valstyb ės 
narės taip nusprendžia, pasitelkdamos sertifikuot ą kitų šalių sutaupytos 
energijos kiek į, kaip apib ūdinta šio straipsnio 6 dalies a punkte.  
3. Jeigu mažmenin ės prekybos energija įmonės yra paskirtos įparei­
gotosiomis šalimis pagal 2 dal į, valstybės narės užtikrina, kad vykdy ­
damos savo įpareigojimus mažmenin ės prekybos energija įmonės nesu­
darytų jokių kliūčių vartotojų galimybei pakeisti vien ą tiekėją kitu.  
4. Energijos kiek į, kurį privalo sutaupyti kiekviena įpareigotoji šalis, 
valstybės narės išreiškia galutin ės arba pirmin ės suvartojamos energijos 
kiekiu. Metodas, kuris pasirinktas reikalaujamos sutaupyti energijos 
kiekiui išreikšti, naudojamas taip pat energijos kiekiui, kur į įpareigoto ­
sios šalys nurodo sutaupiusios, apskai čiuoti. Taikomi IV priede nustatyti 
perskaičiavimo koeficientai.  
5. Valstyb ės narės įdiegia matavimo, kontrol ės ir tikrinimo sistemas, 
pagal kurias b ūtų atliekamas dokumentuotas įpareigotųjų šalių įdiegtų 
energijos vartojimo efektyvumo didinimo priemoni ų bent statistiškai 
reikšmingos dalies ir reprezentatyviojo ėminio patikrinimas. Matavimas, 
kontrolė ir tikrinimas turi b ūti atliekami nepriklausomai nuo įpareigotųjų 
šalių. 
6. Valstyb ės narės energijos vartojimo efektyvumo įpareigojim ų 
sistemoje gali leisti atlikti vien ą arba abu iš toliau nurodyt ų veiksmų: 
a) leisti įpareigotosioms šalims į joms tenkant į įpareigojim ą įtraukti 
sertifikuot ą sutaupytos energijos kiek į, kurį sutaupė energetini ų 
paslaugų teikėjai ar kitos tre čiosios šalys, įskaitant atvejus, kai įparei­
gotosios šalys skatina priemones pasitelkdamos kitas valstyb ės 
patvirtintas įstaigas arba valdžios institucijas; šios priemon ės gali 
būti susijusios su oficialiomis partneryst ėmis ir gali b ūti derinamos 
su kitais finansavimo šaltiniais. Tuo atveju, kai valstyb ės narės tai 
leidžia, jos užtikrina, kad sutaupytos energijos kiekio sertifikavimas 
būtų vykdomas laikantis valstyb ėse narėse įdiegto aiškaus, skaidraus 
ir visiems rinkos dalyviams atviro patvirtinimo proceso, kuriuo b ūtų 
siekiama kuo labiau sumažinti sertifikavimo išlaidas;  
b) leisti įpareigotosioms šalims atitinkamais metais sutaupyt ą energijos 
kiekį laikyti bet kuriais iš ketveri ų ankstesni ų metų arba trej ų 
paskesnių metų, jei tai ne įvyko pasibaigus 7 straipsnio 1 dalyje 
nustatytiems įpareigojim ų laikotarpiams, sutaupytu kiekiu.  
Valstybės narės įvertina vartojimo efektyvumo įpareigojim ų sistemų 
tiesioginių ir netiesiogini ų išlaidų poveikį tarptautin ę konkurencij ą pati­
riančių energijai imli ų sektorių konkurencingumui ir, jei tikslinga, imasi 
priemonių kuo labiau j į sumažinti.  ▼M3
 02012L0027 — LT — 12.06.2019 — 005.001 — 17  
7. Valstyb ės narės kasmet skelbia kiekvienos įpareigotosios šalies 
arba kiekvienos įpareigotųjų šalių pakategor ės sutaupytos energijos 
kiekį ir bendrą įgyvendinant sistem ą sutaupytos energijos kiek į. 
7b straipsnis  
Alternatyvios politikos priemon ės 
1. Jei valstyb ės narės nusprendžia įvykdyti savo įpareigojimus sutau ­
pyti pagal 7 straipsnio 1 dal į reikalaujam ą energijos kiek į taikydamos 
alternatyvias politikos priemones, jos užtikrina, nedarant poveikio 
7 straipsnio 4 ir 5 dalims, kad pagal 7 straipsnio 1 dal į reikalaujam ą 
sutaupyti energijos kiek į sutaupyt ų galutiniai vartotojai.  
2. Visoms priemon ėms, išskyrus susijusias su apmokestinimu, vals ­
tybės narės sukuria matavimo, kontrol ės ir tikrinimo sistemas, pagal 
kurias būtų atliekamas dokumentuotas dalyvaujan čiųjų arba įgaliotųjų 
šalių įdiegtų energijos vartojimo efektyvumo didinimo priemoni ų bent 
statistiškai reikšmingos dalies ir reprezentatyviojo ėminio patikri ­
nimas. Matavimas, kontrol ė ir tikrinimas turi b ūti atliekami nepriklau ­
somai nuo dalyvaujan čiųjų arba įgaliotųjų šalių. 
▼B 
8 straipsnis  
Energijos vartojimo auditas ir energijos naudojimo vadybos 
sistemos  
1. Valstyb ės narės siekia, kad visiems galutiniams vartotojams b ūtų 
prieinamas kokybiškas energijos vartojimo auditas, kuris b ūtų ekono­
miškai efektyvus ir:  
a) nepriklausomai atliekamas kvalifikuot ų ir (arba) akredituot ų 
ekspertų, kuriems taikomi kvalifikacijos kriterijai; arba  
b) pagal nacionalin ės teisės aktus įgyvendinamas ir priži ūrimas neprik ­
lausomų institucij ų. 
Pirmoje pastraipoje nurodytas energijos vartojimo auditas gali b ūti atlie­
kamas įmonių vidaus ekspert ų arba energijos vartojimo auditori ų, jei 
atitinkama valstyb ė narė yra įdiegusi jo kokyb ės užtikrinimo ir tikrinimo 
sistemą, be kita ko, prireikus atlieka metin ę atsitiktin ę visų atliktų ener­
gijos vartojimo audit ų bent statistiškai reikšmingos procentin ės dalies 
atranką. 
Siekdamos užtikrinti aukšt ą energijos vartojimo audito ir energijos 
naudojimo vadybos sistem ų kokybę, valstybės narės nustato skaidrius 
ir nediskriminacinius b ūtiniausius energijos vartojimo audito kriterijus, 
grindžiamus VI priede išd ėstytais principais.  
Auditas neapima nuostat ų, kuriomis neleidžiama audito išvad ų perduoti 
bet kuriam kvalifikuotam / akredituotam energetini ų paslaugų teikėjui, 
jei tam neprieštarauja vartotojas.  
2. Valstyb ės narės parengia programas, pagal kurias mažosios bei 
vidutinės įmonės būtų skatinamos atlikti energijos vartojimo audit ą ir 
vėliau įgyvendinti šio audito rekomendacijas.  ▼M3
 02012L0027 — LT — 12.06.2019 — 005.001 — 18  
Remiantis skaidriais ir nediskriminaciniais kriterijais ir nedarant 
poveikio S ąjungos valstyb ės pagalbos teisei, valstyb ės narės gali nusta ­
tyti paramos sistemas MV Į, apimančias savanoriškus susitarimus, jei jie 
sudaryti, kad b ūtų padengtos energijos vartojimo audito ir jame si ūlomų 
ekonomiškai efektyviausi ų energijos vartojimo rekomendacij ų įgyvendi­
nimo sąnaudos, jei si ūlomos priemon ės yra įgyvendinamos.  
Valstybės narės pateikia MV Į konkrečius pavyzdžius, be kita ko, per j ų 
atitinkamas atstovaujan čias tarpininkavimo organizacijas, kaip energijos 
naudojimo vadybos sistemos gal ėtų pasitarnauti j ų verslui. Komisija 
padeda valstyb ėms narėms remdama keitim ąsi geriausios praktikos 
pavyzdžiais šioje srityje.  
3. Valstyb ės narės taip pat parengia programas, pagal kurias naudo ­
jant tinkamas konsultavimo paslaugas b ūtų didinamas nam ų ūkių infor­
muotumas apie tokio audito naud ą. 
Valstybės narės skatina energijos vartojimo auditori ų kvalifikacijai įgyti 
skirtas mokymo programas, kad b ūtų sudarytos palankesn ės sąlygos 
pakankamam ekspert ų skaičiui užtikrinti.  
4. Valstyb ės narės užtikrina, kad įmonės, kurios n ėra MVĮ, privalėtų 
atlikti energijos vartojimo audit ą, kurį ne vėliau kaip 2015 m. gruodžio 
5 d. ir bent kas ketverius metus, skai čiuojant nuo ankstesnio energijos 
vartojimo audito, nepriklausomai ir ekonomiškai efektyviai atlikt ų kvali­
fikuoti ir (arba) akredituoti ekspertai arba pagal nacionalin ės teisės aktus 
įgyvendint ų ir prižiūrėtų nepriklausomos institucijos.  
5. Laikoma, kad energijos vartojimo auditas atitinka 4 dalies reika ­
lavimus, kai jis atliekamas nepriklausomai ir remiantis b ūtiniausiais 
kriterijais, kurie grindžiami VI priedu ir įgyvendinami pagal savano ­
riškus susitarimus, kuriuos sudaro suinteresuot ųjų subjektų organizacijos 
ir paskirtoji organizacija, ir priži ūrimas atitinkamos valstyb ės narės arba 
kitų organizacij ų, kurias kompetentingos valdžios institucijos įgaliojo 
vykdyti atitinkam ą pareigą, arba Komisijos.  
Rinkos dalyvi ų, teikiančių energetines paslaugas, galimyb ės, grin­
džiamos skaidriais ir nediskriminaciniais kriterijais.  
6. Įmonėms, kurios n ėra MVĮ ir kurios įgyvendina nepriklausomos 
organizacijos pagal atitinkamus Europos arba tarptautinius standartus 
sertifikuot ą energijos naudojimo arba aplinkos vadybos sistem ą, 4 dalyje 
nustatyti reikalavimai netaikomi, su s ąlyga, kad valstyb ės narės užtik­
rina, jog atitinkama vadybos sistema apima energijos audit ą, kuris atlie ­
kamas remiantis b ūtiniausiais kriterijais, kurie grindžiami VI priedu.  
7. Energijos vartojimo auditas gali b ūti atliekamas atskirai arba kartu 
su platesn ės apimties aplinkosaugos auditu. Valstyb ės narės gali reika ­
lauti, kad į energijos vartojimo audit ą būtų įtrauktas prijungimo prie 
esamo arba planuojamo centralizuoto šilumos arba v ėsumos tiekimo 
tinklo techninio ir ekonominio pagr įstumo įvertinimas.  
Nedarant poveikio S ąjungos valstyb ės pagalbos teisei, valstyb ės narės 
gali įgyvendinti skatinam ąsias ir paramos sistemas, skirtas energijos 
vartojimo audito ir panaši ų priemoni ų rekomendacijoms įgyvendinti.  ▼B
 02012L0027 — LT — 12.06.2019 — 005.001 — 19  
9 straipsnis  
▼M3 
Dujų ir elektros energijos suvartojimo matavimas  
1. Valstyb ės narės užtikrina, kad, jei tai yra techniškai įmanoma, 
finansiškai pagr įsta ir proporcinga galimos sutaupyti energijos kiekiui, 
galutiniai elektros energijos ir gamtini ų dujų galutiniai vartotojai konku ­
rencingomis kainomis b ūtų aprūpinami individualiais skaitikliais, kurie 
tiksliai atspindi j ų faktinį energijos suvartojim ą ir pateikia informacij ą 
apie faktin į vartojimo laik ą. 
▼B 
Toks individualus skaitiklis konkurencingomis kainomis pateikiamas 
visuomet, kai:  
a) keičiamas esamas skaitiklis, išskyrus atvejus, kai tai techniškai 
neįmanoma ar finansiškai neefektyvu atsižvelgiant į numatom ą 
galimą sutaupyti energijos kiek į ilguoju laikotarpiu;  
b) vykdomas naujas pajungimas naujame pastate ar pastate atliekama 
kapitalinė renovacija, kaip nustatyta Direktyvoje 2010/31/ES.  
2. Jei valstyb ės narės įgyvendina pažangi ųjų matavimo sistem ų ir 
pažangiųjų skaitiklių gamtinėms dujoms ir (arba) elektrai diegimo tvark ą 
pagal direktyvas 2009/72/EB ir 2009/73/EB ir tokiu mastu, kokiu jos tai 
daro:  
a) jos užtikrina, kad matavimo sistemos teikt ų galutiniams vartotojams 
informacij ą apie faktin į vartojimo laik ą ir kad nustatant b ūtiniausias 
skaitiklių funkcijas ir rinkos dalyviams nustatytus įpareigojimus b ūtų 
visapusiškai atsižvelgiama į energijos vartojimo efektyvumo tikslus 
ir naudą galutiniams vartotojams;  
b) jos užtikrina pažangi ųjų skaitiklių bei duomen ų perdavimo saugum ą 
ir galutini ų vartotoj ų privatum ą, laikantis atitinkam ų Sąjungos 
duomenų apsaugos ir privatumo teis ės aktų; 
c) elektros energijos atveju jos reikalauja, kad galutinio vartotojo 
prašymu skaitikli ų eksploatuotojai užtikrint ų, kad naudojant skaitikl į 
ar skaitiklius b ūtų galima apskai čiuoti iš galutinio vartotojo patalp ų į 
tinklą perduotą elektros energij ą; 
d) jos užtikrina, kad, galutiniams vartotojams paprašius, jiems arba 
galutinio vartotojo vardu veikian čiai trečiajai šaliai b ūtų teikiami 
skaitiklių užfiksuoti patiektos ir suvartotos elektros energijos 
duomenys lengvai suprantama forma, kad b ūtų galima palyginti 
sutarčių sąlygas naudojant vienodus kriterijus;  
e) jos reikalauja, kad pažangi ųjų skaitiklių įrengimo metu vartotojams 
būtų teikiamos atitinkamos konsultacijos ir informacija, vis ų pirma 
apie visas pažangi ųjų skaitiklių galimybes, susijusias su skaitiklio 
rodmenų valdymu ir energijos vartojimo steb ėsena.  
▼M3 __________  ▼B
 02012L0027 — LT — 12.06.2019 — 005.001 — 20  
9a straipsnis  
Šilumos, v ėsumos ir buitinio karšto vandens matavimas  
1. Valstyb ės narės užtikrina, kad centralizuotai tiekiamos šilumos, 
centralizuotai tiekiamos v ėsumos ir buitinio karšto vandens galutiniai 
vartotojai konkurencingomis kainomis b ūtų aprūpinami skaitikliais, 
kurie tiksliai rodo j ų faktinį energijos suvartojim ą. 
2. Tais atvejais, kai šiluma, v ėsuma arba buitinis karštas vanduo 
pastatui tiekiami iš centrinio daug pastat ų aptarnaujan čio šaltinio arba 
centralizuotos šilumos ar centralizuotos v ėsumos tiekimo sistemos, skai ­
tiklis įrengiamas prie šilumokai čio arba tiekimo vietoje.  
9b straipsnis  
Šilumos, v ėsumos ir buitinio karšto vandens atskiras matavimas ir 
sąnaudų paskirstymas už juos  
1. Daugiabu čiuose ir daugeliui paskir čių naudojamuose pastatuose, 
kuriuose yra centrinis šildymo arba centrinis v ėsinimo šaltinis, arba į 
kuriuos šiluma ir v ėsuma tiekiama iš centralizuotos šilumos ar centrali ­
zuotos v ėsumos tiekimo sistemos, įrengiami individual ūs skaitikliai, 
matuojantys kiekviename pastato vienete suvartojamos šilumos, 
vėsumos arba buitinio karšto vandens kiek į, jei tai techniškai įmanoma 
ir ekonomiškai efektyvu, nes yra proporcinga, palyginti su galimos 
sutaupyti energijos kiekiu.  
Jei šilumai matuoti kiekviename pastato vienete individuali ų skaitiklių 
naudoti ne įmanoma d ėl technini ų priežasčių arba tai n ėra ekonomiškai 
efektyvu, kiekviename radiatoriuje suvartotai šilumai matuoti naudojami 
individual ūs šilumos dalikliai, nebent atitinkama valstyb ė narė įrodytų, 
kad toki ų šilumos dalikli ų įrengimas neb ūtų ekonomiškai efek ­
tyvus. Tokiais atvejais gali b ūti svarstoma galimyb ė naudoti alternaty ­
vius ekonomiškai veiksmingus suvartotos šilumos matavimo 
metodus. Kiekviena valstyb ė narė aiškiai nustato ir paskelbia bendruo ­
sius kriterijus, metodik ą ir (arba) proced ūras, kuriuos taikant nustatoma, 
kas yra techniškai ne įmanoma ir ekonomiškai neefektyvu.  
2. Naujuose daugiabu čiuose pastatuose ir nauj ų daugeliui paskir čių 
naudojam ų pastatų gyvenamosiose dalyse, kuriose yra centrinis šildymo 
šaltinis buitiniam karštam vandeniui ruošti arba į juos šiluma tiekiama iš 
centralizuot ų šilumos tiekimo sistem ų, nepaisant 1 dalies pirmos 
pastraipos, įrengiami individual ūs buitinio karšto vandens skaitikliai.  
3. Jeigu daugiabu čius ar daugeliui paskir čių naudojamus pastatus 
aptarnauja centralizuoto šilumos ar centralizuoto v ėsumos tiekimo 
tinklas arba jei vyrauja nuosavos toki ų pastatų bendros šildymo ar v ėsi­
nimo sistemos, valstyb ės narės užtikrina, kad b ūtų priimtos skaidrios, 
viešai prieinamos nacionalin ės šilumos, v ėsumos ir buitinio karšto 
vandens suvartojimo tokiuose pastatuose s ąnaudų paskirstymo taisykl ės, 
jog būtų užtikrintas individualaus suvartojimo apskaitos skaidrumas ir 
tikslumas. Kai tikslinga, tokiose taisykl ėse pateikiamos gair ės, kaip 
paskirstyti s ąnaudas energijai, kuri naudojama:  
a) kaip buitinis karštas vanduo;  ▼M3
 02012L0027 — LT — 12.06.2019 — 005.001 — 21  
b) kaip šiluma, kuri ą išskiria pastato įrenginiai siekiant apšildyti bendro 
naudojimo patalpas, jei laiptin ėse ir koridoriuose įrengti radiatoriai,  
c) butų šildymui arba v ėsinimui.  
9c straipsnis  
Nuotolinio nuskaitymo reikalavimas  
1. 9a ir 9b straipsni ų taikymo tikslais skaitikliai ir šilumos dalikliai, 
įrengti po 2020 m. spalio 25 d., turi b ūti nuotoliniu b ūdu nuskaitomi 
prietaisai. Toliau taikomos 9b straipsnio 1 dalyje išd ėstytos sąlygos dėl 
techninių galimybi ų ir ekonominio efektyvumo.  
2. Jau įrengti skaitikliai ir šilumos dalikliai, kurie n ėra nuskaitomi 
nuotoliniu b ūdu, ne v ėliau kaip 2027 m. sausio 1 d. pertvarkomi į 
nuotoliniu b ūdu nuskaitomus prietaisus arba tokiais pakei čiami, nebent 
atitinkama valstyb ė narė įrodytų, kad tai n ėra ekonomiškai efektyvu.  
▼B 
10 straipsnis  
▼M3 
Sąskaitose už dujas ir elektros energij ą pateikiama informacija  
1. Jei galutiniai vartotojai neturi direktyvose 2009/72/EB ir 
2009/73/EB nurodyt ų pažangiųjų skaitiklių, valstybės narės ne vėliau 
kaip 2014 m. gruodžio 31 d. užtikrina, kad s ąskaitose už elektros ener ­
giją ir dujas pateikiama informacija b ūtų patikima, tiksli ir pagr įsta 
faktiniu suvartojimu, laikantis VII priedo 1.1 punkto, jei tai techniškai 
įmanoma ir ekonomiškai pagr įsta. 
▼B 
Šis įsipareigojimas gali b ūti įgyvendintas reguliaraus savarankiško 
duomenų registravimo sistema, pagal kuri ą galutiniai vartotojai savo 
skaitiklių rodmenis perduot ų energijos tiek ėjui. Tik tuo atveju, jei galu ­
tinis vartotojas nepateikia skaitikli ų rodmenų už atitinkam ą sąskaitų 
išrašymo laikotarp į, sąskaitų išrašymas grindžiamas numatomu suvartotu 
kiekiu arba fiksuoto dydžio norma.  
2. Pagal direktyvas 2009/72/EB ir 2009/73/EB įrengti skaitikliai turi 
užtikrinti, kad s ąskaitose pateikiama informacija b ūtų tiksli ir grin ­
džiama faktiniu suvartojimu. Valstyb ės narės užtikrina, kad galutiniams 
vartotojams b ūtų suteikta galimyb ė nesunkiai gauti papildom ą informa­
ciją, kuri leist ų pačiam galutiniam vartotojui pasitikrinti ankstesn į suvar­
tojimą. 
Papildoma informacija apie ankstesn į suvartojim ą apima:  
a) mažiausiai trej ų paskutini ų metų laikotarpio arba laikotarpio nuo 
tiekimo sutarties sudarymo datos (jei šis laikotarpis trumpesnis) 
suvestinius duomenis. Duomenys turi atitikti įprastai s ąskaitose 
pateikiamos informacijos laikotarpius ir  ▼M3
 02012L0027 — LT — 12.06.2019 — 005.001 — 22  
b) išsamius duomenis pagal bet kurios dienos, savait ės, mėnesio ar 
metų naudojimo laik ą. Šie duomenys turi b ūti prieinami galutiniam 
vartotojui internetu arba naudojant skaitiklio s ąsają ir turi apimti 
mažiausiai 24 ankstesni ų mėnesių laikotarp į arba laikotarp į nuo 
tiekimo sutarties sudarymo datos (jei šis laikotarpis trumpesnis).  
3. Nepriklausomai nuo to, ar pažangieji skaitikliai įrengti, ar ne, 
valstybės narės: 
a) reikalauja, kad, jeigu pateikiama informacija apie galutini ų vartotojų 
suvartotos energijos s ąskaitas ir ankstesn į vartojim ą, galutinio varto ­
tojo prašymu informacija b ūtų pateikta galutinio vartotojo nurodytam 
energetini ų paslaugų teikėjui; 
b) užtikrina, kad galutiniai vartotojai tur ėtų galimyb ę susipažinti su 
sąskaitose pateikiama informacija elektroniniu b ūdu ir gauti elektro ­
nines sąskaitas ir kad, ypa č tais atvejais, kai s ąskaitos n ėra grin­
džiamos faktiniu suvartojimu, vartotojams paprašius jie gaut ų aiškų 
ir suprantam ą paaiškinim ą, kaip parengiamos j ų sąskaitos;  
c) užtikrina, kad laikantis VII priedo reikalavim ų kartu su s ąskaita būtų 
pateikiama visa atitinkama informacija, kad galutiniams vartotojams 
būtų išsamiai aprašytos esamos energijos s ąnaudos;  
d) gali nustatyti, kad galutinio vartotojo prašymu šiose s ąskaitose esanti 
informacija neb ūtų laikoma mok ėjimo prašymu. Tokiais atvejais 
valstybės narės užtikrina, kad energijos ištekli ų teikėjai siūlytų 
lanksčią faktinių mokėjimų tvarką; 
e) reikalauja, kad informacija ir energijos s ąnaudų prognoz ės vartoto­
jams paprašius b ūtų pateikiamos laiku ir lengvai suprantama forma, 
kad vartotojai gal ėtų lyginti sutar čių sąlygas naudodami vienodus 
kriterijus.  
