1998R0850 — LT — 01.01.2014 — 011.001

Šis dokumentas yra skirtas tik informacijai, ir institucijos nėra teisiškai atsakingos už jo turinį

iš dalies keičiamas:









▼B

TARYBOS REGLAMENTAS (EB) Nr. 850/98

1998 m. kovo 30 d.

dėl žuvininkystės išteklių apsaugos, taikant technines priemones jūrų gyvūnų jaunikliams apsaugoti







EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA, atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį ir ypač į jos 43 straipsnį, atsižvelgdama į Komisijos pasiūlymą ( 1 ), atsižvelgdama į Europos Parlamento nuomonę ( 2 ), atsižvelgdama į Ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę ( 3 ), (1) kadangi Reglamentas (EB) Nr. 894/97 ( 4 ) sudaro Reglamento (EEB) Nr. 3094/86, nustatančio tam tikras žuvininkystės išteklių apsaugos technines priemones, ne kartą ir iš esmės keisto, suvestinė redakcija; (2) kadangi, taikant Reglamentą (EEB) Nr. 3094/86, paaiškėjo tam tikri trūkumai, kurie apsunkina taikymą ir vykdymą, ir turi būti pašalinti, ypač sumažinant techninius reikalavimus dėl tinklo akių dydžių, panaikinant saugomų rūšių sąvoką ir ribojant skirtingo akies dydžio tinklų, leidžiamų laikyti laive, kiekį; kadangi dėl to Reglamentą (EEB) Nr. 894/97 tikslinga pakeisti nauju tekstu, išskyrus minėto reglamento 11, 18, 19 ir 20 straipsnius; (3) kadangi, nustatant technines apsaugos priemones Bendrijos lygiu, būtina apibrėžti tam tikrus principus ir procedūras, kad visos valstybės narės žvejybą galėtų tvarkyti jų suverenitetui bei jurisdikcijai priklausančiuose jūrų vandenyse; (4) kadangi tarp techninių apsaugos priemonių pritaikymo žvejybos būdų įvairovei ir poreikio turėti suvienodintas lengvai taikomas taisykles turi būti nustatyta pusiausvyra; (5) kadangi Sutarties 130r straipsnio 2 dalis nustato principą, kad į visas Bendrijos priemones turi būti įtraukti aplinkos reikalavimai, ypač atsižvelgiant į atsargumo principą; (6) kadangi jūrų gyvūnų grąžinimo į jūrą praktika turėtų būti kiek įmanoma sumažinta; (7) kadangi, atsižvelgiant į konkrečias biologines sąlygas įvairiose atitinkamose zonose, turėtų būti numatyta atsiganymo plotų apsauga; (8) kadangi Taryba Direktyva 92/43/EEB ( 5 ) nustato natūralios buveinės, gyvūnijos ir augalijos apsaugos priemones; kadangi į jūros gyvūnų sąrašą, kuriam taikomas šis reglamentas, įtraukti šios direktyvos reikalavimais saugomų rūšių pavadinimai; (9) kadangi 1996 m. spalio 25 d. Europos Parlamentas priėmė rezoliuciją dėl Komisijos pranešimo apie techninių priemonių, skirtų bendrai žuvininkystės politikai, įgyvendinimą; (10) kadangi siekiant užtikrinti jūrų biologinių išteklių apsaugą ir subalansuotą žuvininkystės išteklių naudojimą, atsižvelgiant ir į žvejų, ir į vartotojų interesus, turėtų būti nustatytos techninės apsaugos priemonės, inter alia, nurodančios tinklų akių dydį ir jų derinius, tinkamus žvejoti tam tikrų rūšių žuvis bei kitas žvejybos įrankių charakteristikas, ir verslinių jūros gyvūnų dydžius bei taip pat žvejybos apribojimą tam tikrose zonose, tam tikru laiku bei naudojant tam tikrus įrankius ir priemones; (11) kadangi atsižvelgiant į mokslines rekomendacijas turi būti priimtos nuostatos dėl traukiamųjų priemonių tinklo akių padidinimo, kai žvejojamos tam tikros jūros gyvūnų rūšys, ir turi būti priimtos nuostatos dėl privalomo tinklų kvadratinėmis akimis naudojimo, nes ši priemonė gali turėti didelės įtakos sumažinant sugaunamų jūrų gyvūnų jauniklių skaičių; (12) kadangi, siekiant užkirsti kelią galimybei panaudoti netgi statomuosius įrankius mažesnėmis tinklo akimis, dėl kurių didėja pagrindinių žuvies rūšių jauniklių mirtingumo koeficientas, turi būti nustatytas statomųjų įrankių tinklo akių dydis; (13) kadangi laimikių rūšinė sudėtis ir su ja susijusi žvejyba skiriasi įvairiose geografinėse zonose; kadangi šie skirtumai pagrindžia skirtingų priemonių taikymą šiose zonose; (14) kadangi tam tikrų rūšių žuvis, kurios bus perdirbtos į žuvies miltus arba žuvies taukus, galima žvejoti mažų akių tinklu, jeigu toks žvejybos būdas nedaro neigiamos įtakos kitoms rūšims; (15) kadangi taikant verslinius dydžius reikia atsižvelgti į rūšis, kurios sudaro Bendrijos laivynų iškrovimų didžiąją dalį, ir tas rūšis, kurios išlieka gyvos paleistos atgal į jūrą; (16) kadangi tam tikrų rūšių verslinis dydis turėtų atitikti tinklo akių dydžio selektyvumą, taikomą šioms rūšims; (17) kadangi turi būti apibrėžtas būdas, kuriuo išmatuojamas jūros gyvūnų dydis; (18) kadangi siekiant apsaugoti silkės jauniklius turi būti priimtos konkrečios nuostatos dėl bretlingių žvejybos ir laikymo laive; (19) kadangi atsižvelgiant į tradicinę žvejybą tam tikrose zonose, turi būti priimtos konkrečios nuostatos dėl ančiuvių bei tunų žvejybos ir laikymo laivuose; (20) kadangi siekiant užtikrinti laivų, atitinkančių konkrečias sąlygas, žvejybos veiklos kontrolę tam tikrose zonose, laivams įplaukti į tokias zonas išduodami specialūs žvejybos leidimai, kaip nurodyta 1994 m. liepos 27 d. Tarybos reglamente (EB) Nr. 1627/94, nustatančiame bendrąsias nuostatas dėl specialių žvejybos teisių ( 6 ); (21) kadangi gaubiamaisiais tinklais žvejojant žuvų būrius, kuriuose su žuvimis gali būti ir jūrų žinduolių, kurie gali būti pagauti ir žūti; kadangi gaubiamąjį tinklą deramai naudojant, juo veiksmingai galima žvejoti tik pagrindines žuvų rūšis; kadangi jūrų žinduolius apsupti gaubiamuoju tinklu turi būti uždrausta; (22) kadangi siekiant netrukdyti moksliniams tyrimams, dirbtiniam išteklių atkūrimui arba perkėlimui, šis reglamentas neturėtų būti taikomas veikloms, kurios būtinos atliekant šiuos procesus; (23) kadangi apsaugai būtinos tam tikros priemonės įtrauktos į 1986 m. rugsėjo 22 d. Tarybos reglamentą (EEB) Nr. 2930/86, nustatantį žvejybos laivų charakteristikas ( 7 ), ir į 1993 m. spalio 12 d. Tarybos reglamentą (EEB) Nr. 2847/93, nustatantį bendrajai žuvininkystės politikai taikomą kontrolės sistemą ( 8 ), taigi neturi būti atkartojamos; (24) kadangi, jeigu apsaugai iškyla rimta grėsmė, Komisijai ir valstybėms narėms turi būti suteikti įgaliojimai imtis tinkamų laikinųjų priemonių; (25) kadangi papildomos nacionalinės išimtinai vietinio pobūdžio priemonės gali būti palaikomos arba jos gali būti patvirtinamos, Komisijai patikrinus, ar šios priemonės suderinamos su Bendrijos teisės aktais ir atitinka bendrąją žuvininkystės politiką; (26) kadangi, jeigu reikėtų išsamių šio reglamento taikymo taisyklių, jos turėtų būti priimtos Reglamento (EEB) Nr. 3760/92 ( 9 ) 18 straipsnyje nustatyta tvarka, PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:







1 straipsnis

Šis reglamentas, nustatantis technines apsaugos priemones, taikomas, kai valstybių narių suverenitetui bei jurisdikcijai priklausančiuose vandenyse, esančiuose vienoje iš 2 straipsnyje nurodytų zonų, išskyrus, jei kitaip numatyta 26 ir 33 straipsniuose, žvejojami ir iškraunami žuvininkystės ištekliai.

▼M12

1a straipsnis

4 straipsnio 2 dalies c punkte, 46 straipsnio 1 dalies b punkte ir I priedo 5 išnašoje daiktavardis „Bendrija“ pakeičiamas daiktavardžiu „Sąjunga“, padarant visus gramatinius patikslinimus, kurių reikia dėl šio pakeitimo.

▼B







I ANTRAŠTINĖ DALIS

APIBRĖŽIMAI

2 straipsnis

1. Šiame reglamente taikomi šie jūrų vandenų apibrėžimai:

a) 1 regionas

Visi vandenys į šiaurę ir į vakarus nuo linijos, nubrėžtos per tašką, kurio koordinatės 48° šiaurės platumos, 18° vakarų ilgumos, iš ten tiesiai į šiaurę iki 60° šiaurės platumos, iš ten tiesiai į rytus iki 5° rytų ilgumos, iš ten tiesiai į šiaurę iki 60° 30′ šiaurės platumos, iš ten tiesiai į rytus iki 4° vakarų ilgumos., iš ten tiesiai į šiaurę iki 64° šiaurės platumos, iš ten tiesiai į rytus iki Norvegijos pakrantės.

b) 2 regionas

Visi vandenys į šiaurę nuo 48° šiaurės platumos, tačiau išskyrus 1 regiono ir ICES IIIb, IIIc ir IIId kvadratų vandenis.

c) 3 regionas

Visi ICES VIII ir IX parajonių vandenys.

d) 4 regionas

Visi ICES X parajonio vandenys.

e) 5 regionas

Visi rytų centrinės Atlanto dalies, apimančios 34.1.1, 34.1.2, 34.1.3 kvadratus ir CECAF regiono 34 žūklės zonos 34.2.0 parajonio vandenis.

f) 6 regionas

Visi Gajanos, Prancūzijos departamento, priekrantės vandenys, priklausantys Prancūzijos suverenitetui arba jurisdikcijai.

g) 7 regionas

Visi Martinikos ir Gvadelupos, Prancūzijos departamentų, priekrantės vandenys, priklausantys Prancūzijos suverenitetui arba jurisdikcijai.

▼M13

h) 8 regionas

Visi Reunjono ir Majoto, Prancūzijos departamentų, priekrantės vandenys, priklausantys Prancūzijos suverenitetui arba jurisdikcijai.

▼M12

i) 9 regionas

Visi Juodosios jūros vandenys, atitinkantys 29 geografinį parajonį, apibrėžtą 2011 m. gruodžio 13 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1343/2011 dėl tam tikrų žvejybos BVJŽK (Bendrosios Viduržemio jūros žvejybos komisijos) susitarimo rajone nuostatų ( 10 ) I priede ir Rezoliucijoje GFCM/33/2009/2.

▼B

2. Visi raidėmis „ICES“ ir „CECAF“ šiame reglamente pažymėti geografiniai rajonai – tai Tarptautinės jūros tyrinėjimo tarybos ir Žvejybos rytų vidurio Atlante komiteto apibrėžti rajonai. Jie apibūdinti atsižvelgiant į visus vėlesnius keitimus, padarytus Komisijos komunikatuose Nr. 85/C 335/02 ( 11 ) ir Nr. 85/C 347/05 ( 12 ).

3. 1 dalyje nurodyti regionai, ypač remiantis 2 dalyje pateiktais apibrėžimais, 48 straipsnyje nustatyta tvarka gali būti skirstomi į geografines zonas.

4. Nepaisant 2 dalies, šiame reglamente:

— Kattegat iš šiaurės ribojamas linija, brėžiama nuo Skagen švyturio iki Tistlarna švyturio, o iš ten – iki artimiausio Švedijos pakrantės taško, ir iš pietų ribojamas linija, brėžiama nuo Hasenøre Head iki Gniben Point, nuo Korshage iki Spodsbjerg ir nuo Gilbjerg Head iki Kullen,

— Skagerrak iš vakarų ribojamas linija, brėžiama nuo Hanstholm švyturio iki Lindesnes švyturio, ir iš pietų ribojamas linija, brėžiama nuo Skagen švyturio ir Tistlarna švyturio, ir iš čia – iki artimiausio Švedijos pakrantės taško,

— Šiaurės jūrai priskiriamas ICES IV parajonis, ICES IIa kvadrato gretima dalis į pietus nuo 64° šiaurės platumos, ir ICES IIIa kvadrato ta dalis, kuriai netaikomas antrojoje įtraukoje pateiktas Skagerrak apibrėžimas.

3 straipsnis

Šiame reglamente:

a) jūrų gyvūnai – tai visos jūrų žuvys, įskaitant anadromų ir katadromų rūšis, kai pastarosios gyvena jūroje, vėžiagyvius ir moliuskus bei jų dalis;

b) traukiamojo tinklo akių dydis – tai tralo maišo arba tinklui pailginti naudojamo tinklinio audeklo gabalų, turimų žvejybos laive ir pritvirtintų ar tinkamų pritvirtinti prie visų traukiamųjų tinklų, akių dydis. Jis nustatomas taikant Reglamente (EEB) Nr. 2108/84 ( 13 ) nurodytą procedūrą. Šis tinklo akių apibrėžimas negalioja tinklams kvadratinėmis akimis;

c) daugiagyslė tinklinė medžiaga – tai iš dvigijo arba didesnio vijų skaičiaus suvyto siūlo pagamintas tinklinis audeklas, jeigu siūlų gijas tarp mazgų galima vieną nuo kitos atskirti nepažeidžiant gijų;

d) tinklas kvadratinėmis akimis – tai tinklo konstrukcija, kuri sumontuota taip, kad iš dviejų rinkinių lygiagrečių linijų, kurias sudaro akių vijos, vienas rinkinys yra lygiagretus ilgajai tinklo ašiai, o kitas su ja sudaro statų kampą;

e) iš kvadratinėmis akimis tinklinio audeklo pagamintos tinklo sekcijos arba išėjimo lango akies dydis – tai šios sekcijos arba traukiamajame tinkle įtaisyto lango, tinklinio audeklo akies didžiausias nustatomas dydis. Akies dydis nustatomas taikant Reglamente (EEB) Nr. 2108/84 nurodytą procedūrą;

f) bemazgis tinklas – tai tinklas, sudarytas iš keturių pusių apytikriai vienodo kraštinių ilgio akių, kurio akių kampai suformuoti supinant dviejų gretimų akių kraštines;

g) statomieji dugniniai tinklai arba pinklūs tinklai – tai bet kuris statomasis įrankis, pagamintas iš vieno tinklinio audeklo gabalo, pritvirtintas ar galintis būti pritvirtintas bet kokiomis priemonėmis prie jūros dugnos;

h) sieniniai tinklai – tai visi statomieji tinklai iš dviejų ar daugiau tinklo gabalų, sukabintų lygiagrečiai ant vienos viršutinės tinklavirvės, pritvirtinti ar galintys būti pritvirtinti bet kokiomis priemonėmis prie jūros dugno.







II ANTRAŠTINĖ DALIS

TINKLAI IR JŲ NAUDOJIMO SĄLYGOS







I SKYRIUS

NUOSTATOS DĖL TRAUKIAMŲJŲ ĮRANKIŲ

▼M2

4 straipsnis

1. Kiekviename iš regionų ar geografinių zonų, nurodytų I–V prieduose ir, kai taikoma, priklausomai nuo laikotarpio, pagrindinės rūšys, kiekvienam akių dydžio diapazonui nurodytos atitinkamame priede.

