2007R0718 — LT — 26.05.2013 — 004.001

Šis dokumentas yra skirtas tik informacijai, ir institucijos nėra teisiškai atsakingos už jo turinį

iš dalies keičiamas:









▼B

KOMISIJOS REGLAMENTAS (EB) Nr. 718/2007

2007 m. birželio 12 d.

įgyvendinantis Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1085/2006, nustatantį Pasirengimo narystei pagalbos priemonę (IPA)

TURINYS I dalis Bendrosios nuostatos I antraštinė dalis Pagalbos principai ir bendroji struktūra I skyrius Dalykas ir principai II skyrius Bendroji įgyvendinimo struktūra II antraštinė dalis Bendrosios įgyvendinimo taisyklės I skyrius Principai II skyrius Valdymo ir kontrolės sistemos 1 skirsnis Decentralizuotas valdymas 2 skirsnis Kitos valdymo formos III skyrius Europos bendrijos finansinis įnašas IV skyrius Finansų valdymas 1 skirsnis Biudžetiniai įsipareigojimai 2 skirsnis Decentralizuoto valdymo taisyklės 3 skirsnis Centralizuoto valdymo ir bendro su tarptautinėmis organizacijomis valdymo taisyklės V skyrius Vertinimas ir stebėsena VI skyrius Viešumas ir aiškumas II dalis Specialiosios nuostatos I antraštinė dalis Pereinamojo laikotarpio pagalbos ir institucijų kūrimo komponentas I skyrius Pagalbos objektas ir atitikimas reikalavimams II skyrius Programavimas III skyrius Įgyvendinimas 1 skirsnis Įgyvendinimo struktūra ir principai 2 skirsnis Finansų valdymas 3 skirsnis Vertinimas ir stebėsena II antraštinė dalis Tarpvalstybinio bendradarbiavimo komponentas I skyrius Pagalbos objektas ir atitikimas reikalavimams II skyrius Programavimas 1 skirsnis Programos 2 skirsnis Veiksmai III skyrius Įgyvendinimas 1 skirsnis Bendrosios nuostatos 2 skirsnis Pagalbą gaunančių šalių ir valstybių narių tarpvalstybinės programos 3 skirsnis Pagalbą gaunančių šalių tarpvalstybinės programos III antraštinė dalis Regionų vystymosi ir žmogiškųjų išteklių vystymosi komponentai I skyrius Pagalbos objektas ir atitikimas reikalavimams 1 skirsnis Regionų vystymosi komponentas 2 skirsnis Žmogiškųjų išteklių vystymosi komponentas II skyrius Programavimas III skyrius Įgyvendinimas 1 skirsnis Bendrosios taisyklės 2 skirsnis Finansų valdymas 3 skirsnis Vertinimas ir stebėsena IV antraštinė dalis Kaimo plėtros komponentas I skyrius Pagalbos objektas ir atitikimas reikalavimams 1 skirsnis Pagalbos objektas 2 skirsnis Atitikimo ir bendrieji pagalbos intensyvumo reikalavimai 3 skirsnis Atitikimo ir specialieji pagalbos teikimo reikalavimai pagal 1 prioritetinę kryptį 4 skirsnis Atitikimo ir specialieji pagalbos teikimo reikalavimai pagal 2 prioritetinę kryptį 5 skirsnis Atitikimo ir specialieji pagalbos teikimo reikalavimai pagal 3 prioritetinę kryptį 6 skirsnis Techninė pagalba II skyrius Programavimas III skyrius Įgyvendinimas 1 skirsnis Principai ir finansų valdymas 2 skirsnis Vertinimas ir stebėsena III dalis Baigiamosios nuostatos Priedas Akreditavimo kriterijai







EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA, atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį, atsižvelgdama į 2006 m. liepos 17 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1085/2006, nustatantį Pasirengimo narystei pagalbos priemonę (IPA) ( 1 ), ypač į jo 3 straipsnio 3 dalį, kadangi: (1) Reglamento (EB) Nr. 1085/2006 (toliau – IPA reglamentas) tikslas – teikti pasirengimo narystei pagalbą ją gaunančioms šalims ir remti jų perėjimą nuo nurodyto reglamento II priedo prie I priedo ir paskiau – prie Europos Sąjungos narystės. (2) IPA reglamentas yra vienintelė 2007–2013 m. laikotarpio pasirengimo narystei priemonė, todėl programavimo ir pagalbos teikimo taisyklės pagal šį reglamentą turėtų būti įtrauktos į vieną įgyvendinimo reglamentą ir sujungtos jame, kad būtų taikomos visiems penkiems IPA reglamente nustatytiems komponentams (toliau – IPA komponentai). (3) Siekiant užtikrinti darną, koordinavimą ir efektyvumą, ypač atsižvelgiant į Komisijos veiksmų planą dėl Integruotos vidaus kontrolės sistemos, visiems penkiems IPA komponentams reikėtų parengti bendrąsias pagalbos įgyvendinimo pagal IPA reglamentą taisykles. Kita vertus, turėtų būti atsižvelgta į konkrečias atskirų IPA komponentų savybes. (4) Be to, reikėtų atsižvelgti į pagalbą gaunančių šalių skirtingas socialines, ekonomines, kultūrines ir politines sąlygas, nes dėl tokių skirtumų būtina taikyti konkretų metodą ir diferencijuotą paramą, atsižvelgiant į šalies statusą – ar tai šalis kandidatė, ar potenciali šalis kandidatė, politinę ir ekonominę padėtį, poreikius ir jos panaudojimo ir valdymo gebėjimus. (5) Pagal IPA reglamentą teikiama pagalba turėtų atitikti Bendrijos politiką ir veiksmus išorės pagalbos srityje. (6) Pagalbai turėtų būti taikomas IPA reglamento 2 straipsnis. Ji turėtų būti skirta plačiam institucijų kūrimo priemonių spektrui visose pagalbą gaunančiose šalyse remti. Ji turėtų stiprinti demokratines institucijas ir teisinę valstybę, reformuoti viešąjį administravimą, padėti vykdyti ekonomikos reformas, gerbti žmogaus ir mažumų teises, skatinti lyčių lygybę ir nediskriminavimą, remti pilietines teises ir pilietinės visuomenės plėtrą, remti pažangų regioninį bendradarbiavimą, susitaikymą ir rekonstrukciją, prisidėti prie tvaraus vystymosi ir skurdo mažinimo bei aukšto lygio aplinkos apsaugos šiose šalyse. (7) Pagalba šalims kandidatėms turėtų būti papildomai skiriama visam acquis communautaire perimti bei įgyvendinti ir stojimo kriterijams įvykdyti; tokia pagalba taip pat turėtų padėti šalims kandidatėms pasirengti Europos regioninės plėtros fondo, Sanglaudos fondo, Europos socialinio fondo pagalbos ir pagalbos kaimo plėtrai, kuri bus teikiama joms po įstojimo, programavimui, valdymui ir įgyvendinimui. (8) Pagalba potencialioms šalims kandidatėms turėtų būti skirta tam tikram suderinimo su acquis communautaire bei stojimo kriterijais lygiui pasiekti ir panašaus pobūdžio veiksmams suderinti su veiksmais, kurie bus taikomi šalims kandidatėms pagal IPA regionų vystymosi, žmogiškųjų išteklių vystymosi ir kaimo plėtros komponentus. (9) Norint užtikrinti pagalbos nuoseklumą, papildomumą ir sutelkimą, atitinkamoje šalyje vykdomų veiksmų darna ir koordinavimas pagal skirtingus IPA komponentus turėtų būti užtikrinami remiantis tokiu daugiamečiu planavimu, koks apibrėžtas IPA reglamento 6 straipsnyje. (10) Komisija ir pagalbą gaunančios šalys turėtų pasirašyti bendruosius susitarimus, kuriuose būtų išdėstyti jų bendradarbiavimo pagal šį reglamentą principai. (11) Reikia nurodyti, kurie iš valdymo metodų, nustatytų 2002 m. birželio 25 d. Tarybos reglamente (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 dėl Europos Bendrijų bendrajam biudžetui taikomo finansinio reglamento ( 2 ), taikomi kiekvienam komponentui, kaip numatyta IPA reglamente. (12) Visų pirma, kadangi IPA reglamentas numato pasirengimo narystei pagalbą, jei įmanoma, jos įgyvendinimui turėtų būti taikomas decentralizuotas lėšų valdymas, kad padidėtų pagalbą gaunančių šalių pagalbos valdymo atsakomybė. Tačiau prireikus turėtų būti galimybė taikyti centralizuotą valdymą, bendrą su tarptautinėmis organizacijomis valdymą ir pasidalijamąjį valdymą. (13) Decentralizuoto valdymo atveju reikėtų tiksliai apibrėžti atitinkamas Komisijos ir pagalbą ganančių šalių funkcijas ir reikalavimus. Nuostatos dėl pagalbą gaunančių šalių turėtų būti įtrauktos į bendruosius, sektorių arba finansavimo susitarimus. (14) Reikėtų nustatyti išsamias fondų finansų valdymo pagal IPA reglamentą taisykles, pagal kurias pagalbos įgyvendinimui turi būti taikomas valdymo metodas. Šiuo atžvilgiu pagalbą gaunančių šalių įsipareigojimai turėtų būti nustatyti bendruosiuose, sektorių arba finansavimo susitarimuose. (15) Be IPA reglamento bendro vertinimo, kuris numatytas jo 22 straipsnyje, pagal minėtą reglamentą turėtų būti reguliariai vykdoma pagalbos stebėsena ir atliekamas vertinimas. Programas pirmiausia turėtų vertinti specialūs stebėsenos komitetai, o visos pagalbos pagal IPA reglamentą įgyvendinimo priežiūra turėtų būti vykdoma reguliariai. (16) IPA pagalbos programų aiškumas ir jų poveikis pagalbą gaunančių šalių piliečiams yra labai svarbūs siekiant užtikrinti visuomenės informavimą apie ES veiksmus ir sukurti nuoseklų atitinkamų priemonių įvaizdį visose tokiose šalyse remiantis Komisijos veiksmų planu dėl informavimo apie Europą, Komisijos baltąja knyga dėl Europos komunikacijos politikos ir 2005–2009 m. plėtros komunikacijos strategija. (17) Kadangi IPA reglamentas taikomas nuo 2007 m. sausio 1 d., Komisijos šio reglamento įgyvendinimo taisyklės taip pat turėtų būti taikomos nuo 2007 m. sausio 1 d. (18) Šiame reglamente apibrėžtos nuostatos atitinka IPA komiteto nuomonę, kadangi: PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:







I DALIS

BENDROSIOS NUOSTATOS







I ANTRAŠTINĖ DALIS

PAGALBOS PRINCIPAI IR BENDROJI STRUKTŪRA







I SKYRIUS

Dalykas ir principai

1 straipsnis

Dalykas

Šis reglamentas nustato įgyvendinimo taisykles, reglamentuojančias Bendrijos pasirengimo narystei pagalbos, nustatytos Tarybos reglamentu (EB) Nr. 1085/2006 (IPA) (toliau – IPA reglamentas), teikimą.

2 straipsnis

Apibrėžtys

Šiame reglamente vartojamos šios apibrėžtys:

1) pagalbą gaunanti šalis – bet kuri IPA reglamento I ir II prieduose nurodyta šalis;

2) plėtros dokumentų paketas – Tarybai ir Europos Parlamentui Komisijos kasmet teikiami dokumentai, kurių strateginę ir politinę dalį, jei reikia, sudaro peržiūrėtos stojimo partnerysčių ir Europos partnerysčių sutartys, šalims skirtos reguliariosios ataskaitos ir Komisijos strategijos dokumentas. Kita šio paketo dalis – daugiametė preliminari finansinė programa;

3) bendrasis susitarimas – Komisijos ir pagalbą gaunančios šalies sudarytas susitarimas, taikomas visiems IPA komponentams ir nustatantis pagalbą gaunančios šalies ir Komisijos bendradarbiavimo pagal šį reglamentą principus;

4) sektorių susitarimas – susitarimas dėl tam tikro IPA komponento, kurį prireikus sudaro Komisija ir pagalbą gaunanti šalis ir kuris nustato atitinkamas taikytinas nuostatas, kurių nėra atitinkamos šalies bendrajame susitarime arba finansavimo susitarimuose;

5) finansavimo susitarimas – metinis ar daugiametis susitarimas, kurį Komisija ir pagalbą gaunanti šalis sudaro remdamosi Komisijos finansavimo sprendimu, patvirtinančiu Bendrijos įnašą, skirtą programai arba veiksmui, ir patenkančiu į šio reglamento taikymo sritį;

6) pažeidimas – bet koks taikomų taisyklių ir sutarčių nuostatos pažeidimas, kuris padaromas dėl ekonominės veiklos vykdytojo veiksmo ar neveikimo ir kenkia ar pakenktų Europos Sąjungos bendrajam biudžetui, jei jam priskiriamos nepagrįstos išlaidos;

7) finansiniai metai – laikotarpis nuo sausio 1 d. iki gruodžio 31 d.;

8) galutinis pagalbos gavėjas – viešoji ar privačioji įstaiga arba įmonė, atsakinga už veiksmų inicijavimą arba už veiksmų inicijavimą ir įgyvendinimą. Kiek tai susiję su pagalbos programomis, galutiniai pagalbos gavėjai yra viešosios arba privačiosios įmonės, įgyvendinančios atskirą projektą ir gaunančios viešąją pagalbą;

9) Bendrijos įnašas – Bendrijos finansuojama reikalavimus finansuoti atitinkanti išlaidų dalis;

10) sąskaita eurais – banko sąskaita, už kurios indėlius mokamos palūkanos, kurią pagalbą gaunančios šalies vardu ar jos atsakomybe finansų ar valstybės iždo institucijoje atidaro nacionalinis fondas ir į kurią pervedamos Komisijos išmokos;

11) viešosios išlaidos – bet koks viešasis įnašas veiksmams finansuoti, skirtas iš Europos Bendrijos ar pagalbą gaunančios šalies valdžios institucijų biudžeto, ir bet koks įnašas veiksmams finansuoti, skirtas iš viešosios teisės subjektais esančių įstaigų arba vienos ar kelių regiono ar vietos valdžios institucijų, ar viešosios teisės subjektais esančių įstaigų asociacijų biudžeto;

12) visos išlaidos – viešosios išlaidos ir bet koks privatusis įnašas veiksmams finansuoti.

3 straipsnis

Pagalbos teikimo principai

Komisija užtikrina, kad pagalbai pagal IPA reglamentą būtų taikomi šie principai:

— Skirta pagalba atitinka darnos, papildomumo, koordinavimo, partnerystės ir telkimo principus.

— Pagalba yra suderinta su ES politika ir remia suderinimą su acquis communautaire.

— Pagalba atitinka biudžeto principus, nustatytus Tarybos reglamente (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002.

— Pagalba atitinka nustatytus plėtros proceso poreikius ir pagalbą gaunančios šalies gebėjimus ją panaudoti. Teikiant pagalbą taip pat reikia atsižvelgti į sukauptą patirtį.

— Labai skatinama pagalbą gaunančios šalies atsakomybė už programavimą ir pagalbos įgyvendinimą bei deramas ES intervencijos aiškumas.

— Veiksmai tinkamai parengti, nustatyti jų tikslūs patikrinami tikslai, kurie turi būti pasiekti per nustatytą laikotarpį.