▼M3 
10a straipsnis  
Šilumos, v ėsumos ir buitinio karšto vandens s ąskaitose pateikiama 
informacija ir informacija apie suvartojim ą 
1. Kai yra įrengti skaitikliai arba šilumos dalikliai, valstyb ės narės 
užtikrina, kad visiems galutiniams naudotojams, t. y. fiziniams ar juri ­
diniams asmenims, perkantiems šilum ą, vėsumą arba buitin į karštą 
vandenį savo galutiniam vartojimui, arba fiziniams ar juridiniams asme ­
nims, užimantiems atskir ą pastatą arba vienet ą daugiabu čiame pastate ar 
daugeliui paskir čių naudojamame pastate, į kurį šiluma, v ėsuma arba 
buitinis karštas vanduo tiekiami iš centrinio šaltinio, ir nesudariusiems 
tiesioginės ar individualios sutarties su energijos tiek ėju, sąskaitose 
pateikiama informacija ir informacija apie suvartojim ą būtų patikima, 
tiksli ir pagr įsta faktiniu suvartojimu arba šilumos daliklio rodmenimis, 
laikantis VIIa priedo 1 ir 2 punkt ų. 
Tas įpareigojimas, kai taip nustato valstyb ė narė, išskyrus t ą atvejį, jei 
suvartojimas matuojamas atskirais šilumos dalikliais pagal 9b straipsn į, 
gali būti įgyvendintas reguliaraus galutinio vartotojo arba galutinio 
naudotojo savarankiško duomen ų registravimo sistema, pagal kuri ą jie 
perduoda savo skaitikli ų rodmenis. Tik jei galutinis vartotojas ar galu ­
tinis naudotojas nepateikia skaitikli ų rodmenų už atitinkam ą sąskaitų 
išrašymo laikotarp į, sąskaitų išrašymas grindžiamas numatomu suvartoti 
kiekiu arba fiksuoto dydžio norma.  ▼B
 02012L0027 — LT — 12.06.2019 — 005.001 — 23  
2. Valstyb ės narės: 
a) reikalauja, kad jeigu yra informacijos apie galutini ų naudotoj ų suvar­
totos energijos s ąskaitas ir ankstesn į suvartojim ą arba šilumos 
daliklių rodmenis, ji, galutinio naudotojo prašymu, b ūtų pateikta 
galutinio naudotojo nurodytam energetini ų paslaugų teikėjui; 
b) užtikrina, kad galutiniams vartotojams b ūtų sudaryta galimyb ė elek­
troniniu b ūdu gauti s ąskaitose pateikiam ą informacij ą ir sąskaitas;  
c) užtikrina, kad visiems galutiniams naudotojams pagal VIIa priedo 
3 punktą kartu su s ąskaita būtų pateikiama aiški ir suprantama infor ­
macija, ir  
d) skatina kibernetin į saugumą ir užtikrina galutini ų naudotoj ų priva­
tumo ir duomen ų apsaugą pagal taikytin ą Sąjungos teis ę. 
Valstybės narės gali nustatyti, kad s ąskaitose esanti informacija galu ­
tinio vartotojo prašymu neb ūtų laikoma mok ėjimo prašymu. Tokiais 
atvejais valstyb ės narės užtikrina, kad b ūtų siūloma lanksti faktinio 
mokėjimo tvarka.  
3. Valstyb ės narės nusprendžia, kas turi b ūti atsakingas už 1 ir 
2 dalyse nurodytos informacijos teikim ą tiems galutiniams naudotojams, 
kurie nėra sudarę tiesiogin ės ar individualios sutarties su energijos 
tiekėju. 
11 straipsnis  
Prieigos prie elektros energijos ir duj ų suvartojimo matavimo 
informacijos bei s ąskaitose pateikiamos informacijos kaštai  
Valstybės narės užtikrina, kad galutiniai vartotojai s ąskaitas už suvartot ą 
energiją ir sąskaitose pateikiam ą informacij ą gautų nemokamai ir kad 
galutiniams vartotojams taip pat b ūtų suteikta galimyb ė tinkamu b ūdu ir 
nemokamai susipažinti su suvartojimo duomenimis.  
11a straipsnis  
Prieigos prie šilumos, v ėsumos ir buitinio karšto vandens 
suvartojimo matavimo informacijos, s ąskaitose pateikiamos 
informacijos ir informacijos apie suvartojim ą kaštai  
1. Valstyb ės narės užtikrina, kad galutiniai naudotojai visas savo 
sąskaitas už suvartot ą energiją ir sąskaitose pateikiam ą informacij ą 
gautų nemokamai ir kad galutiniams naudotojams taip pat b ūtų suteikta 
galimybė tinkamu b ūdu ir nemokamai susipažinti su suvartojimo 
duomenimis.  
2. Nepaisant šio straipsnio 1 dalies, informacijos apie individual ų 
šilumos, v ėsumos ir buitinio karšto vandens suvartojim ą daugiabu čiuose 
ir daugeliui paskir čių naudojamuose pastatuose pateikimo s ąskaitose 
kaštai vadovaujantis 9b straipsniu paskirstomi nesiekiant pelno. Su tos 
užduoties paskyrimu tre čiajai šaliai, pavyzdžiui, paslaug ų teikėjui arba 
vietos energijos tiek ėjui, susiję kaštai, apimantys faktinio individualaus 
suvartojimo matavim ą, paskirstym ą ir apskait ą tokiuose pastatuose, gali 
būti perkelti galutiniams naudotojams, jei tokie kaštai yra pagr įsti. ▼M3
 02012L0027 — LT — 12.06.2019 — 005.001 — 24  
3. Siekdamos užtikrinti, kad atskiro matavimo paslaug ų kaštai būtų 
pagrįsti, kaip nurodyta 2 dalyje, valstyb ės narės gali skatinti konkuren ­
ciją tame paslaug ų sektoriuje imdamosi atitinkam ų priemoni ų, pavyz­
džiui, rekomenduoti ar kitaip skatinti skelbti konkursus arba naudoti 
sąveikius prietaisus ir sistemas, kurie palengvint ų galimyb ę keisti 
paslaugos teik ėjus. 
▼B 
12 straipsnis  
Vartotojų informavimo ir teisi ų stiprinimo programa  
1. Valstyb ės narės imasi tinkam ų priemoni ų, kuriomis skatinama, kad 
smulkūs energijos vartotojai, įskaitant nam ų ūkius, efektyviai vartot ų 
energiją, ir tam sudaromos palankesn ės sąlygos. Šios priemon ės gali 
būti įtrauktos į nacionalin ę strategiją. 
2. 1 dalies tikslais šios priemon ės apima vien ą arba daugiau iš a arba 
b punkte išvardyt ų elementų: 
a) priemones ir politik ą, kuriomis skatinama keisti elges į ir kurios, be 
kita ko, gali b ūti: 
i) fiskalin ės paskatos;  
ii) galimyb ės gauti finansavim ą, dotacijas ir subsidijas;  
iii) informacijos teikimas;  
iv) pavyzdiniai projektai;  
v) renginiai darbo vietose;  
b) būdus ir priemones, kuriais galimo pažangi ųjų skaitikli ų diegimo 
metu į procesą įtraukiami vartotojai ir vartotoj ų organizacijos, prane ­ 
šant:  
i) apie ekonomiškai efektyvius ir lengvai įgyvendinamus energijos 
vartojimo įpročių pokyčius; 
ii) informacij ą apie energijos vartojimo efektyvumo didinimo 
priemones.  
13 straipsnis  
Sankcijos  
Valstybės narės nustato taisykles d ėl sankcijų, taikytinų dėl nacionalini ų 
nuostatų, priimtų pagal 7–11 straipsnius ir 18 straipsnio 3 dal į, nesilai­
kymo ir imasi reikiam ų priemoni ų užtikrinti, kad jos b ūtų įgyvendintos. 
Numatytos sankcijos turi b ūti veiksmingos, proporcingos ir atgrasomo ­
sios. Valstyb ės narės praneša Komisijai apie tas nuostatas ne v ėliau kaip 
2014 m. birželio 5 d. ir nedelsdamos praneša jai apie visus v ėlesnius ši ų 
nuostatų pakeitimus.  ▼M3
 02012L0027 — LT — 12.06.2019 — 005.001 — 25  
III SKYRIUS  
ENERGIJOS TIEKIMO EFEKTYVUMAS  
14 straipsnis  
Šildymo ir v ėsinimo efektyvumo skatinimas  
1. Valstyb ės narės ne vėliau kaip 2015 m. gruodžio 31 d. atlieka ir 
pateikia Komisijai išsam ų didelio naudingumo kogeneracijos ir efekty ­
vaus centralizuoto šilumos ir v ėsumos tiekimo taikymo galimybi ų verti­
nimą, ir jame pateikia VIII priede nustatyt ą informacij ą. Jei jos jau yra 
atlikusios lygiavert į vertinim ą, jos apie tai praneša Komisijai.  
Atliekant išsam ų vertinim ą visapusiškai atsižvelgiama į nacionalini ų 
didelio naudingumo kogeneracijos galimybi ų analizę, kuri atliekama 
pagal Direktyv ą 2004/8/EB.  
Komisijos prašymu, vertinimas atnaujinamas ir pateikiamas Komisijai 
kas penkerius metus. Komisija tok į prašymą pateikia likus bent metams 
iki termino pabaigos.  
2. Valstyb ės narės patvirtina politik ą, kuria skatinama, kad tiek 
vietos, tiek regiono lygiu b ūtų tinkamai atsižvelgiama į efektyvaus 
šildymo ir v ėsinimo sistem ų, visų pirma tų, kuriose naudojama didelio 
naudingumo kogeneracija, naudojimo galimybes. Turi b ūti atsižvelgiama 
į vietos ir regionini ų šilumos rink ų plėtojimo potencial ą. 
3. 1 dalyje nurodyto vertinimo tikslais valstyb ės narės atlieka j ų 
teritoriją apimančią kaštų ir naudos analiz ę, kuri grindžiama klimato 
sąlygomis, ekonominiu pagr įstumu ir techniniu tinkamumu, remiantis 
IX priedo 1 dalimi. Pagal kašt ų ir naudos analiz ę turi būti galima 
sudaryti palankesnes s ąlygas nustatyti tausiausiai išteklius naudojan čius 
ir ekonomiškai veiksmingiausius sprendimus šildymo ir v ėsinimo porei ­
kiams patenkinti. Ta kašt ų ir naudos analiz ė gali būti įtraukta į aplinkos 
vertinimą pagal 2001 m. birželio 27 d. Europos Parlamento ir Tarybos 
direktyvą 2001/42/EB d ėl tam tikr ų planų ir program ų pasekmi ų 
aplinkai vertinimo (  1 ). 
4. Tais atvejais, kai, atlikus 1 dalyje nurodyt ą vertinim ą ir 3 dalyje 
nurodytą analizę nustatomos galimyb ės taikyti didelio naudingumo 
kogeneracij ą ir (arba) efektyv ų centralizuot ą šilumos ir v ėsumos tiekim ą, 
kurio nauda viršija kaštus, valstyb ės narės, vadovaudamosi 1, 5 ir 7 
dalimis, imasi tinkam ų priemoni ų, kad būtų sukurta efektyvi centrali ­
zuoto šilumos ir v ėsumos tiekimo infrastrukt ūra ir (arba) kad b ūtų pasi­
rengta plėtoti didelio naudingumo kogeneracij ą, taip pat naudoti šildymo 
ir vėsinimo energij ą iš atliekin ės šilumos ir atsinaujinan čiųjų energijos 
išteklių. 
Tais atvejais, kai, atlikus 1 dalyje nurodyt ą vertinim ą ir 3 dalyje nuro ­
dytą analizę, nenustatomos galimyb ės, kurių nauda viršija kaštus, įskai­
tant 5 dalyje nurodytos kašt ų ir naudos analiz ės atlikimo administracines 
sąnaudas, atitinkama valstyb ė narė gali įrenginiams netaikyti toje dalyje 
nustatytų reikalavim ų. ▼B 
( 1 ) OL L 197, 2001 7 21, p. 30.
 02012L0027 — LT — 12.06.2019 — 005.001 — 26  
5. Valstyb ės narės užtikrina, kad kašt ų ir naudos analiz ė pagal IX 
priedo 2 dal į būtų atlikta, kai po 2014 m. birželio 5 d.:  
a) planuojama įrengti nauj ą šiluminį elektros energijos gamybos įren­
ginį, kurio bendra šilumin ė galia didesn ė nei 20 MW, kad b ūtų 
įvertintos įrenginio kaštai ir nauda užtikrinant, kad jis veikt ų kaip 
didelio naudingumo kogeneracijos įrenginys;  
b) iš esm ės atnaujinamas esamas šiluminis elektros energijos gamybos 
įrenginys, kurio bendra šilumin ė galia yra didesn ė nei 20 MW, kad 
būtų įvertintos jo pertvarkymo į didelio naudingumo kogeneracijos 
įrenginį kaštai ir nauda;  
c) planuojamas arba iš esm ės atnaujinamas pramon ės įrenginys, 
kuriame susidaro tinkamos temperat ūros atliekin ė šiluma ir kurio 
bendra šilumin ė galia yra didesn ė nei 20 MW, kad b ūtų įvertintos 
atliekinės šilumos naudojimo ekonomiškai pagr įstai paklausai 
tenkinti, be kita ko, taikant kogeneracij ą, ir tų įrenginių prijungimo 
prie centralizuoto šilumos ir v ėsumos tiekimo tinklo kaštai ir nauda;  
d) planuojamas naujas centralizuoto šilumos ir v ėsumos tiekimo tinklas 
arba esamame šilumos ar v ėsumos tiekimo tinkle planuojamas naujas 
energijos gamybos įrenginys, kurio bendra šilumin ė galia yra didesn ė 
nei 20 MW, arba turi b ūti iš esmės atnaujinamas toks esamas įren­
ginys, kad b ūtų įvertintos atliekin ės šilumos iš netoliese esan čių 
pramonės įrenginių panaudojimo kaštai ir nauda.  
Įrangos, skirtos kur ą deginančio įrenginio gaminamam anglies dioksidui 
surinkti, kad j į būtų galima geologiškai saugoti, kaip numatyta Direkty ­
voje 2009/31/EB, įrengimas pagal šios dalies b, c ir d punktus nelai ­
komas atnaujinimu.  
Valstybės narės gali reikalauti, kad c ir d punktuose nurodyta kašt ų ir 
naudos analiz ė būtų atliekama bendradarbiaujant su įmonėmis, atsakin ­
gomis už centralizuoto šilumos ir v ėsumos tiekimo tinkl ų eksploata ­
vimą. 
6. Valstyb ės narės gali 5 dalies netaikyti:  
a) tiems didžiausios apkrovos ir rezerviniams elektros energijos 
gamybos įrenginiams, kuriuos planuojama eksploatuoti mažiau nei 
1 500 eksploatavimo valand ų per metus (svyruojantis penkeri ų metų 
vidurkis), remiantis valstybi ų narių nustatyta tikrinimo proced ūra, 
kuria užtikrinama, kad laikomasi šio išimties kriterijaus;  
b) branduolin ės energijos įrenginiams;  
c) įrenginiams, kurie turi b ūti pastatyti netoli geologinio saugojimo 
vietos, patvirtintos pagal Direktyv ą 2009/31/EB.  
Kad atskiriems individualiems įrenginiams neb ūtų taikomos 5 dalies c ir 
d punktų nuostatos, valstyb ės narės taip pat gali nustatyti ribines vertes, 
išreikštas esamos naudingosios atliekin ės šilumos kiekiu, šilumos 
poreikiu arba atstumais tarp pramon ės įrenginių ir centralizuoto šilumos 
tiekimo tinkl ų. 
Valstybės narės ne vėliau kaip 2013 m. gruodžio 31 d. praneša Komi ­
sijai apie pagal ši ą dalį patvirtintas išimtis ir v ėliau apie bet kokius po to 
padarytus j ų pakeitimus.  ▼B
 02012L0027 — LT — 12.06.2019 — 005.001 — 27  
7. Valstyb ės narės patvirtina Direktyvos 2009/72/EB 7 straipsnyje 
nurodytus leidim ų išdavimo kriterijus arba lygiaver čius leidimo krite ­
rijus, siekdamos:  
a) atsižvelgti į 1 dalyje nurodyt ų išsamių vertinim ų rezultatus;  
b) užtikrinti, kad b ūtų įvykdyti 5 dalies reikalavimai, ir  
c) atsižvelgti į 5 dalyje nurodytos kašt ų ir naudos analiz ės rezultatus.  
8. Valstyb ės narės gali, patvirtindamos 7 dalyje nurodytus leidim ų 
išdavimo ir leidimo kriterijus, atskiriems įrenginiams netaikyti reikala ­
vimų įgyvendinti galimybes, kuri ų nauda viršija kaštus, jei tai b ūtina dėl 
privalomų teisinių, nuosavyb ės ar finansini ų priežasčių. Šiais atvejais 
atitinkama valstyb ė narė per tris m ėnesius nuo sprendimo pri ėmimo 
Komisijai praneša apie savo sprendim ą ir pateikia jo motyvus.  
9. Šio straipsnio 5, 6, 7 ir 8 dalys taikomos įrenginiams, kuriems 
taikoma Direktyva 2010/75/ES, nedarant poveikio tos direktyvos 
reikalavimams.  
10. Remdamosi II priedo f punkte nurodytomis suderintosiomis 
naudingumo atskaitos vert ėmis, valstyb ės narės užtikrina, kad didelio 
naudingumo kogeneracijos b ūdu pagamintos elektros energijos kilm ė 
galėtų būti užtikrinama remiantis kiekvienos valstyb ės narės nustatytais 
objektyviais, skaidriais ir nediskriminaciniais kriterijais. Jos užtikrina, 
kad ši kilm ės garantija atitikt ų X priedo reikalavimus ir kad joje b ūtų 
pateikta bent tame priede nurodyta informacija. Valstyb ės narės abipu­
siai pripaž įsta viena kitos kilm ės garantijas, išimtinai kaip šioje dalyje 
nurodytos informacijos įrodymą. Bet koks atsisakymas pripažinti kilm ės 
garantiją kaip tok į įrodymą, visų pirma d ėl priežasčių, susijusi ų su 
sukčiavimo prevencija, turi b ūti pagrįstas objektyviais, skaidriais ir nedi ­
skriminaciniais kriterijais. Valstyb ės narės praneša Komisijai apie tok į 
atsisakym ą ir jo motyvus. Jei atsisakoma pripažinti kilm ės garantij ą, 
Komisija gali priimti sprendim ą, kuriuo atsisakiusioji šalis b ūtų priversta 
ją pripažinti, vis ų pirma d ėl objektyvi ų, skaidrių ir nediskriminacini ų 
kriterijų, kuriais toks pripažinimas yra grindžiamas.  
Komisija turi teis ę ne vėliau kaip 2014 m. gruodžio 31 d., priimdama 
deleguotuosius aktus pagal šios direktyvos 23 straipsn į, persvarstyti 
Komisijos įgyvendinimo sprendime 2011/877/ES (  1 ), remiantis Direk ­
tyva 2004/8/EB, nustatytas suderint ąsias atskaitos naudingumo vertes.  
11. Valstyb ės narės užtikrina, kad teikiant bet koki ą paramą kogene­
racijai būtų nustatyta s ąlyga, kad elektros energija b ūtų pagaminta 
didelio naudingumo kogeneracijos b ūdu, o atliekin ė šiluma efektyviai 
naudojama siekiant sutaupyti pirmin ės energijos. Kogeneracijai ir cent ­
ralizuotai šilumos gamybai, taip pat tinklams skirtai valstyb ės paramai, 
kai taikytina, taikomos valstyb ės pagalbos taisykl ės. ▼B 
( 1 ) OL L 343, 2011 12 23, p. 91.
 02012L0027 — LT — 12.06.2019 — 005.001 — 28  
15 straipsnis  
Energijos transformavimas, perdavimas ir skirstymas  
1. Valstyb ės narės užtikrina, kad nacionalin ės energetikos regulia ­
vimo institucijos, vykdydamos joms direktyvomis 2009/72/EB ir 
2009/73/EB nustatytas reguliavimo užduotis, susijusias su j ų sprendi­
mais dėl dujų ir elektros energijos infrastrukt ūros veikimo, tinkamai 
atsižvelgt ų į energijos vartojimo efektyvum ą. 
Valstybės narės visų pirma užtikrina, kad nacionalin ės energetikos regu ­
liavimo institucijos, nustatydamos tinkl ų tarifus ir taisykles remdamosi 
Direktyva 2009/72/EB bei atsižvelgdamos į kiekvienos priemon ės 
kaštus ir naud ą, skatintų tinklo operatorius teikti tinklo naudotojams 
sistemines paslaugas, kurios sudaro s ąlygas toliau diegiant pažangiuo ­
sius tinklus įgyvendinti energijos vartojimo efektyvumo didinimo 
priemones.  
Tokias sistem ų paslaugas gali nustatyti sistemos operatorius ir jomis 
nėra daromas neigiamas poveikis sistemos saugumui.  
Valstybės narės užtikrina, kad elektros tinklo reguliavimas ir elektros 
tinklo tarifai atitikt ų XI priede nustatytus kriterijus, atsižvelgiant į gaires 
ir kodeksus, parengtus pagal Reglament ą (EB) Nr. 714/2009.  
2. Valstyb ės narės ne vėliau kaip 2015 m. birželio 30 d. užtikrina, 
kad: 
a) būtų atliktas j ų dujų ir elektros energijos infrastrukt ūros energijos 
vartojimo efektyvumo potencialo, ypa č susijusio su perdavimu, skirs ­
tymu, apkrovos valdymu ir tarpusavio s ąveika, taip pat prijungimu 
prie energijos gamybos įrenginių, be kita ko, prieigos galimyb ėmis 
labai mažos galios energijos generatori ų atveju, įvertinimas;  
b) būtų nustatytos konkre čios priemon ės ir investicijos, skirtos tinklo 
infrastrukt ūros energijos vartojimo ekonominio efektyvumo didi ­
nimui, ir sudarytas j ų įgyvendinimo grafikas.  
▼M3 
2a. Komisija, pasikonsultavusi su atitinkamais suinteresuotaisiais 
subjektais, ne v ėliau kaip 2020 m. gruodžio 31 d. parengia bendr ą 
metodiką, skirtą paskatinti tinklo operatorius mažinti nuostolius, įgyven­
dinti investicij ų į veiksming ą sąnaudų ir energijos vartojimo atžvilgiu 
infrastrukt ūros program ą ir užtikrinti tinkam ą apskaitą, susijusią su ener­
gijos vartojimo efektyvumu ir tinklo lankstumu.  
▼B 
3. Valstyb ės narės gali leisti nustatyti tokias tinklais perduodamos ir 
skirstomos energijos schem ų ir tarifų struktūrų dalis, kurias taikant b ūtų 
siekiama socialinio tikslo, jei užtikrinama, kad bet kokie perdavimo ir 
skirstymo sistemos sutrikimai b ūtų kuo mažesni ir b ūtų proporcingi 
siekiamam socialiniam tikslui.  ▼B
 02012L0027 — LT — 12.06.2019 — 005.001 — 29  
4. Valstyb ės narės užtikrina, kad iš perdavimo ir skirstymo tarif ų 
būtų pašalintos paskatos, kurios neigiamai veikia elektros energijos 
gamybos, perdavimo, skirstymo ir tiekimo bendr ą efektyvum ą (įskaitant 
energijos vartojimo efektyvum ą) arba kurios gal ėtų kliudyti dalyvauti 
valdant poreik į balansavimo rinkose ir perkant papildomas paslaugas. 
Valstybės narės užtikrina, kad tinklo operatoriai b ūtų skatinami didinti 
infrastrukt ūros projektavimo ir jos veikimo efektyvum ą ir, remdamosi 
Direktyva 2009/72/EB, užtikrina, kad tiek ėjams būtų suteikiama gali ­
mybė tarifais didinti vartotoj ų indėlį į sistemos efektyvum ą, įskaitant 
poreikio valdym ą atsižvelgiant į nacionalines aplinkybes.  
