02018R0120 — LT — 31.01.2018 — 000.002

Šis tekstas yra skirtas tik informacijai ir teisinės galios neturi. Europos Sąjungos institucijos nėra teisiškai atsakingos už jo turinį. Autentiškos atitinkamų teisės aktų, įskaitant jų preambules, versijos skelbiamos Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje ir pateikiamos svetainėje „EUR-Lex“. Oficialūs tekstai tiesiogiai prieinami naudojantis šiame dokumente pateikiamomis nuorodomis

Iš dalies keičiamas:

Pataisytas:

▼B

TARYBOS REGLAMENTAS (ES) 2018/120

2018 m. sausio 23 d.

kuriuo 2018 metams nustatomos tam tikrų žuvų išteklių ir žuvų išteklių grupių žvejybos galimybės, taikomos Sąjungos vandenyse žvejojantiems laivams ir kai kuriuose Sąjungai nepriklausančiuose vandenyse žvejojantiems Sąjungos žvejybos laivams, ir iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) 2017/127

I ANTRAŠTINĖ DALIS

BENDROSIOS NUOSTATOS

1 straipsnis

Dalykas

1. Šiuo reglamentu nustatomos tam tikrų žuvų išteklių ir žuvų išteklių grupių žvejybos galimybės, taikomos Sąjungos vandenyse žvejojantiems laivams ir kai kuriuose Sąjungai nepriklausančiuose vandenyse žvejojantiems Sąjungos žvejybos laivams.

2. 1 dalyje nurodytos žvejybos galimybės apima:

c) 2017 m. gruodžio 1 d.–2018 m. lapkričio 30 d. laikotarpiu taikomas tam tikrų žuvų išteklių žvejybos CCAMLR konvencijos rajone galimybes;

2 straipsnis

Taikymo sritis

1. Šis reglamentas taikomas šiems laivams:

2. Šis reglamentas taip pat taikomas mėgėjų žvejybai, jei ji aiškiai minima atitinkamose nuostatose.

3 straipsnis

Apibrėžtys

Šiame reglamente vartojamų terminų apibrėžtys nustatytos Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 4 straipsnyje. Kitų vartojamų terminų apibrėžtys:

c)

i) žvejybos, kuriai taikomas Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 15 straipsnyje nurodytas įpareigojimas iškrauti laimikį, atveju – kiekvienų išteklių žuvų kiekis, kurį galima sužvejoti per metus;

4 straipsnis

Žvejybos zonos

Šiame reglamente nurodytų žvejybos zonų apibrėžtys:

Skagerako sąsiauris – geografinis rajonas, kurio ribą vakaruose žymi linija nuo Hanstholmo švyturio iki Lindesnės švyturio, o pietuose – linija nuo Skageno švyturio iki Tistlarnos švyturio ir nuo to taško iki artimiausio Švedijos pakrantės taško;

Kategato sąsiauris – geografinis rajonas, kurio ribą šiaurėje žymi linija nuo Skageno švyturio iki Tistlarnos švyturio ir nuo to taško iki artimiausio Švedijos pakrantės taško, o pietuose – linija nuo Haseniorės iki Gnibeno kyšulio, nuo Korshagės iki Spodsbjergo ir nuo Gilbjergo kyšulio iki Kuleno;

c)

II ANTRAŠTINĖ DALIS

SĄJUNGOS ŽVEJYBOS LAIVŲ ŽVEJYBOS GALIMYBĖS

I SKYRIUS

Bendrosios nuostatos

5 straipsnis

BLSK ir jų paskirstymas

1. Sąjungos vandenyse arba kai kuriuose Sąjungai nepriklausančiuose vandenyse žvejojantiems Sąjungos žvejybos laivams taikomi BLSK, jų paskirstymas valstybėms narėms ir su jais funkciškai susietos sąlygos, jei tokių yra, nustatyti I priede.

2. Sąjungos žvejybos laivams leidžiama sužvejoti laimikį, neviršijant šio reglamento I priede nurodytų BLSK, Farerų Salų, Grenlandijos ir Norvegijos žvejybos jurisdikcijai priklausančiuose vandenyse, ir žvejybos zonoje aplink Jano Majeno salą, laikantis šio reglamento 15 straipsnyje ir III priede, taip pat Tarybos reglamente (EB) Nr. 1006/2008 ( 13 ) ir jo įgyvendinimo nuostatose nustatytų sąlygų.

6 straipsnis

Valstybių narių nustatytini BLSK

1. Tam tikrų žuvų išteklių BLSK nustato atitinkama valstybė narė. Tie ištekliai nurodyti I priede.

2. Valstybių narių nustatytini BLSK:

3. Ne vėliau kaip 2018 m. kovo 15 d. kiekviena atitinkama valstybė narė Komisijai pateikia šią informaciją:

c) išsamius duomenis, įrodančius, kad patvirtinti BLSK atitinka 2 dalį.

7 straipsnis

Laimikio ir priegaudos iškrovimo sąlygos

1. Laimikis, kuriam netaikomas Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 15 straipsnyje nustatytas įpareigojimas iškrauti laimikį, laikomas laive arba iškraunamas tik tuo atveju, jeigu:

2. Netikslinių rūšių ištekliai, kurie atitinka saugias biologines ribas, kaip nurodyta Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 15 straipsnio 8 dalyje, yra nustatyti šio reglamento I priede, kad jiems būtų galima taikyti nuostatą, kuria leidžiama nukrypti nuo tame straipsnyje numatyto įpareigojimo laimikį įskaičiuoti į atitinkamas kvotas.

8 straipsnis

Žvejybos pastangų apribojimai

1 straipsnio 2 dalies b punkte nurodytais laikotarpiais taikomos šios žvejybos pastangų priemonės:

c) IIC priedas taikomas europinių jūrų liežuvių ištekliams ICES 7e kvadrate valdyti.

9 straipsnis

Paprastųjų vilkešerių žvejybai taikomos priemonės

1. Sąjungos žvejybos laivams, taip pat vykdant verslinę žvejybą nuo kranto, draudžiama žvejoti paprastuosius vilkešerius ICES 4b ir 4c kvadratuose, taip pat ICES 7 parajonyje. Draudžiama laikyti laive, perkrauti, perkelti arba iškrauti tame rajone sužvejotus paprastuosius vilkešerius.

2. Nukrypstant nuo 1 dalies, 2018 m. sausio mėn. ir nuo 2018 m. balandžio 1 d. iki gruodžio 31 d. ICES, 4b, 4c, 7d, 7e, 7f bei 7h kvadratuose ir ICES 7a ir 7g kvadratų vandenyse, esančiuose arčiau kaip 12 jūrmylių atstumu nuo Jungtinės Karalystės bazinės linijos, Sąjungos žvejybos laivai gali žvejoti, laikyti laive, perkrauti, perkelti arba iškrauti tame rajone sužvejotus paprastuosius vilkešerius, kurie buvo sužvejoti toliau nurodytais žvejybos įrankiais ir laikantis šių apribojimų:

a) naudojant demersinius tralus ( 14 ), neišvengiamos priegaudos dydis neviršija 100 kilogramų per mėnesį ir 1 % bendro bet kurią dieną laivo sužvejotų laive esančių jūrų gyvūnų svorio;

b) naudojant velkamuosius tinklus ( 15 ), neišvengiamos priegaudos dydis neviršija 180 kilogramų per mėnesį ir 1 % bendro bet kurią dieną laivo sužvejotų laive esančių jūrų gyvūnų svorio;

c) naudojant žvejybos įrankius su kabliukais ir ūdas ( 16 ), neviršijama 5 tonų per metus vienam laivui;

d) naudojant statomuosius žiauninius tinklus ( 17 ), neišvengiamos priegaudos dydis neviršija 1,2 tonos per metus vienam laivui.