— Bet kuriuo pagalbos įgyvendinimo metu draudžiama bet kokia diskriminacija dėl lyties, rasės, etninės kilmės, religijos ar tikėjimo, negalios, amžiaus arba seksualinės orientacijos.

— Pasirengimo narystei tikslų siekiama atsižvelgiant į darnaus vystymosi principą ir Bendrijos paramą aplinkos apsaugos ir gerinimo siekiui.

4 straipsnis

Pagalbos prioritetai

Pagalba atitinkamai pagalbą gaunančiai šaliai teikiama pagal prioritetus, nustatytus toliau nurodytuose dokumentuose, jei tokie yra:

— Europos partnerystė,

— stojimo partnerystė,

— nacionalinė acquis perėmimo programa,

— ataskaitos ir strategijos dokumentas, esantys Komisijos metiniame plėtros dokumentų pakete,

— stabilizacijos ir asociacijos susitarimas,

— derybų programa.

Taip pat atsižvelgiama į prioritetus, nustatytus nacionalinėse strategijose, jeigu jos suderinamos su pasirengimo narystei tikslais ir taikymo sritimi, kaip nustatyta IPA reglamente.







II SKYRIUS

Bendroji įgyvendinimo struktūra

5 straipsnis

Daugiamečiai preliminarūs planavimo dokumentai

1. Daugiametis preliminarus planavimo dokumentas užtikrina reikalingą IPA komponentų darną ir papildomumą atitinkamoje pagalbą gaunančioje šalyje. Visų pirma jis atitinka 9 straipsnyje nustatytus principus.

2. Remdamasi IPA reglamento 20 straipsnio 3 dalimi ir konsultuodamasi, kaip nustatyta to reglamento 6 straipsnio 1 dalyje, Komisija užtikrina, kad atitinkamoms suinteresuotosioms šalims, įskaitant valstybes nares, bus skiriama pakankamai laiko pateikti savo pastabas dėl dokumento.

3. Daugiamečiuose preliminariuose planavimo dokumentuose pateikiama tokia informacija apie kiekvieną susijusią šalį:

a) bendra padėtis, įskaitant trumpą konsultacijų su pagalbą gaunančia šalimi ir pagalbą gaunančioje šalyje proceso aprašymą;

b) Europos Sąjungos bendradarbiavimo tikslų atitinkamoje šalyje aprašymas;

c) suvestinis problemų, poreikių ir santykinės prioritetų svarbos pagalbai įvertinimas;

d) ankstesnio ir vykstančio Europos Sąjungos bendradarbiavimo, įskaitant poreikių, gebėjimo panaudoti pagalbą analizę ir sukauptą patirtį, taip pat atitinkamos veiklos dalyvaujant kitiems pagalbos teikėjams, apžvalga, jeigu tokios informacijos yra;

e) kiekvieno komponento apibūdinimas pagal tai, kaip remiantis c punkte nurodytu suvestiniu įvertinimu pasirenkami strateginiai veiksmai, ir pagrindinių atrinktų pagalbos sričių atitinkamoje šalyje bei laukiamų rezultatų aprašymas;

f) preliminarūs finansiniai asignavimai pagrindinėms intervencijos sritims pagal kiekvieną IPA komponentą.

4. Regioninės ir horizontaliosios programos gali būti pateiktos atskiruose, specialiuose įvairiems pagalbos gavėjams skirtuose daugiamečiuose preliminariuose planavimo dokumentuose.

6 straipsnis

Daugiametės arba metinės programos

1. Daugiamečiai preliminarūs planavimo dokumentai įgyvendinami pagal daugiametes arba, atsižvelgus į komponentą, metines programas, kaip nustatyta IPA reglamento 7 straipsnyje.

2. Daugiametes programas arba metines programas sudaro dokumentai, kuriuos pateikia pagalbą gaunanti šalis arba, jei tai yra regioninės ir horizontaliosios programos, parengia Komisija ir kuriuos priima Komisija. Programose nurodomos suderintos prioritetinės kryptys, visos tinkamos priemonės arba veiksmai ir apibūdinamas finansinis įnašas, kurie reikalingi daugiamečiuose preliminariuose planavimo dokumentuose nustatytoms strategijoms įgyvendinti.

2. Programos yra suskirstomos į prioritetines kryptis, kurių kiekviena nurodo bendrą siektiną tikslą ir kurios, atsižvelgiant į atitinkamą IPA komponentą, įgyvendinamos taikant priemones, kurios gali būti skirstomos į veiksmus, arba tiesiogiai – per veiksmus.

2. Veiksmus sudaro projektas arba keli projektai, kuriuos įgyvendina arba inicijuoja Komisija, arba inicijuoja ir įgyvendina vienas ar keli galutiniai pagalbos gavėjai, padedantys pasiekti priemonės ir (arba) susijusios prioritetinės krypties tikslus.

3. Pagal IPA reglamento 20 straipsnį, vykstant programavimui, konsultuojamasi su atitinkamomis suinteresuotosiomis šalimis, įskaitant valstybes nares, remiantis II dalyje nustatytomis nuostatomis. Komisija ir (arba) pagalbą gaunanti šalis užtikrina, kad suinteresuotosioms šalims bus skiriama pakankamai laiko savo pastaboms dėl šio klausimo pateikti.

7 straipsnis

Bendrieji susitarimai ir sektorių susitarimai

1. Komisija ir pagalbą gaunanti šalis sudaro bendrąjį susitarimą, kad nustatytų bendradarbiavimo teikiant EB finansinę pagalbą ją gaunančiai šaliai taisykles ir dėl jų susitartų. Jei būtina, bendrąjį susitarimą gali papildyti sektorių susitarimas arba sektorių susitarimai, kuriuose apibrėžiamos konkrečios nuostatos pagal komponentus.

2. Pagalba pagal IPA reglamentą pagalbą gaunančiai šaliai gali būti teikiama tiktai po to, kai yra sudarytas ir įsigalioja 1 dalyje minėtas bendrasis susitarimas.

2. Jei su pagalbą gaunančia šalimi sudaromas sektorių susitarimas, pagalba IPA komponentui, kuriam skirtas sektorių susitarimas, pagal IPA reglamentą gali būti teikiama tiktai po to, kai įsigalioja bendrasis susitarimas ir sektorių susitarimas.

2. Nukrypstant nuo pirmosios pastraipos, jei nesudaromas bendrasis susitarimas arba jei veikiantis bendrasis susitarimas, sudaromas remiantis Tarybos reglamentais (EEB) Nr. 3906/89 ( 3 ), (EB) Nr. 1267/1999 ( 4 ), (EB) Nr. 1268/1999 ( 5 ), (EB) Nr. 2500/2001 ( 6 ) arba (EB) Nr. 2666/2000 ( 7 ), nenustato minimalių 3 dalyje nurodytų nuostatų, tokios nuostatos apibrėžiamos finansavimo susitarimuose.

3. Bendrieji susitarimai pirmiausia nustato nuostatas dėl:

a) bendrųjų Bendrijos finansinės pagalbos taisyklių;

b) struktūrų ir institucijų, reikalingų pagalbos valdymui ir nurodytų 21, 32 ir 33 straipsniuose, bei kitų atitinkamų specialių įstaigų steigimo;

c) pirmiau paminėtų struktūrų, institucijų ir įstaigų bendrųjų pareigų laikantis 22, 23, 24, 25, 26, 28 ir 29 straipsniuose apibrėžtų principų;

d) kontrolės reikalavimų ir sąlygų dėl: i) nacionalinio leidimus duodančio pareigūno akreditacijos akreditavimo ir stebėsenos laikantis 11, 12 ir 15 straipsniuose apibrėžtų principų; ii) nacionalinio leidimus duodančio pareigūno veiklos struktūrai išduodamos akreditacijos akreditavimo ir stebėsenos laikantis 11, 13 ir 16 straipsniuose apibrėžtų principų; iii) valdymo įgaliojimų perdavimo, kurį atlieka Komisija, laikydamasi 11, 14 ir 17 straipsniuose apibrėžtų principų;

e) nacionalinio leidimus duodančio pareigūno metinio patikinimo pareiškimo rengimo, kaip nustatyta 27 straipsnyje;

f) viešųjų pirkimų Komisijos taisyklių laikantis Reglamento (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 ir Komisijos reglamento (EB, Euratomas) Nr. 2342/2002 ( 8 ), nustatančio išsamias Reglamento (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 įgyvendinimo taisykles;

g) programų baigimo, kaip nustatyta 47 ir 56 straipsniuose;

h) sukčiavimo pažeidimų apibrėžčių laikantis 2 straipsnio ir aktyviosios bei pasyviosios korupcijos apibrėžties, atitinkančių Bendrijos teisės aktuose esančias apibrėžtis; pagalbą gaunančios šalies įsipareigojimo imtis tinkamų prevencinių priemonių prieš aktyviąją ir pasyviąją korupciją, kovos su sukčiavimu priemonių ir korekcinių veiksmų; lėšų grąžinimo pažeidimų arba sukčiavimo atvejais taisyklių;

i) pagalbos grąžinimo, finansinių koregavimų ir patikslinimų pagal 49 ir 50 straipsnius;

j) Komisijos ir Europos Audito Rūmų vykdomos stebėsenos, kontrolės ir audito taisyklių;

k) mokesčių, muito mokesčių ir kitų iždo mokesčių taisyklių;

l) informavimo ir viešumo reikalavimų.

4. Prireikus gali būti sudaromas sektorių susitarimas dėl konkretaus IPA komponento, kuris papildo bendrąjį susitarimą. Nepažeidžiant bendrajame susitarime nustatytų sąlygų, sektorių susitarime apibrėžiamos išsamios specialios nuostatos dėl atitinkamo komponento valdymo, vertinimo ir kontrolės.

5. Atitinkamoje pagalbą gaunančioje šalyje bendrasis susitarimas taikomas visiems 8 straipsnyje numatytiems finansavimo susitarimams.

5. Sektorių susitarimas dėl tam tikro komponento, jei toks sudaromas, taikomas visiems tam komponentui sudarytiems finansavimo susitarimams.

8 straipsnis

Finansavimo sprendimai ir susitarimai

1. Daugiametes arba metines programas patvirtinantys Komisijos sprendimai atitinka reikalavimus, pagal kuriuos finansavimo sprendimai rengiami remiantis Reglamento (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 75 straipsnio 2 dalimi.

2. Jei finansavimo sprendime numatyta, Komisija ir atitinkama pagalbą gaunanti šalis sudaro finansavimo susitarimą. Finansavimo susitarimai gali būti metiniai arba daugiamečiai, kaip nustatyta 39 straipsnyje.

3. Kiekviena programa yra neatskiriama finansavimo susitarimo dalis.

4. Finansavimo susitarimuose nustatomos:

a) nuostatos, pagal kurias pagalbą gaunanti šalis priima Bendrijos pagalbą ir patvirtina su tokia pagalba susijusių išmokų tvarkymo taisykles ir procedūras;

b) pagalbos valdymo sąlygos, įskaitant atitinkamus metinės arba daugiametės programos ir (arba) veiksmų įgyvendinimo metodus ir pareigas;

▼M1

c) nuostatos, pagal kurias pagalbą gaunanti šalis rengia ir nuolat atnaujina veiksmų planą, kuriame nustatomos preliminarios gairės ir terminai siekiant decentralizacijos be Komisijos ex ante patikrinimų, kaip nustatyta 14 ir 18 straipsniuose; šios nuostatos būtinos tik tų komponentų ir programų atveju, jei Komisijos sprendime dėl valdymo įgaliojimų perdavimo, kaip nustatyta 14 straipsnyje, numatyti Komisijos atliekami ex ante patikrinimai.

▼B







II ANTRAŠTINĖ DALIS

BENDROSIOS ĮGYVENDINIMO TAISYKLĖS







I SKYRIUS

Principai

9 straipsnis

Darnus pagalbos įgyvendinimas

1. Pagalba pagal IPA reglamentą yra nuosekli ir suderinta IPA komponentų viduje ir tarp komponentų planavimo ir programavimo lygmenimis.

2. Vengiama bet kokio veiksmų pagal skirtingus komponentus pasikartojimo, išlaidos finansuojamos ne daugiau kaip pagal vieną veiksmą.

10 straipsnis

Bendrieji pagalbos įgyvendinimo principai

1. Jei 2, 3 ir 4 dalyse nėra numatyta kitaip, decentralizuotas valdymas, kai Komisija perduoda tam tikrų veiksmų valdymą pagalbą gaunančiai šaliai, bet pasilieka visą galutinę atsakomybę už bendrą biudžeto vykdymą pagal Reglamento (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 53c straipsnį ir atitinkamas EB sutarčių nuostatas, taikomas pagalbos įgyvendinimui pagal IPA reglamentą.

1. Teikiant pagalbą pagal IPA reglamentą, decentralizuotas valdymas taikomas bent jau konkursams, sutarčių sudarymui ir mokėjimams.

1. Kai taikomas decentralizuotas valdymas, veiksmai įgyvendinami laikantis Reglamento (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 53c straipsnio nuostatų.

2. Centralizuotas valdymas, apibūdintas Reglamento (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 53a straipsnyje, gali būti taikomas pagal pereinamojo laikotarpio pagalbos ir institucijų kūrimo komponentą, ypač regioninėms ir horizontaliosioms programoms, ir pagal tarpvalstybinio bendradarbiavimo komponentą. Toks valdymas taip pat gali būti taikomas techninei pagalbai pagal bet kurį IPA komponentą.

2. Kai taikomas centralizuotas valdymas, veiksmai įgyvendinami laikantis Reglamento (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 53 straipsnio a dalies, 53a straipsnio ir 54–57 straipsnių nuostatų.

3. Bendras su tarptautinėmis organizacijomis valdymas, apibūdintas Reglamento (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 53d straipsnyje, gali būti taikomas pagal pereinamojo laikotarpio pagalbos ir institucijų kūrimo komponentą programose, kuriose dalyvauja tarptautinės organizacijos, ypač regioninėse ir horizontaliosiose programose.

3. Kai taikomas bendras su tarptautinėmis organizacijomis valdymas, veiksmai įgyvendinami laikantis Reglamento (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 53 straipsnio c dalies ir 53d straipsnio nuostatų.

4. Pasidalijamasis valdymas, apibūdintas Reglamento (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 53b straipsnyje, pagal tarpvalstybinio bendradarbiavimo komponentą gali būti taikomas tarpvalstybinio bendradarbiavimo programoms, kuriose dalyvauja valstybės narės.

4. Kai taikomas pasidalijamasis valdymas kartu su valstybe nare, veiksmai įgyvendinami laikantis Reglamento (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 53 straipsnio b dalies, 53b straipsnio ir II dalies II antraštinės dalies nuostatų.







II SKYRIUS

Valdymo ir kontrolės sistemos







1 skirsnis

Decentralizuotas valdymas







1 poskirsnis

Akreditavimas ir valdymo įgaliojimų perdavimas

11 straipsnis

Bendrieji reikalavimai

1. Prieš priimdama sprendimą valdymo įgaliojimus, susijusius su komponentu, programa arba priemone, perduoti pagalbą gaunančiai šaliai, Komisija įsitikina, ar tokia šalis atitinka Reglamento (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 56 straipsnio 2 dalyje nurodytus sukurtų valdymo ir kontrolės sistemų reikalavimus ir ar galioja 12 ir 13 straipsniuose nustatytos akreditacijos.