5. Nedarant poveikio Direktyvos 2009/28/EB 16 straipsnio 2 daliai ir 
atsižvelgiant į Direktyvos 2009/72/EB 15 straipsn į, taip pat į poreikį 
užtikrinti šilumos tiekimo t ęstinumą, valstyb ės narės užtikrina, kad, 
laikydamiesi tinklo patikimumo ir saugos išlaikymo reikalavim ų ir 
kompetenting ų nacionalini ų institucij ų nustatytų skaidrių ir nediskrimi ­
nuojamojo pob ūdžio kriterij ų, perdavimo sistem ų operatoriai ir skirs ­
tymo sistem ų operatoriai tais atvejais, kai jie atsako už energijos 
gamybos įrenginių valdymą dispečeriniu būdu, savo teritorijoje:  
a) užtikrint ų didelio naudingumo kogeneracijos b ūdu pagamintos elek ­
tros energijos perdavim ą ir skirstym ą; 
b) užtikrint ų didelio naudingumo kogeneracijos b ūdu pagamintos elek ­
tros energijos prioritetin į arba užtikrint ą priėmimą į tinklą; 
c) dispečeriniu būdu valdydami elektros energijos gamybos įrenginius, 
užtikrintų didelio naudingumo kogeneracijos b ūdu pagamintos elek ­
tros energijos prioritetin į persiuntim ą, jei tai įmanoma saugiai 
eksploatuojant nacionalin ę elektros energijos sistem ą. 
Valstybės narės užtikrina, kad taisykl ės, susijusios su j ų elektros ener ­
gijos sistemose taikom ų skirtingų priėmimo ir persiuntimo prioritet ų 
suskirstymu pagal svarb ą, būtų aiškiai ir išsamiai suformuluotos ir 
paskelbtos.  ►C1 Užtikrindamos didelio naudingumo kogeneracijos b ū- 
du pagamintos elektros energijos prioritetin į priėmimą ar persiuntim ą, 
valstybės narės gali pagal svarb ą suskirstyti tarpusavyje skirting ų rūšių 
atsinaujinan čiųjų išteklių energiją ir didelio naudingumo kogeneracij ą, 
taip pat nustatyti pagal svarb ą vidinį šių rūšių suskirstym ą ir bet kokiu 
atveju užtikrina, kad neb ūtų kliudoma iš kintan čių atsinaujinan čiųjų 
energijos ištekli ų gautos energijos prioritetiniam pri ėmimui ar 
persiuntimui. ◄ 
Perdavimo sistem ų operatoriai ir skirstymo sistem ų operatoriai laikosi 
ne tik pirmoje pastraipoje nustatyt ų įpareigojim ų, bet ir XII priede 
išdėstytų reikalavim ų. 
Valstybės narės gali vis ų pirma sudaryti palankesnes s ąlygas mažos 
galios ir labai mažos galios kogeneracijos įrenginių didelio naudingumo 
kogeneracijos b ūdu pagamintos elektros energijos prijungimui prie 
tinklo sistemos. Atitinkamais atvejais, siekdamos supaprastinti ir 
sutrumpinti leidim ų išdavimo proced ūrą atskiriems pilie čiams ir 
montuotojams, valstyb ės narės imasi priemoni ų skatinti tinklo operato ­
rius patvirtinti supaprastint ą pranešimo apie įrengimą procedūrą dėl 
įrengtų labai mažos galios kogeneracijos įrenginių. ▼B
 02012L0027 — LT — 12.06.2019 — 005.001 — 30  
6. Laikydamosi tinklo patikimumo ir saugumo palaikymo reikala ­
vimų, valstyb ės narės imasi atitinkam ų veiksmų užtikrinti, kad tais 
atvejais, kai tai techniniu ir ekonominiu poži ūriu suderinama su didelio 
naudingumo kogeneracijos įrenginio veikimo režimu, didelio naudin ­
gumo kogeneracijos įrenginių operatoriai gal ėtų teikti balansavimo 
paslaugas ir kitas eksploatavimo paslaugas perdavimo sistem ų operato­
riams ar skirstymo sistem ų operatoriams. Perdavimo sistem ų operatoriai 
ir skirstymo sistem ų operatoriai užtikrina, kad tokios paslaugos b ūtų 
teikiamos organizuojant paslaug ų įsigijimo konkurs ą, kuris b ūtų 
skaidrus, nediskriminuojamojo pob ūdžio ir gal ėtų būti tikrinamas.  
Atitinkamais atvejais valstyb ės narės gali reikalauti, kad perdavimo 
sistemų operatoriai ir skirstymo sistem ų operatoriai mažint ų prijungimo 
ir sistemos naudojimo mokes čius ir tokiu b ūdu skatint ų, kad didelio 
naudingumo kogeneracijos įrenginiai b ūtų statomi šalia paklausos viet ų. 
7. Didelio naudingumo kogeneracijos b ūdu pagamintos elektros ener ­
gijos gamintojams, norintiems prisijungti prie tinklo, valstyb ės narės gali 
leisti skelbti konkursus prisijungimo darbams atlikti.  
8. Valstyb ės narės užtikrina, kad nacionalin ės energetikos regulia ­
vimo institucijos skatint ų, jog didmenin ėse ir mažmenin ėse rinkose 
būtų naudojamasi ne tik pasi ūlos, bet ir paklausos ištekliais, pavyzdžiui, 
reagavimo į paklausą priemonėmis. 
Atsižvelgdamos į techninius tinkl ų valdymo apribojimus, valstyb ės 
narės užtikrina, kad perdavimo sistem ų operatoriai ir skirstymo sistem ų 
operatoriai, vykdydami ištekli ų balansavimo ir papildom ų paslaugų 
reikalavimus, poreikio valdymo paslaug ų tiekėjams, įskaitant agregato ­
rius, taikyt ų nediskriminuojan čias sąlygas, atsižvelgdamos į jų technines 
galimybes.  
Atsižvelgdamos į techninius tinkl ų valdymo apribojimus, valstyb ės 
narės skatina poreikio valdymo prieig ą ir dalyvavim ą balansavimo, 
rezervo bei kit ų sistemini ų paslaugų rinkose, be kita ko, reikalaudamos, 
kad nacionalin ės energetikos reguliavimo institucijos arba, kai to reika ­
laujama remiantis j ų nacionalin ėmis reguliavimo sistemomis, – perda ­
vimo sistem ų operatoriai ir skirstymo sistem ų operatoriai, glaudžiai 
bendradarbiaudami su energijos poreikio paslaug ų teikėjais ir vartoto ­
jais, nustatyt ų dalyvavimo šiose rinkose technines s ąlygas, remdamiesi 
šių rinkų techniniais reikalavimais ir atsižvelgdami į poreikio valdymo 
galimybes. Tokiose specifikacijose, be kita ko, reglamentuojamas agre ­
gatorių dalyvavimas.  
9. Teikdamos ataskaitas pagal Direktyv ą 2010/75/ES, taip pat neda ­
rant poveikio tos direktyvos 9 straipsnio 2 daliai, valstyb ės narės svarsto 
galimybę įtraukti informacij ą apie energijos vartojimo efektyvumo 
lygius įrenginiuose, kuri ų bendra nominali kuro deginimo šilumin ė 
galia yra 50 MW arba didesn ė, atsižvelgdamos į atitinkamus geriausius 
esamus gamybos b ūdus, parengtus pagal Direktyv ą 2010/75/ES ir 
2008 m. sausio 15 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyv ą 
2008/1/EB d ėl taršos integruotos prevencijos ir kontrol ės ( 1 ). ▼B 
( 1 ) OL L 24, 2008 1 29, p. 8.
 02012L0027 — LT — 12.06.2019 — 005.001 — 31  
Valstybės narės gali skatinti įrenginių, nurodyt ų pirmoje pastraipoje, 
operatorius gerinti j ų vidutinius metinius grynuosius eksploatacinius 
rodiklius.  
IV SKYRIUS  
HORIZONTALIOSIOS NUOSTATOS  
16 straipsnis  
Kvalifikavimo, akreditavimo ir sertifikavimo sistemos  
1. Tais atvejais, kai valstyb ė narė mano, kad nacionalinis technin ės 
kompetencijos, objektyvumo ir patikimumo lygis yra nepakankamas, ji 
užtikrina, kad ne v ėliau kaip 2014 m. gruodžio 31 d. energetini ų 
paslaugų, energijos vartojimo audito paslaug ų teikėjams, energijos 
naudojimo vadybos specialistams ir su energija susijusi ų pastatų dalių, 
apibrėžtų Direktyvos 2010/31/ES 2 straipsnio 9 dalyje, montuotojams 
sertifikavimo ir (arba) akreditavimo sistemos ir (arba) lygiavert ės kvali­
fikavimo sistemos, įskaitant atitinkamais atvejais tinkamas mokymo 
programas, tapt ų ar būtų prieinamos.  
2. Valstyb ės narės užtikrina, kad 1 dalyje nurodytomis sistemomis 
vartotojams b ūtų užtikrinamas skaidrumas, jos b ūtų patikimos ir jomis 
būtų prisidedama prie nacionalini ų energijos vartojimo efektyvumo 
tikslų. 
3. Valstyb ės narės užtikrina, kad 1 dalyje nurodytos sertifikavimo ir 
(arba) akreditavimo sistemos arba lygiavert ės kvalifikavimo sistemos 
būtų viešai prieinamos, ir bendradarbiauja tarpusavyje bei su Komisija 
šių sistemų palyginimo ir pripažinimo srityje.  
Valstybės narės imasi atitinkam ų priemoni ų vartotojams informuoti apie 
kvalifikavimo ir (arba) sertifikavimo sistem ų prieinamum ą pagal 
18 straipsnio 1 dal į. 
17 straipsnis  
Informavimas ir mokymas  
1. Valstyb ės narės užtikrina, kad informacija apie esamus energijos 
vartojimo efektyvumo mechanizmus ir finansin ę bei teisin ę bazę būtų 
skaidri ir pla čiai išplatinta visiems susijusiems rinkos subjektams, t. y. 
vartotojams, statytojams, architektams, inžinieriams, aplinkosaugos bei 
energijos vartojimo auditoriams ir Direktyvoje 2010/31/ES apibr ėžtų 
pastatų dalių montuotojams.  
Valstybės narės skatina, kad bankams ir kitoms finans ų įstaigoms b ūtų 
teikiama informacija apie galimybes dalyvauti finansuojant energijos 
vartojimo efektyvumo didinimo priemones, be kita ko, kuriant viešojo 
ir privačiojo sektori ų partnerystes.  
2. Valstyb ės narės sudaro tinkamas s ąlygas rinkos operatoriams teikti 
energijos vartotojams tinkam ą bei tikslin ę informacij ą ir juos konsultuoti 
energijos vartojimo efektyvumo klausimais.  
3. Komisija perži ūri savo priemoni ų, skirtų platform ų kūrimui remti, 
poveikį, pasitelkdama, be kita ko, Europos socialinio dialogo srityje 
dirbančias įstaigas joms propaguojant mokymo programas energijos 
vartojimo efektyvumo klausimu, ir prireikus si ūlo kitas priemones. 
Komisija skatina Europos socialinius partnerius diskutuoti energijos 
vartojimo efektyvumo klausimu.  ▼B
 02012L0027 — LT — 12.06.2019 — 005.001 — 32  
4. Valstyb ės narės, dalyvaujant suinteresuotiesiems subjektams, be 
kita ko, vietos ir regionin ėms institucijoms, skatina tinkamas informa ­
vimo, informuotumo didinimo ir mokymo iniciatyvas, kad pilie čiai būtų 
informuojami apie energijos vartojimo efektyvumo didinimo priemoni ų 
taikymo teikiam ą naudą ir praktines galimybes.  
5. Komisija užtikrina, kad b ūtų keičiamasi informacija apie valstybi ų 
narių geriausios praktikos pavyzdžius energijos vartojimo efektyvumo 
srityje ir kad ji b ūtų plačiai išplatinta.  
18 straipsnis  
Energetin ės paslaugos  
1. Siekdamos remti energetini ų paslaugų rinką ir MVĮ galimybes 
patekti į šią rinką, valstybės narės: 
a) platina aiški ą ir lengvai prieinam ą informacij ą apie:  
i) esamas energetini ų paslaugų sutartis ir s ąlygas, kurias reik ėtų 
įtraukti į tokias sutartis, kad b ūtų užtikrintas energijos taupymas 
ir galutini ų vartotojų teisės; 
ii) finansines priemones, skatinam ąsias priemones, dotacijas ir 
paskolas energijos vartojimo efektyvumo paslaug ų projektams 
remti;  
b) skatina kokyb ės ženklų, be kita ko, prekybos asociacij ų kokybės 
ženklų, kūrimą; 
c) užtikrina, kad esam ų energetini ų paslaugų teikėjų, kurie yra kvalifi ­
kuoti ir (arba) sertifikuoti ir kuri ų kvalifikacija ir (arba) sertifika ­
vimas atitinka 16 straipsn į, sąrašas būtų viešai prieinamas ir regulia ­
riai atnaujinamas, arba suteikia galimyb ę naudotis s ąsaja, kurioje 
energetini ų paslaugų teikėjai gali pateikti informacij ą; 
d) remia vieš ąjį sektorių jam priimant pasi ūlymus dėl energetini ų 
paslaugų, visų pirma dėl pastatų atnaujinimo; tai daroma:  
i) rengiant pavyzdines sutartis d ėl energijos vartojimo efektyvumo, į 
kurias įtraukiamos bent XIII priede išvardytos nuostatos;  
ii) teikiant informacij ą apie sutar čių dėl energijos vartojimo efekty ­
vumo geriausios praktikos pavyzdžius, įskaitant, prireikus, kašt ų 
ir naudos analiz ę, paremtą gyvavimo ciklo metodu.  
▼M4 __________  
▼B 
2. Atitinkamais atvejais valstyb ės narės remia tinkam ą energetini ų 
paslaugų rinkos veikim ą: 
a) nurodydamos kontaktin į (-ius) centr ą (-us), kuriame (-iuose) galuti ­
niai vartotojai gali gauti 1 dalyje nurodytos informacijos, ir viešin ­
damos informacij ą apie jį (juos);  
b) prireikus imdamosi priemoni ų reguliavimo ir su reguliavimu nesusi ­
jusioms kli ūtims, trukdan čioms naudotis sutartimis d ėl energijos 
vartojimo efektyvumo ir kitais energijos vartojimo efektyvumo 
paslaugų modeliais energijos taupymo priemon ėms nustatyti ir 
(arba) įgyvendinti, pašalinti;  ▼B
 02012L0027 — LT — 12.06.2019 — 005.001 — 33  
c) apsvarstydamos galimyb ę sukurti savarankišk ą mechanizm ą ar 
suteikti tokius įgaliojimus, pavyzdžiui, ombudsmenui, siekiant užtik ­
rinti, kad b ūtų veiksmingai nagrin ėjami skundai ir ne teismo tvarka 
sprendžiami gin čai, susiję su energetini ų paslaugų sutartimis;  
d) sudarant s ąlygas nepriklausomiems rinkos tarpininkams prisid ėti prie 
rinkos plėtojimo paklausos ir pasi ūlos atžvilgiu.  
3. Valstyb ės narės užtikrina, kad energijos skirstytojai, skirstymo 
sistemų operatoriai ir mažmenin ės prekybos energija įmonės nevykdyt ų 
jokios veiklos, kuri gal ėtų riboti energetini ų paslaugų ar kitų energijos 
vartojimo efektyvumo didinimo priemoni ų paklausą ir teikim ą arba kliu ­
dytų tokių paslaugų ar priemoni ų rinkų raidai, įskaitant konkurent ų 
neįsileidimą į rinką ar piktnaudžiavim ą dominuojan čia padėtimi. 
19 straipsnis  
Kitos energijos vartojimo efektyvumo skatinimo priemon ės 
1. Valstyb ės narės įvertina ir prireikus imasi atitinkam ų priemoni ų, 
kad pašalint ų reguliavimo ir su reguliavimu nesusijusias energijos varto ­
jimo efektyvumo kli ūtis, nedarant poveikio nuosavyb ę ir nuomą regla­
mentuojan čios valstybi ų narių teisės pagrindiniams principams, vis ų 
pirma dėl: 
a) pastato savininkui ir nuomininkui arba skirtingiems savininkams 
skirtų skatinam ųjų priemoni ų atskyrimo, siekiant užtikrinti, kad 
šios šalys neb ūtų atgrasomos nuo investicij ų į energijos vartojimo 
efektyvumo didinim ą, kurias jos b ūtų vykdžiusios, jei j ų nebūtų 
atgrasę tai, kad joms atskirai teks ne visa nauda arba kad n ėra 
kaštų ir naudos pasidalijimo taisykli ų, įskaitant nacionalines taisykles 
ir priemones, kuriomis reglamentuojamos sprendim ų priėmimo 
procedūros bendrosios nuosavyb ės atveju;  
b) teisini ų ir reguliavimo nuostat ų bei administracin ės praktikos, susi ­
jusios su viešaisiais pirkimais, metinio biudžeto sudarymu ir 
apskaita, siekiant užtikrinti, kad atskiros viešosios organizacijos 
nebūtų atgrasomos nuo investicij ų į energijos efektyvumo didinim ą 
ir į numatom ų išlaidų per gyvavimo cikl ą mažinim ą, taip pat nuo 
naudojimosi sutartimis d ėl energijos vartojimo efektyvumo ir kitais 
trečiųjų šalių finansavimo mechanizmais ilgalaiki ų sutarčių pagrindu.  
Tokios kli ūčių šalinimo priemon ės gali apimti paskat ų numatym ą, 
teisinių ar reguliavimo nuostat ų panaikinim ą ar pakeitim ą arba gairi ų 
ir aiškinam ųjų rekomendacij ų priėmimą, arba administracini ų procedūrų 
supaprastinim ą. Priemones galima apjungti su švietimo, mokymo ir 
specialios informacijos bei technin ės pagalbos teikimu energijos varto ­
jimo efektyvumo srityje.  
2. Apie 1 dalyje nurodyt ų kliūčių ir priemoni ų įvertinimą Komisijai 
pranešama 24 straipsnio 2 dalyje nurodytame pirmajame nacionaliniame 
energijos vartojimo efektyvumo veiksm ų plane. Komisija skatina keistis 
nacionaliniais geriausios praktikos pavyzdžiais šiuo klausimu.  ▼B
 02012L0027 — LT — 12.06.2019 — 005.001 — 34  
20 straipsnis  
Nacionalinis energijos vartojimo efektyvumo fondas, finansavimas 
ir technin ė pagalba  
1. Nedarant poveikio Sutarties d ėl Europos S ąjungos veikimo 107 ir 
108 straipsniams, valstyb ės narės sudaro palankesnes s ąlygas sukurti 
finansavimo priemones arba naudotis esamomis energijos vartojimo 
efektyvumo didinimo priemon ėmis, kad b ūtų padidinta daugiašalio 
finansavimo teikiama nauda.  
2. Komisija atitinkamais atvejais tiesiogiai arba pasitelkdama 
Europos finans ų įstaigas padeda valstyb ėms narėms sukurti finansavimo 
priemones ir technin ės pagalbos sistemas, skirtas energijos vartojimo 
efektyvumui didinti įvairiuose sektoriuose.  
3. Komisija sudaro palankesnes s ąlygas kompetentingoms nacionali ­
nėms ar regionin ėms valdžios institucijoms ar įstaigoms keistis geriau ­
sios praktikos pavyzdžiais, pavyzdžiui, rengiant metinius reguliavimo 
subjektų susitikimus, naudojant viešai prieinamas duomen ų bazes, 
kuriose pateikiama informacija apie tai, kaip valstyb ės narės įgyvendina 
priemones, ir skirting ų šalių palyginimas.  
▼M3 
3a. Kad sutelkt ų privatųjį finansavim ą energijos vartojimo efekty ­
vumo priemon ėms ir energetin ėms renovacijoms, Komisija, laikydamasi 
Direktyvos 2010/31/ES, veda dialog ą tiek su viešosiomis, tiek su priva ­ 
čiomis finans ų įstaigomis, kad b ūtų nustatyti galimi veiksmai, kuri ų ji 
galėtų imtis.  
3b. 3a dalyje nurodytus veiksmus sudaro toliau išvardyti elementai:  
a) kapitalo investicij ų į energijos vartojimo efektyvum ą sutelkimas, 
atsižvelgiant į sutaupytos energijos platesnio pob ūdžio poveik į finan­
sinės rizikos valdymui;  
b) geresni ų energijos ir finans ų sričių veiklos rezultat ų duomenų užtik­
rinimas imantis ši ų veiksmų: 
i) toliau nagrin ėti, kaip investicijos į energijos vartojimo efekty ­
vumą padidina pagrindinio turto vert ę; 
ii) remti tyrimus, kuriais siekiama įvertinti investicij ų į energijos 
vartojimo efektyvum ą su energija nesusijusios naudos monetiza ­
vimą. 
3c. Siekdamos sutelkti privat ųjį finansavim ą energijos vartojimo 
efektyvumo priemon ėms ir energetin ėms renovacijoms, įgyvendindamos 
šią direktyvą valstybės narės: 
a) apsvarsto b ūdus, kaip geriau pasinaudoti energijos vartojimo auditais 
pagal 8 straipsn į siekiant paveikti sprendim ų priėmimą; 
b) optimaliai naudojasi galimyb ėmis ir priemon ėmis, pasi ūlytomis 
Pažangiojo išmani ųjų pastatų finansavimo iniciatyvoje.  
3 d. Komisija ne v ėliau kaip 2020 m. sausio 1 d. pateikia valstyb ėms 
narėms rekomendacijas, kaip paskatinti priva čiojo sektoriaus 
investicijas.  ▼B
 02012L0027 — LT — 12.06.2019 — 005.001 — 35  
4. Valstyb ės narės gali įsteigti nacionalin į energijos vartojimo efek ­
tyvumo fond ą. Šio fondo tikslas – remti nacionalines energijos varto ­
jimo efektyvumo iniciatyvas.  
5. Valstyb ės narės gali numatyti, kad 5 straipsnio 1 dalyje nustatyti 
įpareigojimai b ūtų vykdomi į nacionalin į energijos vartojimo efekty ­
vumo fond ą kasmet įmokant sum ą, lygią investicijoms, kuri ų reikia 
tiems įpareigojimams įvykdyti.  
6. Valstyb ės narės gali nustatyti, kad įpareigotosios šalys gal ėtų įvyk­
dyti 7 straipsnio 1 dalyje nustatytus įpareigojimus kasmet įmokėdamos į 
nacionalin į energijos vartojimo efektyvumo fond ą sumą, lygią investici­
joms, kuri ų reikia tiems įpareigojimams įvykdyti.  
7. Valstyb ės narės savo pajamas, gautas iš metini ų išmetamo duj ų 
kiekio kvot ų pagal Sprendim ą Nr. 406/2009/EB, gali naudoti novato ­
riškų finansavimo mechanizm ų kūrimui, kad b ūtų pasiektas 5 straips ­
nyje nurodyto pastat ų energinio naudingumo didinimo tikslo įgyvendi­
nimo praktinis poveikis.  
21 straipsnis  
Perskaičiavimo koeficientai  
Siekiant palyginti sutaupytos energijos kiek į ir perskai čiuoti jį palygi­
namais vienetais, taikomi IV priede nustatyti perskai čiavimo koefi ­
cientai, nebent b ūtų pagrįsta taikyti kitokius perskai čiavimo 
koeficientus.  
V SKYRIUS  
BAIGIAMOSIOS NUOSTATOS  
22 straipsnis  
Deleguotieji aktai  
1. Komisijai pagal 23 straipsn į suteikiami įgaliojimai priimti deleguo ­
tuosius aktus, kuriais perži ūrimos 14 straipsnio 10 dalies antroje pastrai ­
poje nurodytos suderintosios naudingumo atskaitos vert ės. 