2.

a) Per bet kokį žvejybos reisą naudoti traukiamųjų tinklų derinius, kurių tinklo akių dydis sudarytų daugiau nei vieną diapazoną, draudžiama, — visame 1 ir 2 regionų plote, išskyrus Skagerrak ir Kattegat sąsiaurius, ir, kai taikoma, priklausomai nuo laikotarpio, nebent tų naudojamų tinklų akių dydžiai atitinka ne daugiau nei vieną iš leistinų tinklo medžiagos akių dydžių diapozonų derinių, nustatytų VIII priede, ir — 3 regione, išskyrus ICES IXa kvadratą į rytus nuo 7° 23′ 48′′ vakarų ilgumos, nebent tų naudojamų tinklų akių dydžiai atitinka ne daugiau nei vieną iš leistinų tinklo akių dydžių diapazonų derinių, nustatytų IX priede.

b) III, IV ir V prieduose minėtame kiekviename regione arba geografiniame rajone ir, kai taikoma, priklausomai nuo laikotarpio, per bet kokį žvejybos reisą leidžiama naudoti bet kokius traukiamųjų tinklų, kurių akių dydžių diapazonai atitinka numatytuosius atitinkamame priede, derinius.

c) Žvejybos laivų, kuriems per bet kokį žvejybos reisą nepildomas laivo žurnalas pagal Reglamento (EEB) Nr. 2847/93 6 straipsnio nuostatas, kapitonai per tą reisą Bendrijos žvejybos vandenyse nenaudoja jokių traukiamųjų tinklų, kurių tinklo akių dydžiai sudarytų daugiau nei vieną diapazoną, derinių. Šis reikalavimas netaikomas žvejybos reisams Bendrijos žvejybos vandenų 4, 5 ir 6 regionuose.

d) Laivai per bet kokį žvejybos reisą gali gabenti bet kokį traukiamųjų tinklų, kurių tinklo akių dydžių diapazonai neatitinka šio straipsnio a arba b dalyje nustatytų sąlygų, derinį, nebent visi tie tinklai surišti ir sudėti pagal Reglamento (EEB) Nr. 2847/93 20 straipsnio 1 dalies nuostatas. Bet koks pagal pirmiau minėtas nuostatas nesurištas ir nesudėtas traukiamasis tinklas laikomas naudojamu.

e) Jeigu žvejybos laivas vienu metu traukia daugiau nei vieną tinklą arba jeigu tą tinklą traukia daugiau nei vienas žvejybos laivas, kiekvieno tinklo akies dydžio diapazonas turi būti vienodas.

f) Naudoti bet kokį traukiamąjį tinklą, kurio tinklo akies dydis: — mažesnis nei 16 mm draudžiama 3 regione, išskyrus ICES IXa kvadratą į rytus nuo 7° 23′ 48 ′′ vakarų ilgumos, — mažesnis nei 40 mm draudžiama ICES IXa kvadratą į rytus nuo 7° 23′ 48′′ vakarų ilgumos, — mažesnis nei 20 mm draudžiama 4 ir 5 regionuose, — mažesnis nei 45 mm draudžiama 6 regione.

3. Žvejybos laivų kapitonai, kurie nepildo laivo žurnalo pagal Reglamento (EEB) Nr. 2847/93 6 straipsnio nuostatas, per bet kokį žvejybos reisą neturi žvejoti daugiau nei viename iš I–IV prieduose minėtų regionų arba geografinių rajonų. Šis reikalavimas netaikomas laivams, kurie per bet kokį žvejybos reisą naudoja tik traukiamuosius tinklus, kurių tinklo akies dydis yra 100 mm arba didesnis.

4.

a) Kiekvieno žvejybos reiso metu, per kurį naudotas bet koks traukiamųjų tinklų, kurių tinklo akių dydžiai sudaro daugiau nei vieną diapazoną, derinys, sugautus kiekius iškrauti draudžiama, jeigu: i) laimikis buvo sugautas 1 arba 2 regionuose, išskyrus Skagerrak ir Kattegat sąsiaurius, ir jeigu bet kokio iš naudotų tinklų akių dydis yra 100 mm arba didesnis, nebent laive laikomo laimikio procentinis santykis atitinka X priedo A skyriuje nustatytas atitinkamas sąlygas; arba ii) laimikis buvo sugautas Skagerrak ir Kattegat sąsiauriuose ir jeigu bet kokio iš naudotų tinklų akių dydis yra 90 mm arba didesnis, nebent laive laikomo laimikio procentinis santykis atitinka X priedo B skyriuje nustatytas atitinkamas sąlygas; arba iii) laimikis buvo sugautas 3 regione, išskyrus ICES IXa kvadratą į rytus nuo 7° 23' 48′′ vakarų ilgumos, ir jeigu bet kokio iš naudotų tinklų akių dydis yra 70 mm arba didesnis, nebent laive laikomo laimikio procentinis santykis atitinka XI priedo A skyriuje nustatytas atitinkamas sąlygas; arba iv) laimikis buvo sugautas ICES IXa kvadrate į rytus nuo 7° 23′ 48′′ vakarų ilgumos, ir jeigu bet kokio iš naudotų tinklų akių dydis yra 55 mm arba didesnis, nebent laive laikomo laimikio procentinis santykis atitinka XI priedo B skyriuje nustatytas atitinkamas sąlygas.

▼M6

b) Kiekvieno reiso metu, per kurį naudojami tik vieno diapazono tinklo akių dydžio traukiamieji tinklai, laimikį iškrauti draudžiama, jeigu laivuose laikomas ir regionuose arba geografinėse zonose, nurodytose I–V prieduose, sužvejotas laimikis neatitinka atitinkame priede nustatytų atitinkamų sąlygų.

▼M2

5.

a) Tikslinių žuvų rūšių ir kitų žuvų rūšių procentinė sudėtis nustatoma sudedant tikslinių žuvų rūšių ir kitų rūšių, kaip nustatyta I–V prieduose laive, laikomus arba perkrautus visus kiekius.

b) Tačiau laikomų laive tikslinių žuvų rūšių ir kitų žuvų rūšių, jeigu jos buvo sugautos tinklu arba tinklais, kuriuos vienu metu traukė daugiau nei vienas laivas, procentinės santykio išsamios nustatymo taisyklės parengiamos 48 straipsnyje numatyta tvarka.

6. Iki 2001 m. gegužės 31 d. valstybės narės praneša Komisijai apie šiame straipsnyje, 15 straipsnyje ir atitinkamuose prieduose nustatytų sąlygų taikymą. Atsižvelgdama į tas ataskaitas Komisija pateikia atitinkamus pasiūlymus. Taryba, remdamasi šiuo pasiūlymu, sprendimą priima iki 2001 m. spalio 31 d.

▼B

5 straipsnis

1. I–V, X ir XI prieduose nurodytas procentinis santykis apskaičiuojamas proporcingai visų jūros gyvūnų, surūšiuotų laive arba iškrautų, gyvam svoriui.

2. Tačiau apskaičiuojant šio straipsnio 1 dalyje nurodytą procentinį santykį žvejybos laivui, iš kurio perkrauti jūros gyvūnai, privalu atsižvelgti į jų kiekį.

3. Iš laivų, kurių kapitonai neveda laivo žurnalo pagal Reglamento (EEB) Nr. 2847/93 6 straipsnio nuostatas, į kitus laivus negalima perkrauti ir į šiuos laivus negalima priimti iš kitų laivų perkraunamų jūros gyvūnų.

4. Straipsnio 1 dalyje nurodytą procentinį santykį galima apskaičiuoti remiantis viena arba keliomis reprezentatyviosiomis imtimis.

▼M6 —————

▼B

6. Šiame straipsnyje ekvivalentinis viso norveginio omaro svoris apskaičiuojamas norveginio omaro uodegėlės svorį dauginant iš trijų.

6 straipsnis

▼M6

1.

a) Bet kuriuos dugninius tralus, danišką velkamąjį tinklą arba panašų traukiamąjį tinklą turėti laive arba naudoti draudžiama, jeigu tralo maišo skersmuo stricto sensu, išskyrus audinio sujungimus ir jo kraštus, suskaičiuojama daugiau kaip 100 tinklo akių. Ši nuostata galioja dugniniams tralams, daniškiems velkamiesiems tinklams arba panašiems traukiamiesiems tinklams, kurių tinklo akies dydžio diapazonas 90–119 mm.

▼B

b) Straipsnio 1 dalies nuostatos negalioja sijiniams tralams.

2. Visų tipų tralų vieno maišo, kalbant stricto sensu, apskritimo, bet kurioje vietoje tinklinio audinio akių skaičius negali didėti, maišo akis skaičiuojant nuo maišo pradžios galo link. Ši nuostata galioja visų tipų traukiamiesiems tinklams 55 mm dydžio arba didesnėmis akimis.

3. Tralui pailginti naudojamo tinklinio audeklo bet kurioje vietoje paimto apskritimo akių skaičius išskyrus audeklo krašto akis privalo būti ne mažesnis kaip didžiausias akių skaičius tralo maišo stricto sensu priekio perimetre, išskyrus audeklo krašto akis. Ši nuostata galioja visiems traukiamiesiems tinklams, kurių tinklinio audeklo akys yra 55 mm arba didesnės.

7 straipsnis

1.

a) Tinklinio audeklo kvadratinėmis akimis, kurių dydis ne mažesnis kaip 80 mm, sekcijos gali būti pritaisomos visiems traukiamiesiems tinklams.

b) Visiems dugniniams tralams, daniškiems velkamiesiems tinklams ar panašiems traukiamiesiems tinklamas, kurių akių dydis yra 100 mm arba didesnis, gali būti pritaisomos sekcijos, apibūdintos 1986 m. birželio 12 d. Tarybos reglamente (EEB) Nr. 1866/86, nustatančiame tam tikras technines priemones žuvininkystės išteklių apsaugai Baltijos jūros, Beltų ir Zundo sąsiaurių vandenyse ( 14 ) nuostatomis.

2. Bet kuri tinklinio audeklo kvadratinėmis akimis sekcija:

a) pritaisoma viršutinėje tinklo pusėje arba viršutinėje dalyje prieš visus tinklui pailginti naudojamus tinklinio audeklo gabalus arba taške tarp visų tinklui pailginti naudojamų tinklinio audeklo gabalų priekio ir tinklo maišo galo;

b) niekaip negali būti užtverta nei vidiniais, nei išoriniais įtaisais;

c) turi būti ne mažiau kaip 3 m ilgio, išskyrus tuos atvejus, kai sekcijos pritaisytos tinklams, kuriuos traukia mažesnės kaip 112 kW galios laivas, kuomet ji privalo būti bent 2 m ilgio;

d) gaminamos iš tinklinio audeklo be mazgų arba iš audeklo, pagaminto iš užsiveržiančių mazgų, ir pritaisomos taip, kad visą žvejojimo laiką akys būtų pilnai atviros;

e) gaminamos taip, kad akių skaičius sekcijos tinklinio audeklo priekinėje eilėje būtų lygus arba didesnis negu akių skaičius sekcijos tinklinio audeklo užpakalinėje eilėje.

3. Tinkle, kurio ne kūginėje dalyje pritaisoma tinklinio audeklo kvadratinėmis akimis sekcija, tarp visų jos kraštų ir gretimų tinklinio audeklo šonų privalo būti ne mažiau kaip 5 nesutrauktos rombinės akys.

Tinkle, kurio kūginėje dalyje pritaisoma tinklinio audeklo kvadratinėmis akimis sekcija, visa arba jos dalis, tarp seėkcijos tinklinio audeklo priešakinės eilės akių ir gretimų tinklinio audeklo kraštų privalo būti ne mažiau kaip 5 nesutrauktos rombinės akys.

▼M6

4. Nepaisant 1 straipsnio a dalies, visiems dugniniams tralams, daniškiems velkamiesiems tinklams arba panašiems traukiamiesiems tinklams, kurių tinklo akies dydžio diapazonas yra 70–79 mm, privalo būti pritaisyta sekcija kvadratinėmis akimis, kurių dydis yra 80 mm arba didesnis.

▼B

5. Nepaisant 1 straipsnio dalies a punkto, draudžiama laikyti laive Pandalus genties vėžiagyvius, sužvejotus bet kokiais dugniniais traukiamaisiais tinklais, kurių akių dydis yra ne mažesnis kaip 32 mm ir ne didesnis kaip 54 mm, nebent tinklui pritaisyta tinklinio audeklo kvadratinėmis akimis sekcija arba išėjimo langas, kurių tinklinio audeklo akių dydis ne mažesnis kaip 70 mm arba didesnis ►M6 arba su rūšiuojamuoju tinkleliu, kurio naudojimas numatytas pagal 46 straipsnyje nustatytas sąlygas ◄ .

6. 4 ir 5 straipsnio dalių reikalavimai taikomi tik 1 ir 2 regione.

7. Nustatant traukiamojo tinklo akių dydį, į visų iš tinklinio audeklo kvadratinėmis akimis pagamintų sekcijų, įterptų į tinklą, akių dydį neatsižvelgiama.

8 straipsnis

1. Draudžiama turėti laive arba naudoti visus traukiamuosius tinklus, kurių tralo maišas ištisai arba iš dalies pagamintas iš audeklo, numegzto iš storesnio kaip 8 mm vienagijo siūlo.

2. Draudžiama turėti laive arba naudoti visus traukiamuosius tinklus, kurių tralo maišas ištisai arba iš dalies pagamintas iš audeklo, numegzto iš kompleksinio siūlo, jeigu kompleksiniai siūlai yra maždaug vienodo storio ir jeigu sudėtų kompleksinių siūlų storis bet kurioje akių vietoje ne didesnis kaip 12 mm.

3. 1 ir 2 dalių nuostatos pelaginiams tralams negalioja.

9 straipsnis

1. Draudžiama turėti laive arba naudoti visus traukiamuosius tinklus, kurių tralo maišas ištisai arba iš dalies pagamintas iš bet kokios rūšies tinklinio audeklo kitokiomis negu rombinės arba kvadratinės akimis.

2. 1 straipsnio dalies nuostatos negalioja visiems traukiamiesiems tinklams, kurių maišo akių dydis yra 31 mm arba mažesnis.

▼M6

10 straipsnis

Dragoms 4 straipsnio nuostatos negalioja. Tačiau per kiekvieną reisą, jeigu laive turimos dragos, draudžiama:

a) perkrauti jūrų gyvūnus ir

b) laikyti laive arba iškrauti bet kokį kiekį jūrų gyvūnų, jeigu bent 95 % tų gyvūnų svorio nesudaro dvigeldžiai moliuskai.

▼B







II SKYRIUS

NUOSTATOS STATOMIESIEMS ĮRANKIAMS

11 straipsnis

1. VI ir VII prieduose nurodytuose regionuose arba geografinėse zonose ir, jei taikoma, atsižvelgiant į laikotarpį, draudžiama naudoti arba laikyti laive bet kokį dugninį žiauninį tinklą, pinklų tinklą arba sieninius tinklą, nebent:

a) tikslinių rūšių žuvys šiais tinklais sugautuose ir laivuose laikomuose laimikiuose sudaro ne mažiau kaip 70 %; ir

— dugninių statomų žiauninių tinklų ir pinklių tinklų akių dydis atitinka vienos iš atitinkamame priede nustatytų kategorijų, — sieninio tinklo vienoje dalyje, kurioje akys mažiausios, jų dydis atitinka vienos iš atitinkamame priede nustatytų kategorijų. b)

▼M12

Ši nukrypti leidžianti nuostata taikoma nedarant poveikio 34b straipsnio 2 dalies c punktui.

▼B

2. Mažiausias tikslinių rūšių procentinis santykis gali būti apskaičiuojamas sudedant visų sugautų tikslinių rūšių kiekius.

▼M12

11a straipsnis

9 regione inkarinių žiauninių tinklų, naudojamų paprastiesiems otams žvejoti, tinklinio audeklo mažiausias akių dydis turi būti 400 mm.

▼B

12 straipsnis

1. 11 straipsnio 1 dalyje nurodytas procentinis santykis apskaičiuojamas proporcingai visų jūros gyvūnų, surūšiuotų laive arba iškrautų, gyvajam svoriui.

2. 1 straipsnio dalyje nurodytas procentinis santykis gali būti apskaičiuojamas remiantis viena arba keliomis reprezentatyviosiomis imtimis.

13 straipsnis

11 ir 12 straipsniai netaikomi lašišinių žuvų, nėgių arba miksinų laimikiams.







III SKYRIUS

BENDROSIOS NUOSTATOS DĖL TINKLŲ IR JŲ NAUDOJIMO SĄLYGOS

14 straipsnis

Išrūšiavimas atliekamas nedelsiant, laimikį iškračius iš tinklo arba tinklų.

▼M2

15 straipsnis

1. Sugauti jūros gyvūnų kiekiai, didesni už leistiną procentinį santykį, nurodytą I–VII, X ir XI prieduose, negali būti iškrauti, nes jie prieš kiekvieną iškrovimą paleidžiami į jūrą.

2. Visą laiką per žvejybos reisą ir užbaigus rūšiuoti sugautus kiekius, laive laikomų tikslinių rūšių procentinis santykis, nurodytas I–VII prieduose, privalo būti ne mažesnis kaip pusė mažiausio tikslinių rūšių procentinio santykio, nurodyto minėtuose prieduose.

3. Žvejybos laivų kapitonai, kuriems privaloma pildyti laivo žurnalą, užtikrina, kad per pirmas 24 valandas pasibaigus žvejybos reisui, mažiausias tikslinių rūšių procentinis santykis, nurodytas I–VII, X ir XI prieduose, apskaičiuojamas kasdieninio laivo žurnalo pildymo metu pagal Reglamento (EEB) Nr. 2847/93 6 straipsnio reikalavimus.