2. Todėl pagalbą gaunančioje šalyje sukurtos valdymo ir kontrolės sistemos numato veiksmingą kontrolę bent jau priede nurodytose srityse. Be šio reglamento, taikomos kitų sričių nuostatos, apibrėžtos sektorių arba finansavimo susitarimuose.

3. Jeigu tam tikriems asmenims yra suteikta atsakomybė už veiklą, susijusią su programų valdymu, įgyvendinimu ir kontrole, pagalbą gaunanti šalis suteikia tokiems asmenims įgaliojimus vykdyti su tokia atsakomybe susijusias funkcijas, įskaitant atvejus, kai tarp jų ir tokioje veikloje dalyvaujančių įstaigų nėra pavaldumo ryšio. Pagalbą gaunanti šalis visų pirma įgalioja tokius asmenis per oficialius jų ir atitinkamų įstaigų darbinius susitarimus parengti:

a) tinkamą keitimosi informacija sistemą, įskaitant įgaliojimus reikalauti informacijos ir, jei būtina, teisę vietoje gauti dokumentus ir susisiekti su darbuotojais;

b) standartus, kuriuos reikia įvykdyti;

c) procedūras, kurių reikia laikytis.

4. Visi kiti konkretūs komponentų reikalavimai, nustatyti sektorių susitarimuose arba finansavimo susitarimuose, taikomi papildomai su šiuo reglamentu.

12 straipsnis

Nacionalinio leidimus duodančio pareigūno ir nacionalinio fondo akreditavimas

1. 24 straipsnyje nurodytas kompetentingas akreditavimo pareigūnas yra atsakingas už 25 straipsnyje apibūdinto nacionalinio leidimus duodančio pareigūno akreditavimą remiantis 25 straipsnio 2 dalies a punktu eiti nacionalinio fondo vadovo pareigas ir turėti įgaliojimus vykdyti 25 straipsnio 2 dalies b punkte nustatytas pareigas. Nacionalinio leidimus duodančio pareigūno akreditavimas apima 26 straipsnyje apibūdintą nacionalinį fondą.

2. Prieš akredituodamas nacionalinį leidimus duodantį pareigūną kompetentingas akreditavimo pareigūnas, remdamasis audito nuomone, kurią parengia nuo visų valdymo ir kontrolės sistemų dalyvių nepriklausomai veikiantis išorės auditorius, pats įsitikina, ar 11 straipsnyje apibrėžti taikytini reikalavimai yra įvykdyti. Audito nuomonė parengiama remiantis pagal tarptautiniu mastu pripažintus audito standartus atlikta analize.

3. Kompetentingas akreditavimo pareigūnas apie nacionalinio leidimus duodančio pareigūno akreditaciją Komisijai praneša ne vėliau kaip iki pranešimo apie pirmosios veiklos struktūros akreditaciją, kaip numatyta 13 straipsnio 3 dalyje. Kompetentingas akreditavimo pareigūnas suteikia visą svarbią patvirtinančiąją informaciją, kurios reikalauja Komisija.

4. Kompetentingas akreditavimo pareigūnas nedelsiant praneša Komisijai apie visus pokyčius, susijusius su nacionaliniu leidimus duodančiu pareigūnu arba nacionaliniu fondu. Jei pokytis nacionaliniam leidimus duodančiam pareigūnui arba nacionaliniam fondui daro įtaką, susijusią su 11 straipsnyje apibrėžtais taikytinais reikalavimais, kompetentingas akreditavimo pareigūnas siunčia Komisijai įvertinimą, kokią įtaką toks pokytis gali turėti akreditacijos galiojimui. Jei toks pokytis yra svarbus, kompetentingas akreditavimo pareigūnas taip pat praneša Komisijai apie savo sprendimą dėl akreditacijos.

13 straipsnis

Veiklos struktūros akreditavimas

1. Nacionalinis leidimus duodantis pareigūnas yra atsakingas už 28 straipsnyje nurodytų veiklos struktūrų akreditavimą.

2. Prieš akredituodamas veiklos struktūrą nacionalinis leidimus duodantis pareigūnas įsitikina, ar atitinkama veiklos struktūra vykdo 11 straipsnyje nustatytus reikalavimus. Toks patikinimas pagrindžiamas audito nuomone, kurią parengia nuo visų valdymo ir kontrolės sistemų dalyvių nepriklausomai veikiantis išorės auditorius. Audito nuomonė parengiama remiantis pagal tarptautiniu mastu pripažintus audito standartus atlikta analize.

3. Nacionalinis leidimus duodantis pareigūnas praneša Komisijai apie veiklos struktūrų akreditaciją ir suteikia visą svarbią patvirtinančiąją informaciją, įskaitant valdymo ir kontrolės sistemų apibūdinimą, kurios reikalauja Komisija.

14 straipsnis

Komisijos vykdomas valdymo įgaliojimų perdavimas

1. Prieš perduodama valdymo įgaliojimus, Komisija peržiūri 12 ir 13 straipsniuose nurodytas akreditacijas ir patikrina bet kurios susijusios įstaigos arba institucijos procedūras bei struktūras pagalbą gaunančioje šalyje. Tokia veikla gali būti patikrinimai vietoje, kuriuos atlieka Komisijos institucijos arba pagal subrangos sutartį – audito įmonė.

2. Priimdama sprendimą perduoti valdymo įgaliojimus, Komisija gali nustatyti daugiau sąlygų, kad užtikrintų 11 straipsnyje nustatytų reikalavimų vykdymą. Tokios papildomos sąlygos turi būti įvykdytos per tam tikrą laikotarpį, kurį Komisija nustato valdymo įgaliojimų perdavimui.

3. Komisijos sprendime dėl valdymo įgaliojimų perdavimo pateikiamas ex ante patikrinimų, jei tokių yra, sąrašas, juos Komisija atlieka viešųjų pirkimų konkursų, pasiūlymų konkursų skelbimo, sutarčių sudarymo ir dotacijų skyrimo srityse. Šis sąrašas gali skirtis priklausomai nuo komponento arba programos. Atsižvelgiant į komponentą arba programą, ex ante patikrinimai vykdomi, kol Komisija leidžia taikyti decentralizuotą valdymą be ex ante patikrinimų, kaip nurodyta 18 straipsnyje

4. Komisijos sprendime gali būti nustatytos nuostatos dėl valdymo įgaliojimų perdavimo tam tikroms įstaigoms arba institucijoms sustabdymo arba jų panaikinimo.

15 straipsnis

Nacionalinio leidimus duodančio pareigūno ir nacionalinio fondo akreditacijos panaikinimas arba sustabdymas

1. Kai Komisija perduoda valdymo įgaliojimus, kompetentingas akreditavimo pareigūnas yra atsakingas už tolesnio visų reikalavimų vykdymo stebėseną, kad ši akreditacija toliau galiotų, ir praneša Komisijai apie kiekvieną svarbų su ja susijusį pokytį.

2. Jei kuris nors iš 11 straipsnyje nustatytų reikalavimų nevykdomas arba nebevykdomas, kompetentingas akreditavimo pareigūnas arba sustabdo, arba panaikina nacionalinio leidimus duodančio pareigūno akreditaciją ir nedelsiant praneša Komisijai apie savo sprendimą ir jo priežastis. Kompetentingas akreditavimo pareigūnas pasirūpina, kad prieš atnaujinant šią akreditaciją tokie reikalavimai būtų vėl įvykdyti. Kartu su tokiu patikinimu pateikiama audito nuomonė, kaip numatyta 12 straipsnio 2 dalyje.

3. Jei kompetentingas akreditavimo pareigūnas panaikina arba sustabdo nacionalinio leidimus duodančio pareigūno akreditaciją, taikomos šios dalies nuostatos.

3. Tuo laikotarpiu, kai akreditacija negalioja, Komisija sustabdo lėšų pervedimus pagalbą gaunančiai šaliai.

3. Tuo laikotarpiu, kai akreditacija negalioja, visos euro sąskaitos arba euro sąskaitos atitinkamiems komponentams įšaldomos ir nei vienas nacionalinio fondo mokėjimas iš tų įšaldytų euro sąskaitų nelaikomas atitinkančiu Bendrijos finansavimo reikalavimus.

3. Nepažeisdama visų kitų finansinių koregavimų, Komisija, kaip nustatyta 49 straipsnyje, gali daryti finansinius koregavimus pagalbą gaunančios šalies atžvilgiu dėl jos pirmesnio valdymo įgaliojimų perdavimo reikalavimų nevykdymo.

16 straipsnis

Veiklos struktūrų akreditacijos panaikinimas arba sustabdymas

1. Kai Komisija perduoda valdymo įgaliojimus, nacionalinis leidimus duodantis pareigūnas yra atsakingas už tolesnio visų reikalavimų vykdymo stebėseną, kad ši akreditacija toliau galiotų, ir praneša Komisijai bei kompetentingam akreditavimo pareigūnui apie kiekvieną su ja susijusį svarbų pokytį.

2. Jei kuris nors iš 11 straipsnyje taikomų reikalavimų nevykdomas arba nebevykdomas, nacionalinis leidimus duodantis pareigūnas arba sustabdo, arba panaikina atitinkamos veiklos struktūros akreditaciją ir nedelsiant praneša Komisijai ir kompetentingam akreditavimo pareigūnui apie savo sprendimą ir jo priežastis.

2. Nacionalinis leidimus duodantis pareigūnas pasirūpina, kad prieš atnaujinant šią akreditaciją tokie reikalavimai būtų vėl įvykdyti. Kartu su tokiu patikinimu pateikiama audito nuomonė, kaip numatyta 13 straipsnio 2 dalyje.

3. Jei nacionalinis leidimus duodantis pareigūnas panaikina arba sustabdo veiklos struktūros akreditaciją, taikomos šios dalies nuostatos.

3. Komisija neperveda pagalbą gaunančiai šaliai lėšų, skirtų programoms arba veiksmams, kuriuos įgyvendina atitinkama veiklos struktūra, kol jos akreditacija yra sustabdyta arba panaikinta.

3. Nepažeisdama visų kitų finansinių koregavimų, Komisija, kaip nustatyta 49 straipsnyje, gali daryti finansinius koregavimus pagalbą gaunančios šalies atžvilgiu dėl jos pirmesnio valdymo įgaliojimų perdavimo reikalavimų ir sąlygų nevykdymo.

3. Visi nauji teisiniai įsipareigojimai, kuriuos prisiima atitinkama veiklos struktūra tuo laikotarpiu, kai akreditacija negalioja, laikomi reikalavimų neatitinkančiais.

3. Nacionalinis leidimus duodantis pareigūnas yra atsakingas už tai, kad dėl atitinkamos veiklos struktūros atliekamų mokėjimų arba pasirašomų sutarčių būtų imtasi visų tinkamų apsaugos priemonių.

17 straipsnis

Valdymo įgaliojimų perdavimo panaikinimas arba sustabdymas

1. Komisija stebi 11 straipsnyje nustatytų reikalavimų vykdymą.

2. Nepriklausomai nuo kompetentingo akreditavimo pareigūno sprendimo palikti, sustabdyti arba panaikinti nacionalinio leidimus duodančio pareigūno akreditaciją ar nacionalinio leidimus duodančio pareigūno sprendimo palikti, sustabdyti arba panaikinti veiklos struktūros akreditaciją, Komisija bet kuriuo metu gali panaikinti arba sustabdyti valdymo įgaliojimų perdavimą, ypač jei kuris nors iš 11 straipsnyje nurodytų reikalavimų yra nevykdomas arba nebevykdomas.

3. Jei Komisija panaikina arba sustabdo valdymo įgaliojimų perdavimą, taikomos šios dalies nuostatos.

3. Komisija sustabdo lėšų pervedimus pagalbą gaunančiai šaliai.

3. Nepažeisdama visų kitų finansinių koregavimų, Komisija, kaip nustatyta 49 straipsnyje, gali daryti finansinius koregavimus pagalbą gaunančios šalies atžvilgiu dėl jos pirmesnio valdymo įgaliojimų perdavimo reikalavimų nevykdymo.

3. Komisija kitas tokio sustabdymo arba panaikinimo pasekmes gali nurodyti specialiame Komisijos sprendime.

18 straipsnis

Decentralizacija be Komisijos ex ante patikrinimų

1. Decentralizacija be Komisijos ex ante patikrinimų yra visų IPA komponentų įgyvendinimo tikslas, jei pagalba teikiama decentralizuotai, remiantis 10 straipsniu. Šis tikslas gali būti pasiektas per skirtingą laikotarpį, priklausomai nuo atitinkamo IPA komponento.

2. Prieš nutraukdama ex ante patikrinimus, numatytus Komisijos sprendime dėl valdymo įgaliojimų perdavimo, Komisija įsitikina, ar atitinkama valdymo ir kontrolės sistema veiksmingai veikia pagal atitinkamas Bendrijos ir nacionalines taisykles.

3. Visų pirma Komisija stebi, kaip pagalbą gaunanti šalis įgyvendina į finansavimo susitarimą įtrauktą veiksmų planą, kaip nustatyta 8 straipsnio 4 dalies c punkte, kuriame gali būti nurodytas įvairių rūšių ex ante patikrinimų laipsniškas panaikinimas.

4. Komisija deramai atsižvelgia į pagalbą gaunančios šalies pasiektus rezultatus šioje srityje, ypač teikiant pagalbą ir vykstant deryboms.

19 straipsnis

Kovos su sukčiavimu priemonės

1. Pagalbą gaunančios šalys užtikrina spėjamų sukčiavimo atvejų ir pažeidimų tyrimą bei veiksmingą tvarkymą ir užtikrina kontrolės bei pranešimų teikimo mechanizmo, lygiaverčio Komisijos reglamente (EB) Nr. 1828/2006 ( 9 ) numatytam mechanizmui, veikimą. Komisijai nedelsiant pranešama apie spėjamus sukčiavimo arba pažeidimų atvejus.

2. Be to, pagalbą gaunančios šalys imasi visų tinkamų priemonių, kad užkirstų kelią bet kokiai aktyviosios ar pasyviosios korupcijos praktikai ir kovotų su ja visose viešųjų pirkimų procedūrose arba dotacijų skyrimo procedūrose, arba įgyvendinant atitinkamas sutartis.

20 straipsnis

Audito atsekamumas

Nacionalinis leidimus duodantis pareigūnas užtikrina, kad visa svarbi informacija būtų prieinama, kad visuomet būtų užtikrinamas pakankamai išsamus audito atsekamumas. Šią informaciją sudaro dokumentai, įrodantys mokėjimo paraiškų patvirtinimą ir tokių paraiškų apskaitos bei mokėjimų pagal ją atlikimą, taip pat išankstinių mokėjimų, garantijų ir skolų sutvarkymą.







2 poskirsnis

Struktūros ir institucijos

21 straipsnis

Paskyrimas

1. Pagalbą gaunanti šalis paskiria šias skirtingas įstaigas ir institucijas:

a) nacionalinį IPA koordinatorių;

b) strategijos koordinatorių regionų vystymosi komponentui ir žmogiškųjų išteklių vystymosi komponentui;

c) kompetentingą akreditavimo pareigūną;

d) nacionalinį leidimus duodantį pareigūną;

e) nacionalinį fondą;

f) veiklos struktūrą pagal IPA komponentą arba programą;

g) audito instituciją.

2. Pagalbą gaunanti šalis užtikrina, kad tinkamas funkcijų atskyrimas 1 dalies a–g punktuose nurodytoms įstaigoms ir institucijoms būtų taikomas remiantis Reglamento (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 56 straipsnio 2 dalimi.