▼M3 
2. Komisijai pagal 23 straipsn į suteikiami įgaliojimai priimti deleguo ­
tuosius aktus, kuriais ši direktyva iš dalies kei čiama suderinant I–V, 
VII–X ir XII prieduose nurodytas vertes, skai čiavimo metodus, pirmin ės 
energijos koeficient ą ir reikalavimus su technine pažanga.  
▼B 
23 straipsnis  
Naudojimasis įgaliojimais  
1. Komisijai suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus 
laikantis šiame straipsnyje nustatyt ų sąlygų. ▼B
 02012L0027 — LT — 12.06.2019 — 005.001 — 36  
2. 22 straipsnyje nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus 
Komisijai suteikiami penkeri ų metų laikotarpiui nuo 2018 m. gruo ­
džio 24 d. Likus ne mažiau kaip devyniems m ėnesiams iki penkeri ų 
metų laikotarpio pabaigos Komisija parengia naudojimosi deleguotai ­
siais įgaliojimais ataskait ą. Deleguotieji įgaliojimai savaime prat ęsiami 
tokios pa čios trukm ės laikotarpiams, išskyrus atvejus, kai Europos 
Parlamentas arba Taryba pareiškia prieštaravim ų dėl tokio prat ęsimo 
likus ne mažiau kaip trims m ėnesiams iki kiekvieno laikotarpio 
pabaigos.  
▼B 
3. Europos Parlamentas arba Taryba gali bet kuriuo metu atšaukti 22 
straipsnyje nurodyt ų įgaliojimų suteikim ą. Sprendimu d ėl atšaukimo 
nutraukiamas tame sprendime nurodyt ų įgaliojimų suteikimas. Jis įsiga­
lioja kitą dieną po sprendimo paskelbimo  Europos S ąjungos oficialia ­
jame leidinyje  arba vėlesnę jame nurodyt ą dieną. Jis nedaro poveikio jau 
galiojančių deleguot ųjų aktų teisėtumui.  
▼M3 
3a. Prieš priimdama deleguot ąjį aktą Komisija konsultuojasi su kiek ­
vienos valstyb ės narės paskirtais ekspertais vadovaudamasi 2016 m. 
balandžio 13 d. Tarpinstituciniame susitarime d ėl geresnės teisėkūros (  1 ) 
nustatytais principais.  
▼B 
4. Kai tik Komisija priima deleguot ąjį aktą, apie tai ji tuo pa čiu metu 
praneša Europos Parlamentui ir Tarybai.  
5. Pagal 22 straipsn į priimtas deleguotasis aktas įsigalioja tik tuomet, 
jeigu per 2 m ėnesius nuo pranešimo apie j į Europos Parlamentui ir 
Tarybai dienos nei Europos Parlamentas, nei Taryba nepareišk ė prieš­
taravimų arba jeigu iki to laikotarpio pabaigos tiek Europos Parla ­
mentas, tiek Taryba praneš ė Komisijai, kad jie nepareikš prieštaravim ų. 
Europos Parlamento arba Tarybos iniciatyva tas laikotarpis prat ęsiamas 
dviems m ėnesiams.  
24 straipsnis  
Peržiūra ir įgyvendinimo steb ėsena  
1. Nuo 2013 m. ne v ėliau kaip kiekvien ų metų balandžio 30 d. 
valstybės narės XIV priedo 1 dalyje nustatyta tvarka pateikia ataskaitas 
apie pažang ą, padarytą įgyvendinant nacionalinius energijos vartojimo 
efektyvumo tikslus. Ataskaitos gali b ūti pateikiamos kartu su 2010 m. 
liepos 13 d. Tarybos rekomendacijoje 2010/410/ES d ėl bendrų valstybių 
narių ir Sąjungos ekonomin ės politikos gairi ų ( 2 ) nurodytomis naciona ­
linėmis reform ų programomis.  
▼M4 __________  
▼B 
3. Komisija įvertina metines ataskaitas ir nacionalinius energijos 
vartojimo efektyvumo veiksm ų planus ir nustato, koki ą pažangą vals­
tybės narės padarė siekdamos nacionalini ų energijos vartojimo efekty ­
vumo tiksl ų, kurių reikalaujama 3 straipsnio 1 dalyje, ir įgyvendindamos 
šią direktyv ą. Įvertinimą Komisija siun čia Europos Parlamentui ir 
Tarybai. Remdamasi ataskait ų ir nacionalini ų energijos vartojimo efek ­
tyvumo veiksm ų planų įvertinimu, Komisija gali teikti rekomendacijas 
valstybėms narėms. ▼M3 
( 1 ) OL L 123, 2016 5 12, p. 1. 
( 2 ) OL L 191, 2010 7 23, p. 28.
 02012L0027 — LT — 12.06.2019 — 005.001 — 37  
4. Komisija stebi šios direktyvos įgyvendinimo poveik į direktyvoms 
2003/87/EB, 2009/28/EB ir 2010/31/ES, taip pat Sprendimui 
Nr. 406/2009/EB ir pramon ės sektoriams, vis ų pirma tiems sektoriams, 
kuriems b ūdinga didel ė anglies dioksido nutek ėjimo rizika, kaip 
apibrėžta Sprendime 2010/2/ES.  
▼M3 
4a. Teikdama energetikos s ąjungos b ūklės ataskait ą, Komisija 
praneša apie anglies dioksido rinkos veikim ą pagal Reglamento (ES) 
2018/1999 35 straipsnio 1 dal į ir 2 dalies c punkt ą, atsižvelgdama į 
šios direktyvos įgyvendinimo poveik į. 
▼B 
5. Komisija, pirm ą kartą vertindama pirm ąjį nacionalin į energijos 
vartojimo efektyvumo veiksm ų planą, o vėliau kas trejus metus perži ūri, 
ar tebėra poreikis numatyti galimyb ę taikyti 14 straipsnio 6 dalyje nusta ­
tytas išimtis. Jei atlikus perži ūrą nustatoma, kad bet kuris ši ų išimčių 
kriterijus nebegali b ūti pagrįstas atsižvelgiant į įrenginių, kuriems 
taikomos išimtys, šilumos apkrovos buvim ą ir realias veikimo s ąlygas, 
Komisija si ūlo atitinkamas priemones.  
6. Valstyb ės narės anksčiau nei kiekvien ų metų balandžio 30 d., 
taikydamos I priede pateikt ą metodiką, pateikia nacionalin ės didelio ir 
mažo naudingumo kogeneracijos b ūdu pagamintos elektros energijos ir 
šilumos statistinius duomenis, susijusius su bendra šilumos ir elektros 
gamyba. Jos taip pat teikia kogeneracijos b ūdu pagamintos šilumos ir 
elektros paj ėgumų ir kogeneracijai skirto kuro, centralizuoto šilumos ir 
vėsumos tiekimo energijos gamybos ir paj ėgumų metinius statistinius 
duomenis, susijusius su bendrais šilumos ir elektros paj ėgumais. Taiky ­
damos II priede pateikt ą metodik ą, valstybės narės teikia statistinius 
duomenis apie pirmin ę energiją, sutaupyt ą taikant kogeneracij ą. 
7. Komisija ne v ėliau kaip 2014 m. birželio 30 d. Europos Parla ­
mentui ir Tarybai pateikia 3 straipsnio 2 dalyje nurodyt ą vertinim ą 
prireikus kartu su pasi ūlymais dėl tolesnių priemoni ų. 
8. Komisija, atsižvelgdama į Direktyvoje 2004/18/EB išd ėstytus 
reikalavimus, ne v ėliau kaip 2015 m. gruodžio 5 d. įvertina, ar 
6 straipsnis įgyvendinamas veiksmingai, ir pateikia ataskait ą Europos 
Parlamentui ir Tarybai. Prireikus kartu su ta ataskaita pateikiami pasi ū­
lymai dėl tolesnių priemoni ų. 
9. Komisija ne v ėliau kaip 2016 m. birželio 30 d. Europos Parla ­
mentui ir Tarybai pateikia 7 straipsnio įgyvendinimo ataskait ą. Prireikus 
kartu su šia ataskaita pateikiamas pasi ūlymas dėl teisėkūros proced ūra 
priimamo akto, kuriuo siekiama vieno ar daugiau iš ši ų tikslų: 
a) pakeisti 7 straipsnio 1 dalyje nustatyt ą galutinę datą; ▼B
 02012L0027 — LT — 12.06.2019 — 005.001 — 38  
b) peržiūrėti 7 straipsnio 1, 2 ir 3 dalyse išd ėstytus reikalavimus;  
c) nustatyti papildomus bendrus reikalavimus, vis ų pirma susijusius su 
7 straipsnio 7 dalyje nurodytais klausimais.  
10. Komisija ne v ėliau kaip 2018 m. birželio 30 d. įvertina valstybi ų 
narių pažangą šalinant 19 straipsnio 1 dalyje nurodytas reguliavimo ir su 
reguliavimu nesusijusias kli ūtis. Prireikus po šio įvertinimo pateikiami 
pasiūlymai dėl tolesnių priemoni ų. 
11. Komisija užtikrina, kad 1 ir 2 dalyse nurodytos ataskaitos b ūtų 
viešai prieinamos.  
▼M3 
12. Komisija ne v ėliau kaip 2019 m. gruodžio 31 d. įvertina maž ų ir 
vidutinių įmonių apibrėžties įgyvendinimo veiksmingum ą 8 straipsnio 
4 dalies tikslais ir pateikia ataskait ą Europos Parlamentui ir Tarybai. 
Kuo greičiau po tos ataskaitos pateikimo, Komisija, jei tikslinga, priima 
pasiūlymus dėl teisėkūros proced ūra priimam ų aktų. 
13. Komisija ne v ėliau kaip 2021 m. sausio 1 d. įvertina energijos 
vartojimo efektyvumo potencial ą energijos keitimo, transformacijos, 
perdavimo, transportavimo ir saugojimo srityse bei pateikia ataskait ą 
Europos Parlamentui ir Tarybai. Su ta ataskaita, jei tikslinga, pateikiami 
pasiūlymai dėl teisėkūros proced ūra priimam ų aktų. 
14. Komisija ne v ėliau kaip 2021 m. gruodžio 31 d., nebent iki to 
laiko pateikiamas pasi ūlymas dėl Direktyvos 2009/73/EB d ėl dujų 
vidaus rinkos bendr ųjų taisyklių nuostatų, susijusi ų su mažmenine 
rinka, pakeitimo, atlieka įvertinimą ir Europos Parlamentui ir Tarybai 
pateikia ataskait ą dėl nuostatų, susijusių su gamtini ų dujų suvartojimo 
matavimo informacija, s ąskaitose pateikiama informacija ir informacija 
apie suvartojim ą, siekiant jas suderinti, kai tikslinga, su atitinkamomis 
Direktyvos 2009/72/EB nuostatomis d ėl elektros energijos, kad susti ­
printų vartotojų apsaugą ir sudaryt ų sąlygas galutiniams vartotojams 
dažniau gauti aiški ą ir naujausi ą informacij ą apie jų suvartotą gamtinių 
dujų kiekį ir reguliuot ų savo energijos suvartojim ą. Kai tik ta ataskaita 
pateikiama, Komisija, jei tikslinga, priima pasi ūlymus dėl teisėkūros 
procedūra priimam ų aktų. 
15. Komisija ne v ėliau kaip 2024 m. vasario 28 d., o v ėliau – kas 
penkerius metus, įvertina ši ą direktyv ą ir pateikia ataskait ą Europos 
Parlamentui ir Tarybai.  
Tas vertinimas apima:  
a) nagrin ėjimą, ar reikia pritaikyti 5 straipsnyje nustatytus reikalavimus 
ir alternatyv ų požiūrį po 2030 m.;  
b) bendro šios direktyvos veiksmingumo ir b ūtinybės toliau koreguoti 
Sąjungos energijos vartojimo efektyvumo politik ą atsižvelgiant į 
2015 m. Paryžiaus susitarimo d ėl klimato kaitos po 21-osios Jung ­
tinių Tautų bendrosios klimato kaitos konvencijos šali ų 
konferencijos (  1 ) tikslus, taip pat į ekonomikos ir inovacij ų raidą, 
vertinimą. 
Su ta ataskaita, jei tikslinga, pateikiami pasi ūlymai dėl tolesnių prie­
monių. ▼B 
( 1 ) OL L 282, 2016 10 19, p. 4.
 02012L0027 — LT — 12.06.2019 — 005.001 — 39  
25 straipsnis  
Interneto platforma  
Komisija sukuria interneto platform ą, siekdama skatinti praktin į šios 
direktyvos įgyvendinim ą nacionaliniu, regioniniu ir vietos lygmenimis. 
Naudojant t ą platform ą remiamas keitimasis praktikos pavyzdžiais, lygi ­
namosiomis analiz ėmis, bendradarbiavimo kuriant tinklus veikla, taip 
pat inovacin ė praktika.  
26 straipsnis  
Komiteto proced ūra 
1. Komisijai padeda komitetas. Tas komitetas – komitetas, kaip 
apibrėžta Reglamente (ES) Nr. 182/2011.  
2. Kai daroma nuoroda į šią dalį, taikomas Reglamento (ES) 
Nr. 182/2011 4 straipsnis.  
27 straipsnis  
Pakeitimai ir panaikinimas  
1. Direktyva 2006/32/EB panaikinama nuo 2014 m. birželio 5 d., 
išskyrus jos 4 straipsnio 1–4 dalis ir I, III ir IV priedus, nedarant 
poveikio valstybi ų narių pareigoms, susijusioms su jos perk ėlimo į 
nacionalin ę teisę terminu. Direktyvos 2006/32/EB 4 straipsnio 1–4 
dalys ir I, III ir IV priedai panaikinami nuo 2017 m. sausio 1 d.  
Direktyva 2004/8/EB panaikinama nuo 2014 m. birželio 5 d., nedarant 
poveikio valstybi ų narių pareigoms, susijusioms su jos perk ėlimo į 
nacionalin ę teisę terminu.  
Nuorodos į direktyva s 2006/32/EB ir 2004/8/EB laikomos nuorodomis į 
šią direktyv ą ir aiškinamos pagal XV priede pateikt ą atitikties lentel ę. 
2. Direktyvos 2010/30/ES 9 straipsnio 1 ir 2 dalys išbraukiamos nuo 
2014 m. birželio 5 d.  
3. Direktyva 2009/125/EB iš dalies kei čiama taip:  
1) įterpiama ši konstatuojamoji dalis:  
„(35a) 2010 m. geguž ės 19 d. Europos Parlamento ir Tarybos direk ­
tyvoje 2010/31/ES d ėl pastatų energinio naudingumo (*) 
reikalaujama, kad valstyb ės narės nustatyt ų energinio naudin ­
gumo reikalavimus pastat ų dalims, kurios sudaro pastato 
atitvarų dalį, ir esamuose pastatuose įrengtų techninių pastato 
sistemų bendro energinio naudingumo, j ų tinkamo įrengimo 
ir tinkam ų jų parametr ų bei nustatym ų parinkimo ir j ų kont­
rolės sistemos reikalavimus. Tai, kad tam tikrais atvejais šie 
reikalavimai gali riboti su energija susijusi ų gaminių, kurie 
atitinka šios direktyvos ir jos įgyvendinimo priemoni ų reika­
lavimus, įrengimą, suderinama su šios direktyvos tikslais, jei 
dėl tokių reikalavim ų nėra nepagr įstai sudaromos kli ūtys 
rinkoje.  
___________  
(*) OL L 153, 2010 6 18, p. 13.“;  ▼B
 02012L0027 — LT — 12.06.2019 — 005.001 — 40  
2) 6 straipsnio 1 dalies pabaigoje įrašomas šis sakinys:  
„Tai nedaro poveikio pagal Direktyvos 2010/31/ES 4 straipsnio 1 
dalį ir 8 straipsn į valstybių narių nustatytiems energinio naudingumo 
reikalavimams ir sistem ų reikalavimams.“  
28 straipsnis  
Perkėlimas į nacionalin ę teisę 
1. Valstyb ės narės užtikrina, kad įsigaliotų įstatymai ir kiti teis ės 
aktai, būtini, kad šios direktyvos b ūtų laikomasi ne v ėliau kaip nuo 
2014 m. birželio 5 d..  
Nepaisant pirmos pastraipos, valstyb ės narės užtikrina, kad įsigaliotų 
įstatymai ir kiti teis ės aktai, b ūtini, kad 4 straipsnio,raipsnio 1 dalies 
pirmos pastraipos, 5 straipsnio 5 dalies, 5 straipsnio 6 dalies, 7 straipsnio 
9 dalies paskutin ės pastraipos, 14 straipsnio 6 dalies, 19 straipsnio 2 
dalies, 24 straipsnio 1 dalies bei 24 straipsnio 2 dalies ir V priedo 4 
punkto būtų laikomasi ne v ėliau kaip nuo juose nurodyt ų datų. 
Jos nedelsdamos pateikia Komisijai t ų nuostatų tekstą. 
Valstybės narės, priimdamos tas nuostatas, daro jose nuorod ą į šią 
direktyvą arba tokia nuoroda daroma jas oficialiai skelbiant. Nuorodos 
darymo tvark ą nustato valstyb ės narės. 
2. Valstyb ės narės pateikia Komisijai šios direktyvos taikymo srityje 
priimtų nacionalin ės teisės aktų pagrindini ų nuostatų tekstus.  
29 straipsnis  
Įsigaliojimas  
Ši direktyva įsigalioja dvidešimt ą dieną po jos paskelbimo  Europos 
Sąjungos oficialiajame leidinyje . 
30 straipsnis  
Adresatai  
Ši direktyva skirta valstyb ėms narėms. ▼B
 02012L0027 — LT — 12.06.2019 — 005.001 — 41  
I PRIEDAS  
BENDRIEJI KOGENERACIJOS B ŪDU PAGAMINTOS ELEKTROS 
ENERGIJOS KIEKIO APSKAI ČIAVIMO PRINCIPAI  
I dalis  
Bendrieji principai  
Kogeneracijos b ūdu pagamintos elektros energijos kiekiui apskai čiuoti naudo ­
jamos vert ės nustatomos remiantis planuojamu arba faktiniu įrenginio darbu 
įprastomis eksploatavimo s ąlygomis. Labai mažos galios kogeneracijos įrengi­
niais pagamintos elektros kiek į galima apskai čiuoti remiantis patvirtintomis 
vertėmis. 
a) Laikoma, kad kogeneracijos b ūdu pagamintos elektros energijos kiekis lygus 
to įrenginio bendram metiniam pagamintos elektros energijos kiekiui, matuo ­
jant ties pagrindini ų generatori ų gnybtais;  
i) II dalyje nurodyt ų b, d, e, f, g ir h tip ų kogeneracijos įrenginių, kurių 
bendras metinis naudingumas, nustatytas valstybi ų narių, yra bent 75 %, ir  
ii) II dalyje nurodyt ų a ir c tip ų kogeneracijos įrenginių, kurių bendras 
metinis naudingumas, nustatytas valstybi ų narių, yra bent 80 %.  
b) Kai kogeneracijos įrenginių bendras metinis naudingumas yra mažesnis už a 
punkto i papunktyje nurodyt ą vertę (II dalyje nurodyti b, d, e, f, g ir h tip ų 
kogeneracijos įrenginiai) arba kai j ų bendras metinis naudingumas yra 
mažesnis už a punkto ii papunktyje nurodyt ą vertę (II dalyje nurodyti a ir c 
tipų kogeneracijos įrenginiai), kogeneracijai apskai čiuoti naudojama ši 
formulė: 
E CHP = H  CHP * C 
kur: 
E CHP – tai kogeneracijos b ūdu pagamintos elektros energijos kiekis;  
C – tai elektros ir šilumos santykis;  
H CHP – kogeneracijos b ūdu pagamintos naudingosios šilumos kiekis (šiuo 
tikslu apskai čiuojamas iš bendro pagamintos šilumos kiekio at ėmus šilum ą, 
pagamintą atskiruose katiluose arba naudojant gar ų nuėmimą iš garų genera­
toriaus prieš jiems patenkant į turbiną). 
Kogeneracijos b ūdu pagamintos elektros energijos kiekio apskai čiavimas turi 
būti pagrįstas faktiniu elektros energijos ir šilumos santykiu. Kai kogenera ­
cijos įrenginio faktinis elektros energijos ir šilumos santykis nežinomas, II 
dalyje nurodytais a, b, c, d ir e tip ų įrenginiais pagamintos elektros energijos 
kiekiui apskai čiuoti (ypa č statistiniais tikslais) galima naudoti šias nustatyt ą­
sias vertes, jei apskai čiuotas kogeneracijos b ūdu pagamintos elektros energijos 
kiekis yra mažesnis už to įrenginio bendr ą pagamint ą elektros energijos kiek į 
arba yra jai lygus:  
Įrenginio tipas  Nustatytasis elektros energijos ir 
šilumos santykis, C  
Kombinuotojo ciklo duj ų turbina su šilumos 
panaudojimu  0,95 
Priešslėgio garų turbina  0,45  
Garų išgavimo kondensacin ė turbina  0,45  
Dujų turbina su šilumos panaudojimu  0,55  
Vidaus degimo variklis  0,75  ▼B
 02012L0027 — LT — 12.06.2019 — 005.001 — 42  
Jei valstyb ės narės nustato II dalyje nurodyt ų f, g, h, i, j ir k tip ų įrenginių 
elektros ir šilumos santykio nustatyt ąsias vertes, šios nustatytosios vert ės 
paskelbiamos ir apie jas pranešama Komisijai.  
c) Kai kogeneracijos proceso metu sunaudojamo kuro energetin ės vertės dalis 
susigrąžinama chemini ų medžiagų pavidalu ir perdirbama, prieš apskai čiuojant 
a ir b punktuose nurodyt ą bendrą naudingum ą tą dalį galima atimti iš sunau ­
dojamo kuro kiekio.  
d) Valstyb ės narės gali nustatyti, kad elektros energijos ir šilumos santykis – tai 
elektros energijos ir naudingosios šilumos santykis, kai tas įrenginys veikia 
mažesnio paj ėgumo kogeneracijos režimu, remiantis konkretaus įrenginio 
darbiniais duomenimis.  
e) Apskai čiavimams pagal a ir b punktus valstyb ės narės gali taikyti kitus nei 
vienų metų ataskaitinius laikotarpius.  
II dalis  
Kogeneracijos technologijos, kurioms taikoma ši direktyva  
a) Kombinuotojo ciklo duj ų turbina su šilumos panaudojimu  
b) Priešsl ėginė garų turbina  
c) Kondensacin ė garų išgavimo turbina  
d) Dujų turbina su šilumos panaudojimu  
e) Vidaus degimo variklis  
f) Mikroturbinos  
g) Stirlingo varikliai  
h) Kuro elementai  
i) Garo varikliai  
j) Organiniai  Rankine  ciklai  
k) Kito tipo technologijos ar j ų deriniai, kuriems taikoma 2 straipsnio 30 punkte 
pateikta apibr ėžtis. 
Įgyvendindamos ir taikydamos bendruosius kogeneracijos b ūdu pagamintos 
elektros energijos kiekio apskai čiavimo principus, valstyb ės narės vadovaujasi 
2008 m. lapkri čio 19 d. Komisijos sprendime 2008/952/EB, kuriuo nusta ­
tomos išsamios rekomendacijos Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 
2004/8/EB II priedui įgyvendinti ir taikyti (  1 ), nustatytomis išsamiomis 
rekomendacijomis.  ▼B 
( 1 ) OL L 338, 2008 12 17, p. 55.
