2012R0923 — LT — 30.06.2015 — 001.001

Šis dokumentas yra skirtas tik informacijai, ir institucijos nėra teisiškai atsakingos už jo turinį

►B KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) Nr. 923/2012 2012 m. rugsėjo 26 d. kuriuo nustatomos bendrosios skrydžių taisyklės ir veiklos nuostatos dėl oro navigacijos paslaugų ir procedūrų ir iš dalies keičiami Įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 1035/2011 ir reglamentai (EB) Nr. 1265/2007, (EB) Nr. 1794/2006, (EB) Nr. 730/2006, (EB) Nr. 1033/2006 ir (ES) Nr. 255/2010 (Tekstas svarbus EEE) (OL L 281 2012.10.13, p. 1)

iš dalies keičiamas:





pataisytas:









▼B

KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) Nr. 923/2012

2012 m. rugsėjo 26 d.

kuriuo nustatomos bendrosios skrydžių taisyklės ir veiklos nuostatos dėl oro navigacijos paslaugų ir procedūrų ir iš dalies keičiami Įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 1035/2011 ir reglamentai (EB) Nr. 1265/2007, (EB) Nr. 1794/2006, (EB) Nr. 730/2006, (EB) Nr. 1033/2006 ir (ES) Nr. 255/2010

(Tekstas svarbus EEE)







EUROPOS KOMISIJA, atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, atsižvelgdama į 2004 m. kovo 10 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 551/2004 dėl bendro Europos dangaus oro erdvės organizavimo ir naudojimo ( 1 ) (Oro erdvės reglamentas), ypač į jo 4 straipsnio a ir b punktus, atsižvelgdama į 2008 m. vasario 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 216/2008 dėl bendrųjų taisyklių civilinės aviacijos srityje ir įsteigiantį Europos aviacijos saugos agentūrą ( 2 ) (EASA pagrindinis reglamentas), ypač į jo 8 ir 8b straipsnius bei Vb priedą, kadangi: (1) pagal Reglamentą (EB) Nr. 551/2004 ir Reglamentą (EB) Nr. 216/2008 Komisija privalo priimti įgyvendinimo taisykles, kad patvirtintų atitinkamas nuostatas dėl skrydžių taisyklių, grindžiamas Tarptautinės civilinės aviacijos organizacijos (ICAO) standartais ir rekomenduojama praktika, ir suvienodinti ICAO oro erdvės klasifikacijos taikymą, taip užtikrindama saugių ir efektyvių oro eismo paslaugų sklandų teikimą bendrame Europos danguje; (2) pagal 2004 m. kovo 10 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 549/2004, nustatančio bendro Europos dangaus sukūrimo pagrindą ( 3 ), 8 straipsnio 1 dalį Eurokontrolė įgaliota padėti Komisijai rengti įgyvendinimo taisykles, kuriose būtų nustatytos atitinkamos nuostatos dėl skrydžių taisyklių, grindžiamos ICAO standartais ir rekomenduojama praktika, ir suvienodinamas ICAO oro erdvės klasifikacijos taikymas; (3) pagal Reglamento (EB) Nr. 549/2004 1 straipsnio 3 dalį ir 13 straipsnį bei Reglamento (EB) Nr. 216/2008 2 straipsnį bendro Europos dangaus iniciatyva turėtų padėti valstybėms narėms įvykdyti savo įsipareigojimus pagal 1944 m. Čikagos konvenciją dėl tarptautinės civilinės aviacijos (toliau – Čikagos konvencija), nes užtikrintų bendrą aiškinimą ir įgyvendinimą; (4) Reglamento (EB) Nr. 551/2004 tikslas – padėti plėtoti geriau integruotos veiklos vykdymo poreikius atitinkančios oro erdvės koncepciją bendros transporto politikos kontekste ir nustatyti bendras suskirstymo, planavimo ir valdymo procedūras, kartu užtikrinant efektyvų ir saugų oro eismo valdymą. Šis tikslas yra ypač svarbus greitam funkcinių oro erdvės blokų įgyvendinimui bendrame Europos danguje; (5) atsižvelgiant į Komisijos, Eurokontrolės ir ICAO sudarytos bendros grupės darbo rezultatus, atskleidusius valstybių narių nurodytus nacionalinius skirtumus, susijusius su ICAO standartais, kuriais reglamentuojamos skrydžių taisyklės ir susijusios oro navigacijos paslaugų nuostatos, pasitvirtino poreikis standartizuoti bendras taisykles ir skirtumus, susijusius su bendru Europos dangumi; (6) siekiant užtikrinti saugų, efektyvų ir greitą tarptautinį oro eismą, taip pat paremti funkcinių oro erdvės blokų sukūrimą, visi bendro Europos dangaus dalyviai turėtų laikytis bendro taisyklių rinkinio. Be to, pagrindinis saugių tarptautinių operacijų garantas yra skaidrios reglamentavimo sistemos sukūrimas, kad dalyviams būtų užtikrintas teisinis saugumas ir nuspėjamumas. Šiuo tikslu reikėtų nustatyti standartizuotas skrydžių ir susijusių veiklos nuostatų taisykles, susijusias su oro navigacijos paslaugomis ir procedūromis, prireikus jas papildant rekomendacine medžiaga ir (arba) priimtinomis atitikties užtikrinimo priemonėmis; (7) minėtiems tikslams pasiekti valstybės narės turėtų ICAO pranešti tik apie bendrai suderintus europinius skirtumus tose srityse, kurioms taikoma Sąjungos teisė. Šie skirtumai turėtų būti nustatomi ir stebimi taikant nuolatinį procesą; (8) jeigu valstybės narės yra priėmusios papildomas nuostatas, kuriomis papildomas ICAO standartas, ir mano, kad šios nuostatos tebėra būtinos ir jeigu jos nesiskiria nuo Čikagos konvencijos ar galiojančios Sąjungos teisės nuostatų, jos gali toliau jas taikyti, kol jos nėra reglamentuotos atitinkamomis Sąjungos nuostatomis; (9) šis reglamentas turėtų būti taikomas nepažeidžiant valstybių narių įsipareigojimų ir teisių atviroje jūroje pagal Čikagos konvencijos 12 straipsnį ir visų pirma Čikagos konvencijos 2 priedą, taip pat valstybių narių ir Sąjungos įsipareigojimų pagal Jungtinių Tautų Jūrų teisės konvenciją ir valstybių narių įsipareigojimų pagal 1972 m. Konvenciją dėl tarptautinių taisyklių, padedančių išvengti susidūrimų jūroje; (10) pagal Reglamento (EB) Nr. 549/2004 (pagrindų reglamentas) 1 straipsnio 2 dalį bendro Europos dangaus sukūrimo reglamentavimo sistema neapima karinių operacijų ir mokymų; (11) šiame reglamente nereglamentuojamas esamas ICAO standartų ir rekomenduojamos praktikos pagal Čikagos konvenciją keitimo procesas; (12) kad EASA kompetencija būtų išplėsta ir apimtų oro eismo valdymo saugą, reikia nuosekliai pagal reglamentus (EB) Nr. 551/2004 ir (EB) Nr. 216/2008 rengti įgyvendinimo taisykles; (13) siekiant užtikrinti šiame reglamente išdėstytų Čikagos konvencijos 2 priedo nuostatų perkėlimo ir būsimų kitų Čikagos konvencijos priedų nuostatų, kurios bus įtrauktos į kitus darbo etapus, perkėlimo, taip pat būsimų Sąjungos taisyklių įgyvendinimo suderinamumą, prireikus pradines nuostatas reikėtų persvarstyti; (14) prireikus, siekiant pateikti nuorodas į šį reglamentą, reikėtų atnaujinti kitas Sąjungos teisės aktų nuostatas. kadangi: PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:







1 straipsnis

Dalykas ir taikymo sritis

1. Šio reglamento tikslas – nustatyti bendrąsias skrydžių taisykles ir veiklos nuostatas dėl oro navigacijos paslaugų ir procedūrų, taikomas bendrajam oro eismui pagal Reglamentą (EB) Nr. 551/2004.

2. Šis reglamentas visų pirma taikomas oro erdvės naudotojams ir bendrojo oro eismo orlaiviams, jeigu jie:

a) skrenda į Sąjungą, Sąjungoje arba iš jos;

b) turi Sąjungos valstybės narės nacionalinius bei registracijos ženklus ir yra naudojami bet kurioje oro erdvėje, jeigu jie nepažeidžia valstybės, kurios jurisdikcijoje yra teritorija, virš kurios skrendama, paskelbtų taisyklių.

3. Šis reglamentas taip pat taikomas valstybių narių kompetentingoms institucijoms, oro navigacijos paslaugų teikėjams ir atitinkamam antžeminiam personalui, dalyvaujančiam orlaivių naudojimo veikloje.

2 straipsnis

Apibrėžtys

Šiame reglamente vartojamų terminų apibrėžtys:

1. tikslumas – apskaičiuotos arba išmatuotos vertės ir tikrosios vertės atitikties lygis;

2. ADS-C sutartis – pranešimų perdavimo planas, kuriame nustatytos ADS-C duomenų perdavimo sąlygos (t. y. oro eismo paslaugų tarnybai reikalingi duomenys ir ADS-C pranešimų dažnis, dėl kurių turi būti sutarta prieš pradedant naudoti ADS-C sistemą oro eismo paslaugoms teikti);

3. konsultacinė oro erdvė – nustatytojo dydžio oro erdvė arba nustatytasis maršrutas, kuriuose teikiamos konsultacinės oro eismo paslaugos;

4. konsultacinis maršrutas – nustatytasis maršrutas, kuriame teikiamos konsultacinės oro eismo paslaugos;

5. akrobatinis skrydis – apgalvotai atliekami, su staigiais orlaivio padėties erdvėje pokyčiais, neįprasta padėtimi erdvėje arba neįprastais greičio pokyčiais susiję orlaivio manevrai, kurie nebūtini per įprastą skrydį arba kurių nebūtina mokyti asmenis, norinčius gauti licencijas ar kitas nei akrobatinio skraidymo kvalifikacijas;

6. aerodromas – bet kokia nustatyta sausumos ar vandens arba nejudančio, nejudančio jūroje esančio arba plūduriuojančio statinio zona (įskaitant visus pastatus, įrenginius ir techninę įrangą), kuri visa ar kurios dalis skirta naudoti orlaiviams atskristi, išskristi ir judėti paviršiumi;

7. aerodromo skrydžių valdymo paslaugos – aerodromo eismui reikalingos skrydžių valdymo paslaugos;

8. aerodromo skrydžių valdymo vadavietė – padalinys, teikiantis aerodromo eismui reikalingas skrydžių valdymo paslaugas;

9. aerodromo eismas – visas eismas aerodromo manevravimo lauke ir visi netoli aerodromo skrendantys orlaiviai. Netoli aerodromo skrendantis orlaivis – tai, be kitų orlaivių, į aerodromo eismo ratą įskrendantis arba iš jo išskrendantis orlaivis;

10. aerodromo eismo ratas – nustatyta skridimo trajektorija, kurios turi laikytis netoli aerodromo skrendantys orlaiviai;

11. aerodromo eismo zona – nustatytojo dydžio oro erdvė aplink aerodromą, skirta aerodromo eismui apsaugoti;

12. specialieji aviacijos darbai – orlaivio naudojimas specializuotoms paslaugoms teikti, pvz., žemės ūkio, statybų, fotografijos, aerofotografijos, stebėjimo ir patruliavimo, paieškos ir gelbėjimo, reklamos ore ir kt.;

13. oro navigacijos informacinis rinkinys (AIP) – valstybės arba jos pavedimu leidžiamas leidinys, kuriame skelbiama oro navigacijai svarbi ilgalaikė oro navigacijos informacija;

14. oreivystės judrioji radijo ryšio tarnyba – judrioji radijo ryšio tarnyba palaikyti ryšiui tarp oreivystės ir orlaivio radijo ryšio stočių arba tarp orlaivio radijo ryšio stočių, kurioms gali priklausyti ir gelbėjimo priemonių radijo ryšio stotys; nelaimės vietą žymintys radijo švyturiai, veikiantys nelaimės ir avarijos atvejams nustatytais radijo dažniais, taip pat gali būti priskiriami prie oreivystės judriosios radijo ryšio tarnybos;

15. oreivystės radijo ryšio stotis – oreivystės judriosios radijo ryšio tarnybos sausumos stotis. Tam tikrais atvejais oreivystės radijo ryšio stotis gali būti, pvz., laive arba ant platformos jūroje;

16. lėktuvas – jėgainės varomas sunkesnis už orą orlaivis, kurio keliamoji jėga skrendant atsiranda daugiausia dėl aerodinaminių reakcijų su paviršiais, kurie šiomis skrydžio sąlygomis išlieka nejudantys;

17. susidūrimų ore vengimo sistema (ACAS) – nuo antžeminės įrangos nepriklausoma orlaivio sistema, kurios veikimas grindžiamas antrinio apžvalgos radaro (SSR) atsakiklių signalais ir kuri pilotui teikia duomenis dėl orlaivių, kuriuose įmontuoti SSR atsakikliai, konfliktinės situacijos galimybę;

18. orlaivis – mašina, kuri atmosferoje laikosi dėl sąveikos su oru, bet ne dėl oro atoveikio nuo žemės paviršiaus;

19. orlaivio adresas – unikalus 24 bitų derinys, kurį galima priskirti orlaiviui ir kuris naudojamas orlaivio ir antžeminių tarnybų ryšiui palaikyti, taip pat navigacijos ir apžvalgos tikslais;

20. stebėjimas iš orlaivio – vieno ar kelių meteorologinių elementų įvertinimas iš skrendančio orlaivio;

21. AIRMET informacija – meteorologijos biuro teikiama informacija apie nustatytus arba galimus meteorologinius reiškinius, galinčius pakenkti žemame lygyje vykdomų skrydžių saugai, maršrute, kuri dar neįtraukta į prognozę, pateiktą žemame lygyje atitinkamame skrydžių informacijos regione arba jo dalyje vykdomiems skrydžiams;

22. orlaivio ir antžeminių tarnybų ryšys – abipusis ryšys tarp orlaivio ir žemės paviršiuje esančių stočių ar vietovių;

23. orlaivio ir antžeminių tarnybų valdymo radijo stotis – aviacinio nuotolinio ryšio stotis, kurios svarbiausia paskirtis – palaikyti ryšį, susijusį su orlaivio naudojimu ir valdymu konkrečiame rajone;

24. pranešimas iš oro – pranešimas iš skrendančio orlaivio, parengtas laikantis buvimo vietos, veiklos ir (arba) meteorologinės atskaitomybės reikalavimų;

25. riedėjimas oru – sraigtasparnio arba orlaivio su vertikaliojo kilimo ir tūpimo funkcija (VTOL) judėjimas virš aerodromo paviršiaus; paprastai naudojamas žemės atoveikis, o antžeminis greitis yra mažesnis kaip 37 km/h (20 mazgų);

26. oro eismas – visi skrendantys arba aerodromo manevravimo lauke esantys orlaiviai;

27. konsultacinės oro eismo paslaugos – konsultacinėje oro erdvėje teikiamos paslaugos, siekiant, kiek įmanoma, užtikrinti pagal SPT skrydžių planus skrendančių orlaivių skirstymą;