4. Jeigu žvejybos reiso metu laivas iš naujo įplaukia į I–V prieduose minėtus regionus arba geografinius rajonus, ankstesniame regione arba geografiniame rajone per šį žvejybos reisą sugautų ir laikomų laive tikslinių žuvų rūšių mažiausio procentinio santykio, nustatyto I–VII, X ir XI prieduose, turi būti pradėta laikytis per dvi valandas.

▼B

16 straipsnis

Nenaudotinos jokios priemonės, galinčios bet kurioje tinklo vietoje užkimšti akį arba kitaip sumažinti jos matmenis.

Šia nuostata nedraudžiama naudoti tam tikras priemones, kurių sąrašas ir techninis aprašymas parengiamas 48 straipsnyje nustatyta tvarka.







III DALIS

JŪROS GYVŪNŲ VERSLINIS DYDIS

▼M12

17 straipsnis

Jūrų gyvūnas laikomas per mažo dydžio, jeigu jo matmenys yra mažesni už XII ir XIIa prieduose atitinkamoms rūšims ir atitinkamoms geografinėms zonoms nustatytus minimalius matmenis.

▼B

18 straipsnis

1. Jūros gyvūnų dydis nustatomas remiantis XIII priede nurodytomis nuostatomis.

2. Kai jūros gyvūnų dydžiui nustatyti numatytas daugiau kaip vienas būdas, gyvūnas laikomas verslinio dydžio, jeigu naudojant vieną iš numatytų būdų, gautas jūros gyvūno dydis lygus arba didesnis už atitinkamą verslinį gyvūno dydį.

3. Visų rūšių, kurių verslinis dydis pateiktas XII priede, omarus, langustus, dvigeldžius ir pilvakojus moliuskus laikyti laive ir iškrauti galima tik neišdarinėtus.

▼M6

4.

a) Daugiausia 1 % skaičiuojant pagal svorį, bendro valgomųjų krabų arba jų dalių laimikio, sugauto dugninėmis gaudyklėmis, laikomo laive per bet kokį reisą arba iškrauto bet kokio reiso pabaigoje, gali sudaryti nutrauktos žnyplės.

b) Daugiausia 75 kg nutrauktų krabų žnyplių iš bet kokiais žvejybos įrankiais, išskyrus dugnines gaudykles, sugauto valgomųjų krabų laimikio galima laikyti laive bet kada per reisą arba iškrauti reiso pabaigoje.

▼B

19 straipsnis

1. Ne verslinio dydžio jūrų gyvūnų negalima laikyti laive, perkrauti, iškrauti, gabenti, sandėliuoti, parduoti, rodyti arba siūlyti parduoti; juos nedelsiant reikia paleisti į jūrą.

2. 1 straipsnio dalis netaikoma:

a) sardinėms, ančiuviams, silkėms, stauridėms ir skumbrėms, ne daugiau kaip 10 % kiekvienos iš šių rūšių bendro laimikio, kuris laikomas laive, gyvojo svorio. Ne verslinio dydžio sardinių, ančiuvių, silkių, stauridžių ir skumbrių procentinis santykis, atlikus rūšiavimą arba iškrovus, apskaičiuojamas pagal visų laive laikytų jūros gyvūnų gyvąjį svorį. Procentinis santykis gali būti apskaičiuojamas remiantis viena arba keliomis reprezentatyviosiomis imtimis. 10 % riba negali būti viršijama perkraunant, iškraunant, gabenant, sandėliuojant, rodant arba parduodant.

b) jūros gyvūnams, kitiems negu I–V prieduose apibrėžtos tikslinės rūšys, naudojant tinklus mažesnėmis kaip 16 mm akimis arba 16–32 mm, ir sužvejotiems traukiamaisiais įrankiais, kurių tinklo akis mažesnė kaip 32 mm, jeigu minėti jūros gyvūnai nerūšiuojami, neparduodami, nerodomi arba nesiūlomi parduoti žmonėms vartoti.

3. Tačiau ne verslinio dydžio sardinės, ančiuviai, skumbrės arba stauridės, sužvejotos naudoti kaip gyvas jaukas, gali būti laikomos laive, jeigu jos laikomos gyvos.

▼M12

4. 2 ir 3 dalys 9 regionui netaikomos.







IIIa

ANTRAŠTINĖ DALIS

PRIEMONĖS Į JŪRĄ IŠMETAMAM ŽUVŲ KIEKIUI SUMAŽINTI

19a straipsnis

Draudimas atrinkti geriausių rūšių žuvis

1. 1, 2, 3 ir 4 regionuose draudžiama į jūrą išmesti tų rūšių žuvis, kurioms taikoma kvota ir kurias galima teisėtai iškrauti žvejybos operacijų metu.

2. 1 dalyje nurodytos nuostatos nedaro poveikio šiame reglamente ar bet kuriuose kituose žvejybos srities Sąjungos teisėkūros procedūra priimamuose aktuose nustatytiems įpareigojimams.

19b straipsnis

Reikalavimo plaukti į kitą žvejybos rajono nuostatos ir draudimas paleisti žuvis

1. Žvejojant 1, 2, 3 ir 4 regionuose, jeigu sužvejotų neverslinio dydžio atlantinių skumbrių, atlantinių silkių ar paprastųjų stauridžių kiekis yra didesnis kaip 10 % vienos žvejybos operacijos bendrojo sužvejoto žuvų kiekio, laivas turi plaukti į kitą žvejybos rajoną.

2. 1, 2, 3 ir 4 regionuose draudžiama paleisti atlantines skumbres, atlantines silkes ar paprastąsias staurides tinklo visiškai neįkėlus į laivą ir taip žvejybos laivui atsikratyti negyvų ar dvesiančių žuvų.

▼B







IV DALIS

KONKREČIOS NUOSTATOS DĖL TAM TIKRŲ JŪROS GYVŪNŲ ŽVEJYBOS

20 straipsnis

Apribojimai žvejojant silkes

1. Draudžiama laive laikyti silkes, sužvejotas toliau išvardytose geografinėse zonose nurodytais laikotarpiais:

a) nuo sausio 1 d. iki balandžio 30 d., geografinėjė zonoje į šiaurės rytus nuo linijos, nubrėžtos tarp Kintyre kyšulio ir Corsewall Point;

b) nuo liepos 1 d. iki spalio 31 d., geografinėjė zonoje, kurio koordinatės: — vakarinė Danijos pakrantė ties 55° 30′ šiaurės platumos, — 55° 30′ šiaurės platumos, 7° 00′ rytų ilgumos, — 57° 00′ šiaurės platumos, 7° 00′ rytų ilgumos, — vakarinė Danijos pakrantė ties 57° 00′ šiaurės platumos;

c) nuo rugpjūčio 15 d. iki rugsėjo 15 d., zonoje, nuo 6 iki 12 mylios Jungtinės Karalystės rytinės pakrantėje, matuojant nuo bazinės linijos tarp 55° 30′ ir 55° 45′ šiaurės platumos;

▼M12 —————

▼B

e) nuo rugpjūčio 15 d. iki rugsėjo 15 d., zonoje, nuo 6 iki 12 mylios Jungtinės Karalystės rytinės pakrantėje, matuojant nuo bazinės linijos tarp 54° 10′ ir 54° 45′ šiaurės platumos;

▼M3

i) nuo rugsėjo 15 d. iki lapkričio 15 d. toje Tarptautinės jūros tyrinėjimo tarybos (ICES) VIIa kvadrato dalyje, kurią apibrėžia Meno salos pakrantė ir tiesios linijos, paeiliui nubrėžtos tarp toliau nurodytų koordinačių: — 54°20'00″ šiaurės platumos, 04°25'05″ vakarų ilgumos ir 54°20'00″ šiaurės platumos, 03°57'02″ vakarų ilgumos, — 54°20'00″ šiaurės platumos, 03°57'02″ vakarų ilgumos ir 54°17'05″ šiaurės platumos, 03°56'08″ vakarų ilgumos, — 54°17'05″ šiaurės platumos, 03°56'08″ vakarų ilgumos ir 54°14'06″ šiaurės platumos, 03°57'05″ vakarų ilgumos, — 54°14'06″ šiaurės platumos, 03°57'05″ vakarų ilgumos ir 54°00'00″ šiaurės platumos, 04°07'05″ vakarų ilgumos, — 54°00'00″ šiaurės platumos, 04°07'05″ vakarų ilgumos ir 53°51'05″ šiaurės platumos, 04°27'08″ vakarų ilgumos, — 53°51'05″ šiaurės platumos, 04°27'08″ vakarų ilgumos ir 53°48'00″ šiaurės platumos, 04°50'00″ vakarų ilgumos, — 53°48'05″ šiaurės platumos, 04°50'00″ vakarų ilgumos ir 54°04'05″ šiaurės platumos, 04°50'00″ vakarų ilgumos; ii) nuo rugsėjo 21 d. iki gruodžio 31 d. toje VIIa kvadrato dalyje, kurią apibrėžia toliau pateiktos koordinatės: — rytinė Šiaurės Airijos pakrantė 54°15′ šiaurės platumos, — 54°15′ šiaurės platumos, 5°15′ vakarų ilgumos, — 53°50′ šiaurės platumos, 5°50′ vakarų ilgumos, — rytinė Airijos pakrantė 53°50′ šiaurės platumos; f)

▼B

g) apskritus metus ICES VIIa kvadrate, geografinėje zonoje tarp vakarinių Škotijos, Anglijos ir Velso pakrančių ir linijos, išvestos 12 mylių atstumu nuo pakrantės bazinės linijos, pietuose brėžiamos iki 53° 20′ šiaurės platumos ir šiaurės vakaruose brėžiamos iki linijos, Galloway kyšulį (Škotijoje) jungiančios su Point of Ayre (Man saloje);

h) apskritus metus Logan Bay, apibrėžiamas kaip vandenys į rytus nuo linijos, brėžiamos nuo Longan kyšulio 54° 44′ šiaurės platumos ir 4° 59′ vakarų ilgumos link Laggantalluch Head, esančio 54° 41′ šiaurės platumos ir 4° 58′ vakarų ilgumos;

i) 1997 m. ir kas trečiais metais po to, nuo sausio menėsio antrojo penktadienio, per 16 iš eilės dienų, zonoje, apibrėžtoje šiomis koordinatėmis: — Airijos pietryčių pakrantė 52° 00′ šiaurės platumos, — 52° 00′ šiaurės platumos ir 6° 00′ vakarų ilgumos, — 52° 30′ šiaurės platumos ir 6° 00′ vakarų ilgumos, — Airijos pietryčių pakrantė 52° 30′ šiaurės platumos;

j) 1997 m. ir kas trečiais metais po to, nuo lapkričio mėnesio pirmojo penktadienio, per 16 iš eilės dienų, zonoje, apibrėžtoje šiomis koordinatėmis: — Airijos pietinė pakrantė 9° 00′ vakarų ilgumos, — 51° 15′ šiaurės platumos ir 9° 00′ vakarų ilgumos, — 51° 15′ šiaurės platumos ir 11° 00′ vakarų ilgumos, — 52° 30′ šiaurės platumos ir 11° 00′ vakarų ilgumos, — Airijos vakarinė pakrantė 52° 30′ šiaurės platumos;

k) 1998 m. ir kas trečiais metais po to, nuo lapkričio mėnesio pirmojo penktadienio, per 16 iš eilės dienų, zonoje, apibrėžtoje šiomis koordinatėmis: — Airijos pietinė pakrantė 9° 00′ vakarų ilgumos, — 51° 15′ šiaurės platumos ir 9° 00′ vakarų ilgumos, — 51° 15′ šiaurės platumos ir 7° 30′ vakarų ilgumos, — Airijos pietinė pakrantė 52° 00′ šiaurės platumos.

2. Laive gali būti laikomi silkių, sugautų bet kuriame iš nurodytų rajonų, kiekiai, jeigu jie neviršija 5 % bendro laive laikomų jūros gyvūnų, sugautų atskirai kiekvienoje zonoje per vieną iš nurodytų laikotarpių, gyvojo svorio.

3. Nepaisant 1 dalies f punkto ii papunkčio ir h punkto, laivuose, kurių ilgis neviršija 12,2 m, stovinčiuose Airijos ir Šiaurės Airijos rytinės pakrantės tarp 53° 00′ ir 55° 00′ šiaurės platumos uostuose, gali būti laikomos silkės, sugautos 1 dalies f punkto ii papunktčiu ir h punktu nustatytose zonose. Leidžiama žvejoti tik dreifuojančiais tinklais 54 mm arba didesnėmis akimis.

▼M12

20a straipsnis

Atlantinės silkės žvejybos apribojimai ICES IIa kvadrato Sąjungos vandenyse

Sausio 1 d.–vasario 28 d. ir gegužės 16 d.–gruodžio 31 d. draudžiama iškrauti arba laikyti laive ICES IIa kvadrato Sąjungos vandenyse sužvejotą atlantinę silkę.

▼B

21 straipsnis

Apribojimai žvejojant bretlingius, kad būtų apsaugotos silkės

1. Draudžiama laive laikyti bretlingius, sužvejotus toliau nurodytose geografinėse zonose per nurodytus laikotarpius:

a) nuo sausio 1 d. iki kovo 31 d. ir nuo spalio 1 d. iki gruodžio 31 d., ICES statistiniame rajone 39E8. Šiame reglamente ICES rajonas – tai rajonas, ribojamas linija, brėžiama iš Jungtinės Karalystės rytinės pakrantės taško 55° 00′ šiaurės platumos tiesiai į rytus iki taško 1° 00′ vakarų ilgumos, iš ten tiesiai į šiaurę iki taško 55° 30′ šiaurės platumos ir iš ten tiesiai į vakarus iki Jungtinės Karalystės pakrantės;

b) nuo sausio 1 d. iki kovo 31 d. ir nuo spalio 1 d. iki gruodžio 31 d., Moray įlankos vidaus vandenyse į vakarus nuo 3° 30′ vakarų ilgumos ir Forth įlankos vidaus vandenyse į vakarus nuo 3° 00′ vakarų ilgumos;

c) nuo liepos 1 d. iki spalio 31 d. geografinėjė zonoje, apibrėžtoje šiomis koordinatėmis: — Danijos vakarinė pakrantė 55° 30′ šiaurės platumos, — 55° 30′ šiaurės platumos, 7° 00′ rytų ilgumos, — 57° 00′ šiaurės platumos, 7° 00′ rytų ilgumos, — Danijos vakarinė pakrantė 57° 00′ šiaurės platumos.

2. Tačiau laive gali būti laikomi bretlingių, sužvejotų bet kurioje nurodytų zonų, kiekiai, jeigu jie neviršija 5 % bendro laive laikomų jūros gyvūnų, sužvejotų atskirai kiekvienoje zonoje per vieną iš nurodytų laikotarpių, gyvojo svorio.

22 straipsnis

Apribojimai žvejojant skumbres

1. Draudžiama laive laikyti skumbres, sužvejotas geografinėse zonose, apibrėžtose šiomis koordinatėmis:

— Jungtinės Karalystės pietinės pakrantės taškas 2° 00′ vakarų ilgumos,

— 49° 30′ šiaurės platumos ir 2° 00′ vakarų ilgumos,

— 49° 30′ šiaurės platumos ir 7° 00′ vakarų ilgumos,

— 52° 00′ šiaurės platumos ir 7° 00′ vakarų ilgumos,

— Jungtinės Karalystės vakarinės pakrantės taškas 52° 00′ šiaurės platumos,

išskyrus tuos atvejus, kai skumbrių svoris neviršija 15 % gyvojo svorio, skaičiuojant nuo skumbrių ir kitų jūros gyvūnų, laikomų laive ir sugautų šioje zonoje, bendro svorio.

2. 1 straipsnio dalis netaikoma:

a) laivams, žvejojantiems tik žiauniniais tinklais ir (arba) rankinėmis ūdomis;

b) laivams, žvejojantiems dugniniais tralais, daniškais velkamaisiais tinklais ar kitais panašiais traukiamaisiais tinklais, jeigu šiuose laivuose laikomų jūros gyvūnų mažiausiai 75 % gyvojo svorio, apskaičiuojamo kaip procentinis santykis nuo bendro visų jūros gyvūnų, laikomų laive, gyvojo svorio, sudaro ne ančiuviai, silkės, stauridės, skumbrės, pelaginiai galvakojai ir sardinės;

c) laivams, neturintiems įrankių skumbrėms žvejoti, ir laivams, į kuriuos skumbrės perkraunamos.

3. Visos skumbrės laive laikomos sužvejotomis 1 straipsnio dalyje nurodytoje zonoje, išskyrus tas skumbres, kurios, kituose papunkčiuose nustatyta tvarka, buvo deklaruotos kaip turėtos laive, prieš jam įplaukiant į šią zoną.