 02012L0027 — LT — 12.06.2019 — 005.001 — 43  
II PRIEDAS  
KOGENERACIJOS PROCESO NAUDINGUMO NUSTATYMO 
METODIKA  
Kogeneracijos naudingumui ir sutaupytos pirmin ės energijos kiekiui apskai čiuoti 
naudojamos vert ės nustatomos remiantis planuojamu arba faktiniu įrenginio 
veikimu įprastomis eksploatavimo s ąlygomis.  
a) Didelio naudingumo kogeneracija  
Šios direktyvos įgyvendinimo tikslais didelio naudingumo kogeneracija turi 
atitikti šiuos kriterijus:  
— kogeneracijos įrenginiuose vykdant kogeneracijos gamyb ą, apskaičiuojant 
pagal b punkt ą, sutaupoma bent 10 % pirmin ės energijos, palyginti su 
atskirosios šilumos ir elektros energijos gamybos atskaitos vert ėmis, 
— gamyba mažos galios ir labai mažos galios kogeneracijos įrenginiuose, 
kuriuos naudojant taupoma pirmin ė energija, gali b ūti priskiriama didelio 
naudingumo kogeneracijai.  
b) Sutaupytos pirmin ės energijos kiekio apskai čiavimas  
Vykdant kogeneracijos gamyb ą sutaupytos pirmin ės energijos kiekis, kaip 
apibrėžta I priede, apskai čiuojamas pagal ši ą formulę: 
PES ¼ 8 
> > > : 1 Ä 1 
CHPΗη 
RefΗη þ CHPΕη 
RefΕη 9 
> > > ; Ü 100%  
kur: 
PES – sutaupytos pirmin ės energijos kiekis;  
CHP Hη – kogeneracijos gamybos šiluminis naudingumas, apibr ėžtas kaip 
pagamintos naudingosios šilumos kiekis per metus, padalytas iš kuro kiekio, 
sunaudoto visai naudingajai šilumai ir elektros energijai pagaminti kogenera ­
cijos būdu; 
Ref Hη – atskirosios šilumos gamybos naudingumo atskaitos vert ė; 
CHP Eη – kogeneracijos gamybos elektros naudingumas, apibr ėžtas kaip per 
metus kogeneracijos b ūdu pagamintos elektros energijos kiekis, padalytas iš 
kuro kiekio, sunaudoto visai naudingajai šilumai ir elektros energijai paga ­
minti kogeneracijos b ūdu. Kai kogeneracijos įrenginyje gaminama mechanin ė 
energija, prie per metus kogeneracijos b ūdu pagamintos elektros energijos 
kiekio galima prid ėti papildom ą elementą, kuris atitinka elektros energijos 
kiekį, lygiavert į mechanin ės energijos kiekiui. Šis papildomas elementas nesu ­
teikia teis ės išduoti kilm ės garantij ų pagal 14 straipsnio 10 dal į. 
Ref Eη – atskirosios elektros energijos gamybos naudingumo atskaitos vert ė. 
c) Sutaupytos energijos kiekio apskai čiavimas taikant alternatyvi ą apskaičiavimo 
metodiką 
Valstybės narės gali apskai čiuoti pirmin ės energijos, sutaupytos gaminant 
šilumos, elektros ir mechanin ę energiją, kiekį, kaip nurodyta toliau, netaiky ­
damos I priedo to paties proceso šilumai ir elektros energijai, pagamintai ne 
kogeneracijos b ūdu, atimti. Ši gamyba gali b ūti laikoma didelio naudingumo  ▼B
 02012L0027 — LT — 12.06.2019 — 005.001 — 44  
kogeneracija, jei ji atitinka šio priedo a punkte nustatytus naudingumo krite ­
rijus ir jei didesnio kaip 25 MW elektrin ės galios kogeneracijos įrenginių 
bendras naudingumas yra didesnis kaip 70 %. Ta čiau šios gamybos metu 
kogeneracijos b ūdu pagamintos elektros energijos kiekis, nurodomas išduo ­
dant kilm ės garantij ą ir statistikos tikslais nustatomas pagal I pried ą. 
Jei su procesu susijusios sutaupytos pirmin ės energijos kiekis apskai čiuojamas 
taikant pirmiau nurodyt ą alternatyvi ą apskaičiavimo metodik ą, sutaupytos 
pirminės energijos kiekiui apskai čiuoti naudojama šio priedo b punkte pateikta 
formulė „CHP H η“ pakeičiant „Hη“, o „CHP E η“ pakeičiant „Eη“, kur:  
Hη – proceso šiluminis naudingumas, apibr ėžtas kaip per metus pagamintos 
šilumos kiekis, padalytas iš kuro kiekio, sunaudoto visai pagamintai šilumai ir 
elektros energijai pagaminti;  
Eη – proceso elektros naudingumas, apibr ėžtas kaip per metus pagamintos 
elektros energijos kiekis, padalytas iš kuro kiekio, sunaudoto visai pagamintai 
šilumai ir elektros energijai pagaminti. Kai kogeneracijos įrenginyje gami ­
nama mechanin ė energija, per metus kogeneracijos b ūdu pagamintos elektros 
energijos kiekis gali b ūti padidinamas pridedant papildom ą elementą, kuris 
atitinka elektros energijos kiek į, lygiavert į mechanin ės energijos kiekiui. Šis 
papildomas elementas nesuteiks teis ės išduoti kilm ės garantij ų pagal 
14 straipsnio 10 dal į. 
d) Apskai čiavimams pagal šio priedo b ir c punktus valstyb ės narės gali taikyti 
kitus nei vien ų metų ataskaitinius laikotarpius.  
e) Labai mažos galios kogeneracijos įrenginių sutaupytos pirmin ės energijos 
kiekio apskai čiavimas gali b ūti atliekamas remiantis patvirtintais duomenimis.  
f) Atskirosios šilumos ir elektros energijos gamybos naudingumo atskaitos 
vertės 
Suderintąsias naudingumo atskaitos vertes sudaro pagal atitinkamus veiksnius 
diferencijuot ų verčių sistema, įskaitant pagaminimo metus ir kuro r ūšis; jos 
turi remtis tinkamai dokumentais pagr įsta analize, be kita ko, atsižvelgiant į 
darbinio naudojimo duomenis realiomis s ąlygomis, kuro r ūšių derinį ir 
klimato s ąlygas, taip pat taikomas kogeneracijos technologijas.  
Taikant b punkte pateikt ą formulę, atskirosios šilumos ir elektros energijos 
gamybos naudingumo atskaitos vert ėmis nustatomas atskirosios šilumos ir 
elektros energijos gamybos, kuri ą siekiama pakeisti kogeneracija, darbinis 
naudingumas.  
Naudingumo atskaitos vert ės apskaičiuojamos pagal šiuos principus:  
1. Nustatant kogeneracijos įrenginių naudingumo atskaitos vertes, su atskir ąja 
elektros energijos gamyba lyginama pagal t ų pačių kuro rūšių palyginimo 
principą. 
2. Kiekvienas kogeneracijos įrenginys lyginamas su to kogeneracijos įren­
ginio pagaminimo metais rinkoje si ūloma geriausia ir labiausiai ekono ­
miškai pagr įsta atskirosios šilumos ir elektros energijos gamybos 
technologija.  
3. Senesni ų kaip 10 met ų kogeneracijos įrenginių naudingumo atskaitos 
vertės nustatomos pagal 10 met ų senumo įrenginių atskaitos vertes.  
4. Atskirosios elektros energijos ir šilumos gamybos naudingumo atskaitos 
vertės parodo valstybi ų narių klimato skirtumus.  ▼B
 02012L0027 — LT — 12.06.2019 — 005.001 — 45  
III PRIEDAS  
ENERGIJOS VARTOJIMO EFEKTYVUMO REIKALAVIMAI, 
TAIKOMI PRODUKTUS, PASLAUGAS IR PASTATUS PERKANTIEMS 
CENTRIN ĖS VALDŽIOS SUBJEKTAMS  
Produktus, paslaugas ar pastatus perkantys centrin ės valdžios subjektai, kiek tai 
suderinama su ekonominiu efektyvumu, ekonominiu pagr įstumu, didesniu 
tvarumu, techniniu tinkamumu, taip pat pakankama konkurencija:  
a) jei produktui taikomas deleguotasis aktas, priimtas pagal Direktyv ą 
2010/30/ES, arba susijusi Komisijos įgyvendinimo direktyva, perka tik tokius 
produktus, kurie atitinka priskyrimo aukš čiausiai galimai energijos vartojimo 
efektyvumo klasei kriterij ų, atsižvelgiant į būtinybę užtikrinti pakankam ą 
konkurencij ą; 
b) kai produktui, kuriam netaikomas a punktas, taikoma Direktyvoje 
2009/125/EB numatyta įgyvendinimo priemon ė, priimta jau įsigaliojus šiai 
direktyvai, perka tik produktus, kurie atitinka toje įgyvendinimo priemon ėje 
nustatytus efektyvaus energijos vartojimo kriterijus;  
c) perka biuro įrangos produktus, kuriems taikomas 2006 m. gruodžio 18 d. 
Tarybos sprendimas 2006/1005/EB d ėl Jungtini ų Amerikos Valstij ų Vyriau­
sybės ir Europos bendrijos susitarimo d ėl raštinės įrangos energijos vartojimo 
efektyvumo ženklinimo program ų suderinimo sudarymo (  1 ), ir kurie atitinka 
ne mažiau griežtus energijos vartojimo efektyvumo reikalavimus nei išvardy ­
tieji prie min ėto sprendimo prid ėto susitarimo C priede;  
d) perka tik padangas, kurios atitinka aukš čiausios kuro energijos vartojimo 
efektyvumo klas ės kriterijų, kaip apibr ėžta 2009 m. lapkri čio 25 d. Europos 
Parlamento ir Tarybos reglamente (EB) Nr. 1222/2009 d ėl padangų ženkli­
nimo atsižvelgiant į degalų naudojimo efektyvum ą ir kitus esminius 
parametrus (  2 ). Šiuo reikalavimu viešosioms organizacijoms n ėra draudžiama 
pirkti aukš čiausios sukibimo su šlapia danga klas ės arba išorinio ried ėjimo 
triukšmo klas ės padangų, jei tai pagr įsta dėl saugos ar visuomen ės sveikatos 
priežasčių; 
e) konkurso d ėl paslaug ų sutarčių dokumentuose reikalauja, kad atitinkamoms 
paslaugoms teikti paslaug ų teikėjai naudot ų tik tuos produktus, kurie atitinka 
a–d punktuose nurodytus reikalavimus. Šis reikalavimas taikomas tik 
naujiems produktams, kuriuos paslaug ų teikėjai perka iš dalies arba tik d ėl 
to, kad gal ėtų teikti atitinkamas paslaugas;  
f) perka tik tuos pastatus arba sudaro naujas nuomos sutartis tik d ėl tų pastatų, 
kurie atitinka bent 5 straipsnio 1 dalyje nurodytus minimalius energinio 
naudingumo reikalavimus, išskyrus tuos atvejus, kai pirkimo tikslas yra:  
i) atlikti esmin ę renovacij ą ar nugriauti;  
ii) viešųjų organizacij ų atveju – pastat ą perparduoti nenaudojant jo viešosios 
organizacijos reikm ėms arba  
iii) jį išsaugoti kaip pastat ą, oficialiai saugom ą kaip tam tikros aplinkos dal į 
arba dėl jo ypatingos architekt ūrinės ar istorin ės vertės. 
Kaip šių reikalavim ų laikomasi, tikrinama pagal Direktyvos 2010/31/ES 11 
straipsnyje nurodytus energinio naudingumo sertifikatus.  ▼B 
( 1 ) OL L 381, 2006 12 28, p. 24. 
( 2 ) OL L 342, 2009 12 22, p. 46.
 02012L0027 — LT — 12.06.2019 — 005.001 — 46  
IV PRIEDAS  
GALUTINIAM VARTOJIMUI PASIRINKTO KURO ENERGETIN Ė VERT Ė (PERSKAI ČIAVIMO 
LENTEL Ė) ( 1 ) 
Energijos produktas  kJ (žemutin ė kuro degimo 
šiluma)  kgne (žemutin ė kuro 
degimo šiluma)  kWh (žemutin ė kuro 
degimo šiluma)  
1 kg kokso  28 500  0,676  7,917  
1 kg akmens angli ų 17 200 – 30 700  0,411 – 0,733  4,778 – 8,528  
1 kg rusv ųjų anglių briketų 20 000  0,478  5,556  
1 kg juodojo lignito  10 500 – 21 000  0,251 – 0,502  2,917 – 5,833  
1 kg rusv ųjų anglių 5 600 – 10 500  0,134 – 0,251  1,556 – 2,917  
1 kg skal ūnų alyvos  8 000 – 9 000  0,191 – 0,215  2,222 – 2,500  
1 kg durpi ų 7 800 – 13 800  0,186 – 0,330  2,167 – 3,833  
1 kg durpi ų briketų 16 000 – 16 800  0,382 – 0,401  4,444 – 4,667  
1 kg sunkiojo dyzelinio kuro (mazuto)  40 000  0,955  11,111  
1 kg dyzelinio krosni ų kuro  42 300  1,010  11,750  
1 kg automobilinio benzino (benzino)  44 000  1,051  12,222  
1 kg parafino  40 000  0,955  11,111  
1 kg suskystint ų naftos duj ų 46 000  1,099  12,778  
1 kg gamtini ų dujų ( 1 ) 47 200  1,126  13,10  
1 kg suskystint ų gamtinių dujų 45 190  1,079  12,553  
1 kg malk ų (25 % dr ėgnumo) (  2 ) 13 800  0,330  3,833  
1 kg pjuven ų granulių / medienos 
briketų 16 800  0,401  4,667  
1 kg atliek ų 7 400 – 10 700  0,177 – 0,256  2,056 – 2,972  
1 MJ gautos šilumos  1 000  0,024  0,278  
1 kWh elektros energijos  3 600  0,086  1 (  3 ) 
Šaltinis . Eurostatas. 
( 1 ) 93 % metano. 
( 2 ) Valstyb ės narės, atsižvelgdamos į jose dažniausiai naudojam ą medienos r ūšį, gali taikyti kitus dydžius.  
►M3 ( 3 ) Taikytina, jei sutaupytos energijos kiekis apskai čiuojamas kaip pirmin ė energija, taikant metod ą „iš apačios į viršų“, pagrįstą 
galutiniu energijos suvartojimu. Sutaupytos elektros energijos kiekiui, išreikštam kWh, apskai čiuoti valstyb ės narės taiko koeficient ą, 
nustatytą taikant skaidri ą metodik ą, remiantis nacionalin ėmis aplinkyb ėmis, turin čiomis poveikio pirmin ės energijos suvartojimui, 
kad būtų užtikrintas tikslus realiai sutaupyto kiekio apskai čiavimas. Tos aplinkyb ės turi būti pagrįstos, patikrinamos ir paremtos 
objektyviais ir nediskriminaciniais kriterijais. Sutaupytam elektros energijos kiekiui, išreikštam kWh, apskai čiuoti valstyb ės narės 
gali taikyti nustatyt ąjį koeficient ą 2,1 arba pasinaudoti teise nustatyti kitok į koeficient ą, jei jos gali j į pagrįsti. Tai darydamos 
valstybės narės atsižvelgia į savo energijos r ūšių derinį, nurodyt ą jų integruotuose nacionaliniuose energetikos ir klimato srities 
veiksmų planuose, pateiktinuose Komisijai pagal Reglament ą (ES) 2018/1999. Ne v ėliau kaip 2022 m. gruodžio 25 d., o po to – kas 
ketverius metus, Komisija perži ūri nustatyt ąjį koeficient ą remdamasi steb ėjimų duomenimis. Atliekant t ą peržiūrą atsižvelgiama į jo 
poveikį kitiems S ąjungos teis ės aktams, pavyzdžiui, Direktyvai 2009/125/EB ir 2017 m. liepos 4 d. Europos Parlamento ir Tarybos 
reglamentui (ES) 2017/1369, kuriuo nustatoma energijos vartojimo efektyvumo ženklinimo sistema ir panaikinama Direktyva 2010/ 
30/ES (OL L 198, 2017 7 28, p. 1). ◄ ▼B 
( 1 ) Valstyb ės narės gali taikyti kitokius perskai čiavimo koeficientus, jei gali juos pagr įsti.
 02012L0027 — LT — 12.06.2019 — 005.001 — 47  
V PRIEDAS  
7, 7a ir 7b straipsniuose ir 20 straipsnio 6 dalyje nurodyt ų energijos 
vartojimo efektyvumo įpareigojim ų sistemų arba kit ų politikos priemoni ų 
poveikio apskai čiavimo bendrieji metodai ir principai  
1. Energijos, sutaupytos taikant kitas nei apmokestinimo priemones, kiekio 
apskaičiavimo taikant 7, 7a ir 7b straipsnius ir 20 straipsnio 6 dal į metodai.  
Įpareigotosios, dalyvaujan čiosios ar įgaliotosios šalys arba įgyvendinan čiosios 
valdžios institucijos, apskai čiuodamos sutaupytos energijos kiek į, gali taikyti 
toliau nurodytus metodus:  
a) numanomai sutaupyto kiekio nustatym ą, atsižvelgdamos į nepriklausomai 
stebėto ankstesnio energijos vartojimo efektyvumo padidinimo panašiuose 
įrenginiuose rezultatus. Bendrai šis metodas vadinamas  ex ante ; 
b) sutaupyto kiekio išmatavim ą, pagal kur į dėl įdiegtos priemon ės ar prie­
monių rinkinio sutaupytos energijos kiekis nustatomas užregistravus faktin į 
energijos suvartojimo sumaž ėjimą, tinkamai atsižvelgiant į tokius veiksnius 
kaip papildomumas, ploto naudojimas, gamybos lygiai ir klimatin ės 
sąlygos, kurie gali tur ėti įtakos suvartojimui. Bendrai šis metodas vadi ­
namas  ex post ; 
c) sutaupyto kiekio moduliavim ą, pagal kur į naudojamos inžinerin ės sutau­
pytos energijos s ąmatos. Šis metodas gali b ūti taikomas tik tada, kai sunku 
arba neproporcingai brangu nustatyti patikimus išmatuotus konkretaus 
įrenginio duomenis, pvz., kei čiant kompresori ų ar elektros varikl į, kuris 
suvartoja kitok į kWh kiek į nei tas, kurio sutaupyto kiekio duomenys buvo 
nepriklausomai nustatyti, arba kai, vadovaudamiesi nacionaliniu lygmeniu 
nustatytomis metodikomis ir kriterijais, tas s ąmatas sudaro kvalifikuoti 
arba akredituoti ekspertai, kurie yra nepriklausomi nuo atitinkam ų įparei­
gotųjų, dalyvaujan čiųjų ar įgaliotųjų šalių; 
d) sutaupyto kiekio įvertinimą atliekant apklaus ą, kurios metu nustatoma 
vartotojų reakcija į rekomendacijas, informavimo kampanijas, ženklinimo 
ar sertifikavimo sistemas ar pažangi ųjų skaitiklių naudojim ą. Šis metodas 
gali būti taikomas tik apskai čiuojant energijos kiek į, sutaupyt ą dėl varto­
tojų elgesio poky čių. Jo negalima taikyti apskai čiuojant įdiegus fizines 
priemones sutaupyt ą kiekį. 
2. 7, 7a ir 7b straipsni ų bei 20 straipsnio 6 dalies taikymo tikslais nustatant d ėl 
energijos vartojimo efektyvumo priemon ės sutaupyt ą energiją taikomi šie 
principai:  
a) turi b ūti įrodyta, kad sutaupytas energijos kiekis yra papildomas tam 
kiekiui, kuris b ūtų sutaupytas bet kokiu atveju, įpareigotajai, dalyvaujan ­ 
čiajai ar įgaliotajai šaliai arba įgyvendinan čiajai valdžios institucijai nesii ­
mant veiksm ų. Kad gal ėtų nustatyti, koks sutaupytos energijos kiekis gali 
būti nurodomas kaip papildomas, valstyb ės narės atsižvelgia į tai, kokia 
būtų energijos vartojimo ir paklausos raida ne įgyvendinus atitinkamos 
politikos priemon ės, įvertindama bent šiuos veiksnius: energijos vartojimo 
tendencijas, vartotoj ų elgesio poky čius, technologin ę pažangą ir kitų 
Sąjungos bei nacionaliniu lygmenimis įgyvendint ų priemoni ų sukeltus 
pokyčius; 
b) dėl privalomos S ąjungos teis ės įgyvendinimo sutaupytas energijos kiekis 
laikomas kiekiu, kuris b ūtų sutaupytas bet kuriuo atveju, tod ėl jis negali 
būti laikomas sutaupytu energijos kiekiu 7 straipsnio 1 dalies taikymo 
tikslu. Taikant nukrypti nuo to reikalavimo leidžian čią nuostatą, sutaupytas 
energijos kiekis, susij ęs su esam ų pastatų renovacija, gali b ūti laikomas 
sutaupytu energijos kiekiu 7 straipsnio 1 dalies taikymo tikslu, su s ąlyga, 
kad užtikrinamas šio priedo 3 punkto h papunktyje nurodytas reikšmin ­
gumo kriterijus. Kiek į, sutaupyt ą įgyvendinant nacionalinius b ūtiniausius 
reikalavimus, nustatytus naujiems pastatams prieš perkeliant į nacionalin ę 
teisę Direktyv ą 2010/31/ES, galima laikyti sutaupytu energijos kiekiu 
7 straipsnio 1 dalies a punkto taikymo tikslu, su s ąlyga, kad užtikrinamas 
šio priedo 3 punkto h papunktyje nurodytas reikšmingumo kriterijus ir t ą 
sutaupytą kiekį valstybės narės nurodė savo nacionaliniuose energijos 
vartojimo efektyvumo veiksm ų planuose pagal 24 straipsnio 2 dal į; ▼M3
 02012L0027 — LT — 12.06.2019 — 005.001 — 48  
c) atsižvelgti galima tik į tokį sutaupyt ą kiekį, kuris viršija šiuos lygius:  
i) Sąjungos nauj ų keleivini ų automobili ų ir naujų lengvųjų komercini ų 
transporto priemoni ų išmetam ų teršalų normas, įgyvendinus Europos 
Parlamento ir Tarybos reglamentus (EB) Nr. 443/2009 (  1 ) ir (ES) 
Nr. 510/2011 ( (  2 )); 
ii) Sąjungos reikalavimus, susijusius su tam tikr ų su energija susijusi ų 
gaminių pašalinimu iš rinkos, įgyvendinus įgyvendinimo priemones 
pagal Direktyv ą 2009/125/EB;  
d) leidžiama vykdyti politikos priemones, kuriomis skatinama, kad produkt ų, 
įrangos, transporto sistem ų, transporto priemoni ų ir degal ų, pastatų ir 
statybos element ų, procesų ar rink ų energijos vartojimo efektyvumas 
būtų aukštesnio lygio;  
e) energijos taupymo, kaip reikalaujama pagal 7 straipsnio 1 dal į, įgyvendi­
nimo tikslu galima atsižvelgti į priemones, skatinan čias ant pastat ų arba 
juose montuoti mažos galios energijos gamybos iš atsinaujinan čiųjų 
išteklių technologijas, su s ąlyga, kad d ėl jų sutaupytos energijos kiekis 
būtų patikrinamas, išmatuojamas ar apskai čiuojamas. Sutaupytos energijos 
kiekis turi b ūti apskaičiuojamas laikantis šio priedo reikalavim ų; 
f) galima nurodyti vis ą politikos priemoni ų, kuriomis skatinama spar čiau 
diegti taupiau energij ą vartojan čius produktus ir transporto priemones, 
poveikį, jei įrodoma, kad toks įdiegimas įvyksta anks čiau nei baigiasi 
vidutinė tikėtina produkto ar transporto priemon ės gyvavimo trukm ė, 
arba anks čiau nei produkt ą arba transporto priemon ę būtų įprasta pakeisti, 
o sutaupytas kiekis įskaičiuojamas tik už laikotarp į iki vidutin ės tikėtinos 
keičiamo produkto arba transporto priemon ės gyvavimo trukm ės pabaigos;  
g) skatindamos diegti energijos vartojimo efektyvumo priemones, valstyb ės 
narės, kai aktualu, užtikrina, kad b ūtų išlaikyti produkt ų, paslaugų ir prie­
monių diegimo kokyb ės standartai, o jei t ų standartų nėra – jie b ūtų 
nustatyti;  
h) kad b ūtų atsižvelgta į skirtingą klimatą regionuose, valstyb ės narės gali 
nuspręsti sutaupom ą kiekį pakoreguoti pagal standartin ę vertę arba skir ­
tingą sutaupomos energijos kiek į derinti su regionams b ūdingais oro 
temperatūros skirtumais;  
i) apskai čiuojant sutaupytos energijos kiek į atsižvelgiama į priemoni ų gyva­
vimo trukm ę ir kokia verte taupymo poveikis laikui b ėgant maž ėja. Tai 
daroma apskai čiuojant kiek į, kuris bus sutaupomas kiekvienu atskiru 
veiksmu laikotarpiu nuo jo įgyvendinimo dienos iki atitinkamai 2020 m. 
gruodžio 31 d. arba 2030 m. gruodžio 31 d. Kitu atveju valstyb ės narės 
gali taikyti kit ą metodą, kuriuo, remiantis skai čiavimais, gaunamas bent 
toks pat bendras sutaupytos energijos kiekis. Naudodamos kit ą metodą 
valstybės narės užtikrina, kad bendras sutaupytos energijos kiekis, apskai ­ 
čiuotas taikant t ą metodą, neviršyt ų sutaupytos energijos kiekio, kuris b ūtų 
gautas joms apskai čiavus kiekvienu atskiru veiksmu sutaupytos energijos 
kiekį laikotarpiu nuo to veiksmo įgyvendinimo dienos iki atitinkamai 
2020 m. gruodžio 31 d. arba 2030 m. gruodžio 31 d. Savo integruotuose 
nacionaliniuose energetikos ir klimato srities veiksm ų planuose, rengia ­
muose pagal Reglament ą (ES) 2018/1999, valstyb ės narės išsamiai apib ū­
dina tuos kitus metodus ir priimtas nuostatas, skirtas užtikrinti, kad b ūtų 
laikomasi privalomo apskai čiavimo reikalavimo.  ▼M3 
( 1 ) 2009 m. balandžio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 443/2009, 
nustatantis nauj ų keleivini ų automobili ų išmetam ų teršalų normas pagal Bendrijos inte ­
gruotą principą mažinti lengv ųjų transporto priemoni ų išmetamo CO  2 kiekį (OL L 140, 
2009 6 5, p. 1). 