Pirmoje pastraipoje išdėstytos nukrypti leidžiančios nuostatos taikomos Sąjungos žvejybos laivams, kurie 2015 m. liepos 1 d.–2016 m. rugsėjo 30 d. laikotarpiu užregistravo paprastųjų vilkešerių kiekius, sužvejotus: c punkto atveju naudojant kabliukus ir ūdas, o d punkto atveju naudojant statomuosius žiauninius tinklus. Pakeitus Sąjungos žvejybos laivą kitu, valstybės narės gali leisti taikyti nukrypti leidžiančią nuostatą kitam žvejybos laivui su sąlyga, kad nepadidės Sąjungos žvejybos laivų, kuriems taikoma ši nukrypti leidžianti nuostata, skaičius ir bendri žvejybos pajėgumai.

3. 2 dalyje nustatyti laimikio limitai kitiems laivams neperduodami, o tais atvejais, kai taikomas mėnesio limitas, neperkeliama į kitą mėnesį. Sąjungos žvejybos laivams, kurie per vieną kalendorinį mėnesį naudoja daugiau negu vieną žvejybos įrankį, kiekvienam įrankiui taikomas mažiausias 2 dalyje nustatytas laimikio limitas.

Pasibaigus kiekvienam mėnesiui, valstybės narės ne vėliau kaip per 15 dienų Komisijai pateikia visų kiekvienos rūšies naudotu žvejybos įrankiu sužvejotų paprastųjų vilkešerių laimikių ataskaitą.

4. Vykdant mėgėjų žvejybą, įskaitant žvejybą nuo kranto, ICES 4c, 4b, 7a–7k kvadratuose paprastuosius vilkešerius leidžiama žvejoti tik paleidžiant sužvejotas žuvis. Draudžiama laikyti laive, perkrauti, perkelti arba iškrauti tame rajone sužvejotus paprastuosius vilkešerius.

5. Vykdant mėgėjų žvejybą ICES 8a ir 8b kvadratuose vienam žvejui leidžiama pasilikti ne daugiau kaip tris paprastuosius vilkešerius per dieną.

10 straipsnis

Europinių upinių ungurių žvejybai taikomos priemonės

Sąjungos žvejybos laivams ir trečiųjų šalių laivams, taip pat vykdant verslinę žvejybą nuo kranto, laikotarpiu nuo 2018 m. rugsėjo 1 d. iki 2019 m. sausio 31 d. tris iš eilės einančius mėnesius, kuriuos turi nustatyti kiekviena valstybė narė, draudžiama žvejoti europinius upinius ungurius, kurių bendras ilgis ne mažesnis kaip 12 cm, ICES rajono Sąjungos vandenyse, įskaitant Baltijos jūrą. Ne vėliau kaip 2018 m. birželio 1 d. valstybės narės praneša Komisijai, kokį laikotarpį nustatė.

11 straipsnis

Specialiosios žvejybos galimybių paskirstymo nuostatos

1. Šiuo reglamentu žvejybos galimybės paskirstomos valstybėms narėms nedarant poveikio:

c) žvejybos galimybių perskirstymams pagal Reglamento (EB) Nr. 1006/2008 10 straipsnio 4 dalį;

2. Siekiant užtikrinti Reglamente (EB) Nr. 847/96 numatytą metų sandūros BLSK ir kvotų valdymą, šio reglamento I priede nurodomi ištekliai, kuriems taikomi atsargumo principu pagrįsti arba analitiniu įvertinimu pagrįsti BLSK.

3. Reglamento (EB) Nr. 847/96 3 straipsnis taikomas ištekliams, kuriems taikomas atsargumo principu pagrįstas BLSK, o to reglamento 3 straipsnio 2 bei 3 dalys ir 4 straipsnis taikomi ištekliams, kuriems taikomas analitiniu įvertinimu pagrįstas BLSK, išskyrus atvejus, kai šio reglamento I priede nurodyta kitaip.

4. Reglamento (EB) Nr. 847/96 3 ir 4 straipsniai netaikomi, jei valstybė narė pasinaudoja Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 15 straipsnio 9 dalyje numatytomis metų sandūros lankstumo priemonėmis.

12 straipsnis

Žvejybos draudimo laikotarpiai

1. Nuo 2018 m. gegužės 1 d. iki gegužės 31 d. Porkjupaino bankoje draudžiama žvejoti arba laikyti laive šių rūšių žuvis: atlantines menkes, megrimus, velniažuvines, juodadėmes menkes, paprastuosius merlangus, europines jūrines lydekas, norveginius omarus, jūrines plekšnes, sidabrinius polakus, ledjūrio menkes, rombines rajožuves, europinius jūrų liežuvius, paprastąsias brosmes, melsvąsias molvas, paprastąsias molvas ir paprastuosius dygliaryklius.

Taikant šią dalį Porkjupaino banką sudaro geografinis rajonas, apibrėžtas loksodromomis, kuriomis paeiliui sujungiami šie taškai:

Nukrypstant nuo pirmos pastraipos, plaukti tranzitu per Porkjupaino banką laivuose gabenant toje pastraipoje nurodytų rūšių žuvis leidžiama pagal Reglamento (EB) Nr. 1224/2009 50 straipsnio 3, 4 ir 5 dalis.

2. Verslinė tobinių žvejyba demersiniais tralais, velkamaisiais tinklais arba panašiais velkamaisiais žvejybos įrankiais, kurių tinklo akių dydis mažesnis kaip 16 mm, ICES 2a ir 3a kvadratuose ir ICES 4 parajonyje draudžiama nuo 2018 m. sausio 1 d. iki kovo 31 d. ir nuo 2018 m. rugpjūčio 1 d. iki gruodžio 31 d.

Pirmoje pastraipoje nustatytas draudimas taip pat taikomas trečiųjų šalių laivams, turintiems leidimą žvejoti tobines ir susijusią priegaudą ICES 4 parajonio Sąjungos vandenyse.

13 straipsnis

Draudimai

1. Sąjungos žvejybos laivams draudžiama žvejoti, laikyti laive, perkrauti ar iškrauti šių rūšių žuvis:

c) pilkuosius trumpadyglius ryklius (Centrophorus squamosus) ICES 2a kvadrato ir 4 parajonio Sąjungos vandenyse, taip pat ICES 1 ir 14 parajonių Sąjungos ir tarptautiniuose vandenyse;

2. Jei atsitiktinai sužvejojama 1 dalyje nurodytų rūšių žuvų, negalima jų sužaloti. Jos turi būti nedelsiant paleidžiamos.