28. skrydžių valdymo tarnybos leidimas – leidimas orlaiviui atlikti veiksmus pagal skrydžių valdymo tarnybos nustatytas sąlygas;

29. skrydžių valdymo tarnybos nurodymai – skrydžių valdymo tarnybos duodami nurodymai, kuriais iš piloto reikalaujama imtis tam tikrų veiksmų;

30. skrydžių valdymo paslaugos – paslaugos, teikiamos siekiant: a) neleisti susidurti: 1. orlaiviams; ir 2. manevravimo lauke esantiems orlaiviams su kliūtimis; ir b) užtikrinti deramą oro eismo spartą ir palaikyti tvarkingą oro eismo srautą;

31. skrydžių valdymo tarnyba – bendroji sąvoka, galinti reikšti rajono skrydžių valdymo vadavietę, prieigų skrydžių valdymo vadavietę arba aerodromo skrydžių valdymo vadavietę;

32. oro eismo paslaugos – bendroji sąvoka, galinti reikšti skrydžių informacijos paslaugas, įspėjimo paslaugas, konsultacines oro eismo paslaugas, skrydžių valdymo paslaugas (rajono skrydžių valdymo paslaugas, prieigų skrydžių valdymo paslaugas arba aerodromo skrydžių valdymo paslaugas);

33. oro eismo paslaugų oro erdvės – raidėmis pažymėtos nustatytojo dydžio oro erdvės, kuriose galimi konkretaus tipo skrydžiai ir kurioms yra nustatytos oro eismo paslaugos ir orlaivių naudojimo taisyklės;

34. oro eismo paslaugų pranešimų tarnyba – padalinys, įsteigtas pranešimams apie oro eismo paslaugas ir skrydžių planus, pateiktus prieš išvykimą, priimti;

35. oro eismo paslaugų tarnyba – bendroji sąvoka, galinti reikšti skrydžių valdymo tarnybą, skrydžių informacijos centrą, aerodromo skrydžių informacijos tarnybą arba oro eismo paslaugų pranešimų tarnybą;

36. oro kelias – skrydžių valdymo rajonas arba jo dalis, nustatyta kaip koridorius;

37. įspėjimo paslauga – paslauga, teikiama siekiant pranešti atitinkamoms organizacijoms apie orlaivius, kurių ieškoma ir kuriems reikalinga pagalba, ir prireikus padėti šioms organizacijoms;

38. atsarginis aerodromas – aerodromas, į kurį orlaivis gali skristi, jei neįmanoma arba nepatartina tęsti skrydžio į paskirties aerodromą arba jame tūpti. Atsarginiai aerodromai: a) atsarginis kilimo aerodromas – atsarginis aerodromas, kuriame orlaivis gali tūpti netrukus po kilimo, jeigu būtina ir jeigu neįmanoma pasinaudoti išskridimo aerodromu; b) atsarginis maršruto aerodromas – atsarginis aerodromas, kuriame orlaivis galėtų tūpti, jeigu skrisdamas nustatytu maršrutu patektų į neįprastą ar avarinę padėtį; c) atsarginis maršruto aerodromas, atliekant padidinto dviejų variklių nuotolio procedūrą (ETOPS) – pasiekiamas tinkamas atsarginis aerodromas, kuriame lėktuvas galėtų tūpti išjungęs vieną variklį arba jeigu susiklostytų kita nenumatyta arba avarinė padėtis atliekant ETOPS nustatytu skrydžio maršrutu; d) atsarginis paskirties aerodromas – atsarginis aerodromas, į kurį orlaivis gali skristi, jeigu neįmanoma arba nepatartina tūpti paskirties aerodrome;

39. absoliutusis aukštis – lygio, taško ar objekto, laikomo tašku, vertikalus nuotolis, išmatuotas nuo vidutinio jūros lygio (MSL);

40. prieigų skrydžių valdymo paslaugos – skrydžių valdymo paslaugos, teikiamos valdomąja oro erdve atskrendantiems arba išskrendantiems orlaiviams;

41. prieigų skrydžių valdymo vadavietė – tarnyba, teikianti prieigų skrydžių valdymo paslaugas atskrendantiems į vieną ar daugiau aerodromų arba iš jų išskrendantiems orlaiviams;

42. peronas – orlaiviams skirtas nustatytasis plotas, kuriame įlaipinami arba išlaipinami keleiviai, pakraunamas arba iškraunamas paštas arba kroviniai, į orlaivius pripilama degalų, jie stovi arba atliekama jų techninė priežiūra;

43. rajono skrydžių valdymo vadavietė – tarnyba, įsteigta valdomiesiems skrydžiams teikti skrydžių valdymo paslaugas jos kompetencijai priklausančiuose skrydžių valdymo rajonuose;

44. rajono skrydžių valdymo paslaugos – skrydžių valdymo rajonuose valdomiesiems skrydžiams teikiamos skrydžių valdymo paslaugos;

45. rajono navigacija (RNAV) – navigacijos metodas, pagal kurį orlaiviai gali skristi bet kokia pageidaujama skrydžio trajektorija, kuri patenka į antžeminių arba kosminių pagalbinių oro navigacijos priemonių aprėptį arba savarankiškų pagalbinių navigacijos priemonių (arba ir vienų, ir kitų priemonių) veikimo ribas;

46. oro eismo paslaugų maršrutas – nustatytasis maršrutas, skirtas eismo srautui nukreipti pagal teikiant oro eismo paslaugas kylantį poreikį;

47. transliavimo automatinė priklausomoji apžvalga (ADS-B) – sistema, kurią naudodami orlaiviai, aerodromo transporto priemonės ir kiti objektai gali automatiškai, transliavimo režimu, per duomenų perdavimo ryšio liniją perduoti ir (arba) gauti duomenis, pavyzdžiui, orlaivio atpažinimo, buvimo vietos nustatymo ir prireikus papildomus duomenis;

48. automatinė priklausomoji apžvalga pagal kontraktą (ADS-C) – sistema, kurią naudodami antžeminė sistema ir orlaivis per duomenų perdavimo ryšio liniją pasikeičia informacija apie ADS-C sutarties sąlygas, t. y. nurodomos ADS-C pranešimų perdavimo sąlygos ir duomenys, kurie turi būti šiuose pranešimuose;

49. aerodromo rajono informacijos automatinio perdavimo paslaugos (ATIS) – automatinis naujausios įprastos informacijos teikimas atskrendantiems ir išskrendantiems orlaiviams visą parą arba nustatytos tokios informacijos dalies teikimas: a) aerodromo rajono informacijos automatinio perdavimo paslaugos duomenų ryšio linija (D-ATIS) – ATIS teikimas per duomenų perdavimo ryšio liniją; b) aerodromo rajono informacijos automatinio kalbinio perdavimo paslaugos (kalbinė ATIS) – ATIS teikimas nepertraukiamų ir kartotinių kalbinių pranešimų būdu;

50. debesų padas – aukštis nuo sausumos ar vandens iki žemiausio debesų sluoksnio, esančio žemiau kaip 6 000 metrų (20 000 pėdų) ir dengiančio daugiau negu pusę dangaus;

51. persijungimo punktas – taškas, kuriame orlaivis, skrisdamas oro eismo paslaugų maršruto ruože, nustatytame pagal labai aukštą visakryptį radijo dažnį, turėtų pakeisti savo pradinius bazinius navigacinius duomenis, t. y. persijungti iš praskristos navigacinės įrangos į artimiausią orlaivio priekyje esančią navigacinę įrangą;

52. leidimo galiojimo riba – punktas, iki kurio galioja orlaiviui suteiktas skrydžių valdymo tarnybos leidimas;

53. operatyvinio reikšmingumo debesis – debesis, kurio pado aukštis yra žemiau nei 1 500 m (5 000 pėdų) arba žemiau aukščiausio mažiausiojo sektoriaus absoliučiojo aukščio (taikant didesnę vertę), arba kamuolinis lietaus debesis ar bokštinis kamuolinis debesis bet kokiame aukštyje;

54. SSR kodas – nustatytasis konkretaus daugiaimpulsio atsako signalo, perduodamo atsakiklio A arba C režimu, numeris;

55. kompetentinga institucija – institucija, kurią valstybė narė yra paskyrusi kaip kompetentingą užtikrinti, kad būtų laikomasi šio reglamento reikalavimų;

56. skrydžių valdymo rajonas – valdomoji oro erdvė, nusidriekusi į viršų nuo tam tikros ribos virš žemės paviršiaus;

57. valdomasis aerodromas – aerodromas, kuriame aerodromo eismui teikiamos skrydžių valdymo paslaugos, nepaisant to, ar yra skrydžių valdymo zona;

58. valdomoji oro erdvė – nustatytojo dydžio oro erdvė, kurioje pagal oro erdvės klasifikaciją teikiamos skrydžių valdymo paslaugos;

59. valdomasis skrydis – bet koks skrydis, kuriam vykdyti reikalingas skrydžių valdymo tarnybos leidimas;

60. skrydžių vadovo ir piloto duomenų perdavimo ryšys (CPDLC) – ryšys tarp skrydžių vadovo ir piloto per duomenų perdavimo ryšio liniją, skirtą perduoti skrydžių valdymo duomenis;

61. skrydžių valdymo zona – valdomoji oro erdvė, nusidriekusi į viršų nuo žemės paviršiaus iki tam tikros viršutinės ribos;

62. aukštėjimas kreiseriniu režimu – kreiserinis lėktuvo pilotavimo režimas, kai absoliutusis aukštis didėja mažėjant lėktuvo masei;

63. kreiserinis lygis – lygis, kurio laikomasi ilgesnį skrydžio laiką;

64. turimasis skrydžio planas (TSP) – skrydžio planas su galimais pakeitimais, atsiradusiais dėl vėliau išduotų leidimų;

65. pavojinga zona – nustatytojo dydžio oro erdvė, kurioje skraidyti orlaiviams tam tikru laiku gali būti pavojinga;

66. ryšys per duomenų perdavimo ryšio liniją – keitimosi pranešimais per duomenų perdavimo ryšio liniją ryšys;

67. duomuo – kiekis arba kiekių derinys, kuriais remiantis apskaičiuojami kiti kiekiai;

68. tolesnės maršruto skrydžių valdymo tarnybos leidimas – leidimas, kurį orlaiviui suteikia skrydžių valdymo tarnyba, kuri nėra tą orlaivį tuo metu kontroliuojanti tarnyba;

69. apskaičiuotasis praėjęs laikas – apskaičiuotasis laikas, kurio reikia iš vieno pagrindinio taško pasiekti kitą tašką;

70. apskaičiuotasis trinkelių patraukimo laikas – apskaičiuotasis orlaivio judėjimo rengiantis išskristi pradžios laikas;

71. apskaičiuotasis atskridimo laikas: SPT skrydžiams – apskaičiuotasis orlaivio atskridimo laikas virš navigacijos priemonėmis numatyto paskirties punkto, nuo kurio ketinama pradėti artėjimo pagal prietaisus procedūrą, o jeigu aerodrome nėra navigacijos priemonių – orlaivio atskridimo virš aerodromo laikas. VST skrydžiams – apskaičiuotasis orlaivio atskridimo virš aerodromo laikas;

72. numatytasis artėjimo tūpti laikas – laikas, kai, skrydžių valdymo tarnybos skaičiavimais, vėluojantis orlaivis paliks laukimo vietą, kad užbaigtų artėjimo tūpti procedūrą. Tikrasis laukimo vietos palikimo laikas priklausys nuo artėjimo tūpti leidimo;

73. pateiktasis skrydžio planas (PSP) – piloto arba įgaliotojo atstovo oro eismo paslaugų tarnybai pateiktas skrydžio planas be jokių paskesnių pakeitimų;

74. skrydžio įgulos narys – licencijuotas įgulos narys, kuris yra įgaliotas tarnybinį skrydžio laiką vykdyti orlaivio naudojimui būtinas pareigas;

75. skrydžių informacijos centras – tarnyba, teikianti skrydžių informacijos ir įspėjimo paslaugas;

76. skrydžių informacijos regionas – nustatytojo dydžio oro erdvė, kurioje teikiamos skrydžių informacijos ir įspėjimo paslaugos;

77. skrydžių informacijos paslaugos – paslaugos, kurių tikslas – teikti konsultacijas ir informaciją, reikalingą skrydžių saugai ir veiksmingumui užtikrinti;

78. skrydžio lygis (SL) – pastovaus atmosferos slėgio paviršius, susietas su nustatytu 1 013,2 hektopaskalių (hPa) slėgio dydžiu ir atskirtas nuo kitų tokių paviršių nustatytojo dydžio slėgio intervalais;

79. skrydžio planas – oro eismo paslaugų tarnyboms teikiama atitinkama informacija apie numatomą orlaivio skrydį arba jo dalį;

80. skrydžio matomumas – matomumas iš skrendančio orlaivio lakūno kabinos skrydžio kryptimi;

81. prognozė – pranešimas apie nustatytam laikui arba laikotarpiui ir nustatytam rajonui arba oro erdvės daliai numatomas meteorologines sąlygas;

82. matomumas prie žemės – matomumas aerodrome, apie kurį praneša akredituotas stebėtojas arba automatinės sistemos;

83. kursas – orlaivio išilginės ašies kryptis, paprastai išreikšta laipsniais nuo šiaurės dienovidinio (tikrojo, magnetinio, kompaso arba koordinačių tinklo);

84. aukštis – vertikalus nuotolis nuo nustatytojo duomens iki lygio, taško ar tašku laikomo objekto;

85. sraigtasparnis – sunkesnis už orą orlaivis, kuris skrisdamas iš esmės laikosi dėl oro sąveikos su vienu ar keliais jėgainės ant daugiau ar mažiau vertikalių ašių sukamais keliamaisiais sraigtais;

86. oro erdvė atviroje jūroje – oro erdvė už sausumos teritorijos ir teritorinės jūros ribų, kaip nurodyta Jungtinių Tautų jūrų teisės konvencijoje (Montego Bėjus, 1982 m.);

87. SPT – simbolis, reiškiantis skrydžio pagal prietaisus taisykles;

88. SPT skrydis – skrydis, vykdomas laikantis skrydžio pagal prietaisus taisyklių;

89. IMC – simbolis, reiškiantis meteorologines sąlygas pagal prietaisus;

90. artėjimo tūpti pagal prietaisus procedūra (IAP) – pagal skrydžio prietaisus, užtikrinant nustatytą apsaugą nuo kliūčių, atliekamų iš anksto numatytų manevrų seka nuo pradinio artėjimo tūpti kontrolinio taško arba, jeigu taikoma, nuo nustatyto atvykimo maršruto pradžios iki taško, nuo kurio tūpimas gali būti baigtas, o jeigu netūpiama, iki tos vietos, kurioje taikomi laukimo arba maršruto etapams nustatyti kliūčių perskridimo kriterijai. Artėjimo tūpti pagal prietaisus procedūros skirstomos į: a) netiksliojo artėjimo tūpti (NPA) procedūrą. Tai artėjimo tūpti pagal prietaisus procedūra, kai naudojamos horizontaliosios rekomendacijos, tačiau nenaudojamos vertikaliosios rekomendacijos; b) artėjimo tūpti procedūrą pagal vertikaliąsias rekomendacijas (APV). Tai artėjimo tūpti pagal prietaisus procedūra naudojant horizontaliąsias ir vertikaliąsias gaires, tačiau ji neatitinka tiksliojo artėjimo tūpti ir tūpimo operacijoms taikomų reikalavimų; c) tiksliojo artėjimo tūpti (PA) procedūrą. Tai artėjimo tūpti pagal prietaisus procedūra naudojant horizontaliąsias ir vertikaliąsias rekomendacijas pagal konkrečiai operacijos kategorijai taikomus mažiausius dydžius;