Laivo, kuriame laikomos skumbrės, ir kuris ketina įplaukti į šią zoną bei jame žvejoti, kapitonas valstybės narės, kurios zonoje jis ketina žvejoti, kontrolės institucijai ne anksčiau kaip 36 valandos ir ne vėliau kaip 24 valandos iki laivui įplaukiant į šią zoną praneša apie apskaičiuotą savo atplaukimo laiką ir vietą.

Įplaukdamas į zoną, kapitonas kompetetingai kontrolės institucijai praneša apie laive turimus skumbrių kiekius, kurie įrašyti laivo žurnale. Gali būti reikalaujama, kad laivo kapitonas kompetetingos kontrolės institucijos nustatytu laiku ir jos nurodytoje vietoje savo sugavimus ir laivo žurnalą pateiktų patikrinti. Laikas patikrinimui atlikti negali būti skiriamas vėliau kaip po šešių valandų nuo to momento, kada kompetetinga kontrolės institucija gauna pranešimą apie laive laikomų skumbrių kiekį, o vieta privalo būti kiek įmanoma arčiau to taško, ties kuriuo laivas įplaukia į zoną.

Laivo, ketinančio įplaukti į zoną, kad į jį būtų perkrautos skumbrės, kapitonas valstybės narės, kurios zonoje skumbrės perkraunamos, kompetetingai kontrolės institucijai ne anksčiau kaip 36 valandos ir ne vėliau kaip 24 valandos iki perkrovimo pradžios praneša apie numatomą operacijos laiką ir vietą. Užbaigus perkrovimą kapitonas kompetetingai kontrolės institucijai nedelsdamas praneša apie į jo laivą perkrautų skumbrių kiekį.

▼M6 —————

▼B

23 straipsnis

Apribojimai žvejojant ančiuvius

1. Laive laikyti pelaginiais tralais ICES VIIIc kvadrate sužvejotus ančiuvius arba pelaginiais tralais ančiuvius šiame rajone žvejoti draudžiama.

2. Pelaginius tralus ir gaubiamuosius tinklus 1 straipsnio dalyje nurodytame rajone vienu metu turėti laive draudžiama.

▼M7 —————

▼B

25 straipsnis

Apribojimai gaudant krevetes, kad būtų apsaugotos plekšniažuvės

1. Draudžiama laikyti laive paprastąsias ir Aesop krevetes, sugautas dugniniais velkamaisiais tinklais, kurių akių dydis 16–31 mm, jeigu laive nesumontuotas veikiantis įtaisas, skirtas iš karto po sugavimo plekšniažuves atskirti nuo paprastųjų ir Aesop krevečių.

▼M5

2. Ne vėliau nei 2002 m. liepos 1 d. paprastosios krevetės ir Aesop krevetės gaudomos selektyviuoju arba rūšiuojamąjį tinklelį turinčiu tralu pagal išsamias taisykles, kurias valstybės narės parengia pagal 46 straipsnį. Tas taisykles galima taikyti tik tinklams, traukiamiems žvejybos laivų.

▼B

3. Laive, neatitinkančiame 1 ir 2 straipsnio dalyse nurodytų nuostatų, gali būti laikomos paprastosios arba Aesop krevetės, jeigu jų kiekis neviršija 5 % laive laikomų jūros gyvūnų bendro gyvojo svorio.

26 straipsnis

Apribojimai žvejojant lašišas ir šlakius

1. Lašišų ir šlakių negalima laikyti laive arba perkrauti, iškrauti, gabenti, sandėliuoti, parduoti, rodyti arba siūlyti parduoti, kadangi šias žuvis privalu nedelsiant paleisti atgal į jūrą, jeigu jos buvo sužvejotos:

— vandenyse, esančiuose už šešių mylių juostos, matuojant nuo valstybių narių bazinės linijos 1, 2, 3 ir 4 regionuose,

— nukrypstant nuo 2 straipsnio 1 dalies, 1, 2, 3 ir 4 regionuose, kurie yra ne valstybių narių suverenitetui arba jurisdikcijai priklausančiuose vandenyse, išskyrus Grenlandijos ir Farerų salų suverenitetui arba jurisdikcijai priklausančius vandenis,

— žvejojant visais traukiamaisiais tinklais.

2. 1 straipsnio dalis netaikoma lašišoms ir šlakiams, sužvejotiems Skagerrak ir Kattegat.

27 straipsnis

Apribojimai žvejojant norvegines menkenes, kad būtų apsaugotos kitos pailgosios žuvys

1. Draudžiama laikyti laive norveginę menkenę, sužvejotą bet kokiu traukiamuoju įrankiu zonose, kurių ribos nustatomos linija sujungiant šiuos taškus:

— iš Jungtinės Karalystės rytinėje pakrantėje 56° šiaurės platumos iki 2° rytų ilgumos esančio taško,

— į šiaurę iki 58° šiaurės platumos, į vakarus iki 0° 30′ vakarų ilgumos, į šiaurę iki 59° 15′ šiaurės platumos, į rytus iki 1° rytų ilgumos, į šiaurę iki 60° šiaurės platumos, į vakarus iki 0° 00′ vakarų ilgumos,

— iš ten į šiaurę iki 60° 30′ šiaurės platumos, į vakarus iki Šetlendų salų pakrantės, tada į vakarus nuo 60° šiaurės platumos vakarinėje Šetlendų pakrantėje iki 3° vakarų ilgumos, į pietus iki 58° 30′ šiaurės platumos,

— ir galiausiai į vakarus iki Jungtinės Karalystės pakrantės.

2. Laive gali būti laikomi norveginės menkenės, sužvejotos 1 straipsnio dalyje nurodytoje zonoje ir nurodytais įrankiais, kiekiai, jeigu jie neviršija 5 % laive laikomų jūros gyvūnų, sugautų minėtoje zonoje minėtais įrankiais, bendro svorio.

28 straipsnis

Apribojimai žvejojant jūrų lydeką

1. Draudžama žvejoti visais tralais, daniškais velkamaisiais tinklais arba panašiais traukiamaisiais tinklais toliau nurodytose geografinėse zonose ir nurodytais laikotarpiais:

▼M6

a) nuo spalio 1 d. iki kitų metų sausio 31 d., geografinėje zonoje, apibrėžtoje linijomis, paeiliui jungiančiomis šias koordinates: — 43°46,5′ šiaurės platumos, 7°54,4′ vakarų ilgumos, — 44°1,5′ šiaurės platumos, 7°54,4′ vakarų ilgumos, — 43°25′ šiaurės platumos, 9°12′ vakarų ilgumos, — 43°10′ šiaurės platumos, 9° 12′ vakarų ilgumos;

▼M6 —————

▼B

c) nuo gruodžio 1 d. iki kitų metų paskutinės vasario mėnesio dienos, geografinėje zonoje, kurios ribos nustatytos sujungus šias koordinates: — Portugalijos vakarinėje pakrantėje taškas 37° 50′ šiaurės platumos, — 37° 50′ šiaurės platumos, 9° 08′ vakarų ilgumos, — 37° 00′ šiaurės platumos, 9° 07′ vakarų ilgumos, — Portugalijos vakarinėje pakrantėje taškas 37° 00′ šiaurės platumos.

2. Draudžiama 1 straipsnio dalyje nurodytose zonose ir nurodytais laikotarpiais turėti laive bet kokius tralus, daniškus velkamuosius tinklus arba panašius traukiamuosius tinklus, nebent šios priemonės surištos ir sudėtos laikantis Reglamento (EEB) Nr. 2847/93 20 straipsnio 1 dalyje nustatytų reikalavimų.

29 straipsnis

▼M6

Sąlygos, taikomos pagrindiniame jūrinės plekšnės neršimo rajone

▼B

1. Laivams, kurių bendras ilgis viršija 8 m, dugninius tralus, daniškus velkamuosius tinklus arba panašius traukiamuosius įrankius draudžiama naudoti šiose geografinėse zonose:

a) 12 mylių zonoje prie Prancūzijos pakrantės, į šiaurę nuo 51° 00′ šiaurės platumos, prie Belgijos ir Olandijos pakrančių iki 53° 00′ šiaurės platumos, matuojant nuo bazinių linijų;

b) zonoje, nustatytoje jungiant šias koordinates: — Danijos vakarinėje pakrantėje taškas 57° 00′ šiaurės platumos, — 57° 00′ šiaurės platumos, 7° 15′ rytų ilgumos, — 55° 00′ šiaurės platumos, 7° 15′ rytų ilgumos, — 55° 00′ šiaurės platumos, 7° 00′ rytų ilgumos, — 54° 30′ šiaurės platumos, 7° 00′ rytų ilgumos, — 54° 30′ šiaurės platumos, 7° 30′ rytų ilgumos, — 54° 00′ šiaurės platumos, 7° 30′ rytų ilgumos, — 54° 00′ šiaurės platumos, 6° 00′ rytų ilgumos, — 53° 50′ šiaurės platumos, 6° 00′ rytų ilgumos, — 53° 50′ šiaurės platumos, 5° 00′ rytų ilgumos, — 53° 30′ šiaurės platumos, 5° 00′ rytų ilgumos, — 53° 30′ šiaurės platumos, 4° 15′ rytų ilgumos, — 53° 00′ šiaurės platumos, 4° 15′ rytų ilgumos, — Olandijos pakrantėje taškas 53° 00′ šiaurės platumos;

c) 12 mylių zonoje Danijos vakarinėje pakrantėje nuo 57° 00′ šiaurės platumos iki Hirtshals švyturio šiaurėje, matuojant nuo bazinių linijų.

2.

a) Tačiau laivams, kuriems pagal Reglamento (EB) Nr. 1627/94 7 straipsnio 3 dalies nuostatas išduotas specialus žvejybos leidimas, 1 straipsnio dalyje nurodytuose rajonuose leidžiama žvejoti sijiniais tralais. Draudžiama naudoti bet kokius sijiniais tralus, kurių sijos ilgis didesnis kaip 9 m, arba visus sijinius tralus, su sijomis, kurių jungtinis ilgis, gautas sudėjus atskirų sijų ilgius, didesnis kaip 9 m, arba jeigu sijos ilgį galima padidinti daugiau kaip 9 m, išskyrus tuos tinklus, kurių akies dydis ne mažesnis kaip 16 mm ir ne didesnis kaip 31 mm. Tralo sijos ilgis matuotinas tarp kraštutinių tralo taškų, įskaitant visus tralo priedus.

b) Nepaisant Reglamento (EB) Nr. 1627/94 1 straipsnio 2 dalies, specialūs leidimai, nurodyti a punkte, gali būti išduoti laivams, kurių laivo bendras ilgis viršija 8 m.

c) Laivai, kuriems išduoti a ir b punktuose nurodyti specialūs žvejybos leidimai, atitinka šiuos kriterijus: — laivai turi būti įrašyti į kiekvienos valstybės narės Komisijai teiktinus sąrašus su bendrąja laivų variklių galia kiekviename sąraše, ne didesne už bendrą variklių galią, kuri kiekvienai valstybei narei tenka 1998 m. sausio 1 d., — laivo variklio galia yra ne didesnė kaip 221 kilovatas (kW) bet kokiu metu, o sumažintos galios variklių atveju, ne didesnė kaip 300 kW iki sumažinimo.

d) Bet kurį į sąrašą įrašytą laivą galima pakeisti kitu laivu arba laivais, jeigu: — po šio pakeitimo nepadidėja c punkto pirmoje įtraukoje nurodyta kiekvienai valstybei narei tenkanti bendroji variklių galia, — pakeičiamojo laivo variklio galia ne didesnė kaip 221 kW bet kokiu metu, — pakeičiamojo laivo variklio galia nesumažinta, ir — pakeičiamojo laivo bendras ilgis neviršija 24 m.

e) Į valstybės narės sąrašą įrašyto laivo variklis gali būti pakeistas, jeigu: — pakeitus variklį, laivo variklio galia neviršija 221 kW bet kokiu metu, — pakeičiamo variklio galia nesumažinta, ir — pakeičiamo variklio galia nėra tokia, kad po šio pakeitimo padidėtų c punkto pirmoje įtraukoje nurodyta tos valstybės narės bendroji variklių galia.

f) Žvejybinos laivams, neatitinkantiems šioje dalyje išdėstytų kriterijų, išduoti specialūs žvejybos leidimai panaikinami.

3. Nepaisant 2 dalies a punkto nuostatų, laivams, turintiems specialius žvejybos leidimus ir kurių pagrindinė veikla yra gaudyti paprastąsias krevetes, leidžiama naudoti sijinius tralus, kurių sijos jungtinis ilgis, gaunamas sudėjus kiekvienos sijos ilgį, yra didesnis kaip 9 m, kai naudojami tinklai ne mažesnėmis kaip 80 mm ir ne didesnėmis kaip 99 mm akimis, jeigu šiam laivui išduotas papildomas specialus žvejybos leidimas. Šis papildomas žvejybos leidimas peržiūrimas kiekvienais metais.

Laivą arba laivus, turinčius aukščiau nurodytą specialų žvejybos leidimą, galima pakeisti kitu laivu jeigu:

— pakeičiamo laivo talpa ne didesnė kaip 70 GRT ir laivo bendras ilgis neviršija 20 m, arba

— pakeičiamo laivo galia ne didesnė kaip 180 kW ir jo bendras ilgis neviršija 20 m.

Žvejybos laivams, nebeatitinkantiems šioje straipsnio dalyje išdėstytų kriterijų, išduotas papildomas specialus žvejybos leidimas visam laikui panaikinamas.

4.

a) Nukrypstant nuo 1 straipsnio dalies: — laivams, kurių variklio galia bet kokiu metu ne didesnė kaip 221 kW, o sumažintos galios variklių atveju, ne didesnė kaip 300 kW iki galios sumažinimo, ►M3 leidžiama žvejoti toje straipsnio dalyje nurodytose zonose naudojant dugninį tralą su kėtoklėmis arba daniškaisiais velkamaisiais tinklais ◄ , — suporintiems laivams, kurių bendra variklių galia ne didesnė kaip 221 kW bet kokiu metu, o sumažintos galios variklių atveju, ne didesnė kaip 300 kW iki galios sumažinimo, leidžiama žvejoti toje straipsnio dalyje nurodytose zonose naudojant porinius dugninius tralus.

▼M3

b) Tačiau laivams su didesne kaip 221 kW variklio galia leidžiama naudoti dugninius tralus su kėtoklėmis arba daniškuosius velkamuosius tinklus, o suporintiems laivams su didesne kaip 221 kW variklių galia leidžiama naudoti dugninius porinius tralus, jeigu: — laive laikomas tobių ir (arba) bretlingių laimikis, sužvejotas nurodytose zonose, sudaro ne mažiau kaip 90 % bendro laive laikomų jūros gyvūnų, sužvejotų šiose zonose, gyvojo svorio, ir — laive laikomas jūros plekšnių ir (arba) jūros liežuvių kiekis, sugautas nurodytose zonose, sudaro ne daugiau kaip 2 % bendro laive laikomų jūros gyvūnų, sužvejotų šiose zonose, gyvojo svorio, — arba i) ►M3 — jei tai yra dugniniai tralai su kėtoklėmis arba dugniniai poriniai tralai, jų tinklo akies dydis yra ne mažesnis kaip 100 mm, ir ◄ — laive laikomas jūrinių plekšnių ir (arba) jūros liežuvių kiekis, sužvejotas nurodytose zonose, sudaro ne daugiau kaip 5 % bendro laive laikomų jūros gyvūnų, sužvejotų šiose zonose, gyvojo svorio; — arba ii) — naudojamų tinklų akių dydis ne mažesnis kaip 80 mm, ir — šiuos tinklus draudžiama naudoti Prancūzijos pakrantėje 12 mylių zonoje į šiaurę nuo 51° 00′ šiaurės platumos, ir — laive laikomas ►M1 jūrų plekšnės ir jūrų liežuvio kiekiai ◄ , sugautas nurodytose zonose, sudaro ne daugiau kaip 5 % bendro laive laikomų jūros gyvūnų, sužvejotų šiose zonose, gyvojo svorio; iii) ▼M3 iv) jei tai yra daniškasis velkamasis tinklas, jo tinklo akių dydis yra ne mažesnis kaip 100 mm. ▼B

5. ►M3 Zonose, kuriose negalima naudoti sijinių tralų, tralų su kėtoklėmis, dugninių porinių tralų arba daniškųjų velkamųjų tinklų ◄ , draudžiama laive turėti šiuos tinklus, nebent jie surišti ir sudėti laikantis Reglamento (EEB) Nr. 2847/93 20 straipsnio 1 dalyje nustatytų reikalavimų.