14 straipsnis

Duomenų perdavimas

Valstybės narės, pagal Reglamento (EB) Nr. 1224/2009 33 ir 34 straipsnius Komisijai siųsdamos duomenis apie iškrauto laimikio kiekius pagal išteklius, naudoja šio reglamento I priede nustatytus išteklių kodus.

II SKYRIUS

Žvejybos trečiųjų šalių vandenyse leidimai

15 straipsnis

Žvejybos leidimai

1. Didžiausias žvejybos leidimų, kuriuos galima skirti Sąjungos žvejybos laivams, žvejojantiems trečiųjų šalių vandenyse, skaičius nustatytas III priede.

2. Jeigu, remdamasi Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 16 straipsnio 8 dalimi, viena valstybė narė perleidžia žvejybos šio reglamento III priede nustatytuose rajonuose kvotą kitai valstybei narei (pasikeitimas žvejybos galimybėmis), kartu perleidžiami atitinkami žvejybos leidimai ir apie tai pranešama Komisijai. Tačiau negali būti viršijamas bendras kiekvienam žvejybos rajonui skirtų žvejybos leidimų skaičius, nustatytas šio reglamento III priede.

III SKYRIUS

Žvejybos galimybės regioninių žvejybos valdymo organizacijų jurisdikcijai priklausančiuose vandenyse

16 straipsnis

Kvotų perleidimas ir keitimasis jomis

1. Tuo atveju, kai pagal regioninės žvejybos valdymo organizacijos (toliau – RŽVO) taisykles RŽVO susitariančiosioms šalims leidžiama tarpusavyje keistis kvotomis arba jas perleisti, valstybė narė (toliau – atitinkama valstybė narė) gali dalyvauti diskusijose su RŽVO susitariančiąja šalimi ir, jei reikia, parengti galimą numatomo kvotų perleidimo ar pasikeitimo jomis planą.

2. Atitinkama valstybė narė kvotų perleidimo ar pasikeitimo jomis planą, kurį aptarė su atitinkama RŽVO susitariančiąja šalimi, pateikia Komisijai ir ši gali jį patvirtinti. Po to Komisija nepagrįstai nedelsdama pareiškia sutikimą, kad toks kvotų perleidimas atitinkamai RŽVO susitariančiajai šaliai ar pasikeitimas kvotomis su ja būtų privalomas. Komisija praneša apie sutartą kvotų perleidimą arba pasikeitimą jomis RŽVO sekretoriatui pagal tos organizacijos taisykles.

3. Komisija praneša valstybėms narėms apie sutartą kvotų perleidimą arba pasikeitimą jomis.

4. Perleidžiant kvotas arba keičiantis jomis, iš atitinkamos RŽVO susitariančiosios šalies gautos arba jai perleistos žvejybos galimybės atitinkamai valstybei narei skirtomis arba iš jos žvejybos galimybių išskaičiuotomis kvotomis yra laikomos nuo to momento, kai kvotų perleidimas arba pasikeitimas jomis įsigalioja pagal susitarimo su atitinkama RŽVO susitariančiąja šalimi sąlygas arba pagal atitinkamos RŽVO taisykles (priklausomai nuo to, kas taikoma). Dėl tokio skyrimo nesikeičia galiojantis paskirstymo raktas, taikomas skirstant žvejybos galimybes valstybėms narėms laikantis santykinio žvejybos veiklos stabilumo principo.

5. RŽVO susitariančiosios šalies kvotų perleidimams Sąjungai, taip pat tolesniam jų paskirstymui valstybėms narėms šis straipsnis taikomas iki 2019 m. sausio 31 d.

1 skirsnis

ICCAT konvencijos rajonas

17 straipsnis

Žvejybos, auginimo ir tukinimo pajėgumų apribojimai

1. Kartinėmis ūdomis su jauku ir velkamosiomis ūdomis žvejojančių Sąjungos laivų, kuriems leidžiama rytų Atlante vykdyti ne mažesnių kaip 8 kg svorio ir 75 cm ilgio ir ne didesnių kaip 30 kg svorio ir 115 cm ilgio paprastųjų tunų žvejybos veiklą, skaičius negali viršyti IV priedo 1 punkte nustatyto skaičiaus.

2. Smulkiąją priekrantės žvejybą vykdančių Sąjungos laivų, kuriems leidžiama Viduržemio jūroje vykdyti ne mažesnių kaip 8 kg svorio ir 75 cm ilgio ir ne didesnių kaip 30 kg svorio ir 115 cm ilgio paprastųjų tunų žvejybos veiklą, skaičius negali viršyti IV priedo 2 punkte nustatyto skaičiaus.

3. Sąjungos žvejybos laivų, kuriems leidžiama Adrijos jūroje auginimo reikmėms vykdyti ne mažesnių kaip 8 kg svorio ir 75 cm ilgio ir ne didesnių kaip 30 kg svorio ir 115 cm ilgio paprastųjų tunų žvejybos veiklą, skaičius negali viršyti IV priedo 3 punkte nustatyto skaičiaus.

4. Žvejybos laivų, kuriems leidžiama rytų Atlante ir Viduržemio jūroje žvejoti, laikyti laive, perkrauti, transportuoti arba iškrauti paprastuosius tunus, skaičius ir bendras žvejybos pajėgumas, išreikštas bendrąja talpa, negali viršyti IV priedo 4 punkte nustatyto skaičiaus ir bendro pajėgumo.

5. Gaudyklių, naudojamų rytų Atlante ir Viduržemio jūroje paprastiesiems tunams žvejoti, skaičius negali viršyti IV priedo 5 punkte nustatyto skaičiaus.

6. Paprastųjų tunų auginimo pajėgumas, tukinimo pajėgumas ir didžiausias laisvėje sugautų paprastųjų tunų, perkeliamų į rytų Atlante ir Viduržemio jūroje esančius ūkius, kiekis negali viršyti IV priedo 6 punkte nustatyto pajėgumo ir kiekio.

7. Didžiausias Sąjungos žvejybos laivų, kuriems pagal Reglamento (EB) Nr. 520/2007 12 straipsnį leidžiama kaip tikslinę rūšį žvejoti ilgapelekius tunus, skaičius negali viršyti šio reglamento IV priedo 7 punkte nustatyto skaičiaus.

8. Didžiaakius tunus ICCAT konvencijos rajone žvejojančių Sąjungos žvejybos laivų, kurių ilgis ne mažesnis kaip 20 metrų, didžiausias skaičius negali viršyti IV priedo 8 punkte nustatyto skaičiaus.

18 straipsnis

Mėgėjų žvejyba

Atitinkamais atvejais valstybės narės iš joms pagal ID priedą paskirtų kvotų konkrečią dalį skiria mėgėjų žvejybai.

19 straipsnis

Rykliai

1. Vykdant bet kokią žvejybą draudžiama laikyti laive, perkrauti ar iškrauti didžiaakių jūrų lapių (Alopias superciliosus) skerdenas arba skerdenų dalis.

2. Draudžiama vykdyti specializuotąją Alopias genties jūrų lapių žvejybą.

3. Draudžiama laikyti laive, perkrauti ar iškrauti Sphyrnidae šeimai priklausančių kūjaryklių (išskyrus Sphyrna tiburo), sužvejotų vykdant žvejybą ICCAT konvencijos rajone, skerdenas arba skerdenų dalis.