3. Komisija, remdamasi šio reglamento 14 straipsniu, pagalbą gaunančiai šaliai perduoda valdymo įgaliojimus tik tada, kai paskiriamos ir įsteigiamos 1 dalyje nurodytos įstaigos ir institucijos.

22 straipsnis

Nacionalinio IPA koordinatoriaus funkcijos ir pareigos

1. Nacionalinį IPA koordinatorių paskiria pagalbą gaunanti šalis. Jis yra aukšto lygio pagalbą gaunančios šalies vyriausybės arba valstybės administracijos pareigūnas, kuris užtikrina visą pagal IPA reglamentą teikiamos pagalbos koordinavimą.

2. Jis visų pirma:

a) užtikrina Komisijos bei pagalbą gaunančios šalies partnerystę ir glaudų ryšį tarp bendro pasirengimo narystei proceso ir pagalbos naudojimo pagal IPA reglamentą;

b) prisiima visą atsakomybę už: — pagal šį reglamentą nustatytų programų darną ir koordinavimą, — metinį pereinamojo laikotarpio pagalbos ir institucijų kūrimo komponento programavimą nacionaliniu lygmeniu, — pagalbą gaunančios šalies dalyvavimo koordinavimą atitinkamose tarpvalstybinėse programose tiek su valstybėmis narėmis, tiek su kitomis pagalbą gaunančiomis šalimis, taip pat transnacionalinėse, tarpregioninėse arba jūrų baseinų programose pagal kitas Bendrijos priemones. Nacionalinis IPA koordinatorius gali patikėti tarpvalstybinio bendradarbiavimo koordinatoriui atlikti su šiuo koordinavimu susijusias užduotis;

c) parengia ir po IPA stebėsenos komiteto analizės pateikia 61 straipsnio 3 dalyje nurodytas IPA metines ir galutines įgyvendinimo ataskaitas Komisijai ir vieną egzempliorių – nacionaliniam leidimus duodančiam pareigūnui.

23 straipsnis

Strategijos koordinatoriaus funkcijos ir pareigos

1. Strategijos koordinatorių paskiria pagalbą gaunanti šalis regionų vystymosi komponento ir žmogiškųjų išteklių vystymosi komponento koordinavimui užtikrinti, ir jis yra pavaldus nacionaliniam IPA koordinatoriui. Strategijos koordinatorius – tai pagalbą gaunančios šalies valstybės administracijos subjektas, kuris tiesiogiai minėtų komponentų neįgyvendina.

2. Strategijos koordinatorius visų pirma:

a) koordinuoja pagalbą, skirtą pagal regionų vystymosi komponentą ir žmogiškųjų išteklių vystymosi komponentą;

b) rengia 154 straipsnyje apibūdintą strateginę darnos programą;

c) užtikrina sektorių strategijų ir programų koordinavimą.

24 straipsnis

Kompetentingo akreditavimo pareigūno pareigos

1. Kompetentingą akreditavimo pareigūną paskiria pagalbą gaunanti šalis. Jis yra aukšto lygio pagalbą gaunančios šalies vyriausybės arba valstybės administracijos pareigūnas.

2. Kompetentingas akreditavimo pareigūnas yra atsakingas už nacionalinio leidimus duodančio pareigūno ir nacionalinio fondo akreditacijos sustabdymą arba panaikinimą pagal 12 ir 15 straipsnius.

25 straipsnis

Nacionalinio leidimus duodančio pareigūno funkcijos ir pareigos

1. Nacionalinį leidimus duodantį pareigūną paskiria pagalbą gaunanti šalis. Jis yra aukšto lygio pagalbą gaunančios šalies vyriausybės arba valstybės administracijos pareigūnas.

2. Nacionalinis leidimus duodantis pareigūnas:

a) būdamas nacionalinio fondo vadovu, prisiima visą atsakomybę už finansinį ES lėšų valdymą pagalbą gaunančioje šalyje; jis atsakingas už tai, kad pagrindinės operacijos būtų teisėtos ir taisyklingos;

b) atsako už veiksmingą valdymo ir kontrolės sistemų veikimą pagal IPA reglamentą.

3. Pagal 2 dalies a punktą nacionalinis leidimus duodantis pareigūnas pirmiausia atlieka šias užduotis:

a) teikia patikinimą apie pagrindinių operacijų taisyklingumą ir teisėtumą;

b) parengia ir teikia Komisijai patvirtintas išlaidų ataskaitas bei mokėjimo paraiškas; nacionalinis leidimus duodantis pareigūnas prisiima visą atsakomybę už mokėjimo paraiškų tikslumą bei lėšų pervedimą veiklos struktūroms ir (arba) galutiniams pagalbos gavėjams;

c) tikrina, ar yra bendro finansavimo elementai ir ar jie teisingai nurodyti;

d) užtikrina, kad visi pažeidimai būtų nustatyti ir apie juos būtų nedelsiant pranešta;

e) atlieka finansinius patikslinimus, kuriuos būtina padaryti nustačius pažeidimus laikantis 50 straipsnio nuostatų;

f) yra asmuo ryšiams Komisijai ir pagalbą gaunančiai šaliai keičiantis finansine informacija.

4. Pagal 2 dalies b punktą nacionalinis leidimus duodantis pareigūnas pirmiausia atlieka šias užduotis:

a) atsako už veiklos struktūrų akreditacijos išdavimą, stebėseną, sustabdymą arba panaikinimą;

b) užtikrina pagal IPA reglamentą teikiamos pagalbos valdymo sistemų sukūrimą ir efektyvų veikimą;

c) užtikrina, kad lėšų valdymo vidaus kontrolės sistema būtų veiksminga ir efektyvi;

d) teikia pranešimus apie valdymo ir kontrolės sistemas;

e) užtikrina, kad veiktų tinkama pranešimų teikimo ir informacinė sistema;

f) pagal 30 straipsnio 1 dalį imasi tolesnių veiksmų dėl audito institucijos parengtų audito ataskaitų rezultatų;

g) nedelsiant praneša Komisijai, pranešimo egzempliorių pateikdamas kompetentingam akreditavimo pareigūnui, apie kiekvieną svarbų valdymo ir kontrolės sistemų pokytį.

5. Pagal 2 dalies a ir b punktuose nustatytas pareigas, nacionalinis leidimus duodantis pareigūnas parengia 27 straipsnyje nurodytą metinį patikinimo pareiškimą.

26 straipsnis

Nacionalinis fondas

Nacionalinis fondas – tai įstaiga, veikianti pagalbą gaunančios šalies valstybės lygio ministerijoje, turinčioje kompetenciją vykdyti centrinės valdžios biudžetą. Nacionalinis fondas veikia kaip centrinis iždas ir vykdo pagalbos finansų valdymo pagal IPA reglamentą užduotis nacionalinio leidimus duodančio pareigūno atsakomybe.

Fondas pirmiausia rūpinasi banko sąskaitų atidarymu, teikia Komisijai prašymus suteikti pagalbą, tvirtina iš Komisijos gautų lėšų pervedimą veiklos struktūroms arba galutiniams pagalbos gavėjams ir teikia finansines ataskaitas Komisijai.

27 straipsnis

Nacionalinio leidimus duodančio pareigūno patikinimo pareiškimas

1. Pagal 25 straipsnio 5 dalį nacionalinis leidimus duodantis pareigūnas parengia metinę valdymo deklaraciją patikinimo pareiškimo forma, kurią iki kiekvienų metų vasario 28 d. pateikia Komisijai. Vieną patikinimo pareiškimo egzempliorių jis perduoda kompetentingam akreditavimo pareigūnui.

2. Patikinimo pareiškimas parengiamas remiantis nacionalinio leidimus duodančio pareigūno vykdoma faktine valdymo ir kontrolės sistemų priežiūra per finansinius metus.

3. Patikinimo pareiškimas parengiamas taip, kaip numatyta bendrajame susitarime, ir jį sudaro:

a) valdymo ir kontrolės sistemų veiksmingo veikimo patvirtinimas;

b) pagrindinių operacijų teisėtumo ir taisyklingumo patvirtinimas;

c) informacija apie visus sistemų bei kontrolės pokyčius ir patvirtinamosios apskaitos informacijos elementai.

4. Jei 3 dalies a ir b punktuose reikalaujamų patvirtinimų nėra, nacionalinis leidimus duodantis pareigūnas Komisijai praneša apie priežastis, galimas pasekmes ir veiksmus, kurių imtasi padėčiai ištaisyti ir Bendrijos interesams apsaugoti. Jis perduoda šios informacijos egzempliorių kompetentingam akreditavimo pareigūnui.

28 straipsnis

Veiklos struktūros funkcijos ir pareigos

1. Kiekvienam IPA komponentui arba programai sukuriama veiklos struktūra, skirta pagal IPA reglamentą teikiamai pagalbai valdyti ir įgyvendinti.

1. Veiklos struktūra – tai įstaiga arba įstaigų grupė, veikianti pagalbą gaunančios šalies administracijoje.

2. Veiklos struktūra yra atsakinga už atitinkamos programos arba programų valdymą ir įgyvendinimą laikantis patikimo finansų valdymo principo. Tuo tikslu ji vykdo įvairias funkcijas, tarp jų:

a) rengia metines arba daugiametes programas;

b) vykdo programų įgyvendinimo stebėseną ir vadovauja 59 straipsnyje nurodyto sektoriaus stebėsenos komiteto veiklai, visų pirma teikdama programų įgyvendinimo kokybės stebėsenai reikalingus dokumentus;

c) rengia 61 straipsnio 1 dalyje nurodytas sektoriaus metines ir galutines įgyvendinimo ataskaitas, kurias, kai sektoriaus stebėsenos komitetas atlieka jų analizę, teikia Komisijai, nacionaliniam IPA koordinatoriui ir nacionaliniam leidimus duodančiam pareigūnui;

d) užtikrina, kad veikla finansavimui būtų atrenkama ir tvirtinama pagal programoms taikomus kriterijus bei mechanizmus ir atitiktų atitinkamas Bendrijos ir nacionalines taisykles;

e) nustato procedūras, kad būtų išsaugoti visi dokumentai, reikalingi tinkamam audito atsekamumui užtikrinti remiantis 20 straipsniu;

f) organizuoja konkursų procedūras, dotacijų skyrimo procedūras, paskiau vykdomą sutarčių pasirašymą ir mokėjimus galutiniam pagalbos gavėjui bei pagalbos susigrąžinimą iš jo;

g) užtikrina, kad visos veiksmus įgyvendinančios įstaigos turėtų atskirą apskaitos sistemą ir atskirą apskaitos kodifikavimą;

h) užtikrina, kad nacionalinis fondas ir nacionalinis leidimus duodantis pareigūnas gautų visą reikalingą informaciją apie atliktas su išlaidomis susijusias procedūras ir patikrinimus;

i) pranešimų teikimo ir informacinės sistemos kūrimą, naudojimą ir atnaujinimą;

j) vykdo patikrinimus siekiant užtikrinti, kad deklaruojamos išlaidos būtų faktiškai padarytos pagal taikomas taisykles, produktai būtų pristatyti arba paslaugos būtų suteiktos remiantis patvirtinimo sprendimu ir galutinio pagalbos gavėjo mokėjimo paraiškos būtų teisingai parengtos. Šie patikrinimai apima atitinkamai administracinius, finansinius, techninius ir fizinius veiksmų aspektus;

k) užtikrina veiklos struktūrą sudarančių įvairių įstaigų vidaus auditą;

l) užtikrina pranešimus apie pažeidimus;

m) užtikrina informavimo ir viešumo reikalavimų vykdymą.

3. Veiklos struktūrą sudarančių įstaigų vadovai aiškiai paskiriami ir, remiantis 11 straipsnio 3 dalimi, yra atsakingi už jų atitinkamoms įstaigoms skirtas užduotis.

29 straipsnis

Audito institucijos funkcijos ir pareigos

1. Audito instituciją, kuri veikia nepriklausomai nuo visų valdymo ir kontrolės sistemų dalyvių ir atitinka tarptautiniu mastu pripažintus audito standartus, paskiria pagalbą gaunanti šalis. Audito institucija yra atsakinga už valdymo ir kontrolės sistemų veiksmingą ir patikimą veikimą.

2. Audito institucija, vadovaujant jos vadovui, visų pirma:

a) kiekvienais metais parengia ir vykdo metinį audito veiklos planą, kurį sudaro auditai, skirti patikrinti: — veiksmingą valdymo ir kontrolės sistemų veikimą, — Komisijai pateiktos apskaitos informacijos patikimumą. Audito veikla apima atitinkamo veiksmų arba operacijų pavyzdžio auditus ir procedūrų analizę. Metinis audito veiklos planas iki atitinkamų metų pradžios pateikiamas nacionaliniam leidimus duodančiam pareigūnui ir Komisijai.

b) pateikia: — metinę audito veiklos ataskaitą pagal bendrajame susitarime apibrėžtą modelį, nurodydama audito institucijos panaudotus išteklius, ir visų trūkumų, nustatytų valdymo ir kontrolės sistemose arba operacijų rezultatuose remiantis pagal metinį audito veiklos planą per praėjusį dvylikos mėnesių laikotarpį, kuris baigiasi atitinkamų metų rugsėjo 30 d., atliktais auditais, santrauką. Metinė audito veiklos ataskaita iki kiekvienų metų gruodžio 31 d. pateikiama Komisijai, nacionaliniam leidimus duodančiam pareigūnui ir kompetentingam akreditavimo pareigūnui. Pirmoji tokia ataskaita apima laikotarpį nuo šio reglamento įsigaliojimo iki 2007 m. lapkričio 30 d., — metinę nuomonę pagal bendrajame susitarime nustatytą modelį apie tai, ar valdymo ir kontrolės sistemos veiksmingai veikia ir ar atitinka šio reglamento ir (arba) kitų Komisijos ir pagalbą gaunančios šalies susitarimų reikalavimus. Ši nuomonė pateikiama Komisijai, leidimus duodančiam pareigūnui ir kompetentingam akreditavimo pareigūnui. Ji apima tokį pat laikotarpį, kaip ir metinė audito veiklos ataskaita, abiem ataskaitoms taikomas vienodas terminas, — nuomonę apie bet kokią galutinę išlaidų ataskaitą, kurią nacionalinis leidimus duodantis pareigūnas pateikia Komisijai, dėl bet kurios programos arba bet kurios jos dalies baigimo. Prireikus į galutinę išlaidų ataskaitą galima įtraukti mokėjimo paraiškas kasmet teikiamų ataskaitų forma. Nuomonė apie visas galutines išlaidų ataskaitas rengiama pagal bendrojo susitarimo priede nustatytą modelį. Joje vertinamas galutinės mokėjimo paraiškos pagrįstumas bei finansinės informacijos tikslumas ir prireikus kartu su ja pateikiama galutinė audito veiklos ataskaita. Nuomonė Komisijai ir kompetentingam akreditavimo pareigūnui siunčiama tuo pačiu metu, kaip ir atitinkama galutinė išlaidų ataskaita, kurią pateikia nacionalinis leidimus duodantis pareigūnas, arba ne mažiau kaip per tris mėnesius po tokios galutinės išlaidų ataskaitos pateikimo.

2. Kiti specialūs reikalavimai b punkte nurodytam metiniam audito veiklos planui ir (arba) ataskaitoms bei nuomonėms gali būti apibrėžti sektoriaus arba finansavimo susitarimuose.