91. meteorologinės sąlygos pagal prietaisus (IMC) – matomumo, atstumo nuo debesų ir debesų pado dydžiais išreikštos meteorologinės sąlygos, atitinkančios mažesnius dydžius už nustatytų vizualiųjų meteorologinių sąlygų mažiausiuosius dydžius;

92. tūpimo aikštė – judėjimo lauko dalis, numatyta orlaiviams tūpti ir kilti;

93. lygis – bendroji sąvoka, susijusi su vertikalia skrendančio orlaivio padėtimi ir galinti reikšti aukštį, absoliutųjį aukštį arba skrydžio lygį;

94. manevravimo laukas – aerodromo dalis, išskyrus peronus, naudojama orlaiviams kilti, tūpti ir riedėti;

95. režimas (SSR) – įprastinis identifikatorius, susijęs su konkretaus SSR užklausiklio perduodamų klausiamųjų signalų funkcijomis. ICAO 10 priede nurodyti keturi režimai: A, C, S ir tarpinis režimas;

96. judėjimo laukas – orlaiviams kilti, tūpti ir riedėti naudojama aerodromo dalis, įskaitant manevravimo lauką ir peroną (-us);

97. naktis – laikas nuo civilinių sutemų pabaigos iki civilinės aušros pradžios. Civilinės sutemos baigiasi vakare, kai saulės disko centras yra 6 laipsniais žemiau horizonto, ir prasideda ryte, kai saulės disko centras yra 6 laipsniais žemiau horizonto;

98. kliūtis – visi nejudami (laikini arba nuolatiniai) ir judami objektai arba jų dalys, kurie: a) yra orlaiviui ant žemės judėti skirtoje zonoje; arba b) kyšo virš skrendančiam orlaiviui apsaugoti skirto paviršiaus; arba c) yra už tų nustatytų paviršių ribų ir įvertinti kaip keliantys pavojų oro navigacijai;

99. skrydžių aikštelė – aikštelė, kurią orlaivio naudotojas arba įgulos vadas pasirinko tūpimui, kilimui ir (arba) keliamiesiems skrydžiams;

100. įgulos vadas – orlaivio naudotojo, o bendrosios aviacijos atveju – savininko vadovauti paskirtas pilotas, atsakingas už skrydžio saugą;

101. barometrinis aukštis – atmosferos slėgis, išreikštas absoliučiuoju aukščiu, kuris atitinka standartinės atmosferos slėgį, kaip apibrėžta Čikagos konvencijos 1 dalies 8 priede;

102. probleminis medžiagų vartojimas – aviacijos personalo taip vartojama viena arba daugiau psichoaktyviųjų medžiagų, kad: a) tai kelia tiesioginę grėsmę tų medžiagų vartotojui arba kelia pavojų kitų asmenų gyvybei, sveikatai ar gerovei; ir (arba) b) dėl to sukeliama arba pabloginama profesinė, socialinė, psichinė arba fizinė problema arba sutrikimas;

103. draudžiamoji zona – nustatytojo dydžio oro erdvė virš valstybės sausumos teritorijos arba teritorinių vandenų, kurioje orlaiviui draudžiama skristi;

▼M1

104. psichoaktyvioji medžiaga – alkoholis, opioidai, kanabinoidai, raminamieji (migdomieji) vaistai, hipnotikai, kokainas, kitos smegenų stimuliavimo ir haliucinogeninės medžiagos, lakieji skysčiai; kava ir tabakas prie šių medžiagų nepriskiriami;

▼B

105. radaras – radijo ryšio aptikties įtaisas, teikiantis informaciją apie nuotolį iki objektų, jų azimutą ir (arba) aukštį;

106. privalomoji radijo zona (RMZ) – nustatytojo dydžio oro erdvė, kurioje privaloma turėti ir naudoti radijo įrangą;

107. radionavigacijos tarnyba – vieną ar kelias radionavigacines priemones naudojanti tarnyba, teikianti konsultacinę informaciją arba buvimo vietos duomenis, siekiant užtikrinti efektyvų ir saugų orlaivio naudojimą;

108. radiotelefonija – tokios rūšies radijo ryšys, kuris visų pirma skirtas kalbinei informacijai keistis;

109. kartotinis skrydžio planas – dažnai pasikartojančių, reguliarių ir turinčių vienodas pagrindines savybes individualių skrydžių planas, kurį orlaivio naudotojas pateikia oro eismo paslaugų tarnyboms, kad jos šį planą turėtų ir nuolatos juo naudotųsi;

110. pranešimo punktas – nustatytoji geografinė vietovė, kurios atžvilgiu gali būti pranešama apie orlaivio buvimo vietą;

111. apribojimų zona – nustatytojo dydžio oro erdvė virš valstybės sausumos teritorijos arba teritorinių vandenų, kurioje orlaivio skrydis yra ribojamas pagal tam tikras nustatytas sąlygas;

112. maršruto ruožas – maršrutas arba maršruto dalis, kuriais paprastai skrendama be tarpinės stotelės;

113. kilimo ir tūpimo takas – nustatytasis stačiakampio formos sausumos aerodromo plotas, parengtas orlaiviams tūpti ir kilti;

114. kilimo ir tūpimo tako parengiamojo starto vieta – kilimo ir tūpimo takui, kliūčių ribojimo paviršiui ar tūpimo pagal prietaisus sistemos (ILS) arba mikrobanginės tūpimo sistemos (MLS) kritinei (jautriai) zonai apsaugoti nustatyta vieta, kurioje riedantys orlaiviai ir transporto priemonės sustoja ir laukia, išskyrus atvejus, kai aerodromo skrydžių valdymo vadavietė leidžia kitaip;

115. kilimo ir tūpimo tako matomumo nuotolis (RVR) – nuotolis, nuo kurio ant ašinės kilimo ir tūpimo tako linijos esančio orlaivio pilotas gali matyti kilimo ir tūpimo tako paviršiaus ženklus arba žiburius, ribojančius kilimo ir tūpimo taką arba ženklinančius jo ašinę liniją;

116. saugai svarbus personalas – asmenys, galintys kelti grėsmę aviacijos saugai, jeigu jie netinkamai atlieka savo pareigas ir funkcijas, įskaitant įgulos narius, orlaivio techninės priežiūros personalą ir skrydžių vadovus, tačiau ne tik juos;

117. sklandytuvas – sunkesnis už orą orlaivis, kurio keliamoji jėga skrendant susidaro dėl dinaminės oro sąveikos su fiksuotais keliamaisiais paviršiais ir kurio laisvasis skridimas nepriklauso nuo jėgainės; prie sklandytuvų taip pat priskiriamos skraidyklės, parasparniai kiti panašūs orlaiviai;

118. antrinis apžvalgos radaras (SSR) – apžvalgos radarų sistema, naudojanti siųstuvus arba imtuvus (užklausiklius) ir atsakiklius;

119. SIGMET informacija – meteorologijos biuro teikiama informacija apie nustatytus arba galimus meteorologinius reiškinius, kurie gali pakenkti orlaivių skrydžių saugai, maršrute;

120. signalinė aikštelė – aerodromo plotas, naudojamas antžeminiams signalams rodyti;

121. pagrindinis taškas – konkreti geografinė vietovė, naudojama orlaivio oro eismo paslaugų maršrutui arba skrydžio trajektorijai nustatyti, taip pat kitais navigacijos ir oro eismo paslaugų teikimo tikslais;

122. specialusis VST skrydis – skrydžių valdymo tarnybos leistas VST skrydis skrydžių valdymo zonoje prastesnėmis negu VMS meteorologinėmis sąlygomis;

123. nuklydęs orlaivis – orlaivis, kuris smarkiai nukrypo nuo numatyto kelio arba praneša, kad pasiklydo;

124. apžvalgos radaras – radiolokatoriaus įranga, naudojama orlaivio padėčiai nustatyti pagal nuotolį ir azimutą;

125. riedėjimas – jėgainės varomo orlaivio judėjimas aerodromo arba skrydžių aikštelės paviršiumi, išskyrus kilimą ir tūpimą;

126. riedėjimo takas – nustatytasis sausumos aerodromo kelias, parengtas orlaiviams riedėti ir jungiantis vieną aerodromo dalį su kita; taką sudaro: a) riedėjimo vedlinė į orlaivių aikštelę – perono dalis, paženklinta kaip riedėjimo takas, skirta riedėti tik į orlaivių stovėjimo aikšteles; b) perono riedėjimo takas – perone esančios riedėjimo takų sistemos dalis, kurioje paženklinti riedėjimo peronu maršrutai; c) riedėjimo greittakis – smailiu kampu su kilimo ir tūpimo taku sujungtas riedėjimo takas, skirtas tūpiantiems lėktuvams palikti kilimo ir tūpimo taką didesniu greičiu negu kituose išriedėjimo takuose, taip kuo labiau sumažinant kilimo ir tūpimo tako užėmimo laiką;

127. teritorija – sausumos teritorijos ir šalia esantys teritoriniai vandenys, esantys valstybės suvereniteto, siuzereniteto, apsaugos arba įgaliojimų zonoje;

128. slenkstis – tūpimui naudotinos kilimo ir tūpimo tako dalies pradžia;

129. visas įvertintas laikas: a) SPT skrydžiams – apskaičiuotasis laikas, reikalingas nuo pakilimo momento atvykti į paskirtąjį punktą, kuris apibrėžiamas pagal navigacijos priemones ir nuo kurio numatoma, kad bus pradėta artėjimo tūpti pagal prietaisus procedūra, o jeigu su vietos aerodromu nėra susieta jokia navigacijos priemonė, apskaičiuotasis laikas, reikalingas atvykti virš paskirties aerodromo; b) VST skrydžiams – apskaičiuotasis laikas, reikalingas nuo pakilimo momento iki atvykimo į paskirties aerodromą;

130. kelias – orlaivio skrydžio trajektorijos projekcija žemės paviršiuje; šios trajektorijos kryptis bet kuriame taške paprastai išreiškiama laipsniais nuo šiaurės dienovidinio (tikrojo, magnetinio arba koordinačių tinklo);

131. susidūrimų vengimo patarimas – oro eismo paslaugų tarnybos patarimas dėl manevrų, padėsiančių pilotui išvengti susidūrimo;

132. eismo informacija – oro eismo paslaugų tarnybos pilotui teikiama informacija, siekiant įspėti jį apie kitus žinomus arba pastebėtus orlaivius, kurie gali būti netoliese orlaivio buvimo vietos ar numatyto skrydžio maršruto, ir padėti pilotui išvengti susidūrimo;

133. valdymo perdavimo taškas – apibrėžtas orlaivio skrydžio trajektorijos taškas, kuriame atsakomybė už skrydžių valdymo paslaugų teikimą orlaiviui perduodama iš vienos valdymo tarnybos kitai arba iš vienos valdymo padėties į kitą;

134. pereinamasis absoliutusis aukštis – absoliutusis aukštis, kuriam esant ar žemiau kurio vertikali orlaivio padėtis yra valdoma pagal absoliutųjį aukštį;

135. pereinamasis lygis – žemiausias įmanomas skrydžio lygis virš pereinamojo absoliučiojo aukščio;

136. atsakiklio privalomo turėjimo zona (TMZ) – nustatytojo dydžio oro erdvė, kurioje privalu turėti bei naudotis barometrinio aukščio duomenų atsakikliais;

137. neatpažintas orlaivis – orlaivis, kuris buvo pastebėtas skrendantis tam tikrame rajone (arba apie tai pranešta), bet kurio tapatybė nenustatyta;

138. nepilotuojamasis oro balionas – nepilotuojamas, lengvesnis už orą orlaivis be jėgainės;

139. VST – simbolis, reiškiantis vizualiųjų skrydžių taisykles;

140. VST skrydis – skrydis, vykdomas pagal vizualiųjų skrydžių taisykles;

141. matomumas – aviacijos tikslams naudojamo matomumo dydžio reikšmė, viršijanti: a) didžiausią nuotolį, kuriame galima matyti ir atpažinti priimtinų matmenų juodos spalvos objektą, esantį arti žemės paviršiaus apšviestame fone; b) didžiausią nuotolį, kuriame galima matyti ir atpažinti 1 000 kandelų šviesos žiburius, esančius neapšviestame fone;

142. vizualiosios meteorologinės sąlygos – matomumo, atstumo nuo debesų ir debesų pado dydžiais išreikštos meteorologinės sąlygos, atitinkančios nustatytuosius mažiausiuosius dydžius arba už juos geresnės;

143. VMS – simbolis, reiškiantis vizualiąsias meteorologines sąlygas;

3 straipsnis

Atitiktis

Valstybės narės užtikrina atitiktį bendrosioms taisyklėms ir nuostatoms, išdėstytoms šio reglamento priede, nepažeidžiant į Reglamento (EB) Nr. 216/2008 14 straipsnį įtrauktų lankstumo nuostatų ir Reglamento (EB) Nr. 549/2004 13 straipsnyje nustatytų apsaugos priemonių.

4 straipsnis

Specialiosioms operacijoms taikomos išimtys

1. Toliau nurodytą veiklą vykdančių subjektų prašymu kompetentingos institucijos gali atleisti šiuos subjektus nuo konkrečių šio reglamento reikalavimų taikymo, jeigu jie vykdo toliau išvardytą viešojo intereso veiklą ir saugaus šios veiklos vykdymo mokymus:

a) policijos ir muitinės užduotis;

b) eismo priežiūros ir persekiojimo užduotis;

c) aplinkos valdymo užduotis, kurias atlieka viešosios valdžios institucijos arba kurios atliekamos jų vardu;

d) paiešką ir gelbėjimą;

e) medicininius skrydžius;

f) evakuaciją;

g) gaisrų gesinimą;

h) išimtis, reikalingas valstybės vadovų, ministrų ir panašaus lygio valstybės pareigūnų skrydžių saugumui užtikrinti.

2. Kompetentinga institucija, leidžianti taikyti šias išimtis, apie išimčių pobūdį praneša EASA ne vėliau kaip per du mėnesius po išimčių patvirtinimo dienos.

3. Šis straipsnis neturi poveikio 3 straipsniui ir gali būti taikomas tais atvejais, kai šio straipsnio 1 dalyje išvardytos veiklos neįmanoma vykdyti kaip oro eismo veiklos arba jeigu jai dėl kitų priežasčių negali būti taikomos šiame reglamente numatytos lankstumo nuostatos.

5 straipsnis

Skirtumai

1. Po šio reglamento įsigaliojimo, o vėliausiai – iki jo taikymo dienos valstybės narės:

a) oficialiai praneša ICAO, kad visi su ICAO standartais ir rekomenduojama praktika, kuriuos apima šis reglamentas, susiję skirtumai, apie kuriuos anksčiau buvo pranešta, panaikinami, išskyrus skirtumus, susijusius su esminiais valstybių narių saugumo ir gynybos politikos interesais pagal Reglamento (EB) Nr. 549/2004 13 straipsnį;

b) praneša ICAO apie bendrai suderintus skirtumus, pateiktus šio reglamento priedo papildyme.