4. Draudžiama laikyti laive, perkrauti ar iškrauti ilgapelekių pilkųjų ryklių (Carcharhinus longimanus), sužvejotų vykdant bet kokią žvejybą, skerdenas arba skerdenų dalis.

5. Draudžiama laive laikyti floridinius šilkinius ryklius (Carcharhinus falciformis), sužvejotus vykdant bet kokią žvejybą.

2 skirsnis

CCAMLR konvencijos rajonas

20 straipsnis

Draudimai ir žvejybos apribojimai

1. V priedo A dalyje nustatytų rūšių žuvų specializuotoji žvejyba draudžiama toje dalyje nustatytose zonose ir nustatytais laikotarpiais.

2. V priedo B dalyje nustatytuose parajoniuose vykdomai tiriamajai žvejybai taikomi toje dalyje nustatyti BLSK ir priegaudos limitai.

21 straipsnis

Tiriamoji žvejyba

1. 2018 m. valstybės narės gali dalyvauti tiriamojoje nototeninių dančių (Dissostichus spp.) žvejyboje ūdomis Maisto ir žemės ūkio organizacijos (FAO) 88.1 ir 88.2 parajoniuose ir 58.4.1, 58.4.2 ir 58.4.3a kvadratuose nacionalinei jurisdikcijai nepriklausančiose teritorijose. Jeigu valstybė narė ketina dalyvauti tokioje žvejyboje, laikydamasi Reglamento (EB) Nr. 601/2004 7 ir 7a straipsnių ir ne vėliau kaip 2018 m. birželio 1 d. ji apie tai praneša CCAMLR sekretoriatui.

2. FAO 88.1 ir 88.2 parajoniuose ir 58.4.1, 58.4.2 ir 58.4.3a kvadratuose taikomi individualūs BLSK bei priegaudos limitai ir jų paskirstymas kiekvieno parajonio ir kvadrato mažuose tiriamuosiuose plotuose (toliau – MTP) nustatyti V priedo B dalyje. Žvejyba bet kuriame MTP nutraukiama, kai užregistruotas laimikis yra lygus nustatytam BLSK, ir draudžiama tame MTP visą likusią sezono dalį.

3. Žvejojama kuo didesniame geografiniame plote ir kuo įvairesniuose gyliuose, kad būtų surinkta žvejybos potencialui nustatyti būtina informacija ir kad laimikis bei žvejybos pastangos nebūtų sutelkti vienoje vietoje. Tačiau FAO 88.1 ir 88.2 parajoniuose ir 58.4.1, 58.4.2 ir 58.4.3a kvadratuose draudžiama žvejoti mažesniame nei 550 metrų gylyje.

22 straipsnis

Krilių žvejyba 2018–2019 m. žvejybos sezonu

1. Jei valstybė narė ketina 2018–2019 m. žvejybos sezonu žvejoti krilius (Euphausia superba) CCAMLR konvencijos rajone, ji ne vėliau kaip 2018 m. gegužės 1 d. Komisijai praneša apie šį savo ketinimą, naudodama šio reglamento V priedo C dalyje pateiktą formą. Remdamasi valstybių narių pateikta informacija Komisija ne vėliau kaip 2018 m. gegužės 30 d. pateikia pranešimus CCAMLR sekretoriatui.

2. Šio straipsnio 1 dalyje nurodytame pranešime pateikiama Reglamento (EB) Nr. 601/2004 3 straipsnyje numatyta informacija apie kiekvieną laivą, kuriam valstybė narė ketina leisti dalyvauti krilių žvejyboje.

3. Valstybė narė, ketinanti žvejoti krilius CCAMLR konvencijos rajone, į pranešimą apie savo ketinimą įtraukia tik tuos leidimą turinčius laivus, kurie plaukioja su jos vėliava pranešimo perdavimo metu arba kurie plaukioja su kitos CCAMLR konvencijos narės vėliava, tačiau numatoma, kad žvejybos metu plaukios su tos valstybės narės vėliava.

4. Valstybės narės turi teisę leisti dalyvauti krilių žvejyboje ir tiems laivams, apie kuriuos pagal šio straipsnio 1, 2 ir 3 dalis nebuvo pranešta CCAMLR sekretoriatui, jei leidimą turintis laivas dėl pagrįstų operacinių priežasčių arba dėl force majeure aplinkybių negali dalyvauti tokioje žvejyboje. Tokiais atvejais atitinkamos valstybės narės nedelsdamos informuoja CCAMLR sekretoriatą ir Komisiją, nurodydamos:

a) visus duomenis apie laivą (-us), kuris (-ie) pakeis žvejoti negalintį (-čius) laivą (-us), įskaitant Reglamento (EB) Nr. 601/2004 3 straipsnyje nustatytą informaciją;

5. Valstybės narės krilių žvejyboje neleidžia dalyvauti laivams, įtrauktiems į bet kurį iš CCAMLR sudarytų neteisėtą, nedeklaruojamą ir nereglamentuojamą (toliau – NNN) žvejybą vykdančių laivų sąrašų.

3 skirsnis

IOTC kompetencijos rajonas

23 straipsnis

IOTC kompetencijos rajone žvejojančių laivų žvejybos pajėgumo ribojimas

1. Didžiausias IOTC kompetencijos rajone tropinius tunus žvejojančių Sąjungos žvejybos laivų skaičius ir atitinkamas pajėgumas, išreikštas bendrąja talpa, nustatyti VI priedo 1 punkte.

2. Didžiausias IOTC kompetencijos rajone paprastąsias durklažuves (Xiphias gladius) ir ilgapelekius tunus (Thunnus alalunga) žvejojančių Sąjungos žvejybos laivų skaičius ir atitinkamas pajėgumas, išreikštas bendrąja talpa, nustatyti VI priedo 2 punkte.

3. Laivus, skirtus 1 arba 2 dalyje nurodytai žvejybai vykdyti, valstybės narės gali perskirti kitoje iš tų dalių nurodytai žvejybai vykdyti, jeigu jos gali įrodyti Komisijai, kad dėl tokio perskyrimo nepadidės atitinkamų žuvų išteklių žvejybos pastangos.

4. Valstybės narės užtikrina, kad, jeigu į jų laivyną siūloma perkelti pajėgumą, laivai, kurie bus perkeliami, būtų įregistruoti IOTC laivų registre arba kitų regioninių tunų žvejybos organizacijų laivų registruose. Be to, negalima perkelti laivų, įtrauktų į bet kurios RŽVO sudarytą NNN žvejybos veiklą vykdančių laivų sąrašą.

5. Valstybės narės gali padidinti savo žvejybos pajėgumą viršydamos 1 ir 2 dalyse nurodytas viršutines ribas tik laikydamosi plėtros planuose, kurie buvo pateikti IOTC, nustatytų ribų.

24 straipsnis

Dreifuojantieji ŽSĮ ir aprūpinimo laivai

1. Gaubiamaisiais tinklais žvejojantys laivai vienu metu negali būti pastatę daugiau kaip 350 aktyvių dreifuojančiųjų ŽSĮ.