6. Išsamios šio straipsnio įgyvendinimo taisyklės nustatomos 48 straipsnyje nustatyta tvarka.

▼M12

29a straipsnis

Tobinių žvejybos uždraudimas ICES IV parajonyje

1. Draudžiama iškrauti arba laikyti laive tobines, sugautas geografiniame rajone, kuris ribojasi su rytine Anglijos ir Škotijos pakrante ir kurio ribos nustatomos loksodromomis paeiliui sujungiant toliau išvardytus taškus (jų padėtis nustatoma pagal WGS84 koordinačių sistemą):

— rytinė Anglijos pakrantė 55°30′ šiaurės platumos,

— 55°30′ šiaurės platumos, 01°00′ vakarų ilgumos,

— 58°00′ šiaurės platumos, 01°00′ vakarų ilgumos,

— 58°00′ šiaurės platumos, 02°00′ vakarų ilgumos,

— rytinė Škotijos pakrantė 02°00′ vakarų ilgumos.

2. Leidžiama žvejyba mokslinių tyrimų tikslais, siekiant stebėti tobinių išteklius rajone ir žvejybos draudimo poveikį.

▼M10

29b straipsnis

Norveginių omarų žvejybos apribojimai

1. Toliau nurodytais laikotarpiais žvejyba:

i) dugniniais tralais ar panašiais velkamaisiais tinklais, kurie liečia jūros dugną; ir

ii) omarų bei krabų gaudyklėmis draudžiama geografinėse zonose, apribotose laksodromomis, sujungiančiomis šiuos pagal WGS84 standartą nustatytus taškus: a) nuo birželio 1 d. iki rugpjūčio 31 d.: 42°23′ šiaurės platumos, 08°57′ vakarų ilgumos 42°00′ šiaurės platumos, 08°57′ vakarų ilgumos 42°00′ šiaurės platumos, 09°14′ vakarų ilgumos 42°04′ šiaurės platumos, 09°14′ vakarų ilgumos 42°09′ šiaurės platumos, 09°09′ vakarų ilgumos 42°12′ šiaurės platumos, 09°09′ vakarų ilgumos 42°23′ šiaurės platumos, 09°15′ vakarų ilgumos 42°23′ šiaurės platumos, 08°57′ vakarų ilgumos; b) nuo gegužės 1 d. iki rugpjūčio 31 d.: 37°45′ šiaurės platumos, 009°00′ vakarų ilgumos 38°10′ šiaurės platumos, 009°00′ vakarų ilgumos 38°10′ šiaurės platumos, 009°15′ vakarų ilgumos 37°45′ šiaurės platumos, 009°20′ vakarų ilgumos.

2. Nukrypstant nuo 1 dalyje nustatyto draudimo, žvejyba dugniniais tralais ar panašiais velkamaisiais tinklais, kurie liečia jūros dugną, 1 dalies b punkte nustatytose geografinėse zonose ir laikotarpiais leidžiama su sąlyga, kad norveginių omarų priegauda neviršytų 2 % bendro viso sugauto kiekio svorio.

▼M12

3. Nukrypstant nuo 1 dalyje nustatyto draudimo, žvejyba omarų ir krabų gaudyklėmis, kuriomis nesugaunami norveginiai omarai, leidžiama toje dalyje nustatytuose geografiniuose rajonuose ir juose nustatytais laikotarpiais.

▼M10

4. 1 dalyje nenurodytose geografinėse zonose ir laikotarpiais norveginių omarų priegauda negali viršyti 5 % bendro viso sugauto kiekio svorio.

5. Valstybės narės užtikrina, kad 1 dalyje nenurodytose geografinėse zonose ir laikotarpiais laivų, žvejojančių dugniniais tralais ar panašiais velkamaisiais tinklais, kurie liečia jūros dugną, žvejybinės pastangos lygiai neviršytų atitinkamos valstybės narės laivų žvejybinės pastangos lygių atitinkamais laikotarpiais ir tose pačiose geografinėse zonose 2004 m.

6. Valstybės narės praneša Komisijai apie priemones 5 dalyje nustatytai prievolei įvykdyti. Komisijai nustačius, kad valstybės narės priemonėmis prievolė neįvykdoma, ji gali pasiūlyti priemonių pakeitimus. Nesant Komisijos ir atitinkamos valstybės narės susitarimo dėl priemonių, Komisija gali patvirtinti priemones pagal Reglamento (EB) Nr. 2371/2002 ( 15 ) 30 straipsnio 2 dalyje nurodytą tvarką.

▼M12

29c straipsnis

ICES VI parajonio juodadėmės menkės Rockall zona

1. Rockall zonoje draudžiama visa juodadėmių menkių žvejyba, išskyrus ilgosiomis ūdomis, žvejybos rajonuose, kurių ribos nustatomos loksodromomis paeiliui sujungiant toliau išvardytus taškus (jų padėtis nustatoma pagal WGS84 koordinačių sistemą):

— 57°00′ šiaurės platumos, 15°00′ vakarų ilgumos,

— 57°00′ šiaurės platumos, 14°00′ vakarų ilgumos,

— 56°30′ šiaurės platumos, 14°00′ vakarų ilgumos,

— 57°30′ šiaurės platumos, 15°00′ vakarų ilgumos,

— 57°00′ šiaurės platumos, 15°00′ vakarų ilgumos.

29d straipsnis

Atlantinių menkių, juodadėmių menkių ir paprastųjų merlangų žvejybos ICES VI parajonyje apribojimai

1. Visa atlantinių menkių, juodadėmių menkių ir paprastųjų merlangų žvejybos veikla draudžiama toje ICES VIa kvadrato dalyje, kuri yra į rytus ar pietus nuo laksodromų, paeiliui sujungiančių toliau išvardytus taškus (jų padėtis nustatoma pagal WGS84 koordinačių sistemą):

— 54°30′ šiaurės platumos, 10°35′ vakarų ilgumos,

— 55°20′ šiaurės platumos, 09°50′ vakarų ilgumos,

— 56°30′ šiaurės platumos, 09°20′ vakarų ilgumos,

— 56°40′ šiaurės platumos, 08°55′ vakarų ilgumos,

— 57°00′ šiaurės platumos, 09°00′ vakarų ilgumos,

— 57°20′ šiaurės platumos, 09°20′ vakarų ilgumos,

— 57°50′ šiaurės platumos, 09°20′ vakarų ilgumos,

— 58°10′ šiaurės platumos, 09°00′ vakarų ilgumos,

— 58°40′ šiaurės platumos, 07°40′ vakarų ilgumos,

— 59°00′ šiaurės platumos, 07°30′ vakarų ilgumos,

— 59°20′ šiaurės platumos, 06°30′ vakarų ilgumos,

— 59°40′ šiaurės platumos, 06°05′ vakarų ilgumos,

— 59°40′ šiaurės platumos, 05°30′ vakarų ilgumos,

— 60°00′ šiaurės platumos, 04°50′ vakarų ilgumos,

— 60°15′ šiaurės platumos, 04°00′ vakarų ilgumos.

2. Kiekvienas šio straipsnio 1 dalyje nurodytame rajone esantis žvejybos laivas užtikrina, kad visi laive turimi žvejybos įrankiai būtų surišti ir sukrauti pagal 2009 m. lapkričio 20 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 1224/2009, nustatančio Bendrijos kontrolės sistemą, kuria užtikrinamas bendrosios žuvininkystės politikos taisyklių laikymasis ( 16 ) 47 straipsnį.

3. Nukrypstant nuo 1 dalies, toje dalyje nurodytame rajone žvejybos veikla leidžiama naudojant prie strypų tvirtinamus pakrančių pasyviuosius tinklus, dragas šukutėms gaudyti, dragas midijoms gaudyti, rankines ūdas, traukiamąsias automatines ūdas, gaubiamuosius tinklus ir pakrančių velkamuosius tinklus, dugnines gaudykles ir krabų bei omarų gaudykles, jeigu:

a) laive yra arba naudojami tik šie žvejybos įrankiai: prie strypų tvirtinami pakrančių pasyvieji tinklai, dragos šukutėms gaudyti, dragos midijoms gaudyti, rankinės ūdos, traukiamosios automatinės ūdos, gaubiamieji tinklai ir pakrančių velkamieji tinklai, dugninės gaudyklės ir krabų bei omarų gaudyklės; ir

b) laive yra, iškraunamos arba pristatomos į krantą tik šios žuvys: atlantinės skumbrės, atlantiniai polakai, ledjūrio menkės ir lašišos, ir tik šie kiautuotieji vėžiagyviai: moliuskai ir vėžiagyviai.

4. Nukrypstant nuo 1 dalies, žvejybos veiklą toje dalyje nurodytame rajone leidžiama vykdyti naudojant tinklus, kurių tinklinio audeklo akies dydis mažesnis kaip 55 mm, jeigu:

a) laive nėra tinklo, kurio tinklinio audeklo akies dydis yra 55 mm arba didesnis, ir

b) be atlantinių silkių, atlantinių skumbrių, europinių sardinių, apvaliųjų sardinėlių, paprastųjų stauridžių, atlantinių šprotų, šiaurinių žydrųjų merlangų, smulkiadyglių saulažuvių ir atlantinių argentinų, laive nelaikoma kitų žuvų.

5. Nukrypstant nuo 1 dalies, toje dalyje žvejybos veiklą nurodytame rajone leidžiama vykdyti naudojant žiauninius tinklus, kurių tinklinio audeklo akies dydis didesnis kaip 120 mm, jeigu:

a) jais žvejojama rajone į pietus nuo 59 šiaurės platumos;

b) didžiausias vieno laivo naudojamo žiauninio tinklo ilgis – 20 km;

c) žvejybos operacija trunka ne ilgiau kaip 24 valandas; ir

d) ne daugiau kaip 5 % sužvejoto žuvų kiekio sudaro paprastieji merlangai ir atlantinės menkės.

6. Nukrypstant nuo 1 dalies, toje dalyje žvejybos veiklą nurodytame rajone leidžiama vykdyti naudojant žiauninius tinklus, kurių tinklinio audeklo akies dydis didesnis kaip 90 mm, jeigu:

a) jie naudojami tik iki trijų jūrmylių atstumu nuo kranto ir ne ilgiau kaip 10 dienų per kalendorinį mėnesį;

b) didžiausias naudojamo žiauninio tinklo ilgis – 1 000 m;

c) žvejybos operacija trunka ne ilgiau kaip 24 valandas; ir

d) bent 70 % sužvejoto žuvų kiekio sudaro mažadėmiai katrykliai.

7. Nukrypstant nuo 1 dalies, leidžiama žvejoti norveginius omarus toje dalyje nustatytame rajone, jeigu:

a) naudojamuose žvejybos įrankiuose yra rūšiuojamasis tinklelis, kaip nurodyta XIVa priedo 2–5 punktuose; arba XIVc priede aprašytas tinklinio audeklo gabalas kvadratinėmis akimis, arba naudojamas kitas didelio selektyvumo žvejybos įrankis;

b) žvejybos įrankis pagamintas naudojant ne mažesnio kaip 80 mm dydžio akių tinklinį audeklą;

c) bent 30 % laive laikomų sužvejotų žuvų masės yra norveginiai omarai.

Remdamasi STECF palankia nuomone, Komisija priima įgyvendinimo aktus, kuriuose a punkte nurodytu tikslu apibrėžia lygiaverčio didelio selektyvumo žvejybos įrankius.

8. 7 dalis netaikoma rajone, kurį apibrėžia laksodromos, paeiliui sujungiančios toliau išvardytus taškus (jų padėtis nustatoma pagal WGS84 koordinačių sistemą):

— 59°05′ šiaurės platumos, 06°45′ vakarų ilgumos,

— 59°30′ šiaurės platumos, 06°00′ vakarų ilgumos,

— 59°40′ šiaurės platumos, 05°00′ vakarų ilgumos,

— 60°00′ šiaurės platumos, 04°00′ vakarų ilgumos,

— 59°30′ šiaurės platumos, 04°00′ vakarų ilgumos,

— 59°05′ šiaurės platumos, 06°45′ vakarų ilgumos.

9. Nukrypstant nuo 1 dalies, leidžiama žvejoti tralais, daniškais velkamaisiais tinklais ar panašiais žvejybos įrankiais toje dalyje nustatytame rajone, jeigu:

a) ilgesniuose kaip 15 m bendro ilgio laivuose visų turimų tinklų mažiausias tinklinio audeklo akies dydis – 120 mm, o visuose kituose laivuose – 110 mm;

b) jeigu mažiau kaip 90 % laive laikomo sužvejotų žuvų kiekio sudaro ledjūrio menkės, naudojamame žvejybos įrankyje yra XIVc priede aprašytas tinklinio audeklo gabalas kvadratinėmis akimis; ir

c) jeigu bendras laivo ilgis yra 15 m ar trumpesnis, nepaisant laive laikomo ledjūrio menkių kiekio, naudojamame žvejybos įrankyje yra XIVd priede aprašytas tinklinio audeklo gabalas kvadratinėmis akimis.

10. Ne vėliau kaip 2015 m. sausio 1 d. ir ne vėliau kaip kas dvejus metus po to, Komisija, atsižvelgdama į STECF mokslines rekomendacijas, įvertina 9 dalyje nurodytų žvejybos įrankių savybes ir prireikus pateikia Europos Parlamentui ir Tarybai pasiūlymą dėl 9 dalies pakeitimo.

11. 9 dalis netaikoma rajone, kurį apibrėžia laksodromos, paeiliui sujungiančios toliau išvardytus taškus (jų padėtis nustatoma pagal WGS84 koordinačių sistemą):

— 59°05′ šiaurės platumos, 06°45′ vakarų ilgumos,

— 59°30′ šiaurės platumos, 06°00′ vakarų ilgumos,

— 59°40′ šiaurės platumos, 05°00′ vakarų ilgumos,

— 60°00′ šiaurės platumos, 04°00′ vakarų ilgumos,

— 59°30′ šiaurės platumos, 04°00′ vakarų ilgumos,

— 59°05′ šiaurės platumos, 06°45′ vakarų ilgumos.

12. Nuo sausio 1 d. iki kovo 31 d. ir nuo spalio 1 d. iki gruodžio 31 d. kiekvienais metais draudžiama vykdyti bet kokią žvejybos veiklą naudojant 2008 m. gruodžio 18 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 1342/2008, nustatančio menkių išteklių ir šių išteklių žvejybos būdų daugiametį planą ( 17 ), I priede nurodytus žvejybos įrankius ICES VIa rajone, kurio ribos nustatomos loksodromomis paeiliui sujungiant toliau išvardytus taškus (jų padėtis nustatoma pagal WGS84 koordinačių sistemą):

— 55°25 šiaurės platumos, 7°07 vakarų ilgumos,

— 55°25 šiaurės platumos, 7°00 vakarų ilgumos,

— 55°18 šiaurės platumos, 6°50 vakarų ilgumos,

— 55°17 šiaurės platumos, 6°50 vakarų ilgumos,

— 55°17 šiaurės platumos, 6°52 vakarų ilgumos,

— 55°25 šiaurės platumos, 7°07 vakarų ilgumos.

Nei žvejybos laivo kapitonas, nei kitas laive esantis asmuo neliepia arba neleidžia laive esančiam asmeniui mėginti žvejoti, iškrauti į krantą, perkrauti ar laikyti laive nurodytame rajone sužvejotų žuvų.

13. Kiekviena atitinkama valstybė narė įgyvendina kiekvienais metais nuo sausio 1 d. iki gruodžio 31 d. laivuose vykdomą stebėjimo programą, kad iš laivų, kuriems taikomos 5, 6, 7 ir 9 dalyse numatytos nukrypti leidžiančios nuostatos, sužvejotų ir į jūrą išmetamų žuvų būtų galima imti ėminius. Stebėjimo programos vykdomos nepažeidžiant atitinkamose taisyklėse nustatytų įpareigojimų, jas įgyvendinant sužvejotų atlantinių menkių, juodadėmių menkių ir paprastųjų merlangų kiekį ir į jūrą išmestų šių rūšių žuvų kiekį siekiama apytikriai apskaičiuoti bent 20 % tikslumu.

14. Atitinkamos valstybės narės parengia laivų, kuriems taikoma stebėjimo programa, bendro sužvejoto žuvų kiekio ir į jūrą išmesto žuvų kiekio kiekvienais kalendoriniais metais ataskaitą ir ją ne vėliau kaip po tų kalendorinių metų einančių kitų metų vasario 1 d. pateikia Komisijai.

15. Ne vėliau kaip 2015 m. sausio 1 d. ir ne vėliau kaip kas dvejus metus po to, Komisija, atsižvelgdama į STECF mokslines rekomendacijas, įvertina atlantinių menkių, juodadėmių menkių ir paprastųjų merlangų išteklių 1 dalyje nurodytame regione padėtį ir prireikus pateikia Europos Parlamentui ir Tarybai pasiūlymą dėl šio straipsnio pakeitimo.