2. Pagal Čikagos konvencijos 15 priedą kiekviena valstybė narė savo oro navigacijos informaciniame rinkinyje skelbia bendrai suderintus skirtumus, apie kuriuos pranešta ICAO pagal šio straipsnio 1 dalies b punktą, taip pat visas kitas nuostatas, kurios yra būtinos dėl vietos oro erdvės gynybos ir saugumo priežasčių pagal šio straipsnio 1 dalies a punktą.

6 straipsnis

Pakeitimų stebėsena

1. Po šio reglamento įsigaliojimo Komisija, padedama Eurokontrolės ir EASA, nustato nuolatinį procesą:

a) skirtą užtikrinti, kad visi pagal Čikagos konvenciją priimti pakeitimai, turintys reikšmę šio reglamento taikymo sričiai, būtų stebimi ir analizuojami; ir

b) prireikus skirtą parengti šio reglamento priedo pakeitimus.

2. Šio reglamento 5 straipsnio nuostatos, susijusios su skirtumų panaikinimu ir pranešimu apie juos bei jų paskelbimu oro navigacijos informaciniame rinkinyje, bei 7 straipsnio nuostatos, susijusios su priedo pakeitimais, taikomos, kai tai yra tinkama.

7 straipsnis

Priedo pakeitimai

1. Priedas iš dalies keičiamas laikantis Reglamento (EB) Nr. 549/2004 5 straipsnio 3 dalies.

2. Šio straipsnio 1 dalyje nurodyti pakeitimai gali apimti pakeitimus, reikalingus užtikrinti teisinių nuostatų nuoseklumą, kai į šį reglamentą ateityje bus įtraukiamos atitinkamos kitų ICAO priedų ir dokumentų nei 2 priedas nuostatos arba pakeitimai, atsiradę atnaujinus tuos ICAO priedus ir dokumentus arba atsiradę dėl atitinkamų Sąjungos reglamentų pakeitimų, tačiau tokiais pakeitimais neapsiribojama.

8 straipsnis

Pereinamojo laikotarpio ir papildomos priemonės

1. Valstybės narės, iki šio reglamento įsigaliojimo priėmusios papildomas nuostatas, kuriomis papildomas ICAO standartas, užtikrina, kad jos atitiktų šį reglamentą.

2. Taikant šį straipsnį, tokios papildomos nuostatos, kuriomis papildomas ICAO standartas, neturi būti skirtumu pagal Čikagos konvenciją. Valstybės narės tokias papildomas nuostatas ir visus klausimus, dėl kurių sprendimus priima pagal šį reglamentą kompetentinga institucija, skelbia savo oro navigacijos informaciniuose rinkiniuose. Be to, ne vėliau kaip per du mėnesius po šio reglamento įsigaliojimo arba kai priimama papildoma nuostata, jos informuoja apie tai Komisiją ir EASA.

9 straipsnis

Saugos reikalavimai

1. Įsigaliojus šiam reglamentui ir nepažeidžiant 7 straipsnio, valstybės narės, siekdamos išlaikyti arba pagerinti esamą saugos lygį, užtikrina, kad, vykdant saugos valdymo procesą, apimantį visus šio reglamento įgyvendinimo aspektus, prieš faktiškai pakeičiant anksčiau taikytas procedūras, būtų atliekamas įgyvendinimo plano saugos vertinimas, įskaitant grėsmių nustatymą, rizikos vertinimą ir sušvelninimą. Taip švelninant grėsmes gali būti taikomas ir 3 straipsnis.

10 straipsnis

Reglamentų (EB) Nr. 730/2006, (EB) Nr. 1033/2006, (EB) Nr. 1794/2006, (EB) Nr. 1265/2007, (ES) Nr. 255/2010 ir Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 1035/2011 pakeitimai

1. Reglamentas (EB) Nr. 730/2006 iš dalies keičiamas taip:

a) 3 ir 4 dalys pakeičiamos taip: „3. SPT – simbolis, reiškiantis skrydžių pagal prietaisus taisykles; 4. RST – simbolis, reiškiantis vizualiųjų skrydžių taisykles.“

2. Reglamentas (EB) Nr. 1033/2006 iš dalies keičiamas taip:

a) 2 dalies 8 punktas pakeičiamas taip: „8. SPT – simbolis, reiškiantis skrydžių pagal prietaisus taisykles.“

b) 3 straipsnio 1 dalis pakeičiama taip: „1. Priedo nuostatos taikomos skrydžių planų pateikimui, priėmimui ir paskirstymui kiekvienam skrydžiui, kuriam taikomas šis reglamentas, ir visų svarbiausių skrydžio plano punktų pakeitimui priešskrydiniame etape, laikantis šio reglamento.“

c) Priedo antraštinė dalis ir pirmoji įtrauka pakeičiamos taip: „3 straipsnio 1 dalyje nurodytos nuostatos 1. Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 923/2012 4 skirsnis ( 4 ).

3. Reglamentas (EB) Nr. 1794/2006 iš dalies keičiamas taip:

a) c ir d punktai pakeičiami taip: „c) SPT – simbolis, reiškiantis skrydžių pagal prietaisus taisykles. d) VST – simbolis, reiškiantis vizualiųjų skrydžių taisykles.“

4. Reglamentas (EB) Nr. 1265/2007 iš dalies keičiamas taip:

a) 5 dalis pakeičiama taip: „5. pagal regimųjų skrydžių taisykles vykdomi skrydžiai (RST skrydžiai) – visi skrydžiai, vykdomi pagal regimųjų skrydžių taisykles.“

5. Reglamentas (ES) Nr. 255/2010 iš dalies keičiamas taip:

a) 3 dalis pakeičiama taip: „3. IFR – simbolis, reiškiantis skrydžių pagal prietaisus taisykles.“

6. Įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 1035/2011 iš dalies keičiamas taip:

a) II priedo 4 punkto a papunktyje esanti nuoroda „2 priede – Skrydžių taisyklės (10 leidimas, 2005 m. liepos mėn.)“ pakeičiama nuoroda „Įgyvendinimo reglamente (ES) Nr. 923/2012“.

b) II priedo 4 punkto c papunktyje esanti nuoroda „11 priede – Oro eismo paslaugos (13 leidimas, 2001 m. liepos mėn., įskaitant visus pakeitimus iki Nr. 47-B)“ iš keičiama, šį sakinį papildant fraze „ir, kai taikytina, Įgyvendinimo reglamente (ES) Nr. 923/2012“.

c) III priedo 2 punkto b papunktyje esanti nuoroda „11 priede – Oro eismo paslaugos (13 leidimas, 2001 m. liepos mėn., įskaitant visus pakeitimus iki Nr. 47-B)“ iš keičiama, šį sakinį papildant fraze „ir, kai taikytina, Įgyvendinimo reglamente (ES) Nr. 923/2012“.

11 straipsnis

Įsigaliojimas

1. Šis reglamentas įsigalioja dvidešimtą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Jis taikomas nuo 2012 m. gruodžio 4 d.

2. Nukrypstant nuo šio straipsnio 1 dalies antrosios pastraipos, valstybės narės gali nuspręsti šio reglamento nuostatų netaikyti iki 2014 m. gruodžio 4 d.

Jeigu valstybė narė pasinaudoja tokia galimybe, ji pagal Reglamento (EB) Nr. 549/2004 1 1 dalį praneša Komisijai ir EASA apie tokio nukrypimo priežastis, trukmę bei numatytąjį ir susijusį šio reglamento įgyvendinimo laiką.

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.









PRIEDAS

SKRYDŽIŲ TAISYKLĖS

1 SKIRSNIS

Skrydžiai virš atviros jūros

SERA.1001 Bendrosios nuostatos

a) Skrydžiams virš atviros jūros be išimčių taikomos Čikagos konvencijos 2 priede nustatytos taisyklės. Oro eismo paslaugų tęstinumo ir sklandaus teikimo, visų pirma funkciniuose oro erdvės blokuose, tikslais Čikagos konvencijos 11 priedo nuostatos gali būti taikomos oro erdvėje virš atviros jūros taip, kad šis taikymas atitiktų tų nuostatų taikymo būdą virš valstybių narių teritorijos. Tai neturi poveikio valstybinių orlaivių skrydžiams pagal Čikagos konvencijos 3 straipsnį. Tai taip pat neturi poveikio valstybių narių įsipareigojimams užtikrinti, kad orlaivio skrydžiai skrydžių informacijos regionuose, kuriuose jos yra atsakingos už oro eismo paslaugų teikimą pagal ICAO regioninius oro navigacijos susitarimus, būtų vykdomi saugiai, greitai ir efektyviai.

b) Tose atviros jūros dalyse, kuriose valstybė narė pagal ICAO regioninį oro navigacijos susitarimą yra prisiėmusi atsakomybę dėl oro eismo paslaugų teikimo, valstybė narė šioms paslaugoms teikti paskiria oro eismo paslaugų teikėją.

2 SKIRSNIS

Taikymas ir reikalavimų laikymasis

SERA.2001 Taikymas

Nepažeidžiant taisyklės SERA.1001, laikantis 1 straipsnio šis reglamentas taikomas visų pirma oro erdvės naudotojams ir orlaiviams:

a) skrendantiems į Sąjungą, skraidantiems Sąjungoje arba skrendantiems iš Sąjungos;

b) turintiems Sąjungos valstybės narės nacionalinius bei registracijos ženklus ir skraidantiems bet kurioje oro erdvėje, jeigu jie nepažeidžia valstybės, kurios jurisdikcijoje yra teritorija, virš kurios skrendama, paskelbtų taisyklių.

Šis reglamentas taip pat taikomas valstybių narių kompetentingoms institucijoms, oro navigacijos paslaugų teikėjams ir atitinkamam antžeminiam personalui, dalyvaujančiam orlaivių naudojimo veikloje.

SERA.2005 Skrydžių taisyklių laikymasis

Skrendantis, aerodromo judėjimo lauke arba skrydžių aikštelėje esantis orlaivis naudojamas laikantis bendrųjų taisyklių, taikomų vietos nuostatų ir, be to, skrendančio orlaivio atveju:

a) vizualiųjų skrydžių taisyklių; arba

b) skrydžių pagal prietaisus taisyklių.

SERA.2010 Pareigos

a) Įgulos vado pareigos

Orlaivio įgulos vadas, neatsižvelgiant į tai, ar jis pilotuoja orlaivį, atsako už orlaivio naudojimą pagal šį reglamentą, išskyrus tai, kad įgulos vadas gali nukrypti nuo šių taisyklių, jeigu tai absoliučiai būtina saugai užtikrinti.

b) Veiksmai prieš skrydį

Prieš skrydį orlaivio įgulos vadas susipažįsta su visa skrydžiui atlikti reikalinga turima informacija. Rengiantis skrydžiui už aerodromo ribų ir prieš kiekvieną SPT skrydį, atidžiai išanalizuojami turimi naujausi pranešimai apie orus ir orų prognozės, atsižvelgiant į degalų poreikį ir alternatyvų kursą, kuriuo reikėtų skristi, jei skrydžio nebūtų galima baigti taip, kaip numatyta.

SERA.2015 Orlaivio įgulos vado įgaliojimai

Orlaivio įgulos vadas, eidamas pareigas, turi teisę priimti galutinį sprendimą dėl orlaivio naudojimo.

SERA.2020 Probleminis psichoaktyviųjų medžiagų vartojimas

Joks asmuo, kurio funkcijos yra labai svarbios aviacijos saugai (saugai svarbus personalas) neatlieka tų funkcijų veikiamas kokios nors žmogaus darbo kokybę bloginančios psichoaktyviosios medžiagos. Toks asmuo neįsitraukia į jokį probleminį medžiagų vartojimą.

3 SKIRSNIS

Bendrosios taisyklės ir susidūrimų vengimas

1 SKYRIUS

Asmenų ir turto apsauga

SERA.3101 Neapdairus arba atsainus orlaivio naudojimas

Orlaivis negali būti naudojamas neapdairiai arba atsainiai, taip sukeliant pavojų kitų asmenų gyvybei arba turtui.

SERA.3105 Minimalus aukštis

Išskyrus atvejus, kai tai būtina orlaiviui pakilti ar nutūpti arba duotas kompetentingos institucijos leidimas tai daryti, orlaivis negali skristi virš didelių miestų tankiai gyvenamų rajonų, miestų, gyvenviečių, miestelių arba žmonių sambūrio atvirose vietose, nebent orlaivis skristų tokiame aukštyje, kuris, esant nenumatytoms aplinkybėms, užtikrintų saugų orlaivio nutupdymą, nesukeliantį pavojaus ant žemės esantiems asmenims ar turtui. VST skrydžių minimalus aukštis nurodytas SERA.5005 dalies f punkte, o SPT skrydžių minimalus aukštis nurodytas SERA.5015 dalies b punkte.

SERA.3110 Kreiseriniai lygiai

Kreiseriniai lygiai, kuriuose gali būti vykdomas skrydis arba jo dalis, išreiškiami:

a) skrydžio lygiais – skrendant žemiausiame iš naudojamų skrydžio lygių arba virš jo, o kur tinka – ir virš pereinamojo absoliučiojo aukščio;

b) absoliučiaisiais aukščiais – skrendant žemiau žemiausiojo iš naudojamų skrydžio lygių, o kur tinka – pereinamajame absoliučiajame aukštyje arba žemiau jo.

SERA.3115 Išmetimas arba purškimas

Išmetimas arba purškimas iš skrendančio orlaivio galimas tik:

a) laikantis Sąjungos teisės aktų arba, jei taikytina, valstybių narių reguliuojamam orlaivių naudojimui taikomų nacionalinės teisės aktų; ir

b) pagal bet kokią atitinkamos oro eismo paslaugų tarnybos informaciją, rekomendaciją ir (arba) leidimą.

SERA.3120 Vilkimas

Orlaiviui vilkti kitą orlaivį arba kitą objektą galima tik:

a) laikantis Sąjungos teisės aktų arba, jei taikytina, valstybių narių reguliuojamam orlaivių naudojimui taikomų nacionalinės teisės aktų; ir

b) pagal bet kurios atitinkamos oro eismo paslaugų tarnybos informaciją, rekomendaciją ir (arba) leidimą.

SERA.3125 Šuoliai parašiutu

Išskyrus avarijos atvejus, šuoliai parašiutu galimi tik:

a) Sąjungos teisės aktų arba, jei taikytina, valstybių narių reguliuojamam orlaivių naudojimui taikomų nacionalinės teisės aktų; ir

b) Pagal bet kurios atitinkamos oro eismo paslaugų tarnybos informaciją, rekomendaciją ir (arba) leidimą.

SERA.3130 Akrobatinis skrydis

Akrobatiniai skrydžiai galimi tik:

a) laikantis Sąjungos teisės aktų arba, jei taikytina, valstybių narių reguliuojamam orlaivių naudojimui taikomų nacionalinės teisės aktų; ir

b) pagal bet kurios atitinkamos oro eismo paslaugų tarnybos informaciją, rekomendaciją ir (arba) leidimą.