2. Aprūpinimo laivų skaičius negali būti didesnis nei vienas aprūpinimo laivas ne mažiau kaip dviem gaubiamaisiais tinklais žvejojantiems laivams, ir visi jie turi plaukioti su tos pačios valstybės narės vėliava. Ši nuostata netaikoma tik vieną aprūpinimo laivą naudojančioms valstybėms narėms.

3. Vieną gaubiamaisiais tinklais žvejojantį laivą bet kuriuo metu turi aptarnauti ne daugiau kaip vienas tos pačios vėliavos valstybės aprūpinimo laivas.

4. Nuo 2018 m. sausio 1 d. leidimus turinčių laivų IOTC registrą negali būti įregistruota jokių naujų ar papildomų aprūpinimo laivų.

25 straipsnis

Rykliai

1. Vykdant bet kokią žvejybą draudžiama laikyti laive, perkrauti ar iškrauti visų Alopiidae šeimos rūšių jūrų lapių skerdenas ar skerdenų dalis.

2. Vykdant bet kokią žvejybą draudžiama laikyti laive, perkrauti ar iškrauti ilgapelekių pilkųjų ryklių (Carcharhinus longimanus) skerdenas ar skerdenų dalis; šis reikalavimas netaikomas laivams, kurių bendrasis ilgis ne didesnis kaip 24 m ir kurie žvejybos operacijas vykdo tik valstybės narės, su kurios vėliava plaukioja, išskirtinėje ekonominėje zonoje, jeigu jų laimikis skirtas tik vietos vartojimo reikmėms.

3. Jei atsitiktinai sužvejojama 1 ir 2 dalyse nurodytų rūšių žuvų, negalima jų sužaloti. Jos turi būti nedelsiant paleidžiamos.

4 skirsnis

SPRFMO konvencijos rajonas

26 straipsnis

Pelaginių žuvų žvejyba

1. Tik 2007 m., 2008 m. arba 2009 m. pelaginių žuvų žvejybos veiklą SPRFMO konvencijos rajone vykdžiusios valstybės narės gali žvejoti pelaginių žuvų išteklius tame rajone laikydamosi IJ priede nustatytų BLSK.

2. 1 dalyje nurodytos valstybės narės 2017 m. apriboja visų su jų vėliava plaukiojančių pelaginių žuvų išteklius žvejojančių laivų bendrosios talpos suminį dydį tiek, kad jis tame rajone neviršytų bendro Sąjungai nustatyto dydžio – 78 600 GT.

3. IJ priede nustatytomis žvejybos galimybėmis galima naudotis tik su sąlyga, kad valstybės narės ne vėliau kaip iki kito mėnesio penktos dienos perduoda Komisijai SPRFMO konvencijos rajone žvejybos veiklą vykdančių ar perkrovimo operacijose dalyvaujančių laivų sąrašus, laivo stebėjimo sistemos įrašus, mėnesines laimikio ataskaitas ir, jei turima, duomenis apie įplaukimą į uostus, siekiant tą informaciją perduoti SPRFMO sekretoriatui.

27 straipsnis

Dugninė žvejyba

1. 2017 m. valstybės narės SPRFMO konvencijos rajone riboja savo dugninės žvejybos pastangas arba laimikį – t. y. dugninė žvejyba vykdoma tik tose konvencijos rajono dalyse, kuriose ji vykdyta 2002 m. sausio 1 d.–2006 m. gruodžio 31 d., ir laikantis tokio lygio, kuris neviršija to laikotarpio metinio vidutinio laimikio arba žvejybos pastangų lygio. Jos gali žvejoti viršydamos tą lygį tik SPRFMO patvirtinus jų planą žvejoti viršijant užregistruotą lygį.

2. Valstybės narės, neturinčios duomenų apie SPRFMO konvencijos rajone 2002 m. sausio 1 d.–2006 m. gruodžio 31 d. laikotarpiu vykdytos dugninės žvejybos laimikį arba pastangas, tokios žvejybos vykdyti negali, išskyrus atvejus, kai SPRFMO patvirtina jų planą žvejoti neturint duomenų.

5 skirsnis

IATTC konvencijos rajonas

28 straipsnis

Žvejyba gaubiamaisiais tinklais

1. Gaubiamaisiais tinklais žvejojantiems laivams žvejoti gelsvauodegius tunus (Thunnus albacares), didžiaakius tunus (Thunnus obesus) ir dryžuosius tunus (Katsuwonus pelamis) draudžiama:

2. Atitinkamos valstybės narės prieš 2018 m. balandžio 1 d. praneša Komisijai kiekvienam iš jų laivų parinktą 1 dalyje nurodytą žvejybos draudimo laikotarpį. Visi gaubiamaisiais tinklais žvejojantys atitinkamų valstybių narių laivai parinktu laikotarpiu 1 dalyje apibrėžtuose rajonuose sustabdo žvejybą tais tinklais.

3. Laivai, gaubiamaisiais tinklais žvejojantys tunus IATTC konvencijos rajone, privalo laikyti laive ir tada iškrauti arba perkrauti visus sužvejotus gelsvauodegius, didžiaakius ir dryžuosius tunus.

4. 3 dalis netaikoma šiais atvejais:

b) per paskutinį reiso tinklo užmetimą, jei gali nebeužtekti vietos visiems per tą užmetimą sužvejotiems tunams laikyti.

29 straipsnis

Dreifuojantieji ŽSĮ

1. Gaubiamaisiais tinklais žvejojantis laivas vienu metu IATTC konvencijos rajone negali turėti daugiau kaip 450 aktyvių ŽSĮ. ŽSĮ laikomas aktyviu, kai jis pastatytas jūroje, pradeda siųsti savo buvimo vietos pranešimus ir yra stebimas laivo, jo savininko arba operatoriaus. ŽSĮ gali būti aktyvuotas tik gaubiamaisiais tinklais žvejojančiame laive.

2. Gaubiamaisiais tinklais žvejojantis laivas negali statyti ŽĮS 15 dienų iki pasirinkto 28 straipsnio 1 dalies a punkte nurodyto žvejybos draudimo laikotarpio pradžios ir per tas 15 dienų jis turi susirinkti visus prieš tai pastatytus ŽSĮ.

3. Valstybės narės kas mėnesį Komisijai pateikia kiekvienos dienos informaciją apie visus aktyvius ŽSĮ, kaip reikalauja IATTC. Ataskaitos pateikiamos ne anksčiau kaip praėjus 60 dienų, bet ne vėliau kaip praėjus 75 dienoms. Komisija nedelsdama perduoda šią informaciją IATTC sekretoriatui.

30 straipsnis

Didžiaakių tunų žvejybos ūdomis laimikio limitai

Bendras metinis didžiaakių tunų laimikis, kurį IATTC konvencijos rajone gali sužvejoti kiekvienos valstybės narės ūdomis žvejojantys laivai, negali viršyti 500 metrinių tonų arba didžiaakių tunų kiekio, kurį jie atitinkamai sužvejojo 2001 m.