( 2 ) 2011 m. geguž ės 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 510/2011, 
kuriuo nustatomos nauj ų lengvųjų komercini ų transporto priemoni ų išmetam ų teršalų 
normos pagal S ąjungos integruot ą principą mažinti lengv ųjų transporto priemoni ų išme­
tamo CO  2 kiekį (OL L 145, 2011 5 31, p. 1).
 02012L0027 — LT — 12.06.2019 — 005.001 — 49  
3. Valstyb ės narės užtikrina, kad b ūtų laikomasi toliau nurodyt ų politikos prie ­
monėms, kurių imamasi pagal 7b straipsn į ir 20 straipsnio 6 dal į, taikomų 
reikalavim ų: 
a) dėl politikos priemoni ų ir atskirų veiksmų sutaupomas patikrinamas galu ­
tinės energijos kiekis;  
b) aiškiai apibr ėžiama kiekvienos dalyvaujan čiosios šalies, įgaliotosios šalies 
ar įgyvendinan čiosios valdžios institucijos (priklausomai nuo to, kas 
aktualu) atsakomyb ė; 
c) energijos, kuri yra arba bus sutaupyta, kiekis nustatomas skaidriu b ūdu; 
d) pagal politikos priemon ę reikalaujamas sutaupyti energijos kiekis arba 
kiekis, kuris turi b ūti pasiektas, išreiškiamas suvartotos galutin ės arba 
pirminės energijos kiekiu, naudojant IV priede nustatytus perskai čiavimo 
koeficientus;  
e) parengiama ir viešai skelbiama metin ė ataskaita apie energijos, kuri ą 
sutaupė įgaliotosios šalys, dalyvaujan čiosios šalys ir įgyvendinan čiosios 
valdžios institucijos, kiek į, taip pat metini ų energijos taupymo tendencij ų 
duomenys;  
f) rezultatai stebimi ir imamasi atitinkam ų priemoni ų, jei daroma pažanga yra 
nepakankama;  
g) dėl atskiro veiksmo sutaupytos energijos kiek į gali nurodyti ne daugiau 
kaip viena šalis;  
h) įrodoma, kad dalyvaujan čiosios šalies, įgaliotosios šalies ar įgyvendinan ­ 
čiosios valdžios institucijos veikla buvo reikšminga nurodytam energijos 
kiekiui sutaupyti.  
4. Nustatant energijos kiek į, sutaupyt ą taikant su apmokestinimu susijusias poli ­
tikos priemones pagal 7b straipsn į, taikomi šie principai:  
a) dėl apmokestinimo priemoni ų taikymo sutaupytos energijos kiekis įskai­
tomas tik jei tos priemon ės viršija minimalius kurui taikomo apmokesti ­
nimo lygius, kaip reikalaujama Tarybos direktyvose 2003/96/EB ( (  1 )) arba 
2006/112/EB ( (  2 )); 
b) apskai čiuojant (energijos produkt ų) apmokestinimo priemoni ų poveikį, 
kainų elastingumas atitinka energijos paklausos reakcij ą į kainų pokyčius 
ir nustatomas remiantis naujais ir reprezentatyviais oficiali ų šaltinių 
duomenimis;  
c) energijos, sutaupytos taikant papildomas mokes čių politikos priemones, 
įskaitant fiskalines paskatas ar mok ėjimą fondui, kiekis skai čiuojamas 
atskirai.  
5. Pranešimas apie metodik ą 
Valstybės narės pagal Reglament ą (ES) 2018/1999 praneša Komisijai apie 
išsamią metodiką, kurią jos norėtų naudoti įgyvendindamos energijos varto ­
jimo efektyvumo įpareigojim ų sistemas ir alternatyvias priemones, kaip nuro ­
dyta 7a ir 7b straipsniuose bei 20 straipsnio 6 dalyje. Išskyrus apmokestinimo 
atvejį, tokiame pranešime pateikiama išsami informacija apie:  
a) tai, kiek energijos reikalaujama sutaupyti pagal 7 straipsnio 1 dalies pirmos 
pastraipos b punkt ą arba tikimasi, kad bus sutaupyta per vis ą laikotarp į 
nuo 2021 m. sausio 1 d. iki 2030 m. gruodžio 31 d.;  ▼M3 
( 1 ) 2003 m. spalio 27 d. Tarybos direktyva 2003/96/EB, pakei čianti Bendrijos energetikos 
produktų ir elektros energijos mokes čių struktūrą (OL L 283, 2003 10 31, p. 51). 
( 2 ) 2006 m. lapkri čio 28 d. Tarybos direktyva 2006/112/EB d ėl pridėtinės vertės mokesčio 
bendros sistemos (OL L 347, 2006 12 11, p. 1).
 02012L0027 — LT — 12.06.2019 — 005.001 — 50  
b) įpareigotąsias, dalyvaujan čiąsias ar įgaliotąsias šalis arba įgyvendinan čią­
sias valdžios institucijas;  
c) tikslinius sektorius;  
d) politikos priemones ir atskirus veiksmus, įskaitant bendr ą suminį taikant 
kiekvieną priemonę numatomos sutaupyti energijos kiek į; 
e) energijos vartojimo efektyvumo įpareigojim ų sistemoje numatyt ą įpareigo­
jimo taikymo laikotarpio trukm ę; 
f) veiksmus, numatytus politikos priemon ėje; 
g) skaičiavimo metodik ą, įskaitant tai, kaip buvo nustatytas papildomumas ir 
reikšmingumas, ir kurios metodikos ir kriterijai naudojami numanomam ir 
moduliuotam sutaupytos energijos kiekiui nustatyti;  
h) priemoni ų gyvavimo trukm ę ir tai, kaip ji apskai čiuojama arba kuo ji 
pagrįsta; 
i) tai, pagal kok į metodą atsižvelgiama į klimato s ąlygų skirtumus valstyb ėje 
narėje; 
j) pagal 7a ir 7b straipsnius priimt ų priemoni ų stebėsenos ir tikrinimo 
sistemas ir tai, kaip užtikrinamas j ų nepriklausomumas nuo įpareigotųjų, 
dalyvaujan čiųjų ar įgaliotųjų šalių; 
k) apmokestinimo atveju:  
i) tikslinius sektorius ir mokes čių mokėtojų segmentą; 
ii) įgyvendinan čiąją valdžios institucij ą; 
iii) numatom ą sutaupyti energijos kiek į; 
iv) apmokestinimo priemon ės trukmę ir 
v) skaičiavimo metodik ą, įskaitant tai, kokios r ūšies kainų elastingumas 
naudojamas ir kaip jis buvo nustatytas.  ▼M3
 02012L0027 — LT — 12.06.2019 — 005.001 — 51  
VI PRIEDAS  
Būtiniausi energijos vartojimo audito, įskaitant audito, atliekamo kaip 
energijos naudojimo vadybos sistem ų dalis, kriterijai  
8 straipsnyje nurodytas energijos vartojimo auditas grindžiamas šiomis gair ėmis: 
a) jis pagr įstas naujausiais, išmatuotais ir galimais atkartoti duomenimis apie 
energijos suvartojim ą ir apkrovos charakteristikomis (elektros energijos 
atveju);  
b) jame pateikiama išsami pastat ų ar pastat ų grupių, pramonini ų procesų ar 
įrenginių, įskaitant pervežim ą, energijos suvartojimo charakteristikos 
apžvalga;  
c) kai įmanoma, j į atliekant remiamasi gyvavimo ciklo s ąnaudų analize, o ne 
investuotų lėšų paprasto atsipirkimo laikotarpiais, kad b ūtų atsižvelgta į per 
ilgąjį laikotarp į sutaupomus energijos kiekius, ilgalaiki ų investicij ų likutines 
vertes ir diskonto normas;  
d) jis yra proporcingas ir pakankamai reprezentatyvus, kad b ūtų galima gauti 
patikimos informacijos apie bendr ą energinį naudingum ą ir patikimai nustatyti 
svarbiausias tobulinimo galimybes.  
Energijos vartojimo auditu sudaroma galimyb ė atlikti išsamius ir pagr įstus 
apskaičiavimus, susijusius su si ūlomomis priemon ėmis, kad b ūtų gauta tikslios 
informacijos apie galim ą sutaupyti energijos kiek į. 
Energijos vartojimo auditui naudojamus duomenis turi b ūti įmanoma saugoti, kad 
būtų galima atlikti ankstesni ų duomenų analizę ir stebėti veiklos rezultatus.  ▼B
 02012L0027 — LT — 12.06.2019 — 005.001 — 52  
VII PRIEDAS  
▼M3 
Faktiniu elektros energijos ir duj ų suvartojimu grindžiam ų sąskaitų 
išrašymo ir s ąskaitose pateikiamos informacijos b ūtiniausi reikalavimai  
▼B 
1. Būtiniausi sąskaitų išrašymo reikalavimai  
1.1. Faktiškai suvartotu kiekiu grindžiamas s ąskaitų išrašymas  
Kad galutiniams vartotojams b ūtų suteikta galimyb ė reguliuoti savo ener ­
gijos vartojim ą, faktiškai suvartotu kiekiu grindžiamos s ąskaitos tur ėtų būti 
išrašomos ne re čiau nei kart ą per metus, o s ąskaitose pateikiama informa ­
cija turėtų būti teikiama ne re čiau kaip kas ketvirt į, jei gautas prašymas arba 
tais atvejais, kai vartotojai pasirinko galimyb ę gauti elektronin ę sąskaitą, 
kitais atvejais – dukart per metus. Šis reikalavimas gali b ūti netaikomas 
dujoms, kurios naudojamos tik maistui gaminti.  
1.2. Būtiniausia s ąskaitoje nurodoma informacija  
Valstybės narės užtikrina, kad atitinkamais atvejais galutiniams vartotojams 
jiems išrašomose s ąskaitose, sudaromose sutartyse, sandoriuose ir paskirs ­
tymo centruose išduodamuose kvituose arba kartu su jais b ūtų aiškiai ir 
suprantamai pateikiama toliau nurodyta informacija:  
a) galiojan čios faktin ės kainos ir faktinis suvartotas energijos kiekis;  
b) galutinio vartotojo per einam ąjį laikotarp į suvartotos energijos kiekio ir 
per tą patį praėjusių metų laikotarp į suvartotos energijos kiekio palygi ­
nimas (pageidautina, kad b ūtų pavaizduota grafiškai);  
c) galutini ų vartotojų organizacij ų, energetikos agent ūrų ar panaši ų organi­
zacijų kontaktin ė informacija, įskaitant interneto svetaini ų adresus, 
kuriose galima gauti informacijos apie esamas energijos vartojimo efek ­
tyvumo didinimo priemones, lyginam ąsias galutini ų naudotoj ų charakte­
ristikas ir energij ą naudojan čios įrangos objektyvias technines 
specifikacijas.  
Be to, kai tai įmanoma ir naudinga, valstyb ės narės užtikrina, kad 
galutiniam vartotojui išrašomose s ąskaitose, sudaromose sutartyse, 
sandoriuose ir paskirstymo centruose išduodamuose kvituose arba 
kartu su jais galutiniams vartotojams b ūtų aiškiai ir suprantamai patei ­
kiamas palyginimas su vidutiniu tipiniu arba lyginamuoju tos pa čios 
naudotojų kategorijos galutiniu vartotoju arba juose b ūtų daroma 
nuoroda į tokį palyginim ą. 
1.3. Konsultacijos d ėl lydimųjų energijos vartojimo efektyvumo s ąskaitų ir kita 
galutiniams vartotojams teikiama gr įžtamoji informacija  
Siųsdami sutartis ir sutar čių pakeitimus, taip pat vartotoj ų gaunamose 
sąskaitose arba interneto svetain ėse, kuriose teikiama informacija individua ­
liems vartotojams, energijos skirstytojai, skirstymo sistem ų operatoriai ir 
mažmenin ės prekybos energija įmonės savo klientams aiškiai ir supran ­
tamai pateikia nepriklausom ų vartotojų konsultacini ų centrų, energetikos 
agentūrų arba panaši ų institucij ų, kuriuose galima gauti konsultacij ų dėl 
esamų energijos vartojimo efektyvumo didinimo priemoni ų, lyginam ųjų 
energijos vartojimo charakteristik ų ir energij ą naudojan čių prietaisų tech­
ninių specifikacij ų, kurios gali pad ėti sumažinti ši ų prietaisų energijos 
sunaudojim ą, kontaktin ę informacij ą, įskaitant j ų interneto svetaini ų 
adresus.  ▼B
 02012L0027 — LT — 12.06.2019 — 005.001 — 53  
VIIa PRIEDAS  
Šilumos, v ėsumos ir buitinio karšto vandens s ąskaitų išrašymo ir 
informacijos apie suvartojim ą būtiniausi reikalavimai  
1. Faktiniu suvartojimu arba šilumos daliklio rodmenimis grindžiamas s ąskaitų 
išrašymas  
Tam, kad galutiniai naudotojai gal ėtų reguliuoti savo energijos vartojim ą, 
sąskaitų išrašymas grindžiamas faktiniu suvartojimu arba šilumos daliklio 
rodmenimis ir atliekamas ne re čiau kaip kart ą per metus.  
2. Minimalus s ąskaitų išrašymo arba informacijos apie suvartojim ą pateikimo 
dažnumas  
Jei įrengti nuotoliniu b ūdu nuskaitomi skaitikliai arba šilumos dalikliai, nuo 
2020 m. spalio 25 d. faktiniu suvartojimu arba šilumos daliklio rodmenimis 
grindžiamos s ąskaitos išrašomos arba informacija apie suvartojim ą pateikiama 
galutiniams naudotojams bent kart ą per ketvirt į, jei galutiniai vartotojai to 
prašo arba jei jie pasirinko galimyb ę gauti elektronines s ąskaitas, kitu atveju – 
du kartus per metus.  
Jei įrengti nuotoliniu b ūdu nuskaitomi skaitikliai arba šilumos dalikliai, nuo 
2022 m. sausio 1 d. faktiniu suvartojimu arba šilumos daliklio rodmenimis 
grindžiamos s ąskaitos išrašomos arba informacija apie suvartojim ą pateikiama 
galutiniams naudotojams bent kart ą per mėnesį. Ji taip pat gali b ūti pateikiama 
internetu ir atnaujinama taip dažnai, kiek įmanoma atsižvelgiant į naudojamus 
matavimo prietaisus ir sistemas. Šilumai ir v ėsumai tas reikalavimas gali b ūti 
netaikomas ne šildymo (v ėsinimo) sezono metu.  
3. Būtiniausia s ąskaitoje nurodoma informacija  
Valstybės narės užtikrina, kad galutiniams naudotojams išrašomose s ąskaitose, 
kai jos yra grindžiamos faktiniu suvartojimu arba šilumos daliklio rodme ­
nimis, arba kartu su jomis b ūtų aiškiai ir suprantamai pateikiama toliau nuro ­
dyta informacija:  
a) galiojan čios faktin ės kainos ir faktinis suvartotos energijos kiekis arba 
bendra šilumos kaina ir šilumos daliklio rodmenys;  
b) informacija apie naudojam ą kuro rūšių derinį ir susijus į metinį išmetam ą 
šiltnamio efekt ą sukelian čių dujų kiekį, be kita ko, galutiniams naudoto ­
jams, kuriems šiluma arba v ėsuma tiekiama centralizuotai, ir taikom ų 
įvairių mokesčių, rinkliavų ir tarifų aprašymas. Valstyb ės narės gali reika ­
lavimą teikti informacij ą apie išmetam ą šiltnamio efekt ą sukelian čių dujų 
kiekį apriboti taip, kad jis b ūtų taikomas tik tiekimui iš centralizuot ų 
šilumos tiekimo sistem ų, kurių bendra nominalioji šilumin ė galia yra 
didesnė nei 20 MW;  
c) galutini ų naudotoj ų per einam ąjį laikotarp į suvartotos energijos kiekio ir 
per tą patį praėjusių metų laikotarp į suvartotos energijos kiekio palygi ­
nimas, pavaizduotas grafiškai ir, šilumos bei v ėsumos atveju, pakoreguotas 
atsižvelgiant į klimato s ąlygas;  
d) galutini ų vartotojų organizacij ų, energetikos agent ūrų ar panaši ų organiza ­
cijų kontaktin ė informacija, įskaitant interneto svetaini ų, kuriose galima 
rasti informacijos apie esamas energijos vartojimo efektyvumo didinimo 
priemones, lyginam ąsias galutini ų naudotoj ų charakteristikas ir energij ą 
vartojančios įrangos objektyvias technines specifikacijas, adresus;  
e) informacija apie atitinkamas skund ų nagrinėjimo proced ūras, ombudsmen ų 
tarnybas ar alternatyvaus gin čų sprendimo mechanizmus, taikomus valsty ­
bėse narėse; 
f) palyginimai su vidutiniu tipiniu arba lyginamuoju tos pa čios naudotoj ų 
kategorijos galutiniu naudotoju. Kaip alternatyva, elektronini ų sąskaitų 
atveju tokie palyginimai gali b ūti pateikiami internete ir į juos daroma 
nuoroda s ąskaitose.  
Sąskaitose, kurios n ėra grindžiamos faktiniu suvartojimu ar šilumos daliklio 
rodmenimis, turi b ūti aiškiai ir suprantamai paaiškinta, kaip apskai čiuota 
sąskaitoje pateikta suma, taip pat pateikiama bent informacija, nurodyta d ir 
e punktuose.  ▼M3
 02012L0027 — LT — 12.06.2019 — 005.001 — 54  
VIII PRIEDAS  
Šildymo ir v ėsinimo efektyvumo potencialas  
14 straipsnio 1 dalyje nurodytame išsamiame nacionalinio šildymo ir v ėsinimo 
potencialo vertinime turi b ūti pateikiami toliau nurodyti elementai ir jis turi b ūti 
jais grindžiamas.  
I dalis  
ŠILDYMO IR V ĖSINIMO APŽVALGA  
1. Šildymo ir v ėsinimo paklausa, išreikšta įvertintos naudingos energijos 
kiekiu (  1 ) ir kiekybiškai įvertinu galutin ės energijos vartojimu (GWh per 
metus) (  2 ), pagal sektorius:  
a) būsto; 
b) paslaug ų; 
c) pramon ės; 
d) bet kuris kitas sektorius, kuriame suvartojamas kiekis sudaro daugiau kaip 
5 % visos nacionalin ės naudingojo šildymo ir v ėsinimo paklausos.  
2. Dabartinio tiekiamos šilumos ir v ėsumos kiekio nustatymas arba 2 punkto a 
papunkčio i dalies atveju nustatymas ar apskai čiavimas:  
a) pagal technologij ą (GWh per metus (  3 )), jei įmanoma, 1 punkte nurody ­
tuose sektoriuose, atskiriant energij ą, gaunam ą iš iškastinio kuro ir iš atsi ­
naujinančiųjų išteklių: 
i) vietinis tiekimas gyvenamosiose ir paslaug ų teikimo vietose:  
— iš tik šilumai gaminti skirt ų katilų; 
— iš didelio naudingumo šilumos ir elektros energijos kogeneracijos 
įrenginių; 
— iš šilumos siurbli ų; 
— naudojant kitas vietoje taikomas technologijas ir iš kit ų vietoje 
naudojam ų šaltinių; 
ii) vietinis tiekimas ne paslaug ų teikimo ir ne gyvenamosiose vietose:  
— iš tik šilumai gaminti skirt ų katilų; 
— iš didelio naudingumo šilumos ir elektros energijos kogeneracijos 
įrenginių; 
— iš šilumos siurbli ų; 
— naudojant kitas vietoje taikomas technologijas ir iš kit ų vietoje 
naudojam ų šaltinių; 
iii) nevietinis tiekimas:  
— iš didelio naudingumo šilumos ir elektros energijos kogeneracijos 
įrenginių; 
— naudojant atliekin ę šilumą; ▼M5 
( 1 ) Šilumin ės energijos kiekis, reikalingas galutini ų vartotojų šildymo ir v ėsinimo poreikiams 
patenkinti. 
( 2 ) Turėtų būti naudojami naujausi duomenys. 
( 3 ) Turėtų būti naudojami naujausi duomenys.
 02012L0027 — LT — 12.06.2019 — 005.001 — 55  
— naudojant kitas ne vietoje taikomas technologijas ir iš kit ų ne 
vietoje naudojam ų šaltinių; 
b) iš įrenginių, kuriuose susidaro atliekin ė šiluma ar v ėsuma, ir j ų šilumos ar 
vėsumos tiekimo potencialo nustatymas (GWh per metus):  
i) šilumini ų jėgainių, iš kurių gali būti tiekiama arba kurios gali b ūti 
modifikuotos taip, kad iš j ų galėtų būti tiekiama atliekin ė šiluma, ir 
kurių bendra šilumin ė galia yra didesn ė nei 50 MW;  
ii) šilumos ir elektros energijos kogeneracijos įrenginių, kuriuose naudo ­
jamos I priedo II dalyje nurodytos technologijos ir kuri ų bendra šilu ­
minė galia yra didesn ė nei 20 MW;  
iii) atliek ų deginimo įrenginių; 
iv) atsinaujinan čiųjų išteklių energijos įrenginių, kurių bendra šilumin ė 
galia yra didesn ė nei 20 MW ir kuriuose šiluma ar v ėsuma gaminama 
naudojant atsinaujinan čiųjų išteklių energiją, išskyrus 2 punkto b 
papunkčio i ir ii dalyse nurodytus įrenginius;  
v) pramon ės įrenginių, kurių bendra šilumin ė galia yra didesn ė nei 20 
MW ir iš kuri ų gali būti tiekiama atliekin ė šiluma;  
c) iš atsinaujinan čiųjų išteklių ir iš atliekin ės šilumos ar v ėsumos gautos 
energijos dalis, apie kuri ą pranešta, galutin ės energijos kiekyje, suvarto ­
tame per paskutinius 5 metus centralizuoto šilumos ir v ėsumos tiekimo (  1 ) 
sektoriuje, vadovaujantis Direktyva (ES) 2018/2001.  