SERA.3135 Grupiniai skrydžiai

Orlaiviai grupinių skrydžių nevykdo, išskyrus atvejus, kai dėl to yra iš anksto susitarę atskirų skrydyje dalyvaujančių orlaivių įgulos vadai, o jeigu grupiniai skrydžiai vykdomi valdomojoje oro erdvėje, jie turi būti atliekami laikantis kompetentingos institucijos nustatytų sąlygų. Tos sąlygos, be kita ko, yra tokios:

a) vienas iš įgulos vadų paskiriamas skrydžio vadu;

b) navigacijos ir buvimo vietos pranešimų atžvilgiu grupė skrenda kaip vienas orlaivis;

c) už skrydyje dalyvaujančių orlaivių skirstymą atsako skrydžio vadas ir kitų grupės orlaivių įgulos vadai; toks skirstymas apima pereinamuosius etapus, kai orlaiviai manevruoja, kad užimtų vietą grupėje, taip pat suartėja ir išsiskiria; ir

d) valstybinių orlaivių atveju tarp kiekvieno orlaivio ir pagrindinio grupės orlaivio išlaikomas maksimalus horizontalusis, išilginis ir vertikalusis atstumas, laikantis Čikagos konvencijos nuostatų. Ne valstybinių orlaivių atveju tarp kiekvieno orlaivio ir pagrindinio grupės orlaivio išlaikomas ne didesnis kaip 1 km (0,5 jūrmylės) horizontalusis bei šoninis atstumai, ir vertikalusis 30 m (100 pėdų) atstumas.

SERA.3140 Nepilotuojamieji oro balionai

Nepilotuojamieji oro balionai naudojami taip, kad keltų kuo mažesnį pavojų asmenims, turtui arba kitiems orlaiviams ir laikantis 2 priedėlio sąlygų.

SERA.3145 Draudžiamosios ir apribojimų zonos

Orlaiviai neskraido draudžiamojoje arba apribojimų zonoje, kurios duomenys tinkamai paskelbti, išskyrus atvejus, kai tai daroma laikantis apribojimų sąlygų arba turint valstybės narės, virš kurios teritorijos yra nustatytos tokios zonos, leidimą.

2 SKYRIUS

Susidūrimų vengimas

SERA.3201 Bendrosios nuostatos

Nė viena šio reglamento nuostata neatleidžia orlaivio įgulos vado nuo pareigos imtis tinkamiausių veiksmų susidūrimui išvengti, įskaitant susidūrimo išvengimo manevrus pagal ACAS įrangos teikiamus sprendžiamuosius patarimus.

SERA.3205 Artumas

Orlaivis negali skristi taip arti kito orlaivio, kad kiltų susidūrimo grėsmė.

SERA.3210 Pirmumo teisė

a) Pirmumo teisę turintis orlaivis išlaiko savo kursą ir greitį.

b) Orlaivis, kuriam žinoma, kad kitas orlaivis negali tinkamai manevruoti, duoda šiam orlaiviui kelią.

c) Orlaivis, kuris pagal toliau nurodytas taisykles privalo užleisti kelią kitam orlaiviui, vengia praskristi virš kito orlaivio, po juo arba prieš jį, išskyrus tuos atvejus, kai skrenda labai saugiu atstumu ir įvertina valkties turbulenciją. 1. Artėjimas priešpriešiais. Kai du orlaiviai artėja priešpriešiais arba beveik priešpriešiais ir kyla susidūrimo pavojus, kiekvienas jų pakeičia kursą pasukdamas dešinėn. 2. Susikirtimas. Jeigu dviejų beveik tame pačiame lygyje skrendančių orlaivių kursai susikerta, pirmumo teisę turi dešinėje skrendantis orlaivis, išskyrus šiuos atvejus: i) jėgainės varomas sunkesnis už orą orlaivis duoda kelią dirižabliams, sklandytuvams ir oro balionams; ii) dirižabliai duoda kelią sklandytuvams ir oro balionams; iii) sklandytuvai duoda kelią oro balionams; iv) jėgainės varomi orlaiviai duoda kelią orlaiviams, jeigu matyti, kad šie orlaiviai velka kitus orlaivius arba objektus. 3. Lenkimas. Lenkiantysis orlaivis – orlaivis, kuris artėja prie kito orlaivio jam iš paskos tokia linija, kuri sudaro mažesnį kaip 70 laipsnių kampą su pastarojo orlaivio simetrijos plokštuma, t. y. kito orlaivio atžvilgiu yra tokioje padėtyje, kad naktį negalėtų matyti orlaivio kairiųjų arba dešiniųjų navigacinių žiburių. Lenkiamasis orlaivis turi pirmumo teisę, todėl lenkiantysis orlaivis, kildamas aukštyn, leisdamasis žemyn ar skrisdamas horizontaliai, duoda jam kelią pasukdamas dešinėn, ir lenkiantysis orlaivis privalo laikytis šio reikalavimo nepaisant paskesnės abiejų orlaivių tarpusavio padėties pasikeitimo, kol lenkimas bus atliktas saugiu atstumu. i) Sklandytuvų lenkimas. Sklandytuvas, kuris lenkia kitą sklandytuvą, gali pasukti į dešinę arba į kairę. 4. Tūpimas. Skrendantis arba žeme ar vandeniu judantis orlaivis duoda kelią tūpiantiems orlaiviams arba orlaiviams, esantiems paskutiniuose artėjimo tūpti etapuose. i) Jeigu du ar daugiau sunkesnių už orą orlaivių artėja prie aerodromo arba skrydžių aikštelės ketindami tūpti, aukštesniame lygyje esantis orlaivis duoda kelią žemesniame lygyje esančiam orlaiviui, tačiau žemesniame lygyje esantis orlaivis negali naudotis pirmumo teise, jeigu dėl to kirstų kelią kitam orlaiviui, esančiam paskutiniame artėjimo tūpti etape, arba šį aplenktų. Tačiau jėgainės varomi sunkesni už orą orlaiviai duoda kelią sklandytuvams. ii) Avarinis tūpimas. Orlaivis, kuriam žinoma, kad kitas orlaivis yra priverstas tūpti, tokiam orlaiviui duoda kelią. 5. Kilimas. Orlaivis, riedantis aerodromo manevravimo lauku, duoda kelią kylančiam arba besirengiančiam kilti orlaiviui.

d) Orlaivio, asmenų ir transporto priemonių judėjimas paviršiumi 1. Kilus aerodromo judėjimo lauke arba lygiavertėje skrydžių aikštelės dalyje riedančių orlaivių susidūrimo pavojui, taikomos tokios nuostatos: i) du orlaiviai, artėjantys priešpriešiais arba beveik priešpriešiais, sustoja ir, jeigu įmanoma, pasuka dešinėn, kad pakankamu atstumu prasilenktų; ii) kai du orlaiviai artėja susikertančiais kursais, kelią duoda orlaivis, kuriam kitas orlaivis yra iš dešinės; iii) jeigu orlaivį lenkia kitas orlaivis, orlaivis, lenkiamasis orlaivis turi pirmumo teisę, o lenkiantysis orlaivis nuo kito orlaivio laikosi pakankamo atstumo. 2. Valdomojo aerodromo manevravimo lauku riedantis orlaivis sustoja ir laukia visose kilimo ir tūpimo tako parengiamojo starto vietose, nebent aerodromo skrydžių valdymo vadavietė yra davusi aiškų leidimą įriedėti į kilimo ir tūpimo taką arba jį kirsti. 3. Manevravimo lauku riedantis orlaivis sustoja ir laukia prie visų sustojimo linijų, kurių žiburiai įjungti, o toliau gali judėti pagal 2 punktą, kai šie žiburiai išjungiami. 4. Asmenų ir transporto priemonių judėjimas aerodromuose i) Asmenų ir transporto priemonių, įskaitant velkamą orlaivį, judėjimą pagal poreikį kontroliuoja aerodromo skrydžių valdymo vadavietė, kad būtų išvengta pavojaus jiems arba tūpiančiam, riedančiam ar kylančiam orlaiviui. ii) Jeigu taikomos prasto matomumo procedūros: A) asmenų ir transporto priemonių judėjimas aerodromo manevravimo lauke galimas tik tiek, kiek tai neišvengiamai būtina, ir visų pirma atsižvelgiama į reikalavimus apsaugoti ILS/MLS jautrią (-as) zoną (-as), kai atliekamos II arba III kategorijos tiksliojo artėjimo tūpti pagal prietaisus operacijos; B) laikantis iii punkto nuostatų, minimalus atstumas tarp transporto priemonių ir riedančių orlaivių yra toks, koks yra nurodytas oro navigacijos paslaugų teikėjo ir patvirtintas kompetentingos institucijos, atsižvelgiant į prieinamas pagalbines priemones; C) jeigu tame pat kilimo ir tūpimo take nuolat vykdomos mišrios ILS ir MLS II arba III kategorijos tiksliojo artėjimo tūpti pagal prietaisus operacijos, apsaugomos labiau ribojamos ILS arba MLS svarbios ir jautrios zonos. iii) Prie avariją patyrusio orlaivio artėjančioms avarinės pagalbos transporto priemonėms teikiama pirmenybė viso kito paviršiumi judančio eismo atžvilgiu. iv) Laikantis iii punkto nuostatų, transporto priemonės manevravimo lauke laikosi tokių taisyklių: A) transporto priemonės ir orlaivius velkančios transporto priemonės duoda kelią tūpiantiems, kylantiems, riedantiems arba velkamiems orlaiviams; B) transporto priemonės duoda kelią kitoms orlaivius velkančioms transporto priemonėms; C) transporto priemonės duoda kelią kitoms transporto priemonėms pagal oro eismo paslaugų tarnybos nurodymus; D) nepaisant A, B ir C punktų nuostatų, transporto priemonės ir orlaivius velkančios transporto priemonės laikosi aerodromo skrydžių valdymo vadavietės duotų nurodymų.

SERA.3215 Orlaivio žiburiai

a) Išskyrus šių taisyklių e punkte numatytą atvejį, naktį visi skrendantys orlaiviai įjungia šiuos žiburius: 1. susidūrimų vengimo žiburius, skirtus dėmesiui į orlaivį atkreipti; ir 2. navigacinius žiburius, rodančius stebėtojui santykinę orlaivio trajektoriją (kiti žiburiai, jeigu juos per klaidą galima palaikyti navigaciniais žiburiais, neįjungiami); arba 3. oro balionų atveju – padėties žiburius.

b) Išskyrus šių taisyklių e punkte numatytą atvejį, naktį: 1. visuose aerodromo judėjimo lauke riedančiuose orlaiviuose įjungiami navigaciniai žiburiai, rodantys stebėtojui santykinę orlaivio trajektoriją (kiti žiburiai, jeigu juos per klaidą galima palaikyti navigaciniais žiburiais, neįjungiami); 2. visuose aerodromo judėjimo lauke esančiuose orlaiviuose kiek įmanoma įjungiami žiburiai, skirti orlaivio konstrukcijos matmenims paženklinti (išskyrus atvejus, kai orlaiviai nejuda ir yra kitaip tinkamai apšviesti); 3. visuose orlaiviuose, riedančiuose arba velkamuose aerodromo judėjimo lauke, įjungiami žiburiai, skirti dėmesiui į orlaivį atkreipti; ir 4. visuose orlaiviuose, esančiuose aerodromo judėjimo lauke su įjungtais varikliais, įjungiami tai rodantys žiburiai.

c) Išskyrus šių taisyklių e punkte numatytą atvejį, visuose skrendančiuose orlaiviuose su įrengtais susidūrimų vengimo žiburiais a punkto 1 papunktyje nustatytam reikalavimui įvykdyti, jie turi būti įjungiami ir dieną.

d) Išskyrus šių taisyklių e punkte numatytą atvejį, visuose orlaiviuose: 1. riedančiuose arba velkamuose aerodromo judėjimo lauke, su įrengtais susidūrimų vengimo žiburiais b punkto 3 papunkčio reikalavimui įvykdyti; arba 2. esančiuose aerodromo judėjimo lauke, su įrengtais žiburiais b punkto 4 papunktyje nustatytam reikalavimui įvykdyti, šie žiburiai turi būti įjungti ir dieną.

e) Pilotui leidžiama išjungti visus įspėjamuosius žiburius, įrengtus a, b, c ir d punktų reikalavimams įvykdyti, arba sumažinti jų intensyvumą, jeigu: 1. jie trukdo arba gali trukdyti jam atlikti pareigas; arba 2. pavojingai apakina arba gali pavojingai apakinti išorinį stebėtoją.

SERA.3220 Mokomieji skrydžiai pagal prietaisus

Orlaivis gali atlikti mokomuosius skrydžius pagal prietaisus tik tuo atveju, jeigu:

a) orlaivis turi įrengtą visiškai veikiantį dvigubo valdymo įrenginį; ir

b) orlaiviu skrenda ir prie jo antrojo vairo sėdi papildomas kvalifikuotas pilotas (šioje taisyklėje vadinamas saugos pilotu) ir yra saugos pilotas asmeniui, atliekančiam mokomąjį skrydį pagal prietaisus. Saugos pilotas turi pakankamą apžvalgos lauką į priekį ir abi puses, arba ryšį su saugos pilotu palaikantis kompetentingas stebėtojas įsitaiso tokioje vietoje orlaivio viduje, kad jo apžvalgos laukas tinkamai papildytų saugos piloto apžvalgos lauką.

SERA.3225 Judėjimas aerodrome ir netoli aerodromo

Aerodrome arba netoli jo judantis orlaivis:

a) stebi kitą aerodromo eismą, kad išvengtų susidūrimo;

b) įsilieja į kitų judančių orlaivių eismą arba laikosi nuo tokių orlaivių atokiau;

c) išskyrus oro balionus, kildamas arba artėdamas tūpti, visus posūkius daro kairėn, nebent skrydžių valdymo tarnyba nurodytų kitaip;

d) išskyrus oro balionus, kyla ir tūpia prieš vėją, nebent dėl saugos, kilimo ir tūpimo tako padėties arba oro eismo nustatoma, kad tikslinga pasirinkti kitą kryptį.

SERA.3230 Judėjimo ant vandens operacijos

a) Jeigu du orlaiviai arba orlaivis ir laivas artėja vienas prie kito ir kyla susidūrimo pavojus, orlaivis toliau juda atidžiai atsižvelgdamas į esamas aplinkybes ir sąlygas, taip pat atitinkamų orlaivių ar laivų manevringumą. 1. Susikirtimas. Orlaivis, kurio dešinėje juda kitas orlaivis arba laivas, duoda tam orlaiviui arba laivui kelią, kad išlaikytų pakankamą atstumą. 2. Artėjimas priešpriešiais. Kai orlaivis artėja prie kito orlaivio arba laivo priešpriešiais arba beveik priešpriešiais, jis pakeičia kursą – suka į dešinę, kad išlaikytų pakankamą atstumą. 3. Lenkimas. Lenkiamasis orlaivis arba laivas turi pirmumo teisę, o lenkiantysis orlaivis arba laivas pakeičia savo kursą, kad išlaikytų pakankamą atstumą. 4. Tūpimas ir kilimas. Tūpiantis ant vandens arba kylantis nuo vandens orlaivis kuo atokiau laikosi nuo visų laivų ir stengiasi nesutrukdyti jų navigacijai.

b) Žiburiai, kuriuos orlaivis turi būti įjungęs, kai yra ant vandens. Naktį arba bet kuriuo kitu kompetentingos institucijos nustatytu laiku visi ant vandens esantys orlaiviai turi įjungti žiburius pagal 1972 m. Konvenciją dėl tarptautinių taisyklių, padedančių išvengti laivų susidūrimų jūroje, o jeigu to neįmanoma įgyvendinti, jie įjungia žiburius, kurie pagal savo savybes ir padėtį yra kuo panašesni į tarptautinėse taisyklėse reikalaujamus žiburius.