2. Kiek tai susiję su šiame straipsnyje numatyta veiklos, ataskaitų ir audito nuomonių metodika, audito institucija laikosi tarptautinių audito veiklos standartų, ypač rizikos vertinimo, audito reikšmingumo ir pavyzdžių atrankos srityse. Metodiką gali papildyti bet kokios kitos Komisijos rekomendacijos ir apibrėžtys, ypač dėl tinkamų pavyzdžių atrankos, pasitikėjimo lygio ir reikšmingumo bendrųjų principų.

30 straipsnis

Tolesni veiksmai dėl audito institucijos ataskaitų

1. Gavęs 29 straipsnio 2 dalies b punkto pirmojoje ir antrojoje įtraukose nurodytas ataskaitas ir nuomones, nacionalinis leidimus duodantis pareigūnas:

a) priima sprendimą, ar reikia kaip nors gerinti valdymo ir kontrolės sistemas, užregistruoja tokius sprendimus ir užtikrina, kad toks veiklos gerinimas būtų laiku įgyvendintas;

b) atlieka visus būtinus Komisijai pateiktų mokėjimo paraiškų patikslinimus.

2. Atsižvelgdama į ataskaitas ir nuomones, Komisija gali priimti sprendimą pati imtis tolesnių veiksmų, pvz., inicijuoti finansinio koregavimo procedūrą arba reikalauti, kad pagalbą gaunanti šalis imtųsi veiksmų, ir pranešti nacionaliniam leidimus duodančiam pareigūnui bei kompetentingam akreditavimo pareigūnui savo sprendimą.

▼M1

31 straipsnis

Specialios įstaigos

Visoje sistemoje, kurią sudaro 21 straipsnyje nurodytos struktūros ir institucijos, 28 straipsnyje apibrėžtos funkcijos gali būti paskirstytos ir pavestos specialioms įstaigoms, veikiančioms paskirtose veiklos struktūrose ar už jų ribų. Tokios funkcijos paskirstomos ir pavedamos pagal Reglamentu (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 nustatytų funkcijų tinkamo atskyrimo principą užtikrinant, kad galutinę atsakomybę už minėtame straipsnyje nustatytas funkcijas prisiima paskirta veiklos struktūra. Tokia struktūra yra įtvirtinama rašytiniuose susitarimuose, ją akredituoja nacionalinis leidimus duodantis pareigūnas ir Komisija perduoda valdymą.

▼B







2 skirsnis

Kitos valdymo formos

32 straipsnis

Centralizuoto valdymo arba bendro su tarptautinėmis organizacijomis valdymo struktūros ir institucijos

1. Kai taikomas centralizuotas valdymas arba bendras su tarptautinėmis organizacijomis valdymas, pagalbą gaunanti šalis paskiria nacionalinį IPA koordinatorių, kuris veikia kaip pagalbą gaunančios šalies atstovas Komisijoje. Jis užtikrina, kad tarp Komisijos ir pagalbą gaunančios šalies būtų palaikomas glaudus ryšys tiek bendrame pasirengimo narystei procese, tiek pagal IPA teikiant ES pasirengimo narystei pagalbą.

1. Nacionalinis IPA koordinatorius taip pat atsakingas už pagalbą gaunančios šalies dalyvavimo atitinkamose tarpvalstybinėse programose koordinavimą tiek su valstybėmis narėmis, tiek su kitomis pagalbą gaunančiomis šalimis, taip pat transnacionalinėse, tarpregioninėse arba jūrų baseinų programose pagal kitas Bendrijos priemones. Jis gali patikėti tarpvalstybinio bendradarbiavimo koordinatoriui atlikti su šiuo koordinavimu susijusias užduotis.

2. Tarpvalstybinio bendradarbiavimo komponentui pagalbą gaunanti šalis, remdamasi 139 straipsnio nuostatomis, paskiria ir įsteigia veiklos struktūras.

33 straipsnis

Pasidalijamojo valdymo struktūros ir institucijos

Kai tarpvalstybinės programos įgyvendinamos taikant pasidalijamąjį valdymą kartu su valstybe nare, vienoje iš tarpvalstybinėje programoje dalyvaujančių valstybių narių įsteigiamos šios 102 straipsnyje nurodytos struktūros:

— bendra vadovaujančioji institucija,

— bendra sertifikavimo institucija,

— bendra audito institucija.







III SKYRIUS

Europos bendrijos finansinis įnašas

34 straipsnis

Išlaidų atitikimas reikalavimams

1. Kai taikomas decentralizuotas valdymas, neatsižvelgiant į kompetentingo akreditavimo pareigūno ir nacionalinio leidimus duodančio pareigūno akreditacijas, pasirašytas sutartis ir jų priedus, nacionalinių institucijų padarytos išlaidos ir jų įvykdyti mokėjimai neatitinka reikalavimų pagal IPA reglamentą, iki Komisija perduoda valdymą atitinkamoms struktūroms ir institucijoms, jei 2 dalyje nėra numatyta kitaip.

1. Prireikus galutinė išlaidų atitikimo reikalavimams data nustatoma II dalyje arba finansavimo susitarimuose.

2. Techninė pagalba, skirta padėti sukurti valdymo ir kontrolės sistemas, gali būti finansuojama iki pradinio valdymo perdavimo, jei pagalbos išlaidos padarytos nuo 2007 m. sausio 1 d.

▼M1

Pasiūlymų konkursų arba paraiškų konkursų rengimas gali taip pat būti finansuojamas prieš pradinį valdymo perdavimą ir po 2007 m. sausio 1 d., jei toks valdymo perdavimas įvyksta per laikotarpį, nurodytą išlygų punkte, kuris įtraukiamas į atitinkamus veiksmus arba konkursus, ir, išskyrus kaimo plėtros komponentą, jei Komisija pirmiau patvirtina reikiamus dokumentus. Pasiūlymų konkursai arba paraiškų konkursai gali būti atšaukiami arba keičiami atsižvelgiant į sprendimą dėl valdymo perdavimo.

3. Jei atskirų IPA komponentų specialiosiose nuostatose nenumatyta kitaip, pagal IPA reglamentą reikalavimų neatitinka šios išlaidos:

▼B

a) mokesčiai, įskaitant pridėtinės vertės mokesčius;

b) muito ir importo mokesčiai arba bet kurie kiti iždo mokesčiai;

c) žemės arba esamų pastatų įsigijimas, nuoma arba išperkamoji nuoma;

d) baudos, finansinės nuobaudos ir teisinės išlaidos;

▼M2

e) veiklos išlaidos, jeigu kitaip nenumatyta pagal bendruosius susitarimus, sudarytus su tarptautinėmis organizacijomis;

▼B

f) naudota įranga;

g) banko mokesčiai, garantijų išlaidos ir susiję mokesčiai;

h) konvertavimo sąnaudos, mokesčiai ir valiutų keitimo nuostoliai, susiję su bet kuria tam tikro komponento sąskaita eurais, taip pat kitos tiktai finansinės išlaidos;

i) įnašai natūra.

4. Pagal šį reglamentą finansuojamos išlaidos nefinansuojamos iš jokio kito Bendrijos biudžeto šaltinio.

35 straipsnis

Įplaukų tvarkymas

1. Pagal šį reglamentą įplaukas sudaro pajamos, gautos iš veiksmo jo bendro finansavimo laikotarpiu, pardavimų, nuomos, paslaugų, dalyvavimo mokesčių arba kitos lygiavertės įplaukos, išskyrus:

a) įplaukas, gautas per bendrai finansuojamų investicijų į įmones ekonominį ciklą;

b) įplaukas, gautas įgyvendinant finansinę techninę priemonę, įskaitant rizikos kapitalą, paskolų fondus, garantijų fondus, išperkamąją nuomą;

c) jei tinkama, privačiojo sektoriaus įnašus bendram veiksmų finansavimui, kurie programos finansinėse lentelėse nurodomi kartu su viešuoju įnašu.

2. 1 dalyje nurodytos įplaukos – tai pajamos, atskaitomos iš atitinkamo veiksmo reikalavimus atitinkančių išlaidų sumos. Ne vėliau kaip iki programos pabaigos tokios įplaukos atskaitomos iš atitinkamo veiksmo reikalavimu atitinkančių išlaidų – visos arba pro rata, atsižvelgiant į tai, ar visos įplaukos, ar tik jų dalis buvo gautos iš bendrai finansuoto veiksmo.

3. Šis straipsnis netaikomas:

— kaimo plėtros komponentui,

▼M1

— regionų vystymosi komponentui.

36 straipsnis

Palūkanų nuosavybė

Visos palūkanos, gautos iš bet kurios tam tikro komponento sąskaitos eurais, kurią decentralizuoto valdymo atveju atidaro nacionalinis fondas, yra pagalbą gaunančios šalies nuosavybė. Palūkanos, gautos Bendrijai finansuojant programą, priskiriamos tik tai programai, laikomos pagalbą gaunančios šalies ištekliumi nacionalinio viešojo įnašo pavidalu ir Komisijai deklaruojamos visiškai užbaigiant programą.

▼B

37 straipsnis

Bendrijos finansavimas

1. Bendrijos finansinis įnašas, skirtas apmokėti daugiamečių arba metinių programų išlaidas, remiantis IPA reglamento 5 straipsniu, nustatomas pagal asignavimus, pasiūlytus daugiametėje preliminarioje finansinėje programoje.

▼M1

2. Jei atskirų IPA komponentų specialiosiose nuostatose nenumatyta kitaip, visiems veiksmams, kuriems pagalba skiriama pagal įvairius IPA komponentus, būtina skirti nacionalinius ir Bendrijos įnašus.

▼B

38 straipsnis

Pagalbos intensyvumas ir Bendrijos įnašo norma

1. Bendrijos įnašas apskaičiuojamas pagal reikalavimus atitinkančias išlaidas, kaip numatyta kiekvieno IPA komponento II dalyje.

2. Metines arba daugiametes programas kiekvienam IPA komponentui patvirtinančiuose finansavimo sprendimuose nustatoma didžiausia preliminari Bendrijos įnašo suma ir atitinkama kiekvienos prioritetinės krypties didžiausia norma.







IV SKYRIUS

Finansų valdymas







1 skirsnis

Biudžetiniai įsipareigojimai

39 straipsnis

Principai

1. Teisinio įsipareigojimo, nustatomo finansavimo susitarimu su atitinkama pagalbą gaunančia šalimi, sumą atitinkantis biudžetinis įsipareigojimas patvirtinamas remiantis metines programas patvirtinančiais finansavimo sprendimais.

2. Daugiametes programas patvirtinančiuose finansavimo sprendimuose gali būti numatytas daugiamečių teisinių įsipareigojimų patvirtinimas finansavimo susitarimais su atitinkama pagalbą gaunančia šalimi.

2. Tokiais atvejais teisinio įsipareigojimo sumą atitinkantis biudžetinis įsipareigojimas gali būti išskleistas per kelerius metus į metines dalis, jei taip numatoma finansavimo sprendime, taip pat atsižvelgiant į daugiametę preliminarią finansinę programą. Atitinkamame finansavimo sprendime ir finansavimo susitarime toks sumos išskleidimas pateikiamas atitinkamose finansinėse lentelėse.







2 skirsnis

Decentralizuoto valdymo taisyklės

40 straipsnis

Mokėjimai

1. Komisija išmoka Bendrijos įnašą neviršydama turimų lėšų. Daugiamečių programų atveju visi mokėjimai priskiriami pirmiausiam vykdytinam biudžetiniam įsipareigojimui pagal atitinkamą IPA komponentą.

2. Mokėjimai atliekami išankstinio finansavimo, tarpinių mokėjimų ir galutinio likučio mokėjimo forma.

3. Iki kiekvienų metų vasario 28 d. pagalbą gaunanti šalis išsiunčia Komisijai savo atitinkamų finansinių metų ir ateinančių finansinių metų kiekvienos IPA komponento arba programos tikėtinų mokėjimo paraiškų sąmatą. Prireikus Komisija gali pareikalauti atnaujinti sąmatą.

4. Keitimasis informacija apie finansines Komisijos ir 21 straipsnyje nurodytų institucijų bei struktūrų operacijas prireikus vyksta elektroninėmis priemonėmis, taikant Komisijos ir pagalbą gaunančios šalies sutartas procedūras.

5. Bendra išankstinio finansavimo ir tarpinių mokėjimų suma neviršija 95 % Bendrijos įnašo, kaip nurodyta kiekvienos programos finansinėje lentelėje.

6. Kai pasiekiama 5 dalyje nurodyta viršutinė riba, nacionalinis leidimus duodantis pareigūnas toliau perduoda Komisijai visas patvirtintas išlaidų ataskaitas ir informaciją apie sugrąžintas sumas.

▼M1

7. Pagalbą gaunančios šalies pateiktoje programoje, patvirtintose išlaidų ataskaitose, mokėjimo paraiškose ir įgyvendinimo ataskaitose nurodytose išlaidose sumos išreiškiamos eurais. Pagalbą gaunančios šalys patirtų išlaidų sumas nacionaline valiuta į eurus konvertuoja taikydamos mėnesinį euro buhalterinį kursą, kurį Komisija nustato mėnesiui, per kurį išlaidos atitinkamai užregistruojamos nacionalinio fondo arba atitinkamos veiklos struktūros sąskaitose.

▼B

8. Komisijos mokėjimai nacionaliniam fondui vykdomi į sąskaitą eurais laikantis 41, 42, 43, 44 ir 45 straipsniuose ir bendruosiuose, sektorių arba finansavimo susitarimuose nustatytų nuostatų. Kiekvienai atitinkamai IPA programai arba prireikus kiekvienam IPA komponentui atidaroma viena sąskaita eurais, kuri naudojama tiktai su ta programa arba komponentu susijusioms operacijoms.

9. Pagalbą gaunančios šalys užtikrina, kad galutiniai pagalbos gavėjai laiku ir visiškai gautų visą viešojo įnašo sumą. Netaikomas joks specialus mokestis arba kitas lygiaverčio poveikio mokestis, kuris galutiniams pagalbos gavėjams sumažintų šias sumas.

10. Bendrija gali finansuoti išlaidas tiktai tuo atveju, jei jas padarė ir apmokėjo galutinis pagalbos gavėjas. Galutinių pagalbos gavėjų apmokėtos išlaidos patvirtinamos pasirašytomis sąskaitomis arba lygiavertės patvirtinamosios galios apskaitos dokumentais arba kitais tinkamais dokumentais, jei pagal programą pagalba nėra išlaidų funkcija. Išlaidas turi patvirtinti nacionalinis leidimus duodantis pareigūnas.

41 straipsnis

Mokėjimo paraiškų tinkamumas

Kad Komisija patvirtintų mokėjimo paraišką, paraiška turi atitikti 42 straipsnio 1 dalyje, 43 straipsnio 1 dalyje ir 45 straipsnio 1 dalyje nustatytus reikalavimus.

42 straipsnis

Išankstinis finansavimas

1. Mokėjimo paraiškai išankstinio finansavimo mokėjimui taikomi šie minimalūs 41 straipsnyje minėti reikalavimai:

a) nacionalinis leidimus duodantis pareigūnas pranešė Komisijai apie atitinkamos sąskaitos eurais atidarymą;

b) galioja kompetentingo akreditavimo pareigūno ir nacionalinio leidimus duodančio pareigūno pateiktos akreditacijos ir Komisijos valdymo perdavimas;

c) įsigaliojo atitinkamas finansavimo susitarimas.