31 straipsnis

Ilgapelekių pilkųjų ryklių žvejybos draudimas

1. IATTC konvencijos rajone draudžiama žvejoti ilgapelekius pilkuosius ryklius (Carcharhinus longimanus) ir laikyti laive, perkrauti, sandėliuoti, siūlyti parduoti, parduoti arba iškrauti tame rajone sužvejotų ilgapelekių pilkųjų ryklių skerdenas arba skerdenų dalis.

2. Jei atsitiktinai sužvejojama 1 dalyje nurodytų rūšių žuvų, negalima jų sužaloti. Laivo operatoriai nedelsdami jas paleidžia.

3. Laivo operatoriai:

32 straipsnis

Raguotųjų rajų žvejybos draudimas

IATTC konvencijos rajone Sąjungos žvejybos laivams draudžiama žvejoti raguotąsias rajas (Mobulidae šeimos, įskaitant Manta ir Mobula gentis) ir tame rajone laikyti laive, perkrauti, iškrauti, sandėliuoti, siūlyti parduoti arba parduoti jų skerdenas arba skerdenų dalis. Vos pastebėję, kad sužvejota raguotųjų rajų, Sąjungos žvejybos laivai nedelsdami jas paleidžia, kai įmanoma, gyvas ir nesužalotas.

6 skirsnis

SEAFO konvencijos rajonas

33 straipsnis

Giliavandenių ryklių žvejybos draudimas

SEAFO konvencijos rajone draudžiama šių giliavandenių ryklių specializuotoji žvejyba:

7 skirsnis

WCPFC konvencijos rajonas

34 straipsnis

Didžiaakių tunų, gelsvauodegių tunų, dryžųjų tunų ir pietų Ramiojo vandenyno ilgapelekių tunų žvejybos sąlygos

1. Valstybės narės užtikrina, kad žvejybos dienų skaičius, skirtas laivams, gaubiamaisiais tinklais žvejojantiems didžiaakius tunus (Thunnus obesus), gelsvauodegius tunus (Thunnus albacares) ir dryžuosius tunus (Katsuwonus pelamis) WCPFC konvencijos rajono dalyje, esančioje atvirojoje jūroje tarp 20° šiaurės platumos ir 20° pietų platumos, neviršytų 403 dienų.

2. Sąjungos žvejybos laivams negalima tikslingai žvejoti pietų Ramiojo vandenyno ilgapelekių tunų (Thunnus alalunga) WCPFC konvencijos rajone į pietus nuo 20° pietų platumos.

3. Valstybės narės užtikrina, kad ūdomis žvejojančių laivų sužvejotas didžiaakių tunų (Thunnus obesus) laimikis 2018 m. neviršytų 2 000 tonų.

35 straipsnis

Žvejybos naudojant ŽSĮ valdymas

1. WCPFC konvencijos rajono dalyje, esančioje tarp 20° šiaurės platumos ir 20° pietų platumos, gaubiamaisiais tinklais žvejojantiems laivams draudžiama statyti ŽSĮ, juos tvarkyti arba užmesti tinklus prie ŽSĮ nuo 2018 m. liepos 1 d. 00.00 val. iki 2018 m. rugsėjo 30 d. 24.00 val.

2. Be 1 dalyje nustatyto draudimo, taip pat draudžiama WCPFC konvencijos rajono dalies, esančios tarp 20° šiaurės platumos ir 20° pietų platumos, atvirojoje jūroje užmesti tinklus prie ŽSĮ dar du mėnesius: nuo 2018 m. balandžio 1 d. 00.00 val. iki 2018 m. gegužės 31 d. 24.00 val. arba nuo 2018 m. lapkričio 1 d. 00.00 val. iki 2018 m. gruodžio 31 d. 24.00 val. Apie tai, kurie du papildomi mėnesiai pasirinkti, Komisijai pranešama anksčiau nei 2018 m. sausio 31 d.

3. 2 dalis netaikoma šiais atvejais:

a) per paskutinį reiso tinklo užmetimą, jei laive nebeužtenka vietos visoms žuvims laikyti,

c) jei smarkiai sutrinka šaldymo įrangos veikimas.

4. Valstybės narės užtikrina, kad kiekvienas jų gaubiamaisiais tinklais žvejojantis laivas vienu metu jūroje būtų pastatęs ne daugiau kaip 350 žuvų ŽSĮ su aktyvuotais prietaisiniais plūdurais. Plūduras aktyvuojamas tik laive.

5. Visų 1 dalyje nurodytoje WCPFC konvencijos rajono dalyje gaubiamaisiais tinklais žvejojančių laivų sužvejoti visi didžiaakiai tunai, gelsvauodegiai tunai ir dryžieji tunai yra laikomi laive ir iškraunami arba perkraunami.

36 straipsnis

Sąjungos žvejybos laivų, kuriems leidžiama žvejoti paprastąsias durklažuves, skaičiaus ribojimas

Didžiausias Sąjungos žvejybos laivų, kuriems leidžiama WCPFC konvencijos rajono dalyse, esančiose į pietus nuo 20° pietų platumos, žvejoti paprastąsias durklažuves (Xiphias gladius), skaičius yra nustatytas VII priede.

37 straipsnis

Paprastųjų durklažuvių žvejybos ūdomis į pietus nuo 20° pietų platumos laimikio limitai

Valstybės narės užtikrina, kad paprastųjų durklažuvių (Xiphias gladius), ūdomis žvejojančiais laivais sužvejotų į pietus nuo 20° pietų platumos, laimikis 2018 m. neviršytų IH priede nustatyto limito. Valstybės narės taip pat užtikrina, kad dėl tos priemonės paprastųjų durklažuvių žvejybos pastangos nepasislinktų į rajoną, esantį į šiaurę nuo 20° pietų platumos.

38 straipsnis

Floridiniai šilkiniai rykliai ir ilgapelekiai pilkieji rykliai

1. Draudžiama WCPFC konvencijos rajone laikyti laive, perkrauti, sandėliuoti ar iškrauti šių rūšių žuvų skerdenų dalis ar visas skerdenas:

2. Jei atsitiktinai sužvejojama 1 dalyje nurodytų rūšių žuvų, negalima jų sužaloti. Jos turi būti nedelsiant paleidžiamos.

39 straipsnis

IATTC ir WCPFC bendros jurisdikcijos rajonas

1. Laivai, įtraukti tik į WCPFC registrą, žvejodami 4 straipsnio s punkte apibrėžtame IATTC ir WCPFC bendros jurisdikcijos rajone, taiko šiame skirsnyje nustatytas priemones.

2. Laivai, įtraukti ir į WCPFC, ir į IATTC registrus, ir laivai, įtraukti tik į IATTC registrą, žvejodami 4 straipsnio s punkte apibrėžtame IATTC ir WCPFC bendros jurisdikcijos rajone, taiko 28 straipsnio 1 dalies a punkte, 2, 3 bei 4 dalyse ir 29, 30 bei 31 straipsniuose nustatytas priemones.