3. Visos nacionalin ės teritorijos žem ėlapis, kuriame (saugant neskelbtin ą komer­
cinę informacij ą) būtų nurodyta:  
a) atlikus 1 punkte nurodyt ą analizę nustatyti šildymo ir v ėsinimo paklausos 
rajonai; savivaldybi ų ir aglomeracij ų zonos, kuriuose suvartojama daug 
energijos, turi b ūti pažymėtos pagal nuoseklius kriterijus;  
b) pagal 2 punkto b papunkt į nustatyti esami šilumos ir v ėsumos tiekimo 
punktai ir centralizuoto šilumos tiekimo įrenginiai;  
c) 2 punkto b papunktyje nurodyto tipo planuojami šilumos ir v ėsumos 
tiekimo punktai ir centralizuoto šilumos perdavimo įrenginiai.  
4. Šildymo ir v ėsinimo paklausos (GWh) poky čių prognoz ė ateinantiems 30 
metų, visų pirma atsižvelgiant į ateinančių 10 metų prognozes, paklausos 
pastatų ir įvairiuose pramon ės sektoriuose poky čius ir su paklausos valdymu 
susijusios politikos bei strategij ų, kaip antai pagal Direktyv ą (ES) 2018/844 
įgyvendinam ų ilgalaikių pastatų renovacijos strategij ų, poveikį. ▼M5 
( 1 ) Iš atsinaujinan čiųjų išteklių gautos v ėsumos tiekimas tur ės būti nustatomas pagal 
Direktyvą (ES) 2018/2001, kai pagal tos direktyvos 35 straipsn į bus nustatytas v ėsinimui 
ir centralizuotam v ėsumos tiekimui suvartojamo atsinaujinan čiųjų išteklių energijos 
kiekio apskai čiavimo metodas. Iki tol v ėsumos tiekimas turi b ūti nustatomas pagal 
atitinkam ą nacionalin į metodą.
 02012L0027 — LT — 12.06.2019 — 005.001 — 56  
II dalis  
TIKSLAI, STRATEGIJOS IR POLITIKOS PRIEMON ĖS 
5. Planuojamas valstyb ės narės dalyvavimas įgyvendinant su penkiais energe ­
tikos sąjungos aspektais susijusius savo nacionalinius tikslus bei uždavinius 
ir užtikrinant savo įnašą, kaip nustatyta Reglamento (ES) 2018/1999 
3 straipsnio 2 dalies b punkte, efektyvaus šildymo ir v ėsinimo srityje, vis ų 
pirma tikslus, uždavinius ir įnašą, susijusius su to reglamento 4 straipsnio b 
punkto 1–4 papunk čiais ir 15 straipsnio 4 dalies b punktu, nurodant, kuris iš 
šių elementų yra papildomas, palyginti su integruotais nacionaliniais energe ­
tikos ir klimato sri čių veiksmų planais.  
6. Bendra esamos politikos ir priemoni ų, apibūdintų naujausioje ataskaitoje, 
pateiktoje pagal Reglamento (ES) 2018/1999 3, 20 bei 21 straipsnius ir 
27 straipsnio a punkt ą, apžvalga.  
III dalis  
ŠILDYMO IR V ĖSINIMO EFEKTYVUMO EKONOMINIO 
POTENCIALO ANALIZ Ė 
7. Įvairių šildymo ir v ėsinimo technologij ų ekonominio potencialo analiz ė ( 1 ) turi 
apimti vis ą nacionalin ę teritoriją ir turi būti atliekama remiantis 14 straipsnio 
3 dalyje nurodyta kašt ų ir naudos analize; joje turi b ūti nurodyti kiti galimi 
efektyvesni ų ir labiau atsinaujinan čiaisiais ištekliais grindžiam ų šildymo ir 
vėsinimo technologij ų naudojimo scenarijai, kai taikoma, atskiriant energij ą, 
gaunamą iš iškastinio kuro ir iš atsinaujinan čiųjų išteklių. 
Turėtų būti aptariamos šios technologijos:  
a) pramon ės įrenginių atliekinės šilumos ir v ėsumos;  
b) atliekų deginimo;  
c) didelio naudingumo kogeneracijos;  
d) atsinaujinan čiųjų išteklių energijos (pvz., geotermin ės, saulės šilumin ės ir 
biomasės), išskyrus didelio naudingumo kogeneracijai naudojamas 
technologijas;  
e) šilumos siurbli ų; 
f) turimų centralizuoto tiekimo sistem ų šilumos ir v ėsumos nuostoli ų maži­
nimo.  
8. Ekonominio potencialo analiz ę, be kita ko, turi sudaryti šie veiksmai ir joje 
turi būti atsižvelgiama į šiuos veiksnius:  
a) veiksniai:  
i) įgyvendinant 14 straipsnio 3 dal į atliekama kašt ų ir naudos analiz ė turi 
apimti ekonomin ę analizę, kurioje atsižvelgiama į socialinius, ekono ­
minius ir aplinkosauginius veiksnius (  2 ), ir finansin ę analizę, kuria 
siekiama įvertinti projektus iš investuotoj ų perspektyvos. Atliekant 
ekonomin ę ir finansin ę analizes kaip vertinimo kriterijus turi b ūti 
naudojama grynoji dabartin ė vertė; ▼M5 
( 1 ) Ekonominio potencialo analiz ėje turėtų būti pateikiamas naudojant kiekvien ą analizuo ­
jamą technologij ą per metus galimas pagaminti energijos kiekis (GWh). Be to, tur ėtų būti 
atsižvelgiama į energijos sistemos apribojimus ir vidaus s ąsajas. Atliekant analiz ę gali 
būti naudojami modeliai, grindžiami įprastų rūšių technologij ų ar sistem ų veikimo 
prielaidomis. 
( 2 ) Įskaitant Direktyvos (ES) 2018/2001 15 straipsnio 7 dalyje nurodyt ą vertinim ą.
 02012L0027 — LT — 12.06.2019 — 005.001 — 57  
ii) atskaitos taškas tur ėtų būti bazinis scenarijus, kuriame atsižvelgiama į 
rengiant š į išsamų vertinim ą galiojančią politiką ( 1 ) ir kuris turi b ūti 
susietas su duomenimis, surinktais pagal šio priedo I dal į ir II dalies 6 
punktą; 
iii) kituose galimuose scenarijuose turi b ūti atsižvelgiama į 
Reglamente (ES) 2018/1999 nustatytus energijos vartojimo efekty ­
vumo ir atsinaujinan čiosios energijos tikslus. Aptariant kiekvien ą 
scenarijų turi būti pateikiami ir su baziniu scenarijumi palyginami šie 
elementai:  
— ekonominis nagrin ėjamų technologij ų potencialas, taikant grynosios 
dabartinės vertės kriterijų; 
— išmetamo šiltnamio efekt ą sukeliančių dujų kiekio sumažinimas;  
— sutaupytos pirmin ės energijos kiekis (GWh per metus);  
— poveikis atsinaujinan čiųjų išteklių energijos daliai nacionaliniame 
energijos r ūšių derinyje.  
Scenarijai, kuri ų neįmanoma įgyvendinti d ėl technini ų ar finansini ų 
priežasčių arba nacionalinio reguliavimo, gali b ūti atmesti ankstyva ­
jame kašt ų ir naudos analiz ės etape, jei tai pagrindžiama tiksliais, 
aiškiais ir tinkamais dokumentais pagr įstais motyvais.  
Atliekant vertinim ą ir priimant sprendimus tur ėtų būti atsižvelgiama į 
kaštus ir sutaupytos energijos kiek į dėl lankstesnio energijos tiekimo ir 
dėl geresnio elektros tinkl ų veikimo pagal analizuotus scenarijus, įskai­
tant kaštus, kuri ų išvengta, ir sutaupyt ų lėšų kiekį dėl mažesni ų inves­
ticijų į infrastrukt ūrą; 
b) kaštai ir nauda:  
8 punkto a papunktyje nurodyti kaštai ir nauda turi apimti bent ši ą naudą ir 
kaštus:  
i) nauda:  
— gamybos vert ė vartotojui (šildymas, v ėsinimas ir elektros energija);  
— kiek įmanoma, išor ės nauda, pavyzdžiui, nauda aplinkai, nauda 
mažinant išmetam ą šiltnamio efekt ą sukelian čių dujų kiekį ir 
nauda sveikatai bei saugai;  
— kiek įmanoma, poveikis darbo rinkai, energetinis saugumas ir 
konkurencingumas;  
ii) kaštai:  
— kapitalo kaštai, susij ę su įrenginiais ir įranga;  
— kapitalo kaštai, susij ę su susietais energetikos tinklais;  
— kintami ir pastov ūs veiklos kaštai;  
— energijos kaštai;  
— kiek įmanoma, kaštai, susij ę su aplinka, sveikata ir sauga;  ▼M5 
( 1 ) Pagal bazin į scenarijų turi būti atsižvelgiama į politiką, kuri buvo įgyvendinama iki met ų, 
einančių prieš metus, iki kuri ų pabaigos turi b ūti parengtas išsamus vertinimas, 
pabaigos. Taigi į paskutiniais metais iki išsami ų vertinim ų pateikimo termino vykdyt ą 
politiką neturi būti atsižvelgta.
 02012L0027 — LT — 12.06.2019 — 005.001 — 58  
— kiek įmanoma, kaštai, susij ę su darbo rinka, energetinis saugumas ir 
konkurencingumas;  
c) svarbi ų scenarijų palyginimas su baziniu scenarijumi:  
visi svarb ūs scenarijai turi b ūti išnagrin ėti atsižvelgiant į bazinį scenarijų ir, 
be kita ko, turi b ūti išnagrin ėtas efektyvaus individualaus šildymo ir v ėsi­
nimo vaidmuo:  
i) kaštų ir naudos analiz ė gali apimti projekto įvertinimą arba projekt ų 
grupės platesnio masto vietos, regionin į arba nacionalin į įvertinimą, 
siekiant planavimo tikslu konkre čioje geografin ėje teritorijoje nustatyti 
ekonomiškai efektyviausi ą ir naudingiausi ą (palyginti su baziniu scena ­
rijumi) šildymo ar v ėsinimo sprendim ą; 
ii) valstyb ės narės turi paskirti kompetentingas valdžios institucijas, atsa ­
kingas už kašt ų ir naudos analizi ų pagal 14 straipsn į atlikimą. Jos turi 
pateikti išsami ą metodiką ir prielaidas pagal š į priedą, taip pat nustatyti 
ir paskelbti ekonominei analizei skirtas proced ūras; 
d) ribos ir integruotas poži ūris: 
i) geografin ės ribos turi žym ėti tinkamą gerai apibr ėžtą geografin ę terito­
riją; 
ii) kaštų ir naudos analiz ėje turi būti atsižvelgiama į visus sistemoje ir 
geografin ėmis ribomis apibr ėžtoje teritorijoje turimus atitinkamus cent ­
ralizuoto ar necentralizuoto tiekimo išteklius, įskaitant pagal šio 
priedo III dalies 7 punkt ą aptartas technologijas, ir į šildymo ir v ėsi­
nimo paklausos poky čius ir charakteristikas;  
e) prielaidos:  
i) atlikdamos kašt ų ir naudos analizes valstyb ės narės turi pateikti prie ­
laidas dėl pagrindini ų sąnaudų ir gamybos veiksni ų kainų ir diskonto 
normos;  
ii) diskonto norma, naudojama atliekant ekonomin ę analizę grynajai 
dabartinei vertei apskai čiuoti, turi b ūti pasirenkama pagal europines 
arba nacionalines gaires;  
iii) valstyb ės narės turi naudoti nacionalines, europines ar tarptautines 
energijos kain ų kitimo prognozes, prireikus atsižvelgdamos į savo 
nacionalines ir (arba) regionines/vietos aplinkybes;  
iv) ekonomin ėje analizėje naudojamos kainos turi atitikti socialinius bei 
ekonominius kaštus ir naud ą. Kiek įmanoma (t. y. kai egzistuoja rinkos 
kaina arba kai ji jau reguliuojama europiniu ar nacionaliniu lygmeniu), 
turėtų būti įtraukti išor ės kaštai, pvz., poveikio aplinkai ir sveikatai;  
f) jautrumo analiz ė: 
i) turi būti įtraukta jautrumo analiz ė, kurios tikslas – įvertinti projekto ar 
projektų grupės kaštus ir naud ą ir kuri turi b ūti grindžiama tokiais didel ę 
įtaką apskaičiavimo rezultatams turin čiais kintamaisiais, kaip skirtingos 
energijos kainos, paklausos lygiai, diskonto normos ir kt.  ▼M5
 02012L0027 — LT — 12.06.2019 — 005.001 — 59  
IV dalis  
GALIMOS NAUJOS STRATEGIJOS IR POLITIKOS PRIEMON ĖS 
9. Naujų teisėkūros ir ne teis ėkūros proced ūra priimam ų politikos priemoni ų 
apžvalga (  1 ) siekiant suprasti pagal 7 ir 8 punktus nustatyt ą ekonomin į poten­
cialą, numatant su šiomis priemon ėmis susijusius elementus:  
a) išmetamo šiltnamio efekt ą sukeliančių dujų kiekio sumažinimas;  
b) sutaupytos pirmin ės energijos kiekis (GWh per metus);  
c) poveikis didelio naudingumo kogeneracijos daliai;  
d) poveikis atsinaujinan čiųjų išteklių energijos daliai nacionaliniame energijos 
rūšių derinyje ir šildymo bei v ėsinimo sektoriuje;  
e) ryšys su nacionalin ėmis finansin ėmis programomis ir sutaupytomis vals ­
tybės biudžeto ir rinkos dalyvi ų lėšomis;  
f) įvertintos valstyb ės paramos priemon ės (jei toki ų numatyta), joms 
skiriamas metinis biudžetas ir galimos pagalbos elementas.  ▼M5 
( 1 ) Į šią apžvalgą turi būti įtrauktos finansavimo priemon ės ir programos, kurios gali b ūti 
priimtos laikotarpiu, kur į apima išsamus vertinimas (nedarant poveikio atskir ų pranešim ų 
dėl valstybės paramos schem ų teikimui, kad b ūtų atliktas valstyb ės pagalbos vertinimas).
 02012L0027 — LT — 12.06.2019 — 005.001 — 60  
IX PRIEDAS  
KAŠTŲ IR NAUDOS ANALIZ Ė 
▼M5 __________  
▼B 
2 dalis  
Principai įgyvendinant 14 straipsnio 5 ir 7 dalis  
Kaštų ir naudos analiz ėje nurodoma informacija įgyvendinant 14 straipsnio 5 ir 7 
dalių priemones:  
Jei planuojamas tik elektros energijai skirtas įrenginys arba įrenginys be šilumos 
panaudojimo galimyb ės, palyginami planuojami įrenginiai arba planuojamas 
atnaujinimas ir lygiavertis įrenginys, kuriuo pagaminamas toks pats elektros 
energijos arba technologin ės šilumos kiekis, ta čiau panaudojantis atliekin ę šilumą 
ir tiekiantis šilum ą per didelio naudingumo kogeneracijos ir (arba) centralizuoto 
šilumos ir v ėsumos tiekimo tinklus.  
Atitinkamos geografin ės vietovės įvertinime atsižvelgiama į planuojam ą įrenginį 
ir bet kokias tinkamas esamas arba potencialias šilumos poreikio vietas, kurioms 
gali būti tiekiama iš jo, atsižvelgiant į racionalias galimybes (pavyzdžiui, technin į 
pagrįstumą ir atstum ą). 
Sistemos ribos nustatomos taip, kad į jas patekt ų planuojamas įrenginys ir 
šilumos apkrovos, pavyzdžiui, pastatas (-ai) ir pramoninis procesas. Šios sistemos 
ribose abiem atvejais nustatoma ir palyginama bendra šilumos ir elektros ener ­
gijos tiekimo kaina.  
Į šilumos apkrovas įeina esamos šilumos apkrovos, pavyzdžiui, pramoniniai 
įrenginiai ar esama centralizuoto šilumos tiekimo sistema, o urbanizuotose vieto ­
vėse – ir šilumos apkrovos bei s ąnaudos, kurios atsirast ų, jei pastat ų grupei ar 
miesto daliai b ūtų įrengta nauja centralizuota šilumos tiekimo sistema ir (arba) jie 
būtų prie jos prijungti.  
Kaštų ir naudos analiz ė grindžiama planuojamo įrenginio ir lyginamojo (- ųjų) 
įrenginio (-i ų) aprašymu, kuriame nurodoma atitinkamai elektrin ė ir šilumin ė 
galia, kuro tipas, planuojama naudojimo paskirtis ir planuojam ų veikimo valand ų 
per metus skai čius, vieta ir elektros energijos ir šilumos energijos poreikis.  
Palyginimo tikslais atsižvelgiama į šiluminės energijos paklaus ą ir į tai, koki ų 
tipų šildymą ir vėsinimą naudoja netoli esan čios šilumos poreikio vietos. Be kita 
ko, palyginami su infrastrukt ūra susiję planuojamo ir lyginamojo įrenginio kaštai.  
14 straipsnio 5 dalies tikslais atliekamas kašt ų ir naudos analizes sudaro ekono ­
minė analizė, apimanti finansin ę analizę, kurioje atspind ėtos faktin ės pinigų 
srauto operacijos, susijusios su investavimu į atskirus įrenginius ir j ų 
eksploatavimu.  
Projektai, kuri ų nauda viršija kaštus, yra tie projektai, kuri ų diskontuotos naudos 
ekonomin ėje ir finansin ėje analizėje suma viršija diskontuot ų kaštų sumą (kaštus 
viršijanti nauda).  
Valstybės narės nustato metodikos, prielaid ų ir laikotarpio ekonominei analizei 
atlikti pagrindinius principus.  
Valstybės narės gali reikalauti, kad už šilumini ų elektros energijos gamybos 
įrenginių eksploatavim ą atsakingos bendrov ės, pramon ės įmonės, centralizuoto 
šilumos ir v ėsumos tiekimo tinklai ar kitos šalys, kurioms įtakos turi apibr ėžtos 
sistemos ribos ir geografin ės ribos, pateikt ų duomenis, kad jie b ūtų naudojami 
įvertinant atskiro įrenginio kaštus ir naud ą. ▼B
 02012L0027 — LT — 12.06.2019 — 005.001 — 61  
X PRIEDAS  
Didelio naudingumo kogeneracijos b ūdu pagamintos elektros energijos 
kilmės garantijos  
a) Valstyb ės narės imasi priemoni ų, siekdamos užtikrinti, kad:  
i) didelio naudingumo kogeneracijos b ūdu pagamintos elektros energijos 
kilmės garantija:  
— sudaryt ų galimyb ę gamintojams įrodyti, kad j ų parduodama elektros 
energija pagaminta didelio naudingumo kogeneracijos b ūdu, ir šiuo 
tikslu išduodama gamintojo prašymu,  
— būtų tiksli, patikima ir apsaugota nuo klastojimo,  
— būtų išduodama, perduodama ir jos galiojimas panaikinamas elektro ­
niniu būdu; 
ii) į tą patį didelio naudingumo kogeneracijos b ūdu pagamintos energijos 
vienetą būtų atsižvelgta tik vien ą kartą. 
b) 14 straipsnio 10 dalyje nurodytoje kilm ės garantijoje pateikiama bent ši infor ­
macija:  
i) įrenginio, kuriame pagaminta energija, identifikaciniai duomenys, 
buvimo vieta, tipas ir galia (šilumin ė ir elektrin ė); 
ii) gamybos datos ir vietos;  
iii) kuro šaltinio, kur į naudojant pagaminta elektros energija, žemutin ė šilu­
mingumo vert ė; 
iv) kartu su elektros energija pagamintos šilumos kiekis ir naudojimas;  
v) didelio naudingumo kogeneracijos b ūdu pagamintos elektros energijos, 
kuriai skirta garantija, kiekis pagal II pried ą; 
vi) sutaupytos pirmin ės energijos kiekis, apskai čiuotas pagal II pried ą 
remiantis suderintosiomis naudingumo atskaitos vert ėmis, nurodytomis 
II priedo f punkte;  
vii) nominalusis įrenginio elektros ir šilumos efektyvumas;  
viii) ar įrenginiui teikiama investicin ė parama; jei taip, tai kokiu mastu;  
ix) ar energijos vienetui taikoma kokia nors kita nacionalin ė paramos 
sistema ir šios sistemos r ūšis; jei taip, tai kokiu mastu;  
x) data, kai įrenginys prad ėjo veikti, ir  
xi) išdavimo data bei šalis ir unikalus identifikacinis numeris.  
Kilmės garantija suteikiama tipinei 1 MWh. Ji susijusi su pagaminta gryn ąja 
elektros energija, išmatuota komercin ės paskirties spintoje ir patiekta į tinklą. ▼B
 02012L0027 — LT — 12.06.2019 — 005.001 — 62  
XI PRIEDAS  
Energijos vartojimo efektyvumo kriterijai, skirti energetikos tinkl ų 
reguliavimui ir elektros tinkl ų tarifams  
1. Tinklų tarifuose nurodomi tinkluose sutaupyti kaštai d ėl paklausos, poreikio 
valdymo ir paskirstytos gamybos, įskaitant sutaupyt ą kiekį, sumažinus tiekimo 
arba investavimo į tinklą kaštus ir optimaliau j į eksploatuojant.  
2. Tinklo reguliavimas ir tarifai neužkerta kelio tinklo operatoriams ar mažme ­
ninės prekybos energija įmonėms teikti sistemines paslaugas, susijusias su 
poreikio valdymo priemon ėmis, paklausos valdymu ir paskirstyta gamyba 
organizuotose elektros energijos rinkose, vis ų pirma:  
a) galutini ų vartotojų apkrovos perk ėlimui iš piko valand ų į ne piko valandas, 
atsižvelgiant į turimą atsinaujinan čiųjų išteklių energiją, kogeneracijos 
būdu pagamint ą energiją ir paskirstyt ą gamybą; 
b) energijos taupymu pasitelkiant energijos agregatorius, kurie valdo paskirs ­
tytųjų vartotojų poreikius;  
c) paklausos sumažinimui, energetini ų paslaugų teikėjams, įskaitant energe ­
tikos paslaug ų įmones, taikant energijos vartojimo efektyvumo didinimo 
priemones;  
d) mažesn ės įtampos lygio gamybos šaltini ų prijungimui ir valdymui dispe ­ 
čeriniu būdu; 
e) arčiau vartojimo tinklo esan čių gamybos šaltini ų prijungimui ir  
f) energijos saugojimui.  
Šioje nuostatoje s ąvoka „organizuotos elektros energijos rinkos“ apima nebir ­ 
žines rinkas ir elektros energijos biržas prekiaujant energija, paj ėgumais, 
balansavimo ir papildomomis paslaugomis visais laikotarpiais, įskaitant 
išankstines, kitos dienos ir tos pa čios dienos rinkas.  