2. Išankstinio finansavimo mokėjimai sudaro nustatytą Bendrijos įnašo atitinkamai programai procentinę dalį, kaip nustatyta šio reglamento II dalyje. Daugiamečių programų atveju išankstinis finansavimas gali būti paskirstytas keleriems finansiniams metams.

3. Visa sumokėta išankstinio finansavimo suma grąžinama Komisijai, jei per penkiolika mėnesių nuo tos dienos, kai Komisija sumoka pirmąją išankstinio finansavimo sumą, nepateikiama atitinkamos programos mokėjimo paraiška. Toks sugrąžinimas neturi įtakos atitinkamai programai skirtam Bendrijos įnašui.

4. Visa išankstinio finansavimo suma sumokama ne vėliau, kaip iki programos pabaigos. Per visą programos laikotarpį nacionalinis leidimus duodantis pareigūnas išankstinio finansavimo mokėjimus naudoja tiktai Bendrijos įnašui išmokėti išlaidoms finansuoti laikantis šio reglamento.

43 straipsnis

Tarpiniai mokėjimai

1. Tarpinio mokėjimo paraiškai taikomi šie minimalūs 41 straipsnyje minėti reikalavimai:

a) nacionalinis leidimus duodantis pareigūnas atsiuntė Komisijai mokėjimo paraišką ir atitinkamo mokėjimo išlaidų ataskaitą; išlaidų ataskaitą patvirtina nacionalinis leidimus duodantis pareigūnas;

b) laikomasi visoms prioritetinėms kryptims nustatytų Bendrijos pagalbos viršutinių ribų, kaip numatyta Komisijos finansavimo sprendime;

c) veiklos struktūra atsiuntė Komisijai 61 straipsnio 1 dalyje nurodytas sektoriaus metines įgyvendinimo ataskaitas, įskaitant naujausią ataskaitą;

d) pagal 29 straipsnio 2 dalies b punkto pirmąją ir antrąją įtraukas, audito institucija atsiuntė Komisijai naujausią metinę audito veiklos ataskaitą ir nuomonę apie veikiančių valdymo ir kontrolės sistemų atitiktį šio reglamento ir (arba) bet kurio Komisijos ir pagalbą gaunančios šalies susitarimo reikalavimams;

e) tebegalioja kompetentingo akreditavimo pareigūno ir nacionalinio leidimus duodančio pareigūno pateiktos akreditacijos ir Komisijos valdymo perdavimas.

1. Jei vienas arba keli šioje dalyje minėti reikalavimai nevykdomi, pagalbą gaunanti šalis Komisijos reikalavimu ir per jos nustatytą terminą imasi reikalingų veiksmų padėčiai ištaisyti.

2. Jei nustatoma, kad taikomų taisyklių nesilaikoma arba kad Bendrijos lėšos buvo netinkamai naudojamos, Komisija, remdamasi 46 straipsnio nuostatomis, gali sumažinti tarpinius mokėjimus pagalbą gaunančiai šaliai arba laikinai juos sustabdyti. Ji atitinkamai apie tai praneša pagalbą gaunančiai šaliai.

3. Tarpinių mokėjimų sustabdymas arba sumažinimas atliekamas pagal proporcingumo principą ir nepažeidžiant sprendimų dėl atitikties bei sprendimų dėl sąskaitų patvirtinimo ir galutinių finansinių koregavimų.

44 straipsnis

Mokėjimų apskaičiavimas

Mokėjimai apskaičiuojami pagal Bendrijos įnašą į atitinkamų veiksmų finansavimą neviršijant sumos, kuri nustatoma taikant bendro finansavimo normą, finansavimo sprendime nustatytą kiekvienai prioritetinei krypčiai ir skirtą reikalavimus atitinkančioms išlaidoms apmokėti atsižvelgiant į kiekvienai prioritetinei krypčiai skirtą didžiausią Bendrijos įnašą.

45 straipsnis

Galutinio likučio apmokėjimas

1. Apmokant galutinį likutį taikomas Reglamento (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 166 straipsnyje nustatytas terminas, o 41 straipsnyje minėti minimalūs reikalavimai yra šie:

a) nacionalinis leidimus duodantis pareigūnas atsiuntė Komisijai galutinę mokėjimo paraišką ir galutinę išlaidų ataskaitą; galutinę išlaidų ataskaitą patvirtina nacionalinis leidimus duodantis pareigūnas;

b) veiklos struktūra atsiuntė Komisijai 61 straipsnio 1 dalyje nurodytas sektoriaus atitinkamos programos galutines ataskaitas;

c) pagal 29 straipsnio 2 dalies b punkto trečiąją įtrauką audito institucija atsiuntė Komisijai nuomonę apie kurią nors galutinę išlaidų ataskaitą, kurią pagrindžia galutinė veiklos ataskaita;

d) tebegalioja kompetentingo akreditavimo pareigūno ir nacionalinio leidimus duodančio pareigūno pateiktos akreditacijos ir Komisijos valdymo perdavimas.

2. Biudžetinių įsipareigojimų dalis, skirta daugiametėms programoms, kurios 2017 m. gruodžio 31 d. nėra baigtos ir dėl kurių 1 dalyje nurodyti dokumentai iki 2018 m. gruodžio 31 d. nėra perduoti Komisijai, automatiškai panaikinama.

46 straipsnis

Mokėjimų sustabdymas

1. Komisija gali sustabdyti visus mokėjimus arba dalį jų, jei:

a) yra didelis programos valdymo ir kontrolės sistemos trūkumas, kuris kenkia mokėjimų patvirtinimo procedūros patikimumui ir dėl kurio nebuvo imtasi korekcinių priemonių; arba

b) patvirtintoje išlaidų ataskaitoje nurodytos išlaidos yra susijusios su dideliu pažeidimu, kuris nebuvo ištaisytas, arba

c) būtina patikslinti išlaidų deklaracijoje pateiktą informaciją.

2. Pagalbą gaunančiai šaliai suteikiama galimybė pateikti savo pastabas per du mėnesius iki Komisija priima sprendimą dėl mokėjimo sustabdymo pagal 1 dalį.

3. Komisija baigia pagalbos sustabdymą, jei pagalbą gaunanti šalis imasi reikiamų priemonių 1 dalyje nurodytam trūkumui, pažeidimui arba netikslumui ištaisyti.

3. Jei pagalbą gaunanti šalis nesiima tokių priemonių, pagal 51 straipsnį Komisija gali nuspręsti panaikinti visą programai skirtą Bendrijos įnašą arba jo dalį.

47 straipsnis

Programos baigimas

1. Komisijai gavus galutinę mokėjimo paraišką, programa laikoma baigta, kai tiktai atliekamas vienas iš šių veiksmų:

— Komisija sumoka galutinį mokėtiną likutį,

— Komisija išduoda vykdomąjį raštą sumoms išieškoti,

▼M1

— Komisija panaikina biudžetinio įsipareigojimo galutinį likutį.

▼B

2. Programos baigimas nepanaikina Komisijos teisės finansinį koregavimą atlikti vėliau.

3. Programos baigimas nepanaikina pagalbą gaunančios šalies įsipareigojimų laikantis 48 straipsnio toliau saugoti su ja susijusius dokumentus.

48 straipsnis

Dokumentų saugojimas

Pagalbą gaunanti šalis visus su atitinkama programa susijusius dokumentus saugo ne mažiau kaip trejus metus po programos baigimo. Šis laikotarpis nutraukiamas arba dėl procesinių veiksmų, arba tinkamai pagrįstu Komisijos prašymu.

49 straipsnis

Finansiniai koregavimai

1. Kad užtikrintų lėšų naudojimą pagal taikomas taisykles, Komisija sąskaitų patvirtinimo procedūras arba finansinio koregavimo mechanizmus taiko laikydamasi Reglamento (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 53b straipsnio 4 dalies ir 53c straipsnio 2 dalies nuostatų ir taip, kaip nustato bendrieji arba, jei tokie yra, sektorių susitarimai.

2. Finansinis koregavimas gali būti atliekamas:

a) nustačius konkretų pažeidimą, įskaitant sukčiavimą, arba

b) nustačius pagalbą gaunančios šalies valdymo ir kontrolės sistemų trūkumą arba nepakankamumą.

3. Jei Komisija nustato, kad programų, kurioms taikomas šis reglamentas, išlaidos buvo padarytos pažeidžiant taikomas taisykles, ji priima sprendimą, kokią sumą atskaityti iš Bendrijos finansavimo.

4. Visus tokius koregavimus, taip pat susijusias grąžinamas sumas pagal 51, 52 ir 53 straipsniuose nustatytus kriterijus ir procedūras apskaičiuoja ir nustato Komisija. Kitos nuostatos dėl finansinių koregavimų, nustatytos sektorių arba finansavimo susitarimuose, taikomos papildomai su šiuo reglamentu.

50 straipsnis

Finansiniai patikslinimai

▼M1

1. Jei veiksmuose arba programose nustatomi pažeidimai ar aplaidumas, nacionalinis leidimus duodantis pareigūnas, kuris pirmiausia atsako už pažeidimų tyrimą, atlieka finansinius patikslinimus panaikindamas visą tokiems veiksmams arba programoms skirtą Bendrijos įnašą ar jo dalį. Nacionalinis leidimus duodantis pareigūnas atsižvelgia į pažeidimų pobūdį, sunkumą ir finansinę žalą Bendrijos įnašui.

2. Pažeidimo atveju nacionalinis leidimus duodantis pareigūnas pagal nacionalines pagalbos grąžinimo procedūras sugrąžina galutiniam pagalbos gavėjui išmokėtą Bendrijos įnašą.

▼B

51 straipsnis

Finansinių koregavimų kriterijai

1. Komisija gali atlikti finansinius koregavimus, 49 straipsnio 2 dalyje nurodytais atvejais panaikindama visą programai skirtą Bendrijos įnašą ar jo dalį.

2. Jei nustatomi pavieniai pažeidimų atvejai, Komisija atsižvelgia į pažeidimo pasikartojimą, kad nustatytų, ar turėtų būti taikomas vienodos normos arba ekstrapoliuotas finansinis koregavimas.

3. Priimdama sprendimą dėl koregavimo sumos Komisija atsižvelgia į pažeidimo pobūdį, sunkumą ir (arba) nustatytų atitinkamos programos valdymo ir kontrolės sistemos trūkumų bei nepakankamumo mastą ir finansinį poveikį.

52 straipsnis

Finansinio koregavimo procedūra

1. Prieš priimdama sprendimą dėl finansinio koregavimo Komisija praneša nacionaliniam leidimus duodančiam pareigūnui savo preliminarias išvadas ir reikalauja, kad jis savo pastabas pateiktų per du mėnesius.

1. Jei Komisija siūlo atlikti finansinį koregavimą remiantis ekstrapoliacija arba vienoda norma, pagalbą gaunančiai šaliai suteikiama galimybė faktinį pažeidimo mastą nustatyti atliekant atitinkamų dokumentų analizę. Pritarus Komisijai, pagalbą gaunanti šalis gali apriboti šios analizės apimtį iki atitinkamų dokumentų reikiamos dalies arba pavyzdžio. Išskyrus tinkamai pagrįstus atvejus, šiai analizei leidžiama skirti ne daugiau kaip du mėnesius po pirmojoje pastraipoje nurodyto dviejų mėnesių laikotarpio.

2. Komisija atsižvelgia į visus duomenis, kuriuos pagalbą gaunanti šalis pateikia per 1 dalyje nurodytus terminus.

3. Komisija stengiasi sprendimą dėl finansinio koregavimo priimti per šešis mėnesius nuo 1 dalyje numatytos procedūros pradžios.

53 straipsnis

Pagalbos grąžinimas

1. Kiekvienas pagalbos grąžinimas į Europos Sąjungos bendrąjį biudžetą atliekamas iki termino, nurodyto vykdomajame rašte sumoms išieškoti, parengto pagal Reglamento (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 72 straipsnį. Toks terminas yra paskutinė antro mėnesio nuo vykdomojo rašto išdavimo diena.

2. Jei pagalbos grąžinimas kiek nors uždelsiamas, nuo grąžinimo termino dienos iki faktinio sumokėjimo dienos pavėluoto mokėjimo sąskaitoje skaičiuojamos palūkanos. Tokių palūkanų norma yra 1,5 procentinio punkto virš Europos centrinio banko jo pagrindinėms refinansavimo operacijoms taikomos normos pirmąją mėnesio, kurį baigiasi terminas, darbo dieną.

54 straipsnis

Bendrijos įnašo pakartotinis panaudojimas

1. Pagal 49 straipsnį panaikinto Bendrijos įnašo lėšos sumokamos į Bendrijos biudžetą, įskaitant susikaupusias palūkanas.

2. Pagal šio straipsnio 50 dalį panaikintas arba grąžintas įnašas negali būti dar kartą panaudotas veiksmui arba veiksmams, kurių lėšos buvo grąžintos arba patikslintos, arba, jei įvykdytas lėšų grąžinimas arba patikslinimas esant sistemingam pažeidimui veiksmams, vykdomiems pagal visą prioritetinę kryptį, kurioje šis sistemingas pažeidimas buvo padarytas, ar daliai jų.







3 skirsnis

Centralizuoto valdymo ir bendro su tarptautinėmis organizacijomis valdymo taisyklės

55 straipsnis

Mokėjimai

1. Komisija Bendrijos įnašą išmoka neviršydama turimų lėšų.

2. Remiantis Reglamento (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 81 straipsniu, mokėjimai atliekami, kai pateikiami įrodymai, kad atitinkamas veiksmas atitinka IPA reglamento, šio reglamento, sutarties arba dotacijų nuostatas.

3. Metinėse programose nurodyti šie išlaidų apmokėjimui reikalingi asignavimai išmokami atliekant vieną arba kelis šių veiksmų: išmokant visą mokėtiną sumą; išankstinio finansavimo būdu; vienu ar keliais tarpiniais mokėjimais; ir išmokant mokėtinų sumų likutį.

4. Komisija, jei įmanoma, vykdo mokėjimus eurais į sąskaitą eurais.

56 straipsnis

Programos baigimas

1. Programa baigiama, kai baigiamos įgyvendinti visos pagal šią programą finansuojamos sutartys ir dotacijos.

2. Kai gaunama paskutinė mokėjimo paraiška, sutartis arba dotacija yra laikoma baigta atlikus vieną iš 47 straipsnio 1 dalyje nurodytų veiksmų.

3. Sutarties arba dotacijos baigimas nepanaikina Komisijos teisės vėliau atlikti finansinį koregavimą.







V SKYRIUS

Vertinimas ir stebėsena

57 straipsnis

Vertinimas

1. Vertinimai yra skirti pagalbos iš Bendrijos fondų kokybei, veiksmingumui ir nuoseklumui bei programų strategijai ir įgyvendinimui pagerinti.

▼M1

2. Komisija atlieka 5 straipsnyje nurodytų daugiamečių preliminarių planavimo dokumentų ex ante vertinimus.

▼B

3. Komisija taip pat gali atlikti strateginius vertinimus.

▼M1

4. Pagal šio reglamento II dalyje išdėstytas atskirų IPA komponentų specialiąsias nuostatas ir Komisijos reglamento (EB, Euratomas) Nr. 2342/2002 21 straipsnį atitinkamai atliekami programų ex ante vertinimai, taip pat tarpiniai ir (arba) ex post vertinimai.