8 skirsnis

GFCM susitarimo rajonas

40 straipsnis

Smulkiųjų pelaginių žuvų ištekliai 17 ir 18 geografiniuose parajoniuose

1. Smulkiųjų pelaginių žuvų išteklių, Sąjungos žvejybos laivų sužvejotų 17 ir 18 geografiniuose parajoniuose, laimikis turi neviršyti pagal Reglamento (ES) Nr. 1343/2011 24 straipsnį pranešto 2014 m. lygio, kaip nustatyta šio reglamento IL priede.

2. 17 ir 18 geografiniuose parajoniuose smulkiųjų pelaginių žuvų išteklius žvejojančių Sąjungos žvejybos laivų žvejybos dienų skaičius negali viršyti 180 žvejybos dienų per metus. Iš tų 180 žvejybos dienų ne daugiau kaip 144 žvejybos dienos gali būti skirtos tikslinei europinių sardinių žvejybai ir ne daugiau kaip 144 dienos gali būti skirtos tikslinei europinių ančiuvių žvejybai.

9 skirsnis

Beringo jūra

41 straipsnis

Draudimas žvejoti Beringo jūros atviros jūros rajone

Beringo jūros atvirosios jūros rajone draudžiama žvejoti aliaskines rudagalves menkes (Theragra chalcogramma).

III ANTRAŠTINĖ DALIS

TREČIŲJŲ ŠALIŲ LAIVŲ ŽVEJYBOS SĄJUNGOS VANDENYSE GALIMYBĖS

42 straipsnis

BLSK

Su Norvegijos vėliava plaukiojantiems žvejybos laivams ir Farerų Salose registruotiems žvejybos laivams leidžiama žvejoti Sąjungos vandenyse neviršijant šio reglamento I priede nustatytų BLSK ir laikantis šiame reglamente bei Reglamento (EB) Nr. 1006/2008 III skyriuje nustatytų sąlygų.

43 straipsnis

Žvejybos leidimai

Su Venesuelos vėliava plaukiojantiems žvejybos laivams taikomos šiame reglamente bei Reglamento (EB) Nr. 1006/2008 III skyriuje nustatytos sąlygos. Didžiausias Sąjungos vandenyse žvejojantiems trečiųjų šalių laivams skiriamų žvejybos leidimų skaičius nustatytas šio reglamento VIII priede.

44 straipsnis

Laimikio ir priegaudos iškrovimo sąlygos

Trečiųjų šalių laivų, žvejojančių pagal 43 straipsnyje nurodytus leidimus, laimikiui ir priegaudai taikomos 7 straipsnyje nurodytos sąlygos.

45 straipsnis

Draudimai

1. Trečiųjų šalių laivams draudžiama žvejoti, laikyti laive, perkrauti ar iškrauti toliau išvardytų rūšių žuvis, kai jų aptinkama Sąjungos vandenyse:

c) milžinryklius (Cetorhinus maximus) ir baltuosius ryklius (Carcharodon carcharias) Sąjungos vandenyse;

2. Jei atsitiktinai sužvejojama 1 dalyje nurodytų rūšių žuvų, negalima jų sužaloti. Jos turi būti nedelsiant paleidžiamos.

IV ANTRAŠTINĖ DALIS

2017 M. ŽVEJYBOS GALIMYBĖS

46 straipsnis

Reglamento (ES) Nr. 2017/127 dalinis pakeitimas

Žvejybos galimybių lentelė, skirta paprastiesiems otams ir švelniesiems rombams 2a kvadrato ir 4 parajonio Sąjungos vandenyse, pateikiama Reglamento (ES) 2017/127 IA priede, pakeičiama šia lentele:

V ANTRAŠTINĖ DALIS

BAIGIAMOSIOS NUOSTATOS

47 straipsnis

Komiteto procedūra

1. Komisijai padeda Žuvininkystės ir akvakultūros komitetas, įsteigtas Reglamentu (ES) Nr. 1380/2013. Tas komitetas – tai komitetas, kaip nustatyta Reglamente (ES) Nr. 182/2011.

2. Kai daroma nuoroda į šią dalį, taikomas Reglamento (ES) Nr. 182/2011 5 straipsnis.

48 straipsnis

Pereinamojo laikotarpio nuostata

9 straipsnis, 11 straipsnio 2 dalis ir 13, 19, 20, 25, 31, 32, 33, 38, 41 bei 45 straipsniai mutatis mutandis toliau taikomi 2019 m. tol, kol įsigalios reglamentas, kuriuo nustatomos 2019 m. žvejybos galimybės.

49 straipsnis

Įsigaliojimas

Šis reglamentas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Jis taikomas nuo 2018 m. sausio 1 d.

Tačiau 8 straipsnis taikomas nuo 2018 m. vasario 1 d., o 46 straipsnis taikomas atgaline data nuo 2017 m. sausio 1 d.

20, 21 ir 22 straipsnių ir IE bei V priedų nuostatos dėl tam tikrų išteklių žvejybos CCAMLR konvencijos rajone galimybių taikomos nuo 2017 m. gruodžio 1 d.

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

PRIEDŲ SĄRAŠAS

IF PRIEDAS

I PRIEDAS

BLSK, TAIKOMI SĄJUNGOS ŽVEJYBOS LAIVAMS RAJONUOSE, KURIUOSE BLSK NUSTATYTI PAGAL ŽUVŲ RŪŠĮ IR RAJONĄ

IA, IB, IC, ID, IE, IF, IG, IJ, IK ir IL priedų lentelėse nustatyti kiekvienų išteklių BLSK bei kvotos (gyvojo svorio tonomis, išskyrus atvejus, kai nustatyta kitaip) ir su jais funkciškai susijusios sąlygos, jei tokių yra.

Visoms šiame priede nustatytoms žvejybos galimybėms taikomos Reglamente (EB) Nr. 1224/2009 ( 18 ), ypač to reglamento 33 ir 34 straipsniuose, nustatytos taisyklės.

Nuorodos į žvejybos zonas reiškia nuorodas į ICES zonas, jei nenurodyta kitaip. Kiekvieno rajono žuvų ištekliai nurodyti abėcėlės tvarka pagal lotynišką rūšies pavadinimą. Reglamentavimo tikslais galioja tik lotyniški rūšių pavadinimai; bendriniai pavadinimai pateikiami aiškumo sumetimais.

Šiame reglamente pateikiama tokia lotyniškų ir bendrinių pavadinimų atitikmenų lentelė:

NOR

HAD

HER

Ši bendrinių ir lotyniškų pavadinimų palyginimo lentelė pateikiama tik aiškinamaisiais tikslais:

NOR

HER

HAD

IA PRIEDAS

SKAGERAKO IR KATEGATO SĄSIAURIAI, ICES 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 12 IR 14 PARAJONIAI, CECAF RAJONO SĄJUNGOS VANDENYS, PRANCŪZIJOS GVIANOS VANDENYS

▼M1

▼B

▼M1

▼B

▼M1

▼B

▼M1

▼B

— per tašką, esantį 55° 04′ šiaurės platumos, 05° 23′ vakarų ilgumos, ir

(1) Rajone, kuriame taikomas šis BLSK, gali būti iškraunama atlantinių menkių priegauda su sąlyga, kad ji neviršija 1,5 % bendro per žvejybos reisą sužvejotų žuvų kiekio gyvojo svorio. Ši nuostata netaikoma rūšių, kurioms taikomas įpareigojimas iškrauti laimikį, laimikiui.