29e straipsnis

Atlantinių menkių žvejybos apribojimai ICES VII parajonyje

1. Nuo vasario 1 d. iki kovo 31 d. kiekvienais metais draudžiama vykdyti bet kokią žvejybos veiklą ICES VII parajonio žvejybos rajone, kurį sudaro ICES statistiniai stačiakampiai: 30E4, 31E4, 32E3. Šis draudimas netaikomas šešių jūrmylių atstumu nuo bazinės linijos.

2. Nukrypstant nuo 1 dalies, toje dalyje nurodytame rajone ir laikotarpiais leidžiama žvejybos veikla naudojant prie strypų tvirtinamus pakrančių pasyviuosius tinklus, dragas šukutėms gaudyti, dragas midijoms gaudyti, gaubiamuosius tinklus, pakrančių velkamuosius tinklus, rankines ūdas, traukiamąsias automatines ūdas, dugnines gaudykles ir krabų bei omarų gaudykles, jeigu:

a) laive yra arba naudojami tik šie žvejybos įrankiai: prie strypų tvirtinami pakrančių pasyvieji tinklai, dragos šukutėms gaudyti, dragos midijoms gaudyti, gaubiamieji tinklai, pakrančių velkamieji tinklai, rankinės ūdos, traukiamosios automatinės ūdos, dugninės gaudyklės ir krabų bei omarų gaudyklės; ir

b) laive iškraunamos, yra arba pristatomos į krantą tik šios žuvys: atlantinės skumbrės, atlantiniai polakai ir lašišos, ar šie kiautuotieji vėžiagyviai: moliuskai ir vėžiagyviai.

3. Nukrypstant nuo 1 dalies, žvejybos veiklą toje dalyje nurodytame rajone leidžiama vykdyti naudojant tinklus, kurių tinklinio audeklo akies dydis mažesnis kaip 55 mm, jeigu:

a) laive nėra tinklo, kurio tinklinio audeklo akies dydis yra 55 mm arba didesnis; ir

b) be atlantinių silkių, atlantinių skumbrių, europinių sardinių, apvaliųjų sardinėlių, paprastųjų stauridžių, atlantinių šprotų, šiaurinių žydrųjų merlangų, smulkiadyglių saulažuvių ir atlantinių argentinų, laive nelaikoma kitų žuvų.

29f straipsnis

Specialios melsvųjų molvų apsaugos taisyklės

1. Nuo kovo 1 d. iki gegužės 31 d. kiekvienais metais per vieną žvejybos reisą laive draudžiama laikyti didesnį kaip 6 tonų melsvųjų molvų kiekį ICES VIa kvadrate, kurio ribos nustatomos loksodromomis paeiliui sujungiant toliau išvardytus taškus (jų padėtis nustatoma pagal WGS84 koordinačių sistemą):

a) Škotijos kontinentinio šelfo pakraštys: — 59°58′ šiaurės platumos, 07°00′ vakarų ilgumos, — 59°55′ šiaurės platumos, 06°47′ vakarų ilgumos, — 59°51′ šiaurės platumos, 06°28′ vakarų ilgumos, — 59°45′ šiaurės platumos, 06°38′ vakarų ilgumos, — 59°27′ šiaurės platumos, 06°42′ vakarų ilgumos, — 59°22′ šiaurės platumos, 06°47′ vakarų ilgumos, — 59°15′ šiaurės platumos, 07°15′ vakarų ilgumos, — 59°07′ šiaurės platumos, 07°31′ vakarų ilgumos, — 58°52′ šiaurės platumos, 07°44′ vakarų ilgumos, — 58°44′ šiaurės platumos, 08°11′ vakarų ilgumos, — 58°43′ šiaurės platumos, 08°27′ vakarų ilgumos, — 58°28′ šiaurės platumos, 09°16′ vakarų ilgumos, — 58°15′ šiaurės platumos, 09°32′ vakarų ilgumos, — 58°15′ šiaurės platumos, 09°45′ vakarų ilgumos, — 58°30′ šiaurės platumos, 09°45′ vakarų ilgumos, — 59°30′ šiaurės platumos, 07°00′ vakarų ilgumos, — 59°58′ šiaurės platumos, 07°00′ vakarų ilgumos;

b) Rosemary pakrantė: — 60°00′ šiaurės platumos, 11°00′ vakarų ilgumos, — 59°00′ šiaurės platumos, 11°00′ vakarų ilgumos, — 59°00′ šiaurės platumos, 09° 00′ vakarų ilgumos, — 59°30′ šiaurės platumos, 09°00′ vakarų ilgumos, — 59° 30′ šiaurės platumos, 10°00′ vakarų ilgumos, — 60°00′ šiaurės platumos, 10°00′ vakarų ilgumos, — 60°00′ šiaurės platumos, 11°00′ vakarų ilgumos.

Išskyrus rajoną, kurio ribos nustatomos loksodromomis paeiliui sujungiant toliau išvardytus taškus (jų padėtis nustatoma pagal WGS84 koordinačių sistemą):

— 59°15′ šiaurės platumos, 10°24′ vakarų ilgumos,

— 59°10′ šiaurės platumos, 10°22′ vakarų ilgumos,

— 59°08′ šiaurės platumos, 10°07′ vakarų ilgumos,

— 59°11′ šiaurės platumos, 09°59′ vakarų ilgumos,

— 59°15′ šiaurės platumos, 09°58′ vakarų ilgumos,

— 59°22′ šiaurės platumos, 10°02′ vakarų ilgumos,

— 59°23′ šiaurės platumos, 10°11′ vakarų ilgumos,

— 59°20′ šiaurės platumos, 10°19′ vakarų ilgumos,

— 59°15′ šiaurės platumos, 10°24′ vakarų ilgumos.

2. Įplaukiančio į 1 dalyje nurodytus žvejybos rajonus ir iš jų išplaukiančio žvejybos laivo kapitonas laivo žurnale įrašo įplaukimo bei išplaukimo datą, laiką ir vietą.

3. Bet kuriame iš dviejų 1 dalyje nurodytų žvejybos rajonų, jeigu laivas turi sugavęs 6 tonas melsvųjų molvų:

a) jis nedelsdamas nutraukia žvejybą ir išplaukia iš žvejybos rajono;

b) jam neleidžiama iš naujo įplaukti į bet kurį iš šių žvejybos rajonų, kol į krantą neiškraunamas jo sužvejotų žuvų kiekis;

c) draudžiama iš šio laivo į jūrą išmesti bet kokį melsvųjų molvų kiekį.

4. 2002 m. gruodžio 16 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 2347/2002, nustatančio konkrečius prieinamumo reikalavimus ir susijusias sąlygas, taikomas giliavandenių žuvų išteklių žvejybai ( 18 ), 8 straipsnyje nurodyti stebėtojai, paskirti į žvejybos laivus, esančius viename iš 1 dalyje nurodytų žvejybos rajonų, be to straipsnio 4 dalyje nurodytų pareigų, siekia, kad būtų tinkamai imamos sužvejotų melsvųjų molvų imtys, todėl išmatuoja imčių žuvis ir nustato jų lytinę brandą. Remdamosi STECF rekomendacija, valstybės narės nustato išsamius imčių ėmimo protokolus ir palygina rezultatus.

5. Nuo vasario 15 d. iki balandžio 15 d. kiekvienais metais dugniniais tralais, ilgosiomis ūdomis ir žiauniniais tinklais draudžiama žvejoti rajone, kurio ribos nustatomos loksodromomis paeiliui sujungiant toliau išvardytus taškus (jų padėtis nustatoma pagal WGS84 koordinačių sistemą):

— 60°58′76″ šiaurės platumos, 27°27′32″ vakarų ilgumos,

— 60°56′02″ šiaurės platumos, 27°31′16″ vakarų ilgumos,

— 60°59′76″ šiaurės platumos, 27°43′48″ vakarų ilgumos,

— 61°03′00″ šiaurės platumos, 27°39′41″ vakarų ilgumos,

— 60°58′76″ šiaurės platumos, 27°27′32″ vakarų ilgumos.

29g straipsnis

Paprastųjų jūrinių ešerių žvejybai ICES I ir II parajonių tarptautiniuose vandenyse taikomos priemonės

1. Specializuotą paprastųjų jūrinių ešerių žvejybą ICES I ir II parajonių tarptautiniuose vandenyse leidžiama vykdyti tik nuo liepos 1 d. iki gruodžio 31 d. kiekvienais metais laivams, kurie anksčiau yra vykdę paprastųjų jūrinių ešerių žvejybą NEAFC reguliuojamame rajone, kaip apibrėžta 2010 m. gruodžio 15 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1236/2010, kuriuo nustatoma kontrolės ir vykdymo užtikrinimo sistema, taikytina Konvencijos dėl būsimo daugiašalio bendradarbiavimo šiaurės rytų Atlanto žvejybos rajonuose ( 19 ), 3 straipsnio 3 dalyje.

2. Laivais žvejojant kitų rūšių žuvis ribojama paprastųjų jūrinių ešerių priegauda, kad ji nebūtų didesnė kaip 1 % bendro laive laikomo sužvejoto žuvų kiekio.

3. Žvejojant šios rūšies žuvis sužvejotiems ir išskrostiems bei be galvų (įskaitant japonišką pjovimą) paprastiesiems jūriniams ešeriams taikomas perskaičiavimo koeficientas 1,70.

4. Nukrypstant nuo Reglamento (ES) Nr. 1236/2010 9 straipsnio 1 dalies b punkto, tokią žvejybos veiklą vykdančių laivų kapitonai apie sužvejotų žuvų kiekius praneša kiekvieną dieną.

5. Leidimas žvejoti paprastuosius jūrinius ešerius galioja ne tik laikantis Reglamento (ES) Nr. 1236/2010 5 straipsnio nuostatų, bet ir tik tuo atveju, jeigu žvejybos laivų pagal to reglamento 9 straipsnio 1 dalį perduodamos ataskaitos registruojamos pagal jo 9 straipsnio 3 dalį.

6. Valstybės narės užtikrina, kad moksliniai stebėtojai su jų vėliava plaukiojančiuose laivuose rinktų mokslinę informaciją. Renkamą informaciją sudaro bent pagal gylį skirstomi sudėties duomenys apie sužvejotų žuvų lytį, amžių ir ilgį. Valstybių narių kompetentingos valdžios institucijos šią informaciją praneša ICES.

7. Komisija valstybėms narėms praneša, kurią dieną NEAFC sekretoriatas NEAFC susitariančiosioms šalims pranešė, kad bendras leidžiamas sužvejoti kiekis yra visiškai išnaudotas. Nuo tos dienos valstybės narės uždraudžia su jų vėliavomis plaukiojantiems laivams vykdyti specializuotą paprastųjų jūrinių ešerių žvejybą.

29h straipsnis

Parprastųjų jūrinių ešerių žvejybai Irmingerio jūroje ir gretimuose vandenyse taikomos priemonės

1. Paprastuosius jūrinius ešerius draudžiama žvejoti ICES V parajonio tarptautiniuose vandenyse ir ICES XII ir XIV parajonių Sąjungos vandenyse.

Nukrypstant nuo pirmos pastraipos, leidžiama žvejoti jūrinius ešerius nuo gegužės 11 d. iki gruodžio 31 d. žvejybos rajone, kurio ribos nustatomos loksodromomis paeiliui sujungiant toliau išvardytus taškus (jų padėtis nustatoma pagal WGS84 koordinačių sistemą) (toliau – paprastųjų jūrinių ešerių apsaugos rajonas):

— 64°45′ šiaurės platumos, 28°30′ vakarų ilgumos,

— 62°50′ šiaurės platumos, 25°45′ vakarų ilgumos,

— 61°55′ šiaurės platumos, 26°45′ vakarų ilgumos,

— 61°00′ šiaurės platumos, 26°30′ vakarų ilgumos,

— 59°00′ šiaurės platumos, 30°00′ vakarų ilgumos,

— 59°00′ šiaurės platumos, 34°00′ vakarų ilgumos,

— 61°30′ šiaurės platumos, 34°00′ vakarų ilgumos,

— 62°50′ šiaurės platumos, 36°00′ vakarų ilgumos,

— 64°45′ šiaurės platumos, 28°30′ vakarų ilgumos.

2. Nepaisant 1 dalies, Sąjungos teisės aktu gali būti leidžiama žvejoti paprastuosius jūrinius ešerius už paprastųjų jūrinių ešerių apsaugos rajono ribų Irmingerio jūroje ir gretimuose vandenyse nuo gegužės 11 d. iki gruodžio 31 d. kiekvienais metais, jei yra mokslinė rekomendacija, ir jei tame geografiniame rajone NEAFC nustatė paprastųjų jūrinių ešerių išteklių atkūrimo planą. Šioje žvejyboje dalyvauja tik atitinkamų valstybių narių tinkamus leidimus gavę Sąjungos laivai, apie kuriuos pranešta Komisijai, kaip reikalaujama pagal Reglamento (ES) Nr. 1236/2010 5 straipsnį.

3. Draudžiama naudoti tralus, kurių tinklinio audeklo akies dydis yra mažesnis kaip 100 mm.

4. Žvejojant šios rūšies žuvis sužvejotiems ir išskrostiems bei be galvų (įskaitant japonišką pjovimą) paprastiesiems jūriniams ešeriams taikomas perskaičiavimo koeficientas 1,70.

5. Žvejybos laivų, žvejybos veiklą vykdančių ne paprastųjų jūrinių ešerių apsaugos rajone, kapitonai Reglamento (ES) Nr. 1236/2010 9 straipsnio 1 dalies b punkte nustatytą sužvejotų žuvų kiekio ataskaitą pateikia kiekvieną dieną, užbaigę tų kalendorinių metų dienos žvejybos operacijas. Šioje ataskaitoje nurodomi laive laikomi sužvejotų žuvų kiekiai, sugauti po paskutinio pranešimo apie sužvejotus žuvų kiekius.

6. Leidimas žvejoti paprastuosius jūrinius ešerius galioja ne tik laikantis Reglamento (ES) Nr. 1236/2010 5 straipsnio nuostatų, bet ir tik tuo atveju, kai žvejybos laivų pagal to reglamento 9 straipsnio 1 dalį perduodamos ataskaitos registruojamos pagal jo 9 straipsnio 3 dalį.

7. 6 dalyje nurodytos ataskaitos rengiamos pagal atitinkamas taisykles.

▼B







V DALIS

TAM TIKRŲ ŽVEJYBOS BŪDŲ IR SU JA SUSIJUSIŲ VEIKLŲ APRIBOJIMAI

30 straipsnis

Apribojimai naudojant dugninius traukiamuosius tinklus

1. Draudžiama laivuose laikyti arba naudoti visus sijinius tralus, kurių sijos ilgis didesnis kaip 24 m, arba sijinius tralus, kurių sijos jungtinis ilgis, gautas sudėjus atskirų sijų ilgius, didesnis kaip 24 m, arba jeigu sijos ilgį galima padidinti daugiau kaip 24 m. Sijinio tralo sijos ilgis matuojamas tarp kraštinių sijos taškų, įskaitant visus priedus.

▼M12

1a. 1 dalis 9 regionui netaikoma.

▼B

2. Laivams draudžiama naudoti visus sijinius tralus, kurių akių dydis yra nuo 32 mm iki 99 mm, šiose geografinėse zonose:

a) Šiaurės jūroje į šiaurę nuo šiuos taškus jungiančios linijos: — iš Jungtinės Karalystės rytinėje pakrantėje 53° šiaurės platumos esančio taško, — iš ten į rytus iki 55° šiaurės platumos, 5° rytų ilgumos, — iš ten į šiaurę iki 56° šiaurės platumos, — ir galiausiai į rytus iki Danijos vakarinės pakrantės taško, esančio 56° šiaurės platumos;

▼M1

b) ICES Vb kvadratas ir ICES VI parajonis į šiaurę nuo 56o šiaurės platumosx.

▼B

Laivuose draudžiama laikyti a ir b punktuose nurodytus sijinius tralus, kurių akių dydis yra nuo 32 mm iki 99 mm, nebent jie surišti ir sudėti laikantis Reglamento (EEB) Nr. 2847/93 20 straipsnio 1 dalyje nustatytų reikalavimų.

3. 2 dalies a punkte nustatytoje geografinėje zonoje laivams draudžiama naudoti visus dugninius tralus su kėtoklėmis, dugninius porinio tralavimo tinklus arba daniškus velkamuosius tinklus, kurių akių dydis yra nuo 80 mm iki 99 mm. Šioje zonoje laive draudžiama laikyti visus dugninius tralus su kėtoklėmis, dugninius porinio tralavimo tinklus arba daniškus velkamuosius tinklus, kurių akių dydis yra nuo 80 mm iki 99 mm, nebent šie tinklai surišti ir sudėti laikantis Reglamento (EEB) Nr. 2847/93 20 straipsnio 1 dalyje nustatytų reikalavimų.