3 SKYRIUS

Signalai

SERA.3301 Bendrosios nuostatos

a) Pastebėjęs arba gavęs kurį nors iš 1 priedėlyje nurodytų signalų, orlaivis imasi tokių veiksmų, kurių gali reikėti pagal tame priedėlyje nurodytų signalų išaiškinimą.

b) 1 priedėlyje nurodyti signalai naudojami pagal jame nurodytą išaiškinimą. Jie naudojami tik nurodytam tikslui ir negali būti naudojami jokie kiti signalai, kuriuos galima su jais supainioti.

c) Signalininkas, naudodamas 1 priedėlyje nurodytus signalus, yra atsakingas už tipinių manevravimo signalų aiškų ir tikslų rodymą orlaiviui.

d) Signalininko funkcijas gali atlikti tik pagal atitinkamus Sąjungos arba nacionalinės teisės aktų reikalavimus išmokyti, kvalifikuoti ir patvirtinti asmenys.

e) Signalininkas privalo dėvėti išsiskiriančią atšvaitinę identifikacinę liemenę, kad leistų skrydžio įgulai nustatyti, jog tai jis yra atsakingas už signalizavimą.

f) Dienos metu visi dalyvaujantieji antžemines paslaugas teikiantys darbuotojai visiems signalams rodyti naudoja dienos šviesą atspindinčias lazdas, stalo teniso raketės formos signalinius objektus arba pirštines. Šviečiamosios lazdos naudojamos naktį arba esant prastam matomumui.

4 SKYRIUS

Laikas

SERA.3401 Bendrosios nuostatos

a) Naudojamas suderintasis pasaulinis laikas (UTC), išreikštas paros valandomis ir minutėmis, o prireikus – sekundėmis, paros skaičiavimą pradedant nuo vidurnakčio.

b) Laikas tikrinamas prieš valdomojo skrydžio pradžią ir, prireikus, bet kuriuo kitu metu per skrydį.

c) Jeigu laikas naudojamas taikant ryšį per duomenų perdavimo ryšio liniją, jis gali skirtis nuo UTC ne daugiau kaip viena sekunde.

d) Oro eismo paslaugoms taikomas laikas 1. Prieš orlaiviui pradedant riedėti kilimui, aerodromo skrydžių valdymo vadavietės nurodo pilotui teisingą laiką, nebent su pilotu susitarta dėl to, kad jis laiką sužinos iš kitų šaltinių. Oro eismo paslaugų tarnybos paprašytos taip pat turi nurodyti orlaiviui teisingą laiką. Tikrinant laiką, jis nurodomas bent artimiausios minutės tikslumu.

4 SKIRSNIS

Skrydžio planai

SERA.4001 Skrydžio plano pateikimas

a) Informacija apie numatomą skrydį ar jo dalį oro eismo paslaugų tarnyboms pateikiama kaip skrydžio planas. Sąvoka „skrydžio planas“ gali reikšti visą informaciją apie visus skrydžio plano aprašymą sudarančius aspektus, apimančius visą skrydžio maršrutą, arba ribotą reikalingą informaciją, be kita ko, kai siekiama gauti leidimą nedidelei skrydžio daliai, pvz., siekiant kirsti oro kelią, pakilti iš valdomojo aerodromo arba jame nusileisti.

b) Skrydžio planas pateikiamas prieš kiekvieną: 1. skrydį arba jo dalį, kad orlaiviui būtų teikiamos skrydžių valdymo paslaugos; 2. SPT skrydį konsultacinėje oro erdvėje; 3. skrydį nustatytuose rajonuose ar į juos arba kompetentingos institucijos nustatytaisiais maršrutais, siekiant palengvinti skrydžio informacijos, įspėjimo bei paieškos ir gelbėjimo paslaugų teikimą; 4. skrydį nustatytuose rajonuose ar į juos arba kompetentingos institucijos nustatytaisiais maršrutais, siekiant palengvinti veiksmų koordinavimą su atitinkamomis karinėmis tarnybomis arba kaimyninių valstybių oro eismo paslaugų tarnybomis, siekiant išvengti būtinybės gaudyti orlaivį atpažinimo tikslais; 5. bet kokį tarptautinį skrydį, nebent atitinkamos valstybės nustatytų kitaip; 6. skrydį, kurį numatoma vykdyti naktį, jeigu išvykstama iš šalia aerodromo esančios teritorijos.

c) Skrydžio planas prieš išskrendant pateikiamas oro eismo paslaugų pranešimų tarnybai, o skrydžio metu – perduodamas atitinkamai oro eismo paslaugų tarnybai arba orlaivio ir antžeminių tarnybų valdymo radijo stočiai, nebent susitarta teikti kartotinius skrydžių planus.

d) Kiekvieno skrydžio, jeigu jį vykdant ketinama kirsti valstybių sienas arba jam teikti skrydžių valdymo paslaugas arba konsultacines oro eismo paslaugas, planas pateikiamas ne vėliau kaip likus 60 minučių iki išskridimo, o jeigu planas teikiamas per skrydį, tokiu laiku, kad būtų užtikrinta, jog atitinkama skrydžių valdymo tarnyba jį gaus ne vėliau kaip prieš 10 minučių iki kol, kaip numatyta, orlaivis pasieks: 1. numatytą įskridimo į skrydžių valdymo rajoną arba konsultacinę oro erdvę tašką; arba 2. tašką, kuriame jo maršrutas susikerta su oro keliu arba konsultaciniu maršrutu.

SERA.4005 Skrydžio plano turinys

a) Skrydžio planą sudaro informacija apie toliau nurodytus aspektus, kuriuos kompetentinga institucija laiko reikšmingais: 1. orlaivio atpažinimo kodas; 2. skrydžių vykdymo taisyklės ir skrydžio pobūdis; 3. orlaivių skaičius ir tipas (-ai) ir valkties turbulencijos kategorijos; 4. įranga; 5. išskridimo aerodromas arba skrydžių aikštelė; 6. apskaičiuotasis trinkelių patraukimo laikas; 7. kreiserinis greitis (greičiai); 8. kreiserinis lygis (lygiai); 9. skrydžio maršrutas, kuriuo turi būti vadovaujamasi; 10. paskirties aerodromas arba skrydžių aikštelė ir visas apskaičiuotasis praėjęs laikas; 11. atsarginis aerodromas (-ai) arba skrydžių aikštelė (-ės); 12. degalų atsargos; 13. bendras žmonių skaičius orlaivyje; 14. avarinė ir gelbėjimo įranga; 15. kita informacija.

b) Jeigu skrydžio planas teikiamas per skrydį, nurodomas tas išvykimo aerodromas arba skrydžių aikštelė, iš kurių prireikus būtų galima gauti papildomos informacijos apie skrydį. Be to, vietoj numatomo trinkelių patraukimo laiko nurodomas laikas virš maršruto, su kuriuo skrydžio planas yra susijęs, pirmojo taško.

SERA.4010 Skrydžio plano pildymas

a) Skrydžio plane pateikiama informacija, kai taikytina, apie atitinkamus aspektus, apimančius pirmiau nurodyto sąrašo punktus iki aspekto „atsarginis aerodromas (-ai) arba skrydžių aikštelė (-ės)“ (jį įskaitant), susijusius su visu maršrutu, kuriam teikiamas skrydžio planas, arba šio maršruto dalimi.

b) Be to, kai taikytina, jame pateikiama informacija apie visus kitus aspektus, jeigu taip yra nustačiusi kompetentinga institucija arba jeigu kitu atveju skrydžio planą pateikiantis asmuo mano, kad tai yra reikalinga.

SERA.4015 Skrydžio plano pakeitimai

a) Laikantis taisyklės SERA.8020 b punkto nuostatų, apie visus skrydžio plano, pateikto dėl SPT skrydžio arba VST skrydžio, kuris vykdomas kaip valdomasis skrydis, plano pakeitimus kuo skubiau pranešama atitinkamai oro eismo paslaugų tarnybai. Dėl kitų VST skrydžių pateiktų skrydžio planų didelių pakeitimų kuo skubiau pranešama atitinkamai oro eismo paslaugų tarnybai.

b) Jeigu prieš išvykstant apie degalų atsargas arba bendrą žmonių skaičių orlaivyje pateikta informacija išvykimo metu yra neteisinga, tai reiškia didelį skrydžio plano pakeitimą ir apie jį pranešama.

SERA.4020 Skrydžio plano uždarymas

a) Skrydžio įgula, atliekanti skrydį pagal pateiktą skrydžio planą, apimantį visą skrydį arba iki paskirties aerodromo likusią skrydžio dalį, asmeniškai tuoj pat po nutūpimo radiotelefoniniu ryšiu arba per duomenų perdavimo ryšio liniją arba kitomis kompetentingos institucijos nustatytomis priemonėmis teikia pranešimą apie atskridimą atitinkamai atvykimo aerodromo oro eismo paslaugų tarnybai. 1. Pranešimo apie atskridimą teikti nereikalaujama nutūpus aerodrome, kuriame oro eismo paslaugos teikiamos su sąlyga, kad radijo ryšys arba vaizdiniai signalai rodo, kad yra pastebėtas tūpimas.

b) Jeigu skrydžio planas pateiktas tik dėl tos skrydžio dalies, kuri nesutampa su likusia skrydžio iki paskirties punkto dalimi, prireikus skrydžio planas užbaigiamas pateikus tinkamą pranešimą atitinkamai oro eismo paslaugų tarnybai.

c) Jeigu atvykimo aerodrome arba skrydžių aikštelėje nėra oro eismo paslaugų tarnybos, pranešimas apie atskridimą, kai to reikalaujama, kuo skubiau po nutūpimo taikant greičiausias prieinamas priemones perduodamas artimiausiai oro eismo paslaugų tarnybai.

d) Jeigu žinoma, kad atskridimo aerodromo arba skrydžių aikštelės ryšio priemonių nepakanka ir nėra kitų antžeminių priemonių pranešimams apie atskridimą apdoroti, imamasi toliau nurodytų veiksmų. Prieš pat tūpimą, jeigu tai įmanoma, iš orlaivio atitinkamai oro eismo paslaugų tarnybai perduodamas pranešimas, panašus į pranešimą apie atskridimą, jeigu tokio pranešimo apie atskridimą reikalaujama. Paprastai toks pranešimas perduodamas oreivystės radijo ryšio stočiai, aprūpinančiai oro eismo paslaugų tarnybą, atsakingą už skrydžių informacijos regioną, kuriame minėtasis orlaivis skrenda.

e) Pranešime apie orlaivio atskridimą pateikiama tokia informacija: 1. orlaivio atpažinimo kodas; 2. išskridimo aerodromas arba skrydžių aikštelė; 3. paskirties aerodromas arba skrydžių aikštelė (tik tada, jei tūpiama atsarginiame aerodrome); 4. atskridimo aerodromas arba skrydžių aikštelė; 5. atskridimo laikas.

5 SKIRSNIS

Vizualiosios meteorologinės sąlygos, vizualiųjų skrydžių taisyklės, specialiosios VST skrydžių ir skrydžių pagal prietaisus taisyklės

SERA.5001 Mažiausieji VMS matomumo ir atstumo nuo debesies dydžiai

Mažiausieji VMS matomumo ir atstumo nuo debesų dydžiai nurodyti S5–1 lentelėje.







S5–1 lentelė (1) Absoliučiojo aukščio diapazonas Oro erdvės klasė Skrydžio matomumas Atstumas nuo debesų 3 050 m ir aukščiau (10 000 pėdų) AMSL A (2) B C D E F G 8 km 1 500 m horizontalioje plokštumoje 300 m (1 000 pėdų) vertikalioje plokštumoje Žemiau 3 050 m (10 000 pėdų) AMSL ir virš 900 m (3 000 pėdų) AMSL arba daugiau kaip 300 m (1 000 pėdų) virš žemės paviršiaus, atsižvelgiant į tai, kuris didesnis A (2) B C D E F G 5 km 1 500 m horizontalioje plokštumoje 300 m (1 000 pėdų) vertikalioje plokštumoje 900 m ir žemiau (3 000 pėdų) AMSL, arba 300 m (1 000 pėdų) virš žemės paviršiaus, atsižvelgiant į tai, kuris didesnis A (2) B C D E 5 km 1 500 m horizontalioje plokštumoje 300 m (1 000 pėdų) vertikalioje plokštumoje F G 5 km (3) Vengiant debesų ir matant žemės paviršių (1) Jeigu pereinamasis absoliutusis aukštis yra mažesnis nei 3 050 m (10 000 pėdų) AMSL, taikomas skrydžio lygis yra 100, o ne 10 000 pėdų. (2) Mažiausi VMS dydžiai A klasės oro erdvei įtraukti tik kaip informacija pilotams ir tai nereiškia, kad A klasės oro erdvėje leidžiami VST skrydžiai. (3) Jeigu taip nustato kompetentinga institucija: a) leidžiama skristi esant ne mažesniam kaip 1 500 m skrydžio matomumui, jeigu: 1) skrendama 140 mazgų IAS arba mažesniu greičiu, kad laiku būtų pastebėtas kitas orlaivis arba kliūtis ir išvengta susidūrimo; arba 2) aplinkybėmis, kuriomis tikimybė susidurti su kitu orlaiviu paprastai yra nedidelė, pvz., neintensyvaus eismo rajonuose arba atliekant specialiuosius aviacijos darbus žemame lygyje. b) SRAIGTASPARNIAMS leidžiama skristi esant mažesniam nei 1 500 m skrydžio matomumui, tačiau ne mažesniam nei 800 m skrydžio matomumui, jeigu manevruojama tokiu greičiu, kad laiku būtų pastebėtas kitas orlaivis arba kliūtis ir išvengta susidūrimo. Mažesnis nei 800 m skrydžio matomumas galimas ypatingais atvejais, pvz., medicininių skrydžių, paieškos ir gelbėjimo operacijų bei gaisrų gesinimo atveju.