▼M1 —————

▼M1

7. Į vertinimų rezultatus atsižvelgiama per programavimo ir įgyvendinimo ciklą.

▼B

8. Komisija parengia vertinimo metodus, įskaitant kokybės standartus, tam naudodama objektyvius ir išmatuojamus rodiklius.

58 straipsnis

Stebėsena decentralizuoto valdymo atveju

▼M1

1. Decentralizuoto valdymo atveju pagalbą gaunanti šalis, pritarus IPA koordinatoriui ir Komisijai, per šešis mėnesius nuo pirmojo finansavimo susitarimo įsigaliojimo dienos įsteigia IPA stebėsenos komitetą, kad būtų užtikrinta darna ir koordinavimas įgyvendinant IPA komponentus.

▼B

2. IPA stebėsenos komitetas įsitikina, ar bendras programų ir veiksmų įgyvendinimas siekiant finansavimo susitarimuose ir metiniuose preliminariuose planavimo dokumentuose nustatytų tikslų yra veiksmingas, kokybiškas ir darnus. Todėl jis remiasi elementais, kuriuos pateikia sektorių stebėsenos komitetai, kaip numatyta 59 straipsnio 3 dalyje.

3. IPA stebėsenos komitetas Komisijai, nacionaliniam IPA koordinatoriui ir nacionaliniam leidimus duodančiam pareigūnui gali teikti pasiūlymus dėl bet kurių veiksmų, kad būtų užtikrinta pagal skirtingus komponentus įgyvendinamų programų bei veiksmų darna ir koordinavimas, ir dėl bet kurių tarpusavyje susijusių komponentų korekcinių priemonių, kurios būtinos užtikrinant, kad būtų pasiekti bendrieji teikiamos pagalbos tikslai ir padidintas bendras jos efektyvumas. Jis taip pat gali teikti sprendimų pasiūlymus atitinkamam (-iems) sektoriaus (-ų) stebėsenos komitetui (-ams) dėl bet kurių korekcinių priemonių, kurios užtikrintų, kad būtų pasiekti programos tikslai ir būtų padidintas pagal atitinkamas programas arba IPA komponentą (-us) teikiamos pagalbos efektyvumas.

4. IPA stebėsenos komitetas, laikydamasis Komisijos nustatytų stebėsenos komiteto įgaliojimų ir atitinkamos pagalbą gaunančios šalies institucinės, teisinės ir finansinės sistemos, priima savo vidaus darbo tvarkos taisykles.

5. Jei kitaip nenumato Komisijos nustatyti stebėsenos komiteto įgaliojimai, taikomos šios dalies nuostatos.

5. IPA stebėsenos komiteto nariai yra Komisijos atstovai, nacionalinis IPA koordinatorius, nacionalinis leidimus duodantis pareigūnas, veiklos struktūrų atstovai ir strategijos koordinatorius.

5. Komisijos atstovas ir nacionalinis IPA koordinatorius kartu pirmininkauja IPA stebėsenos komiteto posėdžiams.

5. IPA stebėsenos komitetas susitinka bent kartą per metus. Taip pat gali būti rengiami tarpiniai, ypač teminiai, posėdžiai.

59 straipsnis

Sektorių stebėsenos komitetai decentralizuoto valdymo atveju

▼M1

1. IPA stebėsenos komitetui padeda sektorių stebėsenos komitetai, įsteigti pagal IPA komponentus per šešis mėnesius nuo pirmojo finansavimo susitarimo įsigaliojimo dienos, remiantis II dalyje išdėstytomis specialiosiomis nuostatomis. Sektorių stebėsenos komitetai priskiriami programoms arba komponentams. Prireikus juose gali būti pilietinės visuomenės atstovų.

▼B

2. Kiekvienas sektoriaus stebėsenos komitetas, remdamasis II dalyje kiekvienam komponentui bei susijusiems sektorių ir (arba) finansavimo susitarimams nustatytomis specialiosiomis nuostatomis, įsitikina, ar atitinkamų programų ir veiksmų įgyvendinimas yra veiksmingas ir kokybiškas. Kad būtų užtikrintas programos tikslų pasiekimas ir padidintas teikiamos pagalbos efektyvumas, komitetas gali teikti Komisijai bei nacionaliniam IPA koordinatoriui sprendimų pasiūlymus dėl bet kurių korekcinių priemonių ir vieną egzempliorių – nacionaliniam leidimus duodančiam pareigūnui.

3. Sektorių stebėsenos komitetai yra atskaitingi IPA stebėsenos komitetui. Jie teikia IPA stebėsenos komitetui informaciją, visų pirma apie:

a) pažangą, padarytą įgyvendinant programas pagal prioritetines kryptis ir prireikus – pagal priemones arba veiksmus; pažangą sudaro pasiekti rezultatai, finansiniai įgyvendinimo rodikliai ir kiti veiksniai, ji nustatoma siekiant pagerinti programų įgyvendinimą;

b) visus valdymo ir kontrolės sistemų veikimo aspektus, kuriuos nurodo audito institucija, nacionalinis leidimus duodantis pareigūnas arba kompetentingas akreditavimo pareigūnas.

▼M1

60 straipsnis

Stebėsena centralizuoto valdymo ir bendro valdymo atveju

Centralizuoto valdymo ir bendro valdymo atveju Komisija gali imtis visų veiksmų, kurie, jos nuomone, reikalingi atitinkamoms programoms stebėti. Bendro valdymo atveju šie veiksmai gali būti vykdomi kartu su atitinkama (-omis) tarptautine (-ėmis) organizacija (-omis). Nacionalinis IPA koordinatorius gali dalyvauti stebėsenos veikloje.

▼B

61 straipsnis

Metinės ir galutinės įgyvendinimo ataskaitos

1. Veiklos struktūros, laikydamosi II dalyje kiekvienam IPA komponentui nustatytų procedūrų, parengia sektorių metinę ir galutinę programų, už kurias jos yra atsakingos, įgyvendinimo ataskaitas.

1. Sektorių metinės įgyvendinimo ataskaitos apima finansinius metus. Sektorių galutinės įgyvendinimo ataskaitos apima visą įgyvendinimo laikotarpį, į jas gali būti įtraukta paskutinė sektoriaus metinė ataskaita.

2. 1 dalyje nurodytos ataskaitos nacionaliniam IPA koordinatoriui, nacionaliniam leidimus duodančiam pareigūnui ir Komisijai siunčiamos po to, kai sektorių stebėsenos komitetai atlieka jų analizę.

3. Remdamasis 1 dalyje nurodytomis ataskaitomis, nacionalinis IPA koordinatorius po to, kai metinių ir galutinių pagalbos įgyvendinimo pagal IPA reglamentą ataskaitų analizę atlieka IPA stebėsenos komitetas, išsiunčia jas Komisijai ir nacionaliniam leidimus duodančiam pareigūnui.

4. 3 dalyje nurodyta metinė įgyvendinimo ataskaita, kuri išsiunčiama iki kiekvienų metų rugpjūčio 31 d., o pirmą kartą – 2008 m., sujungia metines įvairių sektorių ataskaitas, parengtas pagal skirtingus komponentus; joje pateikiama informacija apie:

a) pažangą, padarytą įgyvendinant Bendrijos pagalbą pagal prioritetus, nustatytus daugiamečiame preliminariame planavimo dokumente ir skirtingose programose;

b) finansinį Bendrijos pagalbos įgyvendinimą.

5. 3 dalyje nurodyta galutinė įgyvendinimo ataskaita apima visą įgyvendinimo laikotarpį, į ją gali būti įtraukta 4 dalyje nurodyta paskutinė metinė ataskaita.







VI SKYRIUS

Viešumas ir aiškumas

62 straipsnis

Informacija ir viešumas

1. Centralizuoto valdymo ir bendro su tarptautinėmis organizacijomis valdymo atveju, informaciją apie programas ir veiksmus teikia Komisija, kuriai prireikus padeda nacionalinis IPA koordinatorius. Decentralizuoto valdymo atveju ir visais tarpvalstybinio bendradarbiavimo komponento programų arba jų dalių atvejais, kai jas įgyvendinant netaikomas pasidalijamasis valdymas, pagalbą gaunanti šalis ir nacionalinis IPA koordinatorius teikia informaciją apie programas ir veiksmus bei juos viešina. Pasidalijamojo valdymo atveju, valstybės narės, pagalbą gaunančios šalys ir 103 straipsnyje nurodyta vadovaujančioji institucija teikia informaciją apie programas ir veiksmus bei viešina jas. Tokia informacija yra skirta piliečiams ir pagalbos gavėjams, siekiant pabrėžti Bendrijos svarbą ir užtikrinti skaidrumą.

▼M1

2. Decentralizuoto valdymo atveju veiklos struktūros yra atsakingos už galutinių pagalbos gavėjų sąrašo, veiksmų pavadinimų ir veiksmams skirto Bendrijos finansavimo sumos paskelbimą. Jos užtikrina, kad galutinis pagalbos gavėjas būtų informuotas, jog priimdamas finansavimą jis taip pat sutinka būti įtrauktas į skelbiamą galutinių pagalbos gavėjų sąrašą. Visi šiame sąraše pateikti asmens duomenys tvarkomi pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 45/2001 reikalavimus. ( 10 )

▼B

3. Pagal Reglamento (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 90 straipsnį, Komisija skelbia svarbią informaciją apie sutartis. Komisija konkursų procedūrų rezultatus skelbia Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje, EuropeAid tinklalapyje ir bet kuriose kitose tinkamose žiniasklaidos priemonėse, laikydamasi Bendrijos išorės veiksmams taikomų viešųjų pirkimo procedūrų.

63 straipsnis

Aiškumas

1. Komisija ir atitinkamos nacionalinės, regionų arba vietos pagalbą gaunančių šalių institucijos patvirtina suderintus veiksmus, skirtus informacijai apie pagalbą, teikiamą pagal IPA reglamentą, pagalbą gaunančiose šalyse teikti ir viešinti.

1. Tokios veiklos įgyvendinimo procedūros nustatomos sektorių arba finansavimo susitarimuose.

2. 1 dalyje nurodytą veiklą įgyvendina galutiniai pagalbos gavėjai, ji finansuojama iš atitinkamoms programoms arba veiksmams skirtų lėšų.







II DALIS

SPECIALIOSIOS NUOSTATOS







I ANTRAŠTINĖ DALIS

PEREINAMOJO LAIKOTARPIO PAGALBOS IR INSTITUCIJŲ KŪRIMO KOMPONENTAS







I SKYRIUS

Pagalbos objektas ir atitikimas reikalavimams

64 straipsnis

Pagalbos teikimo sritys

1. Pagalba pagal šį komponentą gali būti teikiama pagalbą gaunančioms šalims, visų pirma šiose srityse:

a) demokratinių institucijų ir teisinės valstybės stiprinimas;

b) Europos pagrindinių laisvių chartijoje apibrėžtų pagrindinių teisių bei laisvių rėmimas ir apsauga;

c) viešojo administravimo reforma;

d) teisingumo ir vidaus reikalų srities reformos, pvz., teisės, policijos, baudžiamojo persekiojimo, teismų ir pataisos sistemų bei muitinės ir sienos kontrolės sistemos reformos, ypač siekiant stiprinti kovą su korupcija, organizuotu nusikalstamumu, terorizmu bei nelegalia migracija ir kurti su šiomis sritimis susijusias informacijos sistemas;

e) reguliavimo sistemos modernizavimas, įskaitant paramą investicijoms, skirtoms aprūpinti pagrindines institucijas, kurių infrastruktūrą arba gebėjimą vykdyti stebėseną ir įgyvendinti teisės aktus reikia stiprinti;

f) finansų kontrolės sistemų kūrimas arba stiprinimas;

g) rinkos ekonomikos stiprinimas, ypač remiant savarankišką ekonominės veiklos vykdytojų veiklos organizavimą ir tiesiogiai remiant ekonominę veiklą, taip pat teikiant paramą privačiajam sektoriui bei pramonės pertvarkymui ir įvairinant ekonomiką, modernizuojant pagrindinius sektorius, gerinant padėtį tam tikrose srityse;

h) pilietinės visuomenės ugdymas ir vyriausybinių bei nevyriausybinių institucijų dialogas, skirtas demokratijai, teisinei valstybei, žmogaus teisėms, pagarbai mažumoms ir jų apsaugai remti, taip pat pilietinės visuomenės dialogas;

i) socialinio dialogo pradžia kaip gero valdymo elementas siekiant skatinti sudaryti sąžiningas ir teisingas darbo sąlygas;

j) parama mažumų integracijos, susitaikymo ir pasitikėjimo stiprinimo priemonėms visais visuomenės lygmenimis;

k) aplinkosaugos politika, pagrįsta aukšto lygio apsauga, principo „teršėjas moka“ populiarinimas, tvarus gamtos išteklių naudojimas, energijos efektyvumas, atsinaujinantys šaltiniai ir laipsniškas Bendrijos politikos priėmimas visose srityse, susijusiose su klimato kaita;

l) galimybių pasinaudoti finansine parama didinimas mažoms ir vidutinėms įmonėms ir viešojo administravimo įstaigoms;

m) institucijų kūrimas branduolinės energijos saugumo, radioaktyviųjų atliekų tvarkymo ir apsaugos nuo radiacijos srityse laikantis acquis communautaire ir Europos Sąjungos gerosios patirties;

n) parama dalyvavimui Bendrijos programose, ypač tose, kuriomis siekiama didinti informavimą apie Europos pilietiškumą, ir pasirengimas darbui Bendrijos agentūrose.

2. Be 1 dalyje apibrėžtų sričių, pagalba pagal šį komponentą IPA reglamento II priede nurodytoms pagalbą gaunančioms šalims gali būti teikiama šiose srityse:

a) pagal IPA reglamento 2 straipsnio 3 dalies b punktą, socialinis, ekonominis ir teritorijų vystymasis, įskaitant, inter alia, investicijas regionų vystymosi, žmogiškųjų išteklių vystymosi ir kaimo plėtros sritims;

b) kliūčių socialinei aprėpčiai šalinimas ir integracijos į darbo rinką rėmimas, pirmiausiai priemonėmis, skirtomis didinti gyvenimo lygį, kovoti su nedarbu ir suteikti galių žmogiškiesiems ištekliams;

c) parama gamybos sektoriui ir paslaugoms bei su verslu susijusių infrastruktūrų gerinimui;

d) švietimo sistemų ir profesinio rengimo sistemų pritaikymas, pertvarkymas arba prireikus kūrimas;

e) galimybių naudotis transporto, informacijos, energetikos bei kitais tinklais ir jų jungčių gerinimas;

f) sveikatos priežiūros sistemų reforma;

g) informacijos ir ryšių sistemų gerinimas.

▼M1

Kiekvienu atveju atskirai Komisija gali nuspręsti pagal šį komponentą teikti pagalbą minėtose srityse IPA reglamento I priede išvardytoms pagalbą gaunančioms šalims, kurioms dar neperduoti valdymo įgaliojimai, kaip nustatyta 14 straipsnyje.