▼M8

4. Laivams draudžiama naudoti bet kokius dugninius tralus arba panašius velkamuosius tinklus, kurie liečiasi prie jūros dugno zonoje, apribotoje linija, jungiančia šias koordinates:







Platuma 59o54 Š Ilguma 6o55 V Platuma 59o47 Š Ilguma 6o47 V Platuma 59o37 Š Ilguma 6o47 V Platuma 59o37 Š Ilguma 7o39 V Platuma 59o45 Š Ilguma 7o39 V Platuma 59o54 Š Ilguma 7o25 V

▼M9

5. Laivams draudžiama naudoti bet kokius žiauninius tinklus, pinklius tinklus ar sieninius tinklus didesniame nei 200 metrų gylyje ir bet kokius dugninius tralus arba panašius velkamuosius tinklus, kurie liečia jūros dugną zonoje, apribotoje linija, jungiančia šias koordinates:

a) zonoje pavadinimu „Madeira ir Kanarų salos“



27° 00′ šiaurės platumos 19° 00′ vakarų ilgumos 26° 00′ šiaurės platumos 15° 00′ vakarų ilgumos 29° 00′ šiaurės platumos 13° 00′ vakarų ilgumos 36° 00′ šiaurės platumos 13° 00′ vakarų ilgumos 36° 00′ šiaurės platumos 19° 00′ vakarų ilgumos

b) zonoje pavadinimu „Azorai“



36° 00′ šiaurės platumos 23° 00′ vakarų ilgumos 39° 00′ šiaurės platumos 23° 00′ vakarų ilgumos 42° 00′ šiaurės platumos 26° 00′ vakarų ilgumos 42° 00′ šiaurės platumos 31° 00′ vakarų ilgumos 39° 00′ šiaurės platumos 34° 00′ vakarų ilgumos 36° 00′ šiaurės platumos 34° 00′ vakarų ilgumos.

▼B

31 straipsnis

Netradiciniai žvejybos būdai

1. Jūros gyvūnus gaudyti naudojant sprogmenis, nuodingas arba paralyžiuojančias medžiagas arba elektros srovę draudžiama.

2. Parduoti, rodyti arba siūlyti parduoti jūros gyvūnus, sugautus naudojant visų rūšių mechanines svaidomąsias žvejybos priemones, draudžiama.

▼M12

31a straipsnis

Žvejyba naudojant elektros srovę ICES IVc ir IVb kvadratuose

1. Nukrypstant nuo 31 straipsnio, žvejyba plačiažiočiais tralais naudojant elektros srovės impulsus leidžiama ICES IVc ir IVb kvadratuose į pietus nuo loksodromos, kuri jungia toliau nurodytus taškus (jų padėtis nustatoma pagal WGS84 koordinačių sistemą):

— nuo taško, esančio rytinėje Jungtinės Karalystės pakrantėje 55°šiaurės platumos,

— eina į rytus iki 55° šiaurės platumos, 5° rytų ilgumos,

— toliau eina į šiaurę iki 56° šiaurės platumos,

— ir galiausiai į rytus iki vakarinės Danijos pakrantės taško 56° šiaurės platumos.

2. Žvejoti naudojant elektros srovės impulsus leidžiama tik tada, jeigu:

a) ne daugiau kaip 5 % plačiažiočiais tralais žvejojančių valstybės narės laivų naudoja tralą su elektros srovės impulsais;

b) kiekvieno plačiažiočio tralo didžiausia elektros galia kilovatais yra ne didesnė kaip jo sijos ilgis metrais, padaugintas iš 1,25;

c) efektinė įtampa tarp elektrodų yra ne didesnė kaip 15 V;

d) laive įrengta automatinė kompiuterinio valdymo sistema, kuri registruoja mažiausiai šimto paskutinių vilkimų didžiausią vienai sijai naudojamą elektros galią ir efektinę įtampą tarp elektrodų; neįgalioti asmenys negali keisti šios automatinės kompiuterinio valdymo sistemos;

e) priešais apatinę tralo dalį draudžiama tvirtinti vieną ar daugiau prieš gruntlynį velkamų grandinių.

▼B

32 straipsnis

Apribojimai naudojant automatinę rūšiavimo įrangą

1. Žvejybos laive laikyti arba naudoti įrangą, tinkamą automatiškai rūšiuoti silkes, skumbres arba staurides pagal dydį arba lytį, draudžiama.

2. Tačiau žvejybiniame laive laikyti arba naudoti tokią įrangą leidžiama, jeigu:

a) laive vienu metu nelaikomi ir nenaudojami arba velkamieji tinklai, kurių akių dydis mažesnis kaip 70 mm, arba vienas ar daugiau gaubiamųjų tinklų ar panašūs žvejybos įrankiai; arba

i) visas teisėtai laive laikyti leidžiamas laimikis saugomas sušaldytas, išrūšiuota žuvis, užbaigus rūšiuoti, nedelsiant sušaldoma ir neišrūšiuota žuvis, išskyrus 19 straipsnyje numatytus atvejus, grąžinama į jūrą; ir ii) įranga laive sumontuota ir išdėstyta taip, kad būtų užtikrintas staigus jūros gyvūnų sušaldymas ir nebūtų leidžiama jūros gyvūnams patekti atgal į jūrą. b)

3. Visuose laivuose, turinčiuose leidimą žvejoti Baltijos jūroje, Beltų ar Zundo sąsiauriuose ir plaukiojančiuose Kattegat sąsiauryje, gali būti automatinė rūšiavimo įranga, jeigu išduotas specialus žvejybos leidimas ją naudoti.

Specialiu žvejybos leidimu nustatomos rūšys, zonos, laikotarpiai ir visos kitos privalomos sąlygos, taikomos laive naudojant ir laikant įrangą žuvims rūšiuoti.

▼M12

32a straipsnis

Apribojimai, pelaginių rūšių žuvis žvejojančiuose laivuose taikomi sužvejotų žuvų perdirbimui ir jų iškrovimui

1. Vandens skirtuvuose, naudojamuose pelaginių rūšių žuvis žvejojančiuose laivuose, kurie atlantines skumbres, atlantines silkes ir paprastąsias staurides žvejoja Reglamento (ES) Nr. 1236/2010 3 straipsnio 2 dalyje apibrėžtame Konvencijos dėl būsimo daugiašalio bendradarbiavimo žvejybai šiaurės rytų Atlante, didžiausias atstumas tarp strypelių yra 10 mm.

Strypeliai turi būti privirinti. Jeigu vandens skirtuvas yra su angomis, o ne su strypeliais, angų skersmuo turi būti ne didesnis kaip 10 mm. Angų nuleidžiamuosiuose vamzdžiuose prieš vandens skirtuvą skersmuo turi būti ne didesnis kaip 15 mm.

2. Konvencijos dėl būsimo daugiašalio bendradarbiavimo žvejybai šiaurės rytų Atlante rajone žvejybos veiklą vykdančiuose visuose pelaginių rūšių žuvis žvejojančiuose laivuose draudžiama iš kaupiamųjų talpyklų ar atšaldyto jūros vandens (toliau AJV) talpyklų žuvis iškrauti žemiau jų vaterlinijos.

3. Pelaginių rūšių žuvis žvejojančiuose laivuose, kurie atlantines skumbres, atlantines silkes ir paprastąsias staurides žvejoja Konvencijos dėl būsimo daugiašalio bendradarbiavimo žvejybai šiaurės rytų Atlante rajone, sugautų žuvų perdirbimo ir iškrovimo pajėgumų ir bet kokius jų modifikavimo brėžinius, kuriuos yra patvirtinusios vėliavos valstybių narių kompetentingos valdžios institucijos, laivo kapitonas siunčia vėliavos valstybės narės kompetentingoms žuvininkystės institucijoms. Laivų vėliavos valstybės narės kompetentingos valdžios institucijos periodiškai tikrina pateiktų brėžinių tikslumą. Laive visą laiką turimos jų kopijos.

▼M7 —————

▼B

34 straipsnis

Žvejybos apribojimai 12 mylių zonoje aplink Jungtinę Karalystę ir Airiją

1. 12 mylių zonoje prie Jungtinės Karalystės ir Airijos pakrančių, skaičiuojant nuo bazinių linijų, nuo kurių matuojami teritoriniai vandenys, esančiose zonose laivams draudžiama naudoti bet kokius sijinius tralus.

2. 1 straipsnio dalyje nurodytose zonose sijiniais tralais žvejoti leidžiama šių kategorijų laivams:

a) laivams, pradėtiems eksploatuoti iki 1987 m. sausio 1 d., kurių variklio galia ne didesnė kaip 221 kW, ir, sumažintos galios variklių atveju, ne didesnė kaip 300 kW, iki galios sumažinimo;

b) laivams su nesumažintos galios varikliais, pradėtiems eksploatuoti po 1986 m. gruodžio 31 d., kurių variklio galia ne didesnė kaip 221 kW ir kurių bendras ilgis neviršija 24 m;

c) laivams, kurių variklis po 1986 m. gruodžio 31 d. buvo pakeistas nesumažintos galios varikliu, kurio galia ne didesnė kaip 221 kW.

3. Nepaisant 2 straipsnio dalies, draudžiama naudoti bet kokius sijinius tralus, kurių sijos ilgis didesnis kaip 9 m, arba visus sijinius tralus, kurių sijos jungtinis ilgis, gautas sudėjus atskirų sijų ilgius, didesnis kaip 9 m, arba jeigu sijos ilgį galima padidinti daugiau kaip 9 m, išskyrus tuos atvejus, kai naudojami tinklai, kurių akių dydis yra nuo 16 mm iki 31 mm. sSijos ilgis matuojamas tarp tolimiausių sijos taškų, įskaitant visus priedus.

4. Žvejybos laivams, neatitinkantiems 2 ir 3 straipsnio dalyse nustatytų kriterijų, užsiimti žvejybine veikla, nurodyta šiose straipsnio dalyse, draudžiama.

5. Laivuose, kuriems neleidžiama naudoti sijinių tralų, šiame straipsnyje nurodytose zonose draudžiama turėti sijinius tralus, nebent šie tinklai yra surišti ir sudėti laikantis Reglamento (EEB) Nr. 2847/93 20 straipsnio 1 dalyje nustatytų reikalavimų.

6. Išsamios šio straipsnio įgyvendinimo taisyklės priimamos 48 straipsnyje nustatyta tvarka.

▼M12

34a straipsnis

Airijos jūroje taikomos techninės apsaugos priemonės

1. Nuo vasario 14 d. iki balandžio 30 d. draudžiama naudoti priedugnio tralus, velkamuosius tinklus arba panašius velkamuosius tinklus, žiauninius tinklus, sieninius tinklus, inkarinius žiauninius tinklus ar panašius pasyviuosius tinklus arba kabliukų turinčius žvejybos įrankius ICES VIIa kvadrato dalyje, kuri apibrėžiama:

— rytine Airijos pakrante ir rytine Šiaurės Airijos pakrante ir

— tiesiomis linijomis, paeiliui jungiančiomis šias geografines koordinates: — — tašką Šiaurės Airijos Ardso pusiasalio rytinėje pakrantėje 54°30′ šiaurės platumos, — 54°30′ šiaurės platumos, 04°50′ vakarų ilgumos, — 53°15′ šiaurės platumos, 04°50′ vakarų ilgumos, — tašką Airijos rytinėje pakrantėje 53°15′ šiaurės platumos.

2. Nukrypstant nuo 1 dalies, joje nurodytame rajone ir nurodytu laikotarpiu:

a) leidžiama naudoti priedugnio tralus su kėtoklėmis, jeigu laive nėra kitų tipų žvejybos įrankių ir jeigu: — šių tinklų tinklinio audeklo akies dydis yra 70–79 mm arba 80–99 mm, — jų tinklinio audeklo akies dydis yra tik vieno leidžiamo dydžio intervalo, — nė vienoje tinklo dalyje nėra pavienių akių, kurių dydis būtų didesnis kaip 300 mm, ir — tinklai naudojami tik rajone, kurio ribos nustatomos loksodromomis paeiliui sujungiant šiuos taškus (jų padėtis nustatoma pagal WGS84 koordinačių sistemą): — — 53°30′ šiaurės platumos, 05°30′ vakarų ilgumos, — 53°30′ šiaurės platumos, 05°20′ vakarų ilgumos, — 54°20′ šiaurės platumos, 04°50′ vakarų ilgumos, — 54°30′ šiaurės platumos, 05°10′ vakarų ilgumos, — 54°30′ šiaurės platumos, 05°20′ vakarų ilgumos, — 54°00′ šiaurės platumos, 05°50′ vakarų ilgumos, — 54°00′ šiaurės platumos, 06°10′ vakarų ilgumos, — 53°45′ šiaurės platumos, 06°10′ vakarų ilgumos, — 53°45′ šiaurės platumos, 05°30′ vakarų ilgumos, — 53°30′ šiaurės platumos, 05°30′ vakarų ilgumos;

b) leidžiama naudoti bet kokius priedugnio tralus, velkamuosius tinklus ar panašius velkamuosius tinklus su rūšiuojamuoju tinklinio audeklo gabalu ar rūšiuojamuoju tinkleliu, jeigu laive neturima jokių kitų tipų žvejybos įrankių ir jeigu: — jie atitinka a punkte nustatytas sąlygas, — jei tai rūšiuojamasis tinklinio audeklo gabalas, yra pagaminti pagal 2002 m. vasario 12 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 254/2002, kuriuo nustatomos priemonės, taikomos 2002 m. menkių ištekliams atstatyti Airijos jūroje (ICES sektorius VIIa) ( 20 ), priede nurodytą techninę informaciją, ir — jei tai rūšiuojamieji tinkleliai, jie atitinka šio reglamento XIVa priedo 2–5 punktus;

c) bet kokius priedugnio tralus, velkamuosius tinklus ar panašius velkamuosius tinklus su rūšiuojamuoju tinklinio audeklo gabalu ar rūšiuojamuoju tinkleliu taip pat galima naudoti rajone, kurio ribos nustatomos loksodromomis paeiliui sujungiant šiuos taškus (jų padėtis nustatoma pagal WGS84 koordinačių sistemą): — 53°45′ šiaurės platumos, 06°00′ vakarų ilgumos, — 53°45′ šiaurės platumos, 05°30′ vakarų ilgumos, — 53°30′ šiaurės platumos, 05°30′ vakarų ilgumos, — 53°30′ šiaurės platumos, 06°00′ vakarų ilgumos, — 53°45′ šiaurės platumos, 06°00′ vakarų ilgumos.

34b straipsnis

Žiauninių tinklų naudojimas ICES IIIa, IVa, Vb, VIa, VIb, VIIb, c, j, k kvadratuose ir ICES VIII, IX, X parajoniuose bei XII parajonyje į rytus nuo 27° vakarų ilgumos

1. Sąjungos laivai nežvejoja inkariniais žiauniniais tinklais, vertikaliaisiais tinklais ir sieniniais tinklais bet kokiose ICES IIIa, IVa, Vb, VIa, VIb, VII b, c, j, k kvadratų ir ICES XII parajonio į rytus nuo 27° vakarų ilgumos, VIII, IX ir X parajonių vietose, kuriose jūrlapyje pažymėtas gylis viršija 200 m.