3. Tinklo arba mažmenin ės prekybos tarifais gali b ūti palaikoma galutini ų varto­
tojų reagavimo į paklausą priemoni ų dinamiška kainodara, pavyzdžiui:  
a) tarifai pagal vartojimo laik ą; 
b) kritini ų piko valand ų kainodara;  
c) realiuoju laiku grindžiama kainodara ir  
d) su piko valandomis susijusios nuolaidos.  ▼B
 02012L0027 — LT — 12.06.2019 — 005.001 — 63  
XII PRIEDAS  
PERDAVIMO SISTEM Ų OPERATORIAMS IR SKIRSTYMO SISTEM Ų 
OPERATORIAMS TAIKOMI ENERGIJOS VARTOJIMO 
EFEKTYVUMO REIKALAVIMAI  
Perdavimo sistem ų operatoriai ir skirstymo sistem ų operatoriai:  
▼M3 
a) parengia ir viešai paskelbia techninio pritaikymo (pvz., tinklo jungtys, tinklo 
sustiprinimas ir nauj ų tinklų įdiegimas, geresnis tinklo veikimas) kašt ų paden­
gimo ir pasidalijimo tipines taisykles, taip pat taisykles d ėl tinklo kodeks ų, 
kurie būtini, kad naujus didelio naudingumo kogeneracijos b ūdu pagamint ą 
elektros energij ą tiekiančius gamintojus b ūtų galima integruoti į sujungtą 
tinklą, nediskriminacinio įgyvendinimo;  
▼B 
b) bet kuriam naujam didelio naudingumo kogeneracijos b ūdu gaminamos elek ­
tros energijos gamintojui, pageidaujan čiam, kad jis b ūtų prijungtas prie 
sistemos, pateikia išsami ą būtiną informacij ą, įskaitant:  
i) nuodugni ą ir išsami ą su prijungimu susijusi ų kaštų sąmatą; 
ii) pagrįstą ir tikslų prašymo prijungti prie tinklo gavimo ir nagrin ėjimo 
grafiką; 
iii) pagrįstą orientacin į bet kokio si ūlomo prijungimo prie tinklo grafik ą. 
Bendras prisijungimo prie tinklo laikotarpis netur ėtų būti ilgesnis kaip 
24 mėnesiai, atsižvelgiant į tai, kas yra pagr įstai praktiška ir nediskrimi ­
nacinio pob ūdžio;  
c) nustato standartizuotas ir supaprastintas paskirstyt ųjų didelio naudingumo 
kogeneracijos b ūdu gaminamos energijos gamintoj ų prijungimo proced ūras, 
kad jiems b ūtų sudarytos palankesn ės sąlygos prisijungti prie tinklo.  
Tipinės a punkte nurodytos taisykl ės grindžiamos objektyviais, skaidriais ir nedi ­
skriminaciniais kriterijais, vis ų pirma atsižvelgiant į visus kaštus ir naud ą, susi­
jusius su ši ų gamintoj ų prijungimu prie tinklo. Jose gali b ūti numatytos kitokios 
prijungimo r ūšys. ▼B
 02012L0027 — LT — 12.06.2019 — 005.001 — 64  
XIII PRIEDAS  
Būtinosios nuostatos, kurias reikia įtraukti į sutartis d ėl energijos vartojimo 
efektyvumo su viešojo sektoriaus organizacijomis arba į susijusias konkursui 
taikomas specifikacijas  
— Aiškus ir skaidrus įgyvendintin ų energijos vartojimo efektyvumo priemoni ų 
ar numatom ų pasiekti efektyvaus energijos vartojimo rezultat ų sąrašas.  
— Kiekis, kur į galima garantuotai sutaupyti įgyvendinant sutartyje numatytas 
priemones.  
— Sutarties trukm ė ir pagrindiniai etapai, s ąlygos ir pranešimo laikotarpiai.  
— Aiškus ir skaidrus kiekvienos susitarian čiosios šalies įsipareigojim ų sąrašas.  
— Sutaupyto kiekio nustatymo atskaitin ė (-s) data (-os).  
— Aiškus ir skaidrus veiksm ų, atliktin ų priemonei ar priemoni ų rinkiniui 
įgyvendinti, ir, prireikus, susijusi ų išlaidų sąrašas.  
— Įpareigojimas visiškai įgyvendinti sutartyje numatytas priemones ir dokumen ­
tuose nurodyti visus projekto metu padarytus pakeitimus.  
— Taisykl ės, apibrėžiančios lygiaver čių reikalavim ų įtraukimą subrangos su 
trečiosiomis šalimis atveju.  
— Aiškus ir skaidrus projekto finansinio poveikio pateikimas ir abiem šalims 
tenkanti sutaupyt ų piniginių lėšų dalis (t. y. paslaug ų teikėjo atlyginimas).  
— Aiškios ir skaidrios nuostatos d ėl garantuotai sutaupyto kiekio įvertinimo ir 
tikrinimo, kokyb ės patikrų ir garantij ų. 
— Nuostatos, kuriomis patikslinama pasikeitusi ų pagrindini ų sąlygų, turinčių 
įtakos sutarties turiniui ir rezultatui (pvz., pasikeitusios energijos kainos, 
įrenginio naudojimo intensyvumas) sureguliavimo proced ūra. 
— Išsami informacija apie kiekvienos susitarian čiosios šalies įsipareigojimus ir 
sankcijos už j ų nesilaikym ą. ▼B
 02012L0027 — LT — 12.06.2019 — 005.001 — 65  
XIV PRIEDAS  
BENDROJI ATASKAIT Ų TEIKIMO SISTEMA  
1 dalis  
Bendroji metini ų ataskaitų sistema  
24 straipsnio 1 dalyje nurodytos metin ės ataskaitos suteikia pagrind ą stebėti 
pažangą siekiant nacionalini ų 2020 m. tiksl ų. Valstyb ės narės užtikrina, kad į 
ataskaitas b ūtų įtraukta bent tokia b ūtiniausia informacija:  
a) prieš pra ėjusius metus buvusi ų metų (X (  1 )-2 metai) rodikli ų sąmata:  
i) pirmin ės energijos suvartojimas;  
ii) bendras galutin ės energijos suvartojimas;  
iii) galutin ės energijos suvartojimas pagal sektori ų: 
— pramon ė, 
— transportas (išskirti keleivin į ir krovinin į transport ą, jei turima 
duomenų), 
— namų ūkiai, 
— paslaugos;  
iv) bendroji prid ėtinė vertė pagal sektori ų: 
— pramon ė, 
— paslaugos;  
v) namų ūkių disponuojamosios pajamos;  
vi) bendrasis vidaus produktas (BVP);  
vii) elektros energija, pagaminta šilumin ėse elektrin ėse; 
viii) kogeneracijos b ūdu pagaminta elektros energija;  
ix) šiluma, pagaminta šilumin ėse elektrin ėse; 
x) kogeneracin ėse elektrin ėse pagaminta šiluma, įskaitant pramon ės įmonių 
atliekinę šilumą; 
xi) šilumin ės energijos gamybos kuro s ąnaudos;  
xii) keleivio kilometr ų skaičius (pkm), jei turima duomen ų; 
xiii) tonkilometri ų skaičius (tkm), jei turima duomen ų; 
xiv) mišriojo vežimo kilometr ų skaičius (pkm + tkm), jei n ėra duomen ų 
pagal xii ir xiii punktus;  
xv) gyventoj ų skaičius. 
Sektorių, kuriuose energijos vartojimas yra stabilus arba did ėja, atžvilgiu 
valstybės narės ištiria šio reiškinio priežastis ir kartu su vertinimais pateikia 
skaičiavimus.  
Antroje ir paskesn ėse ataskaitose taip pat pateikiama b–e punktuose nurodyta 
informacija:  
b) naujausia informacija apie svarbiausias pra ėjusiais metais įgyvendintas teis ė­
kūros ir ne teis ėkūros priemones, padedan čias siekti bendr ų nacionalini ų 
2020 m. energijos vartojimo efektyvumo tiksl ų; ▼B 
( 1 ) X – einamieji metai.
 02012L0027 — LT — 12.06.2019 — 005.001 — 66  
c) valstybi ų narių centrinės valdžios subjektams priklausan čių ir jų naudojam ų 
pastatų, kurių bendras naudingasis patalp ų plotas viršija 500 m  2 , o nuo 
2015 m. liepos 9 d. – 250 m  2 , patalpų bendras plotas, kuris ataskaitos teikimo 
metų sausio 1 d. neatitiko 5 straipsnio 1 dalyje nurodyt ų energinio naudin ­
gumo reikalavim ų; 
d) 5 straipsnio 1 dalyje nurodytas valstyb ės narės centrinės valdžios subjektams 
priklausan čių ir jų naudojam ų šildomų ir (arba) v ėsinamų pastatų patalpų 
bendras plotas, kuris pra ėjusiais metais buvo renovuotas, arba reikalavimus 
atitinkančiuose jų centrinės valdžios subjektams priklausan čiuose ir jų naudo­
jamuose pastatuose sutaupytos energijos kiekis, kaip nurodyta 5 straipsnio 6 
dalyje;  
e) energija, sutaupyta taikant 7 straipsnio 1 dalyje nurodytas nacionalines ener ­
gijos vartojimo efektyvumo įpareigojim ų sistemas ar alternatyvias priemones, 
priimtas taikant 7 straipsnio 9 dal į. 
Į pirmąją ataskaitą taip pat įtraukiamas 3 straipsnio 1 dalyje nurodytas naciona ­
linis tikslas.  
Į 24 straipsnio 1 dalyje nurodytas metines ataskaitas taip pat gali b ūti įtraukiami 
papildomi nacionaliniai tikslai. Jie vis ų pirma gali b ūti susiję su statistiniais 
rodikliais, nurodytais šios dalies a punkte, arba j ų deriniais, pavyzdžiui, pirmin ės 
ar galutin ės energijos intensyvumas arba energijos intensyvumas pagal sektorius.  
2 dalis  
Bendroji nacionalini ų energijos vartojimo efektyvumo veiksm ų planų sistema  
24 straipsnio 2 dalyje nurodyti nacionaliniai energijos vartojimo efektyvumo 
veiksmų planai sudaro nacionalini ų energijos vartojimo efektyvumo strategij ų 
kūrimo pagrind ą. 
Nacionaliniai energijos vartojimo efektyvumo veiksm ų planai apima reikšmingas 
energijos vartojimo efektyvumo didinimo priemones ir numatom ą sutaupyti arba 
sutaupytą energiją, be kita ko, energijos tiekimo, perdavimo ir skirstymo bei 
galutinio energijos vartojimo srityse. Valstyb ės narės užtikrina, kad į nacionali ­
nius energijos vartojimo efektyvumo veiksm ų planus b ūtų įtraukta bent tokia 
būtiniausia informacija:  
1. Tikslai ir strategijos  
— orientacinis nacionalinis 2020 m. energijos vartojimo efektyvumo tikslas, 
kaip reikalaujama 3 straipsnio 1 dalyje,  
— Direktyvos 2006/32/EB 4 straipsnio 1 dalyje nurodytas nacionalinis 
orientacinis energijos taupymo tikslas,  
— kiti esami energijos vartojimo efektyvumo tikslai, taikomi visam ūkiui ar 
konkretiems sektoriams.  
2. Priemon ės ir energijos taupymas  
Nacionaliniuose energijos vartojimo efektyvumo veiksm ų planuose patei ­
kiama informacija apie priemones, kurios patvirtintos arba kurias planuo ­
jama patvirtinti svarbiausioms šios direktyvos nuostatoms įgyvendinti, ir 
apie su šiomis priemon ėmis susijusi ą sutaupyt ą energiją. 
a) Pirmin ės energijos taupymas  
Nacionaliniuose energijos vartojimo efektyvumo veiksm ų planuose išvar ­
dijamos reikšmingos priemon ės ir veiksmai, kuri ų imtasi pirminei ener ­
gijai taupyti visuose ūkio sektoriuose. Kiekvienos priemon ės ar prie ­
monių / veiksm ų rinkinio atveju nurodoma, kiek numatoma sutaupyti 
iki 2020 m. ir kiek sutaupyta iki ataskaitos pateikimo dienos.  ▼B
 02012L0027 — LT — 12.06.2019 — 005.001 — 67  
Jei turima duomen ų, turėtų būti pateikta informacija apie kitok į prie­
monių poveikį / naudą (šiltnamio efekt ą sukelian čių dujų kiekio suma ­ 
žinimas, pager ėjusi oro kokyb ė, sukurtos darbo vietos ir kt.), taip pat 
įgyvendinimo biudžetas.  
b) Galutin ės energijos taupymas  
Pirmajame ir antrajame nacionaliniuose energijos vartojimo efektyvumo 
planuose nurodomi rezultatai, susij ę su Direktyvos 2006/32/EB 
4 straipsnio 1 ir 2 dalyse nustatytu galutin ės energijos taupymo tikslo 
įgyvendinimu. Jeigu kiekvienos priemon ės atveju sutaupyto kiekio 
apskaičiavimų / prognozi ų duomenų neturima, nurodomas d ėl priemoni ų 
(ar jų derinio) sumaž ėjęs sektoriaus lygmeniu energijos suvartojimas.  
Pirmajame ir antrajame nacionaliniuose energijos vartojimo efektyvumo 
planuose taip pat nurodoma matavimo ir (arba) apskai čiavimo metodika, 
naudota sutaupytai energijai apskai čiuoti. Jeigu taikoma „rekomenduotoji 
metodika“ (  1 ), tai nacionaliniame energijos vartojimo efektyvumo 
veiksmų plane tur ėtų būti nurodoma.  
3. Konkreti informacija, susijusi su šia direktyva  
3.1. Viešosios organizacijos (5 straipsnis)  
Į nacionalinius energijos vartojimo efektyvumo planus įtraukiamas vieš ųjų 
organizacij ų, pagal 5 straipsnio 7 dal į parengusi ų energijos vartojimo efek ­
tyvumo plan ą, sąrašas.  
3.2. Energijos vartojimo efektyvumo įpareigojimai (7 straipsnis)  
Į nacionalinius energijos vartojimo efektyvumo planus įtraukiami pagal IV 
priedą pasirinkti nacionaliniai koeficientai.  
Pirmajame nacionaliniame energijos vartojimo efektyvumo plane patei ­
kiamas trumpas 7 straipsnio 1 dalyje nurodytos nacionalin ės sistemos arba 
taikant 7 straipsnio 9 dal į patvirtint ų alternatyvi ų priemoni ų aprašymas.  
3.3. Energijos vartojimo auditas ir energijos naudojimo vadybos sistemos 
(8 straipsnis)  
Nacionaliniuose energijos vartojimo efektyvumo planuose nurodoma:  
a) per pra ėjusį laikotarp į atliktų energijos vartojimo audit ų skaičius; 
b) per pra ėjusį laikotarp į didelėse įmonėse atliktų energijos vartojimo audit ų 
skaičius; 
c) didelių įmonių skaičius valstyb ės narės teritorijoje, nurodant t ų įmonių, 
kurioms taikoma 8 straipsnio 5 dalis, skai čių. 
3.4. Šildymo ir v ėsinimo efektyvumo skatinimas (14 straipsnis)  
Nacionaliniuose energijos vartojimo efektyvumo planuose pateikiamas 
pažangos, pasiektos įgyvendinant 14 straipsnio 1 dalyje nurodyt ą išsamų 
vertinimą, įvertinimas.  
3.5. Energijos perdavimas ir skirstymas (15 straipsnis)  
Pirmajame nacionaliniame energijos vartojimo efektyvumo plane ir v ėliau 
kas 10 met ų pateiktinose ataskaitose pateikiamas atliktas vertinimas, nusta ­
tytos priemon ės ir investicijos, kad b ūtų panaudotas 15 straipsnio 2 dalyje 
nurodytos duj ų ir elektros infrastrukt ūros energijos vartojimo efektyvumo 
potencialas.  ▼B 
( 1 ) Rekomendacijos d ėl matavimo ir patikrinimo metod ų pagal Direktyv ą 2006/32/EB d ėl 
energijos galutinio vartojimo efektyvumo ir energetini ų paslaugų.
 02012L0027 — LT — 12.06.2019 — 005.001 — 68  
3.6. Valstyb ės narės kartu su nacionaliniu energijos vartojimo efektyvumo planu 
pateikia ataskait ą dėl priemoni ų, kurių imtasi 15 straipsnyje nurodytam 
poreikio valdymui užtikrinti ir pl ėtoti. 
3.7. Kvalifikavimo, akreditavimo ir sertifikavimo sistemos (16 straipsnis)  
Nacionaliniuose energijos vartojimo efektyvumo planuose pateikiama infor ­
macija apie esamas energetini ų paslaugų teikėjams, energijos vartojimo 
auditui ir energijos vartojimo efektyvumo didinimo priemon ėms skirtas 
nacionalines kvalifikavimo, akreditavimo ir sertifikavimo sistemas arba 
lygiavertes kvalifikavimo sistemas.  
3.8. Energetin ės paslaugos (18 straipsnis)  
Nacionaliniuose energijos vartojimo efektyvumo planuose pateikiama inter ­
neto nuoroda į interneto svetain ę, kurioje galima rasti 18 straipsnio 1 dalies 
c punkte nurodyt ą energetini ų paslaugų teikėjų sąrašą ar sąsają. 
3.9. Kitos energijos vartojimo efektyvumo skatinimo priemon ės (19 straipsnis)  
Pirmajame nacionaliniame energijos vartojimo efektyvumo plane patei ­
kiamas 19 straipsnio 1 dalyje nurodyt ų priemoni ų sąrašas.  ▼B
 02012L0027 — LT — 12.06.2019 — 005.001 — 69  
XV PRIEDAS  
Atitikties lentel ė 
Direktyva 2004/8/EB  Ši direktyva  
1 straipsnis  1 straipsnio 1 dalis  
2 straipsnis  1 straipsnio 1 dalis  
3 straipsnio a punktas  2 straipsnio 30 punktas  
3 straipsnio b punktas  2 straipsnio 32 punktas  
3 straipsnio c punktas  2 straipsnio 31 punktas  
3 straipsnio d punktas  2 straipsnio 33 punktas  
3 straipsnio e ir f punktai  —  
3 straipsnio g punktas  2 straipsnio 35 punktas  
3 straipsnio h punktas  —  
3 straipsnio i punktas  2 straipsnio 34 punktas  
3 straipsnio j punktas  —  
3 straipsnio k punktas  2 straipsnio 36 punktas  
3 straipsnio l punktas  2 straipsnio 37 punktas  
3 straipsnio m punktas  2 straipsnio 39 punktas  
3 straipsnio n punktas  2 straipsnio 38 punktas  
3 straipsnio o punktas  —  
— 2 straipsnio 40, 41, 42, 43 ir 44 
punktai  
4 straipsnio 1 dalis  II priedo f punkto pirmas papunktis  
4 straipsnio 2 dalis  14 straipsnio 10 dalies antra pastraipa  
4 straipsnio 3 dalis  —  
5 straipsnis  14 straipsnio 10 dalies pirma pastraipa 
ir X priedas  
6 straipsnis  14 straipsnio 1 ir 3 dalys, VIII ir IX 
priedai  
7 straipsnio 1 dalis  14 straipsnio 11 dalis  
7 straipsnio 2 ir 3 dalys  —  
8 straipsnis  15 straipsnio 5 dalis  
— 15 straipsnio 6, 7, 8 ir 9 dalys  
9 straipsnis  —  
10 straipsnio 1 ir 2 dalys  14 straipsnio 1 dalis ir 24 straipsnio 2 
dalis, XIV priedo 2 dalis  
10 straipsnio 3 dalis  24 straipsnio 6 dalis  
11 straipsnis  24 straipsnio 3 dalis  
— 24 straipsnio 5 dalis  ▼B
 02012L0027 — LT — 12.06.2019 — 005.001 — 70  
Direktyva 2004/8/EB  Ši direktyva  
12 straipsnio 1 ir 3 dalys  —  
12 straipsnio 2 dalis  II priedo c punktas  
13 straipsnis  22 straipsnio 2 dalis  
14 straipsnis  —  
15 straipsnis  28 straipsnis  
16 straipsnis  —  
17 straipsnis  29 straipsnis  
18 straipsnis  30 straipsnis  
I priedas  I priedo II dalis  
II priedas  I priedo I dalis ir II dalies paskutin ė 
pastraipa  
III priedas  II priedas  
IV priedas  VIII priedas  
— IX priedas  
Direktyva 2006/32/EB  Ši direktyva  
1 straipsnis  1 straipsnio 1 dalis  
2 straipsnis  1 straipsnio 1 dalis  
3 straipsnio a punktas  2 straipsnio 1 punktas  
3 straipsnio b punktas  2 straipsnio 4 punktas  
3 straipsnio c punktas  2 straipsnio 6 punktas  
3 straipsnio d punktas  2 straipsnio 5 punktas  
— 2 straipsnio 2 ir 3 punktai  
3 straipsnio e punktas  2 straipsnio 7 punktas  
3 straipsnio f, g, h ir i punktai  —  
— 2 straipsnio 8–19 punktai  
3 straipsnio j punktas  2 straipsnio 27 punktas  
— 2 straipsnio 28 punktas  
3 straipsnio k punktas  —  
3 straipsnio l punktas  2 straipsnio 25 punktas  
— 2 straipsnio 26 punktas  
3 straipsnio m punktas  —  
3 straipsnio n punktas  2 straipsnio 23 punktas  
3 straipsnio o punktas  2 straipsnio 20 punktas  
3 straipsnio p punktas  2 straipsnio 21 punktas  
3 straipsnio q punktas  2 straipsnio 22 punktas  
3 straipsnio r ir s punktai  —  
— 2 straipsnio 24, 29, 44 ir 45 punktai  ▼B
 02012L0027 — LT — 12.06.2019 — 005.001 — 71  
Direktyva 2006/32/EB  Ši direktyva  
— 3 straipsnis  
— 4 straipsnis  
4 straipsnis  —  
5 straipsnis  5 ir 6 straipsniai  
6 straipsnio 1 dalies a punktas  7 straipsnio 8 dalies a ir b punktai  
6 straipsnio 1 dalies b punktas  18 straipsnio 3 dalis  
6 straipsnio 2 dalis  7 straipsnio 1, 5, 6, 7, 9, 10, 11 ir 12 
dalys  
— 7 straipsnio 2 ir 3 dalys  
6 straipsnio 3 dalis  18 straipsnio 2 dalies b ir c punktai  
6 straipsnio 5 dalis  —  
7 straipsnis  17 straipsnis  
8 straipsnis  16 straipsnio 1 dalis  
— 16 straipsnio 2 ir 3 dalys  
9 straipsnio 1 dalis  19 straipsnis  
9 straipsnio 2 dalis  18 straipsnio 1 dalies d punkto i 
papunktis  
— 18 straipsnio 1 dalies a, b, c punktai 
bei d punkto ii papunktis ir e punktas  
10 straipsnio 1 dalis  15 straipsnio 4 dalis  
10 straipsnio 2 dalis  15 straipsnio 3 dalis  
— 15 straipsnio 7, 8 ir 9 dalys  
11 straipsnis  20 straipsnis  
12 straipsnio 1 dalis  8 straipsnio 1 dalis  
12 straipsnio 2 dalis  —  
— 8 straipsnio 2, 3, 4, 5, 6 ir 7 dalys  
12 straipsnio 3 dalis  —  
13 straipsnio 1 dalis  9 straipsnis  
13 straipsnio 2 dalis  10 straipsnis ir VII priedo 1.1 punktas  
13 straipsnio 3 dalis  VII priedo 1.2 ir 1.3 punktai  
— 11 straipsnis  
— 12 straipsnis  
— 13 straipsnis  
— 15 straipsnio 1 ir 2 dalys  
— 18 straipsnio 2 dalies a ir d punktai  
— 21 straipsnis  
14 straipsnio 1 ir 2 dalys  24 straipsnio 1 ir 2 dalys  
14 straipsnio 3 dalis  —  ▼B
 02012L0027 — LT — 12.06.2019 — 005.001 — 72  
Direktyva 2006/32/EB  Ši direktyva  
14 straipsnio 4 ir 5 dalys  24 straipsnio 3 dalis  
— 24 straipsnio 4 ir 7–11 dalys  
— 22 straipsnio 1 dalis  
15 straipsnio 1 dalis  22 straipsnio 2 dalis  
15 straipsnio 2, 3 ir 4 dalys  —  
— 23 straipsnis  
— 25 straipsnis  
16 straipsnis  26 straipsnis  
17 straipsnis  27 straipsnis  
18 straipsnis  28 straipsnis  
19 straipsnis  29 straipsnis  
20 straipsnis  30 straipsnis  
I priedas  —  
II priedas  IV priedas  
III priedas  —  
IV priedas  —  
V priedas  —  
VI priedas  III priedas  
— V priedas  
— VI priedas  
— VII priedas  
— XI priedas  
— XII priedas  
— XIII priedas  
— XIV priedas  
— XV priedas  ▼B