SERA.5005 Vizualiųjų skrydžių taisyklės

a) Išskyrus atvejus, kai yra vykdomas specialusis VST skrydis, VST skrydžiai vykdomi taip, kad orlaivis skristų pagal matomumo ir atstumo nuo debesų reikalavimus, kurie yra tokie pat arba didesni nei nurodyti S5–1 lentelėje.

b) Išskyrus atvejus, kai gaunamas skrydžių valdymo tarnybos specialusis VST leidimas, pagal VST skrendantiems orlaiviams draudžiama kilti arba tūpti skrydžių valdymo zonoje esančiame aerodrome, taip pat įskristi į aerodromo eismo zoną ar aerodromo eismo ratą, jeigu meteorologinės sąlygos, apie kurias pranešta, yra prastesnės nei toliau nurodyti mažiausieji dydžiai: 1. debesų padas yra žemiau kaip 450 m (1 500 pėdų); arba 2. matomumas prie žemės yra mažesnis kaip 5 km.

c) Jeigu taip nustato kompetentinga institucija, naktiniai VST skrydžiai gali būti leidžiami tokiomis sąlygomis: 1. jeigu išskrendama iš šalia aerodromo esančios teritorijos, skrydžio planas teikiamas pagal SERA.4001 b punkto 6 papunktį; 2. skrydžio metu užmezgamas ir palaikomas abipusis radijo ryšys atitinkamu oro eismo paslaugų ryšio kanalu (jeigu jis prieinamas); 3. RMS matomumo ir atstumo nuo debesų mažiausieji dydžiai, nurodyti S5–1 lentelėje, yra taikomi, tačiau: i) debesų padas turi būti ne žemiau kaip 450 m (1 500 pėdų); ii) išskyrus c punkto 4 papunkčio nuostatą, netaikomos S5–1 lentelės a ir b punktuose pateiktos sumažėjusio skrydžio matomumo nuostatos; iii) B, C, D, E, F ir G klasės oro erdvėje ir žemiau kaip 900 m (3 000 pėdų) virš MSL arba 300 m (1 000 pėdų) virš žemės paviršiaus, atsižvelgiant į tai, kuris didesnis, pilotas turi nuolat matyti paviršių; iv) sraigtasparniams F ir G klasės oro erdvėse ir esant mažesniam kaip 900 m (3 000 pėdų) skrydžio matomumui virš MSL arba 300 m (1 000 pėdų) virš žemės paviršiaus, atsižvelgiant į tai, kuris didesnis, skrydžio matomumas turi būti ne mažiau kaip 3 km, su sąlyga, kad pilotas nuolat mato paviršių ir jeigu manevruojama tokiu greičiu, kad laiku būtų pastebėtas kitas orlaivis arba kliūtis ir išvengta susidūrimo; ir v) kalnuotam paviršiui kompetentinga institucija gali nustatyti didesnius RMS matomumo ir atstumo nuo debesų mažiausiuosius dydžius. 4. mažesni nei 3 punkte nurodytieji debesų pado, matomumo ir atstumo nuo debesų mažiausieji dydžiai gali būti leidžiami sraigtasparniams ypatingais atvejais, pvz., medicininių skrydžių, paieškos ir gelbėjimo operacijų arba gaisrų gesinimo atvejais; 5. išskyrus atvejus, kai orlaiviui būtina kilti arba tūpti, arba kai yra gautas kompetentingos institucijos leidimas, skrydis pagal VST naktį vykdomas tokiame lygyje, kuris nebūtų žemesnis už mažiausiąjį absoliutųjį skrydžio aukštį, nustatytą valstybės, virš kurios teritorijos skrendama, o jeigu toks mažiausiasis absoliutusis skrydžio aukštis nenustatytas: i) virš aukštos vietovės arba kalnų vietovėse – lygyje, kuris yra bent 600 m (2 000 pėdų) virš aukščiausios kliūties, esančios 8 km spinduliu nuo apskaičiuotosios orlaivio padėties; ii) kitur nei nurodyta i punkte – lygyje, kuris yra bent 300 m (1 000 pėdų) virš aukščiausios kliūties, esančios 8 km spinduliu nuo apskaičiuotosios orlaivio padėties.

d) Jeigu kompetentinga institucija pagal Reglamentą (EB) Nr. 730/2006 nėra davusi leidimo, VST skrydžiai nevykdomi: 1. virš 195 SL; 2. ikigarsiniu ir viršgarsiniu greičiu.

e) Leidimas vykdyti VST skrydžius virš 285 SL nesuteikiamas, jeigu virš 290 SL taikomas 300 m (1 000 pėdų) vertikaliojo skirstymo mažiausiasis dydis.

f) Išskyrus atvejus, kai orlaiviui būtina kilti arba tūpti, arba kai yra gautas kompetentingos institucijos leidimas, VST skrydis nevykdomas: 1. virš tankiai apgyvendintų didelių miestų rajonų, miestų ir gyvenviečių, taip pat žmonių sambūrio atvirose vietose – žemiau kaip 300 m (1 000 pėdų) virš aukščiausios kliūties, esančios 600 m spinduliu nuo orlaivio; 2. kitais atvejais nei nurodyta 1 punkte – žemiau kaip 150 m (500 pėdų) virš žemės ar vandens paviršiaus arba 150 m (500 pėdų) virš aukščiausios kliūties, esančios 150 m (500 pėdų) spinduliu nuo orlaivio.

g) Jeigu skrydžių valdymo leidimuose nenurodyta arba jeigu kompetentingos institucijos nenumatyta kitaip, VST skrydžiai horizontaliojo kreiserinio skrydžio režimu aukščiau kaip 900 m (3 000 pėdų) nuo žemės ar vandens paviršiaus arba kito didesnio kompetentingos institucijos nustatyto duomens atliekami kelią atitinkančiame kreiseriniame lygyje, kaip nurodyta 3 priedėlyje pateiktoje kreiserinių lygių lentelėje;

h) VST skrydžiai atitinka 8 skirsnio nuostatas, kai jie: 1. atliekami B, C ir D klasės oro erdvėje; 2. sudaro valdomojo aerodromo eismo dalį; arba 3. atliekami kaip specialieji VST skrydžiai.

i) Vykdant VST skrydžius rajonuose (arba įskrendant į juos) arba maršrutuose, kuriuos kompetentinga institucija yra nustačiusi pagal taisyklės SERA.4001 b punkto 3 arba 4 papunkčius, nuolatos klausomasi oro eismo paslaugų tarnybos, teikiančios skrydžių informacijos paslaugas, atitinkamu orlaivio ir antžeminių tarnybų ryšio kanalu perduodamos kalbinės informacijos, o prireikus pranešama jai apie orlaivio buvimo vietą.

j) Kai pagal vizualiųjų skrydžių taisykles skrendantis orlaivis nori tęsti skrydį pagal skrydžių pagal prietaisus taisykles, būtina: 1. pranešti apie būtinus atlikti turimojo skrydžio plano (jeigu jis pateiktas) pakeitimus; arba 2. pagal SERA.4001 b punkto reikalavimus kuo greičiau pateikti skrydžio planą atitinkamai oro eismo paslaugų tarnybai ir gauti leidimą prieš pradedant skrydį pagal SPT valdomojoje oro erdvėje.

SERA.5010 Specialieji VST skrydžiai, vykdomi skrydžių valdymo zonose

Specialieji VST skrydžiai gali būti leidžiami skrydžių valdymo zonoje, jeigu yra gautas skrydžių valdymo tarnybos leidimas. Išskyrus atvejus, kai sraigtasparniams ypatingais atvejais, pvz., medicininiams skrydžiams, paieškos ir gelbėjimo operacijoms ir gaisrų gesinimo atveju tai leidžia kompetentinga institucija, taikomos tokios papildomos sąlygos:

a) pilotui: 1. vengiant debesų ir matant žemės paviršių; 2. skrydžio matomumas yra ne mažesnis kaip 1 500 m, o sraigtasparniams – ne mažesnis kaip 800 m; 3. 140 mazgų IAS arba mažesniu greičiu, kad laiku būtų pastebėtas kitas orlaivis arba kliūtys ir išvengta susidūrimo; ir

b) skrydžių valdymo tarnybai: 1. tik dieną, nebent kompetentinga institucija yra leidusi kitaip; 2. matomumas nuo žemės yra ne mažiau kaip 1 500 m, o sraigtasparniams – ne mažiau kaip 800 m; 3. debesų padas yra ne mažiau kaip 180 m (600 pėdų).

SERA.5015 Skrydžių pagal prietaisus taisyklės (SPT). Visų SPT skrydžių taisyklės

a) Orlaivio įranga

Orlaiviuose įrengiamos tinkamos priemonės ir navigacijos įranga, tinkama maršrutui, kuriuo numatoma skristi, ir atitinkanti taikytinus oro susisiekimo veiklą reglamentuojančius teisės aktus.

b) Mažiausieji lygiai

Išskyrus atvejus, kai orlaiviui būtina kilti arba tūpti, arba kai yra gautas kompetentingos institucijos leidimas, SPT skrydžiai vykdomi lygyje, ne žemesniame už mažiausiąjį absoliutųjį skrydžio aukštį, nustatytą valstybės, virš kurios teritorijos skrendama, o jeigu toks mažiausiasis absoliutusis aukštis nenustatytas:

1. virš aukštos vietovės arba kalnų vietovėse – lygyje, kuris yra bent 600 m (2 000 pėdų) virš aukščiausios kliūties, esančios 8 km spinduliu nuo apskaičiuotosios orlaivio padėties;

2. kitur nei nurodyta 1 punkte – lygyje, kuris yra bent 300 m (1 000 pėdų) virš aukščiausios kliūties, esančios 8 km spinduliu nuo apskaičiuotosios orlaivio buvimo vietos.

c) SPT skrydžio pakeitimas VST skrydžiu

1. Orlaivis, skrendantis pagal skrydžių pagal prietaisus taisykles ir ketinantis skristi pagal vizualiųjų skrydžių taisykles, praneša atitinkamai oro eismo paslaugų tarnybai, kad SPT skrydis atšaukiamas, ir perduoda šiai tarnybai turimojo skrydžio plano pakeitimus.

2. Jeigu orlaivis, skrendantis pagal skrydžių pagal prietaisus taisykles, patenka į vizualiąsias meteorologines sąlygas, jis neatšaukia SPT skrydžio, išskyrus atvejus, kai numatoma, kad skrydis pagrįstą laiką vyks pastoviomis vizualiosiomis meteorologinėmis sąlygomis, ir ketinama tęsti skrydį tokiomis sąlygomis.

SERA.5020 SPT. Taisyklių taikymas SPT skrydžiams valdomojoje oro erdvėje

a) SPT skrydžiai valdomojoje oro erdvėje turi atitikti 8 skirsnio nuostatas.

b) SPT skrydis kreiseriniu skrydžio režimu valdomojoje oro erdvėje atliekamas kreiseriniame lygyje arba, jei oro eismo paslaugų tarnyba yra davusi leidimą naudoti aukštėjimo kreiseriniu režimu metodą, – tarp dviejų lygių ar virš lygio, pasirinkto iš 3 priedėlyje pateiktos kreiserinių lygių lentelės, tačiau toje lentelėje nurodyta lygio ir kelio koreliacija netaikoma, kai skrydžių valdymo tarnybos leidimuose arba kompetentingos institucijos oro navigacijos informaciniame rinkinyje nurodyta kitaip.

SERA.5025 SPT. Taisyklių taikymas SPT skrydžiams už valdomosios oro erdvės ribų

a) Kreiseriniai lygiai

SPT skrydis už valdomosios oro erdvės ribų horizontaliojo kreiserinio skrydžio režimu atliekamas jo kelią atitinkančiu kreiseriniu lygiu, kaip nurodyta 3 priedėlyje pateiktoje kreiserinių lygių lentelėje, išskyrus atvejus, kai skrydžiui 900 m (3 000 pėdų) arba žemesniame absoliučiajame aukštyje virš vidutinio jūros lygio kompetentinga institucija nustato kitaip.

b) Ryšys

Vykdant SPT skrydį už valdomosios oro erdvės ribų rajonuose (arba įskrendant į juos) arba maršrutuose, kuriuos kompetentinga institucija yra nustačiusi pagal taisyklės SERA.4001 b punkto 3 arba 4 papunkčius, klausomasi orlaivio ir antžeminių tarnybų ryšiu perduodamos kalbinės informacijos atitinkamu ryšio kanalu, o prireikus užmezgamas abipusis ryšys su oro eismo paslaugų tarnyba, teikiančia skrydžių informacijos paslaugas.

c) Pranešimai apie buvimo vietą

Už valdomosios oro erdvės ribų vykdant SPT skrydį, kuriam kompetentinga institucija yra nustačiusi reikalavimą klausytis oro ir antžeminių tarnybų ryšiu perduodamos kalbinės informacijos atitinkamu ryšio kanalu, o prireikus užmegzti abipusį ryšį su oro eismo paslaugų tarnyba, teikiančia skrydžių informacijos paslaugas, šio skrydžio metu pranešama apie buvimo vietą, kaip nurodyta taisyklėje SERA.8025 valdomiesiems skrydžiams.

6 SKIRSNIS

Oro erdvių klasifikacija

SERA.6001 Oro erdvių klasifikacija

Valstybės narės, atsižvelgdamos į savo poreikius, suskirsto oro erdvę pagal šią oro erdvės klasifikaciją ir pagal 4 priedėlio nuostatas:

a) A klasė. Leidžiami tik SPT skrydžiai. Visiems skrydžiams teikiamos skrydžių valdymo paslaugos ir jie atskiriami vienas nuo kito. Visiems skrydžiams reikalaujamas nuolatinis orlaivio ir antžeminių tarnybų kalbinis ryšys. Visiems skrydžiams turi būti gautas skrydžių valdymo tarnybos leidimas.

b) B klasė. Leidžiami SPT ir VST skrydžiai. Visiems skrydžiams teikiamos skrydžių valdymo paslaugos ir jie atskiriami vienas nuo kito. Visiems skrydžiams reikalaujamas nuolatinis orlaivio ir antžeminių tarnybų kalbinis ryšys. Visiems skrydžiams turi būti gautas skrydžių valdymo tarnybos leidimas.

c) C klasė. Leidžiami SPT ir VST skrydžiai. Visiems skrydžiams teikiamos skrydžių valdymo paslaugos, o SPT skrydžiai atskiriami nuo kitų SPT skrydžių ir nuo VST skrydžių. VST skrydžiai atskiriami nuo SPT skrydžių ir gauna eismo informaciją apie kitus VST skrydžius, o paprašius – eismo išvengimo patarimus. Visiems skrydžiams reikalaujamas nuolatinis orlaivio ir antžeminių tarnybų kalbinis ryšys. VST skrydžiams 250 mazgų oro greičio pagal rodmenis (IAS) apribojimas taikomas žemiau 3 050 m (10 000 pėdų) AMSL, išskyrus atvejus, kai gaunamas kompetentingos institucijos patvirtinimas tų tipų orlaiviams, kurie dėl techninių ar saugos priežasčių negali skristi minėtu greičiu. Visiems skrydžiams turi būti gautas skrydžių valdymo tarnybos leidimas.

d) D klasė. Leidžiami SPT ir VST skrydžiai; visiems skrydžiams teikiamos skrydžių valdymo paslaugos. SPT skrydžiai atskiriami nuo kitų SPT skrydžių ir gauna eismo informaciją apie VST skrydžius, o paprašius – eismo išvengimo patarimus. VST skrydžiai gauna eismo informaciją apie visus kitus skrydžius, o paprašius – eismo išvengimo patarimus. Visiems skrydžiams reikalaujamas nuolatinis orlaivio ir antžeminių tarnybų kalbinis ryšys, o visiems skrydžiams žemiau 3 050 m (10 000 pėdų) AMSL taikomas 250 mazgų IAS greičio apribojimas, išskyrus atvejus, kai gaunamas kompetentingos institucijos patvirtinimas tų tipų orlaiviams, kurie dėl techninių ar saugos priežasčių negali skristi minėtu greičiu. Visiems skrydžiams turi būti gautas skrydžių valdymo tarnybos leidimas.