2. Nukrypstant nuo 1 dalies, leidžiama žvejoti šiais įrankiais:

a) žiauniniais tinklais, kurių tinklinio audeklo akies dydis yra 120 mm arba didesnis, bet mažesnis kaip 150 mm, ICES IIIa, IVa, Vb, VIa, VIb, VIIb, c, j, k kvadratuose ir ICES XII parajonyje į rytus nuo 27° vakarų ilgumos, žiauniniais tinklais, kurių tinklinio audeklo akies dydis yra 100 mm arba didesnis, bet mažesnis kaip 130 mm, ICES VIIIa, b, d kvadratuosee ir ICES X parajonyje ir žiauniniais tinklais, kurių tinklinio audeklo akies dydis yra 80 mm arba didesnis, bet mažesnis kaip 110 mm, ICES VIIIc kvadrate ir ICES IX parajonyje, jeigu: — jais žvejojama vandenyse, kur jūrlapyje pažymėtas gylis yra mažesnis kaip 600 m, — jų tinklinio audeklo plotis yra ne didesnis kaip 100 akių, o lyno, prie kurio tvirtinamas tinklinis audeklas, ilgio ir tinklinio audeklo ilgio santykis ne mažesnis kaip 0,5, — jie turi plūdes arba kitas plūdrumo priemones, — kiekvienas jų tinklas yra ne daugiau kaip 5 jūrmylių ilgio, o bendras vienu metu naudojamų tinklų ilgis neviršija 25 km vienam laivui, — žvejybos operacija trunka ne ilgiau kaip 24 valandas;

b) vertikaliaisiais tinklais, kurių tinklinio audeklo akies dydis yra 250 mm arba didesnis, jeigu: — jais žvejojama vandenyse, kur jūrlapyje pažymėtas gylis yra mažesnis kaip 600 m, — jų tinklinio audeklo plotis yra ne didesnis kaip 15 akių, o lyno, prie kurio tvirtinamas tinklinis audeklas, ilgio ir tinklinio audeklo ilgio santykis ne mažesnis kaip 0,33, — jie neturi plūdžių arba kitų plūdrumo priemonių, — kiekvienas jų yra ne ilgesnis kaip 10 km, o bendras visų vienu metu naudojamų tinklų ilgis neviršija 100 km vienam laivui, — žvejybos operacija trunka ne ilgiau kaip 72 valandas;

c) žiauniniais tinklais, kurių tinklinio audeklo akies dydis yra 100 mm arba didesnis, bet mažesnis kaip 130 mm, ICES IIIa, IVa, Vb, VIa, VIb, VIIb, c, j, k kvadratuose ir ICES XII parajonyje į rytus nuo 27° vakarų ilgumos, jeigu: — jais žvejojama vandenyse, kur jūrlapyje pažymėtas gylis yra didesnis kaip 200 m, bet mažesnis kaip 600 m, — jų tinklinio audeklo plotis yra ne didesnis kaip 100 akių, o lyno, prie kurio tvirtinamas tinklinis audeklas, ilgio ir tinklinio audeklo ilgio santykis ne mažesnis kaip 0,5, — jie turi plūdes arba kitas plūdrumo priemones, — kiekvienas jų tinklas yra ne daugiau kaip 4 jūrmylių ilgio, o bendras vienu metu naudojamų tinklų ilgis neviršija 20 km vienam laivui, — žvejybos operacija trunka ne ilgiau kaip 24 valandas, — europinės jūrinės lydekos sudaro ne mažiau kaip 85 % pasilikto sužvejotų žuvų kiekio svorio, — žvejybos veiklą vykdančių laivų skaičius neviršija 2008 m. užregistruoto skaičiaus, — prieš išplaukdamas iš uosto šią žvejybos veiklą vykdančio laivo kapitonas laivo žurnale užregistruoja laive esančių žvejybos įrankių kiekį ir bendrą ilgį. Bent 15 % išplaukiančių laivų yra patikrinami, — iškraunant žuvis laivo kapitonas laive turi 90 % Sąjungos laivo žurnale nurodytos tai žūklei skirtų žvejybos įrankių ir — visų sužvejotų rūšių žuvų didesnis kaip 50 kg kiekis, įskaitant visus didesnius kaip 50 kg išmestus atgal į jūrą kiekius, užregistruojamas Sąjungos laivo žurnale;

d) sieniniais tinklais, kurių tinklinio audeklo akies dydis yra 220 mm arba didesnis, ICES IX parajonyje, jeigu: — jais žvejojama vandenyse, kur jūrlapyje pažymėtas gylis yra mažesnis kaip 600 m, — jų tinklinio audeklo plotis yra ne didesnis kaip 30 akių, o lyno, prie kurio tvirtinamas tinklinis audeklas, ilgio ir tinklinio audeklo ilgio santykis ne mažesnis kaip 0,44, — jie neturi plūdžių arba kitų plūdrumo priemonių, — kiekvienas jų yra ne ilgesnis kaip 5 km, o bendras visų vienu metu naudojamų tinklų ilgis neviršija 20 km vienam laivui, — žvejybos operacija trunka ne ilgiau kaip 72 valandas.

3. Tačiau ši leidžianti nukrypti nuostata netaikoma NEAFC reguliuojamame rajone.

4. Visiems laivams, inkariniais žiauniniais tinklais, vertikaliaisiais tinklais arba sieniniais tinklais žvejojantiems bet kokiose ICES IIIa, IVa, Vb, VIa, VIb, VII b, c, j, k kvadratų ir ICES XII parajonio į rytus nuo 27° vakarų ilgumos, VIII, IX, X parajonių vietose, kuriose jūrlapyje pažymėtas gylis viršija 200 m, išduodamas žvejybos leidimas pagal Reglamento (EB) Nr. 1224/2009 7 straipsnį.

5. Laive vienu metu gali būti tik vieno iš 2 dalies a, b ar d punktuose nurodytų tipų žvejybos įrankių. Laivai gali turėti tinklų, kurių bendras ilgis yra 20 % didesnis nei didžiausias leidžiamas vienu metu naudojamų tinklų grupių ilgis.

6. Laivo, turinčio 4 dalyje nurodytą žvejybos leidimą, kapitonas prieš laivui išplaukiant iš uosto ir jam grįžus laivo žurnale registruoja laive turimų įrankių kiekį bei ilgius ir pagrindžia visas duomenų neatitiktis.

7. Kompetentingos valdžios institucijos turi teisę pašalinti jūroje paliktą įrankį ICES IIIa, IVa, Vb, VIa, VIb, VIIb, c, j, k kvadratuose ir ICES XII parajonyje į rytus nuo 27° vakarų ilgumos, VIII, IX ir X parajoniuose šiais atvejais:

a) žvejybos įrankis nėra tinkamai paženklintas;

b) iš plūduro ženklinimo arba LSS duomenų matyti, kad savininkas daugiau kaip 120 valandų prie žvejybos įrankio nebuvo arčiau kaip 100 jūrmylių atstumu;

c) žvejybos įrankis naudojamas vandenyse, kur jūrlapyje pažymėtas gylis yra didesnis nei leidžiama;

d) žvejybos įrankio tinklinio audeklo akies dydis neatitinka nustatytų reikalavimų.

8. Laivo, turinčio 4 dalyje nurodytą žvejybos leidimą, kapitonas per kiekvieną žvejybos reisą laivo žurnale registruoja šią informaciją:

— naudojamo tinklo tinklinio audeklo akies dydį,

— nominalų vieno tinklo ilgį,

— tinklų grupėje esančių tinklų skaičių,

— bendrą naudojamų tinklų grupių skaičių,

— kiekvienos naudojamos tinklų grupės padėtį,

— kiekvienos naudojamos tinklų grupės statymo gylį,

— kiekvienos tinklų grupės panaudojimo operacijos trukmę,

— pamestų žvejybos įrankių skaičių, vietą, kur jis pastebėtas paskutinį kartą, ir pametimo datą.

9. Laivams, turintiems 4 dalyje nurodytą žvejybos leidimą, sužvejotą žuvų kiekį iškrauti leidžiama tik tuose uostuose, kuriuos valstybės narės nurodė pagal Reglamento (EB) Nr. 2347/2002 7 straipsnį.

10. Laive, žvejojančiame 2 dalies b ir d punktuose nurodytų tipų įrankiu, laikomas ryklių kiekis sudaro ne daugiau kaip 5 % viso laive laikomo jūrų gyvūnų gyvojo svorio.

11. Pasikonsultavusi su STECF, Komisija gali priimti įgyvendinimo aktus, pagal kuriuos ICES VIII, IX ir X parajoniuose tam tikrai valstybės narės žvejybos veiklai būtų netaikomos 1–9 dalys, jei pagal valstybės narės pateiktą informaciją vykdant tą žvejybos veiklą ryklių priegauda ir atgal į jūrą išmestas kiekis yra nedidelis.

34c straipsnis

Žvejybos tam tikrais Biskajos įlankoje leidžiamais velkamaisiais žvejybos įrankiais sąlygos

1. Nukrypstant nuo 2002 m. kovo 19 d. Komisijos reglamento (EB) Nr. 494/2002, nustatančio papildomas technines priemones, skirtas europinių jūrų lydekų išteklių atstatymui ICES III, IV, V, VI ir VII parajoniuose ir ICES VIII parajonio a, b, d ir e sektoriuose ( 21 ), 5 straipsnio 2 dalyje nustatytų nuostatų, žvejybos veikla naudojant tralus, daniškus velkamuosius tinklus ir panašius žvejybos įrankius, išskyrus plačiažiočius tralus, kurių tinklinio audeklo akies dydis yra 70–99 mm, Reglamento (EB) Nr. 494/2002 5 straipsnio 1 dalies b punkte nurodytame rajone yra leidžiama, jeigu žvejybos įrankis yra su tinklinio audeklo kvadratinėmis akimis gabalu, kaip nurodyta XIVb priede.

2. Žvejojant ICES VIII a ir b kvadratuose leidžiama naudoti rūšiuojamąjį tinklelį, jo priedus tralo maišo priekyje ir (arba) kvadratinių akių tinklinį audeklą, kurio akių dydis apatinėje tinklo pailginimo dalyje tralo maišo priekyje yra 60 mm arba didesnis. Šio reglamento 4 straipsnio 1 dalies, 6 straipsnio ir 9 straipsnio 1 dalies nuostatos bei Reglamento (EB) Nr. 494/2002 3 straipsnio a ir b dalių nuostatos netaikomos tai tralo daliai, kurioje yra įtaisyti šie atranką užtikrinantys įtaisai.

34d straipsnis

Priemonės pažeidžiamoms giliavandenių rūšių žuvų buveinėms NEAFC reguliavimo rajone apsaugoti

1. Dugniniais tralais ir pasyviaisiais įrankiais, įskaitant inkarinius žiauninius tinklus ir ilgąsias ūdas, draudžiama žvejoti rajonuose, kurių ribos nustatomos loksodromomis paeiliui sujungiant toliau išvardytus taškus (jų padėtis nustatoma pagal WGS84 koordinačių sistemą):

Reykjanes Ridge povandeninio kalno dalis: — 55°04′5327″ šiaurės platumos, 36°49′0135″ vakarų ilgumos, — 55°05′4804″ šiaurės platumos, 35°58′9784″ vakarų ilgumos, — 54°58′9914″ šiaurės platumos, 34°41′3634″ vakarų ilgumos, — 54°41′1841″ šiaurės platumos, 34°00′0514″ vakarų ilgumos, — 54°00′ šiaurės platumos, 34°00′ vakarų ilgumos, — 53°54′6406″ šiaurės platumos, 34°49′9842″ vakarų ilgumos, — 53°58′9668″ šiaurės platumos, 36°39′1260″ vakarų ilgumos, — 55°04′5327″ šiaurės platumos, 36°49′0135″ vakarų ilgumos;

šiaurinis Mid Atlantic Ridge rajonas: — 59°45′ šiaurės platumos, 33°30′ vakarų ilgumos, — 57°30′ šiaurės platumos, 27°30′ vakarų ilgumos, — 56°45′ šiaurės platumos, 28°30′ vakarų ilgumos, — 59°15′ šiaurės platumos, 34°30′ vakarų ilgumos, — 59°45′ šiaurės platumos, 33°30′ vakarų ilgumos;

vidurio Mid Atlantic Ridge rajonas (Charlie-Gibbs lūžio zona ir subpoliarinis priešakinis rajonas): — 53°30′ šiaurės platumos, 38°00′ vakarų ilgumos, — 53°30′ šiaurės platumos, 36°49′ vakarų ilgumos, — 55°04′5327″ šiaurės platumos, 36°49′ vakarų ilgumos, — 54°58′9914″ šiaurės platumos, 34°41′3634″ vakarų ilgumos, — 54°41′1841″ šiaurės platumos, 34°00′ vakarų ilgumos, — 53°30′ šiaurės platumos, 30°00′ vakarų ilgumos, — 51°30′ šiaurės platumos, 28°00′ vakarų ilgumos, — 49°00′ šiaurės platumos, 26°30′ vakarų ilgumos, — 49°00′ šiaurės platumos, 30°30′ vakarų ilgumos, — 51°30′ šiaurės platumos, 32°00′ vakarų ilgumos, — 51°30′ šiaurės platumos, 38°00′ vakarų ilgumos, — 53°30′ šiaurės platumos, 38°00′ vakarų ilgumos;

pietinis Mid Atlantic Ridge rajonas: — 44°30′ šiaurės platumos, 30°30′ vakarų ilgumos, — 44°30′ šiaurės platumos, 27°00′ vakarų ilgumos, — 43°15′ šiaurės platumos, 27°15′ vakarų ilgumos, — 43°15′ šiaurės platumos, 31°00′ vakarų ilgumos, — 44°30′ šiaurės platumos, 30°30′ vakarų ilgumos;

Altair povandeniniai kalnai: — 45°00′ šiaurės platumos, 34°35′ vakarų ilgumos, — 45°00′ šiaurės platumos, 33°45′ vakarų ilgumos, — 44°25′ šiaurės platumos, 33°45′ vakarų ilgumos, — 44°25′ šiaurės platumos, 34°35′ vakarų ilgumos, — 45°00′ šiaurės platumos, 34°35′ vakarų ilgumos;

Antialtair povandeniniai kalnai: — 43°45′ šiaurės platumos, 22°50′ vakarų ilgumos, — 43°45′ šiaurės platumos, 22°05′ vakarų ilgumos, — 43°25′ šiaurės platumos, 22°05′ vakarų ilgumos, — 43°25′ šiaurės platumos, 22°50′ vakarų ilgumos, — 43°45′ šiaurės platumos, 22°50′ vakarų ilgumos;

Hatton Bank rajonas: — 59°26′ šiaurės platumos, 14°30′ vakarų ilgumos, — 59°12′ šiaurės platumos, 15°08′ vakarų ilgumos, — 59°01′ šiaurės platumos, 17°00′ vakarų ilgumos, — 58°50′ šiaurės platumos, 17°38′ vakarų ilgumos, — 58°30′ šiaurės platumos, 17°52′ vakarų ilgumos, — 58°30′ šiaurės platumos, 18°22′ vakarų ilgumos, — 58°03′ šiaurės platumos, 18°22′ vakarų ilgumos, — 58°03′ šiaurės platumos, 17°30′ vakarų ilgumos, — 57°55′ šiaurės platumos, 17°30′ vakarų ilgumos, — 57°45′ šiaurės platumos, 19°15′ vakarų ilgumos, — 58°11′15″ šiaurės platumos, 18°57′51″ vakarų ilgumos, — 58°11′57″ šiaurės platumos, 19°11′97″ vakarų ilgumos, — 58°27′75″ šiaurės platumos, 19°11′65″ vakarų ilgumos, — 58°39′09″ šiaurės platumos, 19°14′28″ vakarų ilgumos, — 58°38′11″ šiaurės platumos, 19°01′29″ vakarų ilgumos, — 58°53′14″ šiaurės platumos, 18°43′54″ vakarų ilgumos, — 59°00′29″ šiaurės platumos, 18°01′31″ vakarų ilgumos, — 59°08′01″ šiaurės platumos, 17°49′31″ vakarų ilgumos, — 59°08′75″ šiaurės platumos, 18°01′47″ vakarų ilgumos, — 59°15′16″ šiaurės platumos, 18°01′56″ vakarų ilgumos, — 59°24′17″ šiaurės platumos, 17°31′22″ vakarų ilgumos, — 59°21′77″ šiaurės platumos, 17°15′36″ vakarų ilgumos, — 59°26′91″ šiaurės platumos, 17°01′66″ vakarų ilgumos, — 59°42′69″ šiaurės platumos, 16°45′96″ vakarų ilgumos, — 59°20′97″ šiaurės platumos, 15°44′75″ vakarų ilgumos, — 59°21′ šiaurės platumos, 15°40′ vakarų ilgumos, — 59°26′ šiaurės platumos, 14°30′ vakarų ilgumos;

šiaurės vakarų Rockall rajonas: — 57°00′ šiaurės platumos, 14°53′ vakarų ilgumos, — 57°37′ šiaurės platumos, 14°42′ vakarų ilgumos, — 57°55′ šiaurės platumos, 14°24′ vakarų ilgumos, — 58°15′ šiaurės platumos, 13°50′ vakarų ilgumos, — 57°57′ šiaurės platumos, 13°09′ vakarų ilgumos, — 57°50′ šiaurės platumos, 13°14′ vakarų ilgumos, — 57°57′ šiaurės platumos, 13°45′ vakarų ilgumos, — 57°49′ šiaurės platumos, 14°06′ vakarų ilgumos, — 57°29′ šiaurės platumos, 14°19′ vakarų ilgumos, — 57°22′ šiaurės platumos, 14°19′ vakarų ilgumos, — 57°00′ šiaurės platumos, 14°34′ vakarų ilgumos, — 56°56′ šiaurės platumos, 14°36′ vakarų ilgumos, — 56°56′ šiaurės platumos, 14°51′ vakarų ilgumos, — 57°00′ šiaurės platumos, 14°53′ vakarų ilgumos;

pietvakarių Rockall rajonas (Empress of Britain Bank): — 56°24′ šiaurės platumos, 15°37′ vakarų ilgumos, — 56°21′ šiaurės platumos, 14°58′ vakarų ilgumos, — 56°04′ šiaurės platumos, 15°10′ vakarų ilgumos, — 55°51′ šiaurės platumos, 15°37′ vakarų ilgumos, — 56°10′ šiaurės platumos, 15°52′ vakarų ilgumos, — 56°24′ šiaurės platumos, 15°37′ vakarų ilgumo