▼B

65 straipsnis

Pagalbos formos

1. Pagalba pagal šį komponentą gali būti teikiama visų pirma taikant:

a) administracines bendradarbiavimo priemones, skirtas valstybių narių arba tarptautinių organizacijų paskirtų viešojo sektoriaus ekspertų mokymui ir keitimuisi informacija, ypač pagal porinius projektus „Twinning“ bei „Twinning Light“ ir TAIEX;

b) techninę pagalbą;

c) investicijas į reguliavimo infrastruktūrą, įskaitant nepriklausomas išorės daugiašales institucijas, visų pirma siekiant remti suderinimą su Europos Sąjungos normomis ir standartais. Šios investicijos yra skirtos pagrindinėms reguliavimo institucijoms ir taikomos pagal tiksliai apibrėžtą viešojo administravimo reformos ir suderinimo su acquis strategiją;

d) dotacijų schemas;

e) projektų rengimo priemones;

f) finansinių priemonių įgyvendinimą bendradarbiaujant su finansų institucijomis;

g) paramą biudžetui pagal IPA reglamento 15 straipsnio 1 dalies nuostatas.

2. Pagalba pagal šį komponentą IPA reglamento II priede išvardytoms pagalbą gaunančioms šalims taip pat gali būti teikiama taikant panašaus pobūdžio priemones ir veiksmus, kaip ir priemones ir veiksmus, numatytus pagal regionų vystymosi, žmogiškųjų išteklių vystymosi ir kaimo plėtros komponentus, įskaitant investicinę veiklą.

3. Pagalba taip pat gali būti naudojama Bendrijos įnašo tarptautinėse misijose, iniciatyvose arba organizacijose, veikiančiose pagalbą gaunančių šalių labui, išlaidoms, įskaitant administracines išlaidas, apmokėti.

66 straipsnis

Išlaidų atitikimas reikalavimams

1. Išlaidos pagal šį komponentą gali būti finansuojamos, jei jos buvo padarytos po viešųjų pirkimų, sutarčių ir dotacijų pasirašymo, išskyrus atvejus, kurie yra aiškiai nurodyti Reglamente (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002.

2. Be 34 straipsnio 3 dalyje nurodytų taisyklių, šios išlaidos neatitinka reikalavimų:

a) bet kokios išperkamosios nuomos išlaidos;

b) amortizacijos atskaitymai.

3. Nukrypstant nuo 34 straipsnio 3 dalies, kiekvienu atveju priimamas sprendimas, ar toliau nurodytos išlaidos atitinka reikalavimus:

a) veiklos išlaidos, įskaitant nuomos išlaidas, susijusias tiktai su veiklos bendro finansavimo laikotarpiu;

b) pridėtinės vertės mokesčiai, jei vykdomos šios sąlygos: i) pridėtinės vertės mokesčiai nesusigrąžinami jokiu būdu; ii) nustatoma, kad juos sumokėjo galutinis pagalbos gavėjas, ir iii) jie yra tiksliai nurodomi projekto pasiūlyme;

▼M1

c) išlaidos, susijusios su banko garantija ar lygiaverte garantija, kurią turi pateikti galutinis dotacijos gavėjas;

▼M4

d) žemės ir esamų pastatų įsigijimas, jei tai pagrįsta dėl veiklos pobūdžio.

▼B

67 straipsnis

Pagalbos intensyvumas ir Bendrijos įnašo norma

1. Šio komponento reikalavimus atitinkančios išlaidos, kaip apibrėžta 38 straipsnio 1 dalyje, apskaičiuojamos pagal viešąsias išlaidas decentralizuoto valdymo atveju ir į visas išlaidas centralizuoti ir bendro su tarptautinėmis organizacijomis valdymo atvejais.

2. Kai taikomas decentralizuotas valdymas, be 37 ir 38 straipsniuose nustatytų bendrųjų taisyklių, pagalbai pagal šį komponentą taikoma ši dalis.

Jei skiriamos dotacijos, gali būti pareikalauta, kad galutiniai pagalbos gavėjai prisidėtų prie reikalavimus atitinkančių veiksmo išlaidų apmokėjimo. Investicinio veiksmo atveju Bendrijos įnašas neviršija ►M1 85 % ◄ viešųjų išlaidų, kiti ►M1 15 % ◄ skiriami iš pagalbą gaunančios šalies valstybės lėšų. Tačiau išimtiniais ir tinkamai pagrįstais atvejais Bendrijos įnašas gali viršyti ►M1 85 % ◄ viešųjų išlaidų.

Institucijų kūrimo veiklai reikalingas galutinio pagalbos gavėjo tam tikro dydžio bendras finansavimas ir (arba) pagalbą gaunančios šalies viešosios lėšos. Tačiau tinkamai pagrįstais atvejais Bendrijos lėšos gali sudaryti iki 100 % institucijų kūrimo veiklos finansavimo.

Bendrijos lėšomis gali būti finansuojama iki 100 % pagalbos, teikiamos pagal 65 straipsnio 1 dalies a punkte nurodytas administracines bendradarbiavimo priemones.

3. Kai taikomas centralizuotas valdymas ir bendras su tarptautinėmis organizacijomis valdymas, Bendrijos įnašo normą, kuri gali siekti iki 100 % reikalavimus atitinkančių išlaidų, nustato Komisija.







II SKYRIUS

Programavimas

68 straipsnis

Programavimo struktūra

▼M1

Pagalba pagal šį komponentą iš esmės teikiama pagal:

▼B

— nacionalines programas,

— regionines ir horizontaliąsias programas bei priemones.

69 straipsnis

Nacionalinės programos

▼M1

1. Nacionalines programas patvirtina Komisija, remdamasi pagalbą gaunančios šalies pasiūlymais, kuriuose atsižvelgiama į 5 straipsnyje nurodytuose daugiamečiuose preliminariuose planavimo dokumentuose nustatytus principus ir prioritetus. Pasiūlymuose visų pirma yra apibrėžiamos atitinkamai pagalbą gaunančiai šaliai taikytinos prioritetinės kryptys, kurios gali apimti 64 straipsnyje nustatytas pagalbos sritis.

2. Pagalbą gaunančių šalių pasiūlymai atrenkami vykdant skaidrias procedūras, taip pat konsultuojantis su atitinkamomis suinteresuotosiomis šalimis rengiant pasiūlymus.

3. Kasmet Komisijai ir pagalbą gaunančiai šaliai aptarus jų pasiūlymus pagalbą gaunanti šalis pateikia Komisijai projektų rengimo dokumentus. Juose aiškiai nustatomos prioritetinės kryptys, numatyti veiksmai ir jų pasirinkti įgyvendinimo metodai. Atsižvelgdama į projektų rengimo dokumentus, Komisija parengia finansavimo pasiūlymus.

▼B

4. Finansavimo pasiūlymai patvirtinami finansavimo sprendimu, remiantis 8 straipsniu.

5. 8 straipsnyje nurodytą finansavimo susitarimą gali sudaryti Komisija ir pagalbą gaunanti šalis.

70 straipsnis

Dalyvavimas Bendrijos programose įgyvendinant nacionalines programas

1. Pagalba gali būti teikiama pagalbą gaunančių šalių dalyvavimui Bendrijos programose remti. Toks dalyvavimas numatomas nacionalinėse programose.

2. Visa Bendrijos paramos suma, skirta dalyvavimui Bendrijos programose, neviršija nacionalinėje programoje nustatytos ribos.

3. Pagalbą gaunančių šalių dalyvavimas Bendrijos programose atitinka specialiąsias sąlygas, nustatytas kiekvienai tokiai programai susitarimo memorandume, kurį sudaro Komisija ir pagalbą gaunanti šalis, kaip numatyta pagalbą gaunančių šalių dalyvavimo Bendrijose programose bendruosius principus nustatančiuose susitarimuose. Tokiame memorandume apibrėžiamos nuostatos dėl visos pagalbą gaunančios šalies įnašo sumos ir pagal IPA reglamentą teikiamos pagalbos sumos.

71 straipsnis

Dalyvavimas Bendrijos agentūrų veikloje įgyvendinant nacionalines programas

1. Pagalba gali būti teikiama pagalbą gaunančių šalių dalyvavimui Bendrijos agentūrų veikloje remti. Toks dalyvavimas numatomas nacionalinėse programose.

2. Pagalbą gaunančios šalys ad hoc pagrindu gali būti pakviestos dalyvauti įvairių Bendrijos agentūrų veikloje. Jų dalyvavimo išlaidas gali finansuoti pagal IPA reglamentą teikiama pagalba panašiai kaip pagalba, taikoma dalyvavimui Bendrijos programose.

72 straipsnis

Regioninės ir horizontaliosios programos

1. Komisija parengia regionines ir horizontaliąsias programas, visiškai derindama ir koordinuodama jas su nacionalinėmis programomis ir remdamasi atitinkamais daugiamečiais preliminariais planavimo dokumentais bei konsultacijomis su atitinkamomis suinteresuotosiomis šalimis.

2. Regioninės ir horizontaliosios programos yra skirtos regioniniam bendradarbiavimui skatinti, daugiašaliams pagalbą gaunančių šalių mainams stiprinti ir iniciatyvoms, kuriomis pagalbą gaunančios šalys skatinamos bendradarbiauti bendros svarbos srityse, remti.

▼M1

3. Regioninės programos taikomos pagalbą gaunančioms šalims Vakarų Balkanuose. Programos visų pirma skirtos šio regiono susitaikymui, atstatymui ir politiniam bendradarbiavimui.

▼B

4. Horizontaliosios programos kelioms arba visoms pagalbą gaunančioms šalims taikomos bendros svarbos srityse, kuriose tokiomis programomis pagalba gali būti įgyvendinama veiksmingiau ir taupiau nei įgyvendinant nacionalines programas.

5. Pagal regionines ir horizontaliąsias programas pagalba gali būti teikiama tokioms sritims: projektų rengimo priemonei, paramai pilietinei visuomenei, muitinei, paramai mažoms ir vidutinėms įmonėms, savivaldybių finansavimo priemonėms ir savivaldybių infrastruktūrai, statistikai, branduolinės energijos saugai, informavimui ir ryšiams.







III SKYRIUS

Įgyvendinimas







1 skirsnis

Įgyvendinimo struktūra ir principai

73 straipsnis

Bendrieji principai

1. Pagalba pagal šį komponentą teikiama taikant centralizuotą, decentralizuotą valdymą ar bendrą su tarptautinėmis organizacijomis valdymą, laikantis Reglamento (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 53 straipsnio nuostatų.

2. Tikslas – pasiekti, kad nacionalinėms programoms būtų taikomas decentralizuotas valdymas.

▼M1

3. Komisija regionines ir horizontaliąsias programas įgyvendina centralizuotai ar bendrai su tarptautinėmis organizacijomis, kaip nustatyta Tarybos reglamento (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 53d straipsnyje.

▼B

74 straipsnis

Centralizuoto valdymo ir bendro su tarptautinėmis organizacijomis valdymo struktūros ir institucijos

Kai taikomas centralizuotas valdymas ir bendras su tarptautinėmis organizacijomis valdymas, remiantis 32 straipsniu nacionalinis IPA koordinatorius yra vienintelis Komisijos asmuo ryšiams.

75 straipsnis

Decentralizuoto valdymo struktūros ir institucijos

1. Kai taikant decentralizuotą valdymą pagal 22 straipsnio 2 dalies b punktą nacionalinis IPA koordinatorius vykdo savo pareigą – šio komponento programavimą nacionaliniu lygmeniu, jis atlieka šias užduotis:

▼M1

a) organizuoja pasiūlymų rengimą, kaip nustatyta 69 straipsnyje,

▼B

b) rengia ir pateikia Komisijai 69 straipsnyje nurodytus projektų rengimo dokumentus,

c) stebi techninį nacionalinių programų įgyvendinimą.

Remiantis 28 straipsniu veiklos struktūrą sudaro viena arba kelios įgyvendinimo institucijos, kurios įsteigiamos pagalbą gaunančios šalies nacionalinėje administracijoje arba yra jai tiesiogiai pavaldžios.

◄

Nacionalinis leidimus duodantis pareigūnas, pasikonsultavęs su nacionaliniu IPA koordinatoriumi, paskiria programos leidimus duodančius pareigūnus, kurie vadovauja įgyvendinimo institucijoms.

Programos leidimus duodantys pareigūnai – tai pagalbą gaunančios šalies valstybės administracijos pareigūnai. Jie yra atsakingi už 28 straipsnyje apibrėžtą įgyvendinimo institucijų vykdomą veiklą.

3. Programos leidimus duodantys pareigūnai paskiria nacionalinės administracijos pareigūnus vyresniaisiais programos pareigūnais. Visiška atitinkamo programos leidimus duodančio pareigūno atsakomybe vyresnieji programos pareigūnai atlieka šias užduotis:

a) yra atsakingi už techninį veiksmų aspektą atitinkamos srities ministerijose,

b) padeda programos leidimus duodantiems pareigūnams tinkamai ir laiku parengti ir įgyvendinti veiksmus techniniu lygmeniu;

c) koordinuoja veiklą visose prioritetinėse kryptyse, kurios nustatytos pagalbą gaunančios šalies projekto pasiūlyme.

76 straipsnis

Veiklos struktūros akreditavimas ir valdymo įgaliojimų perdavimas

1. Jei iki šio reglamento įsigaliojimo dienos pagalbą gaunančių šalių veikiančios nacionalinės įstaigos valdė Bendrijos lėšas pagal Reglamentą (EEB) Nr. 3906/89 arba Reglamentą (EB) Nr. 2500/2001, tos įstaigos (toliau – veikiančios nacionalinės įstaigos) valdo lėšas pagal pereinamojo laikotarpio pagalbos ir institucijų kūrimo komponentą, iki Komisija priima sprendimą dėl valdymo įgaliojimų perdavimo.

2. Veikiančios nacionalinės įstaigos jokiu būdu negali valdyti lėšų pagal pereinamojo laikotarpio pagalbos ir institucijų kūrimo komponentą, jei valdymo įgaliojimai pagal šį reglamentą neperduodami ilgiau nei vienerius metus nuo šio reglamento įsigaliojimo.

3. Komisija nusprendžia, ar perduoti valdymo įgaliojimus veikiančioms nacionalinėms įstaigoms, visų pirma atsižvelgdama į pagal 4 dalį pateiktą neatitikimų sąrašą ir pagal 5 dalį nacionalinio leidimus duodančio pareigūno priimtą sprendimą.

4. Nacionalinis leidimus duodantis pareigūnas pagal 11 straipsnyje nustatytus reikalavimus atlieka veiklos struktūros, kurią sudaro veikiančios nacionalinės įstaigos, įvertinimą. Visų pirma jis, remdamasis nuo kitų valdymo ir kontrolės sistemos dalyvių nepriklausomai veikiančio auditoriaus nuomone, sudaro visų 11 straipsnyje nustatytų, pagal šį reglamentą taikomų reikalavimų, kurių veiklos struktūra nevykdo, sąrašą.

4. Neatitikimų sąrašas išsiunčiamas Komisijai ne vėliau kaip per keturis mėnesius po šio reglamento įsigaliojimo.

5. Jei manoma, kad 4 dalyje nurodytas neatitikimas yra suderinamas su efektyviu ir veiksmingu veiklos struktūrų veikimu, nacionalinis leidimus duodantis pareigūnas gali priimti sprendimą pagal šį reglamentą akredituoti atitinkamas įstaigas.

5. Ne vėliau kaip per penkis mėnesius nuo šio reglamento įsigaliojimo jis išsiunčia Komisijai sprendimą akredituoti atitinkamas įstaigas. Tokiame sprendime pateikiamas veiksmų planas, ku