▼M1

▼B

▼M1

▼B

▼M1

▼B

▼M1

▼B

▼M1

▼B

▼M1

▼B

▼M1

▼B

8, 9 and 10 parajoniai; CECAF 34.1.1 rajono Sąjungos vandenys

(2) Be šio BLSK, Portugalija dar gali sužvejoti ne daugiau kaip 98 tonas sidabrinių polakų (POL/93411P).

(2) Priegaudos kvota. Tų rūšių žuvys neturi sudaryti daugiau kaip 25 % laive laikomų per vieną žvejybos reisą sužvejotų žuvų gyvojo svorio. Ši sąlyga taikoma tik laivams, kurių bendrasis ilgis daugiau nei 15 m. Ši nuostata netaikoma sužvejotoms žuvims, kurioms taikomas įpareigojimas iškrauti laimikį, kaip nustatyta Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 15 straipsnio 1 dalyje.

▼M1

▼B

(1) Paprastieji dygliarykliai nežvejojami rajonuose, kuriuose galioja šis BLSK. Jei paprastieji dygliarykliai atsitiktinai sužvejojami vykdant žvejybą, kuriai netaikomas įpareigojimas iškrauti laimikį, jie nesužalojami ir nedelsiant paleidžiami, kaip reikalaujama šio reglamento 13 ir 45 straipsniuose. Taikant nuo 13 straipsnio nukrypti leidžiančią nuostatą, laivas, dalyvaujantis STECF teigiamai įvertintoje priegaudos vengimo programoje, per mėnesį gali iškrauti ne daugiau kaip 2 tonas paprastųjų dygliaryklių, kurie jau negyvi tuo metu, kai žvejybos įrankis traukiamas į laivą. Priegaudos vengimo programoje dalyvaujančios valstybės narės užtikrina, kad bendras pagal šią nukrypti leidžiančią nuostatą per metus iškraunamas paprastųjų dygliaryklių kiekis neviršytų pirmiau nurodytų kiekių. Prieš leisdamos iškrauti bet kokius kiekius, jos perduoda Komisijai programoje dalyvaujančių laivų sąrašą. Valstybės narės keičiasi informacija apie vengimo rajonus.

▼M1

▼B

IB PRIEDAS

ŠIAURĖS RYTŲ ATLANTAS IR GRENLANDIJA, ICES1, 2, 5, 12 IR 14 PARAJONIAI IR NAFO 1 PARAJONIO GRENLANDIJOS VANDENYS

▼M1

(3) Juodadėmių menkių priegauda gali sudaryti iki 14 % viso per vieną valksmą sužvejoto laimikio. Juodadėmių menkių priegauda pridedama prie atlantinių menkių kvotos.

▼B

▼M1

▼B

IC PRIEDAS

ŠIAURĖS VAKARŲ ATLANTAS

NAFO KONVENCIJOS RAJONAS

(1) Naudodamos šią kvotą, visos NAFO susitariančiosios šalys turi laikytis nurodyto BLSK, nustatyto šiems ištekliams. Laikantis to BLSK iki 2018 m. liepos 1 d. gali būti sužvejotas ne didesnis kaip toliau nurodytas laikotarpio vidurio kiekis: 5 250 .

ID PRIEDAS

ICCAT KONVENCIJOS RAJONAS

IE PRIEDAS

ANTARKTIS

CCAMLR KONVENCIJOS RAJONAS

Tie CCAMLR priimti BLSK nepaskirstyti CCAMLR šalims, todėl Sąjungos dalis nenustatoma. Laimikį kontroliuoja CCAMLR sekretoriatas, kuris praneš, kada nutraukiama žvejyba dėl to, kad išnaudotas BLSK.

Jei nenurodyta kitaip, tie BLSK taikomi 2017 m. gruodžio 1 d. – 2018 m. lapkričio 30 d. laikotarpiu.

— toliau eina į šiaurę išilgai to dienovidinio iki jo sankirtos su 52° pietų platumos lygiagrete,

valdymo rajone C: nuo 48° vakarų ilgumos iki 33° 30′ vakarų ilgumos – nuo 52° 30′ pietų platumos iki 56° pietų platumos (TOP/*F483A):

IF PRIEDAS

PIETRYČIŲ ATLANTAS

SEAFO KONVENCIJOS RAJONAS

Tie BLSK nepaskirstyti SEAFO šalims, todėl Sąjungos dalis nenustatoma. Laimikį kontroliuoja SEAFO sekretoriatas, kuris praneš, kada nutraukiama žvejyba dėl to, kad išnaudotas BLSK.

IG PRIEDAS

AUSTRALINIAI TUNAI. PAPLITIMO RAJONAI

IH PRIEDAS

WCPFC KONVENCIJOS RAJONAS

IJ PRIEDAS

SPRFMO KONVENCIJOS RAJONAS

IK PRIEDAS

IOTC KOMPETENCIJOS RAJONAS

Gelsvauodegių tunų laimikis, sužvejotas gaubiamaisiais tinklais žvejojančių Sąjungos laivų, turi neviršyti šiame straipsnyje nurodytų laimikio limitų.

IL PRIEDAS

GFCM SUSITARIMO RAJONAS

IIA PRIEDAS

LAIVŲ ŽVEJYBOS PASTANGOS ICES 4 PARAJONYJE

1. Taikymo sritis

2. Leidimai

Valstybė narė gali uždrausti visuose geografiniuose rajonuose, kuriems taikomas šis priedas, žvejoti reglamentuojamu žvejybos įrankiu visiems su jos vėliava plaukiojantiems laivams, kurie iki tol nėra užregistravę tokios žvejybos veiklos, jei, jos manymu, tai tikslinga siekiant sustiprinti tvarų šios žvejybos pastangų sistemos įgyvendinimą, išskyrus tuos atvejus, kai valstybė narė užtikrina, kad tame rajone nebūtų naudojami lygiaverčiai žvejybos pajėgumai, išreikšti kilovatais.

3. Didžiausios leidžiamos žvejybos pastangos

Reglamento (EB) Nr. 676/2007 9 straipsnio 2 dalyje nurodytos didžiausios leidžiamos žvejybos pastangos šio reglamento 1 straipsnio 2 dalies b punkte nurodytu valdymo laikotarpiu yra:

Reglamentuojamas žvejybos įrankis: BT1+BT2: sijiniai tralai, kurių tinklo akių dydis yra ne mažesnis kaip 80 mm.

Didžiausios leidžiamos žvejybos pastangos kilovatdienėmis ICES 4 parajonyje:

BE

4. Valdymas

4.3. Jei valstybė narė laiką, kurį su jos vėliava plaukiojantys laivai gali būti rajone, nustato valandomis, išnaudotų dienų skaičių ji ir toliau skaičiuoja pagal 4.1 punkte nurodytas sąlygas. Komisijos prašymu atitinkama valstybė narė nurodo, kokių prevencinių priemonių ji ėmėsi, kad rajone nebūtų panaudota per daug žvejybos pastangų dėl to, kad laivas išplaukia iš to rajono prieš pasibaigiant 24 valandų laikotarpiui.