e) E klasė. Leidžiami SPT ir VST skrydžiai. SPT skrydžiams teikiamos skrydžių valdymo paslaugos ir jie atskiriami nuo kitų SPT skrydžių. Visiems skrydžiams, jei įmanoma, teikiama informacija apie eismą. SPT skrydžiams reikalaujamas nuolatinis orlaivio ir antžeminių tarnybų kalbinis ryšys. Visiems skrydžiams žemiau 3 050 m (10 000 pėdų) AMSL taikomas 250 mazgų IAS greičio apribojimas, išskyrus atvejus, kai gaunamas kompetentingos institucijos patvirtinimas tų tipų orlaiviams, kurie dėl techninių ar saugos priežasčių negali skristi minėtu greičiu. Visiems skrydžiams pagal SPT turi būti gautas skrydžių valdymo tarnybos leidimas. E klasė netaikoma skrydžių valdymo zonoms.

f) F klasė. Leidžiami SPT ir VST skrydžiai. Visiems SPT skrydžiams, dalyvaujantiems teikiant konsultacines oro eismo paslaugas, teikiamos minėtos paslaugos, o paprašius visiems skrydžiams teikiamos skrydžių informacijos paslaugos. Nuolatinis orlaivio ir antžeminių tarnybų kalbinis ryšys reikalaujamas SPT skrydžiams, besinaudojantiems konsultacinėmis paslaugomis, o visi SPT skrydžiai turi turėti galimybę užmegzti orlaivio ir antžeminių tarnybų kalbinį ryšį. Visiems skrydžiams žemiau 3 050 m (10 000 pėdų) AMSL taikomas 250 mazgų IAS greičio apribojimas, išskyrus atvejus, kai gaunamas kompetentingos institucijos patvirtinimas tų tipų orlaiviams, kurie dėl techninių ar saugos priežasčių negali skristi minėtu greičiu. Skrydžių valdymo tarnybos leidimas nereikalaujamas.

g) G klasė. SPT ir VST skrydžiai leidžiami, jiems paprašius teikiamos skrydžių informacijos paslaugos. Visi SPT skrydžiai turi turėti galimybę užmegzti orlaivio ir antžeminių tarnybų kalbinį ryšį. Visiems skrydžiams žemiau 3 050 m (10 000 pėdų) AMSL taikomas 250 mazgų IAS greičio apribojimas, išskyrus atvejus, kai gaunamas kompetentingos institucijos patvirtinimas tų tipų orlaiviams, kurie dėl techninių ar saugos priežasčių negali skristi minėtu greičiu. Skrydžių valdymo tarnybos leidimas nereikalaujamas.

h) F klasės įgyvendinimas laikomas laikinąja priemone tol, kol ją bus galima pakeisti kita klasifikavimo sistema.

SERA.6005 Ryšio ir SSR atsakiklio reikalavimai

a) Privalomoji radijo zona (RMZ)

1. VST skrydžiai, vykdomi E, F arba G klasių oro erdvės dalyse, ir SPT skrydžiai, vykdomi F arba G klasių oro erdvės dalyse, kompetentingos institucijos priskirtose privalomosioms radijo zonoms (RMZ), nuolatos klauso oro ir antžeminių tarnybų ryšiu perduodamos kalbinės informacijos, o prireikus užmezga abipusį ryšį atitinkamu ryšio kanalu, nebent laikomasi kitų nuostatų, kurias tai konkrečiai oro erdvei nustatė oro navigacijos paslaugų teikėjas.

2. Prieš įskrisdami į privalomąją radijo zoną, pilotai atitinkamu ryšio kanalu pirmiausia kreipiasi į stotį jos šaukiniu, toliau nurodo savo šaukinį, orlaivio tipą, padėtį, lygį, skrydžio ketinimus ir kitą kompetentingos institucijos nustatytą informaciją.

b) Atsakiklio privalomo turėjimo zona (TMZ)

1. Visi skrydžiai, vykdomi oro erdvėje, kurią kompetentinga institucija priskyrė atsakiklio privalomo turėjimo zonoms (TMZ), turi turėti A ir C arba S režimais galinčius veikti SSR atsakiklius ir jais naudotis, nebent laikomasi kitų nuostatų, kurias tai konkrečiai oro erdvei nustatė oro navigacijos paslaugų teikėjas.

c) Oro erdvės, priskirtos privalomosioms radijo zonoms ir (arba) atsakiklio privalomo turėjimo zonoms, tinkamai skelbiamos oro navigacijos informaciniuose rinkiniuose.

7 SKIRSNIS

Oro eismo paslaugos

SERA.7001. Bendrosios nuostatos. Oro eismo paslaugų tikslai

Oro eismo paslaugų tikslai:

a) užkirsti kelią orlaivių susidūrimams;

b) užkirsti kelią manevravimo lauke esančių orlaivių ir tame lauke kliūčių susidūrimams;

c) užtikrinti deramą oro eismo spartą ir palaikyti tvarkingą oro eismo srautą;

d) teikti patarimus ir informaciją, kurie būtų naudingi užtikrinant saugius ir efektyvius skrydžius;

e) pranešti atitinkamoms organizacijoms apie orlaivį, kuriam reikia paieškos ir gelbėjimo pagalbos, ir pagal poreikius padėti tokioms organizacijoms.

SERA.7005 Orlaivio naudotojo ir oro eismo paslaugų tarpusavio koordinavimas

a) Oro eismo paslaugų tarnybos, vykdydamos savo užduotis, tinkamai atsižvelgia į orlaivių naudotojų reikalavimus, kylančius iš jų prievolių pagal atitinkamus Sąjungos teisės aktus dėl orlaivių naudojimo, ir, jei to prašo orlaivių naudotojai, teikia jiems ar jų paskirtiems atstovams tokią jų turimą informaciją, kuri suteikia galimybę jiems arba jų paskirtiems atstovams vykdyti savo pareigas.

b) Jei to prašo orlaivio naudotojas, pranešimai (įskaitant pranešimus apie buvimo vietą), kuriuos gauna oro eismo paslaugų tarnybos ir kurie yra susiję su orlaivio, kurio skrydžių valdymo paslaugas teikia tas orlaivio naudotojas, skrydžiais, jei tik įmanoma, nedelsiant pateikiami orlaivio naudotojui arba paskirtam atstovui pagal vietoje sutartas procedūras.

8 SKIRSNIS

Skrydžių valdymo paslaugos

SERA.8001 Taikymas

Skrydžių valdymo paslaugos teikiamos:

a) visiems SPT skrydžiams A, B, C, D ir E klasių oro erdvėje;

b) visiems VST skrydžiams B, C ir D klasių oro erdvėje;

c) visiems specialiesiems VST skrydžiams;

d) visam aerodromo eismui valdomuosiuose aerodromuose.

SERA.8005 Skrydžių valdymo paslaugų veikimas

a) Kad galėtų teikti skrydžių valdymo paslaugas, skrydžių valdymo tarnyba: 1. gauna informaciją apie numatytą kiekvieno orlaivio judėjimą arba nukrypimus nuo jo ir naujausią informaciją apie kiekvieno orlaivio tikrąją skrydžio eigą; 2. iš gautos informacijos nustato žinomų orlaivių padėtį vienas kito atžvilgiu; 3. suteikia leidimus ir informaciją, kad užkirstų kelią savo valdomų orlaivių susidūrimui, ir užtikrina deramą eismo spartą bei palaiko tvarkingą eismo srautą; 4. prireikus koordinuoja leidimus su kitomis tarnybomis: i) jei orlaivis kitaip kliudytų eismui, kurį valdo kitos tarnybos; ii) prieš perduodama orlaivio valdymą kitoms tarnyboms.

b) Skrydžių valdymo tarnybų suteikiamais leidimais numatomas toliau nurodytas skirstymas: 1. tarp visų skrydžių A ir B klasių oro erdvėje; 2. tarp visų SPT skrydžių C, D ir E klasių oro erdvėje; 3. tarp visų SPT skrydžių ir VST skrydžių C klasės oro erdvėje; 4. tarp visų SPT skrydžių ir specialiųjų VST skrydžių; 5. tarp specialiųjų VST skrydžių, nebent kitaip nustatytų kompetentinga institucija; išskyrus atvejus, kai to prašo orlaivio pilotas ir tam pritaria kito orlaivio pilotas ir jei kompetentingos institucijos taip numatyta b punkte nurodytiems atvejams, D ir E klasių oro erdvėje pilotui gali būti suteiktas leidimas, jeigu jis pats išlaiko skirstymą tam tikroje skrydžio žemiau 3 050 m (10 000 pėdų) dalyje dieną, aukštėjant arba žemėjant, vizualiosiomis meteorologinėmis sąlygomis.

c) Išskyrus atvejus, kai gali būti taikomas mažiausių skirstymo dydžių sumažinimas šalia aerodromų, skirstymą skrydžių valdymo tarnyba gali nustatyti bent vienu iš šių būdų: 1. vertikaliuoju skirstymu, sudaromu priskiriant skirtingus lygius, parinktus iš šio reglamento priedo 3 priedėlio kreiserinių lygių lentelės, išskyrus tai, kad ten nustatyta lygio ir kelio koreliacija netaikoma, kai kitaip nurodyta atitinkamuose oro navigacijos informaciniuose rinkiniuose arba skrydžių valdymo leidimuose. Vertikaliojo skirstymo vardinis minimumas iki 410 SL įskaitytinai yra 300 m (1 000 pėdų), o aukščiau šio lygio – 600 m (2 000 pėdų); 2. horizontaliuoju skirstymu, sudaromu nustatant: i) išilginį skirstymą, išlaikant intervalą tarp orlaivių, skrendančių tais pačiais, susikertančiais keliais arba priešingomis kryptimis (išreiškiama laiku arba atstumu); arba ii) šoninį skirstymą, išlaikant orlaivius skirtinguose maršrutuose arba skirtinguose geografiniuose rajonuose.

SERA.8010 Mažiausi skirstymo dydžiai

a) Konkrečioje oro erdvės dalyje taikomus mažiausius skirstymo dydžius parenka už oro eismo paslaugų teikimą atsakingas oro navigacijos paslaugų teikėjas ir patvirtina atitinkama kompetentinga institucija.

b) Orlaiviams, kurie perskrenda iš vienos kaimyninės oro erdvės į kitą, ir maršrutuose, kurie yra arčiau bendros kaimyninių oro erdvių ribos nei tomis aplinkybėmis taikytini mažiausi skirstymo dydžiai, mažiausi skirstymo dydžiai parenkami konsultuojantis su oro navigacijos paslaugų teikėjais, atsakingais už oro eismo paslaugų teikimą kaimyninėse oro erdvėse.

c) Informacija apie parinktus mažiausius skirstymo dydžius ir jų taikymo sritis pranešama: 1. atitinkamoms skrydžių valdymo tarnyboms; ir 2. pilotams ir orlaivių naudotojams per oro navigacijos informacinius rinkinius, kai skirstymas grindžiamas tuo, kad orlaivyje naudojamos nustatytos pagalbinės navigacijos priemonės arba navigacijos technologijos.

SERA.8015 Skrydžių valdymo tarnybos leidimai

a) Skrydžių valdymo tarnybos leidimai grindžiami vien skrydžių valdymo paslaugų teikimo reikalavimais.

b) Operacijos, kurioms reikalingas leidimas 1. Skrydžių valdymo tarnybos leidimas gaunamas prieš pradedant vykdyti valdomąjį skrydį arba prieš pradedant vykdyti skrydžio dalį kaip valdomąjį skrydį. Tokio leidimo prašoma pateikiant skrydžių valdymo tarnybai skrydžio planą. 2. Orlaivio įgulos vadas praneša skrydžių valdymo tarnybai, jeigu skrydžių valdymo tarnybos leidimas jam nepriimtinas. Tokiais atvejais, jei įmanoma, skrydžių valdymo tarnyba išduos pakeistą leidimą. 3. Jeigu orlaivis prašo išduoti su pirmenybės suteikimu susijusį leidimą, pateikiamas pirmenybės taikymo būtinybę paaiškinantis pranešimas (jeigu jo prašo atitinkama skrydžių valdymo tarnyba). 4. Galimas pakartotinis leidimas skrendant. Jeigu prieš išskrendant numatoma, kad atsižvelgiant į degalų atsargas ir su sąlyga, kad bus prašoma pakartotinio leidimo skrendant, gali būti nuspręsta tęsti skrydį į pakeistą paskirties aerodromą, apie tai pranešama atitinkamoms skrydžių valdymo tarnyboms, įrašant į skrydžio planą duomenis apie pakeistą maršrutą (jeigu jis žinomas) ir pakeistą paskirties punktą. 5. Valdomajame aerodrome eksploatuojamas orlaivis nerieda manevravimo lauke be aerodromo skrydžių valdymo vadavietės leidimo ir laikosi visų šios vadavietės duotų nurodymų.

c) Ikigarsinio skrydžio leidimai 1. Skrydžių valdymo tarnybos leidimas, skirtas viršgarsinio skrydžio ikigarsinio greitėjimo etapui, galioja bent iki to etapo pabaigos. 2. Skrydžių valdymo tarnybos leidimu, skirtu orlaivio lėtėjimui ir žemėjimui, pereinant nuo viršgarsinio kreiserinio režimo prie ikigarsinio skrydžio, stengiamasi užtikrinti nepertraukiamą žemėjimą bent ikigarsiniu etapu.

d) Leidimo turinys Skrydžių valdymo tarnybos leidime nurodoma: 1. orlaivio atpažinimo kodas, nurodytas skrydžio plane; 2. leidimo galiojimo riba; 3. skrydžio maršrutas; 4. skrydžio lygis (-iai) visam maršrutui arba jo daliai ir lygio pakeitimai, jei reikia; 5. visi būtini nurodymai ar informacija apie kitus dalykus, pvz., artėjimo tūpti ar išvykimo manevrus, ryšį ir leidimo galiojimo pabaigos laiką.

e) Leidimų ir su sauga susijusios informacijos pakartojimas 1. Skrydžio įgula pakartoja skrydžių vadovui su sauga susijusias balsu perduotų skrydžių valdymo tarnybos leidimų ir nurodymų dalis. Visuomet reikia pakartoti šiuos dalykus: i) skrydžių valdymo tarnybos maršruto leidimai; ii) leidimai ir nurodymai įriedėti į bet kokį kilimo ir tūpimo taką, tūpti ant jo, kilti nuo jo, sustoti prieš įriedant į jį, kirsti jį, riedėti į jį ir juo priešinga kilimui ar tūpimui kryptimi; ir iii) kilimo ir tūpimo tako užimtumas, aukščiamačio nuostatos, SSR kodai, naujai priskirti ryšio kanalai, lygio nurodymai, kurso ir greičio nurodymai, ir iv) pereinamieji lygiai, nurodyti skrydžių vadovo arba ATIS transliacijose. 2. Kiti leidimai ar nurodymai, įskaitant sąlyginius leidimus ir riedėjimo nurodymus, perskaitomi arba patvirtinami taip, kad būtų aiškiai parodyta, jog jie suprasti ir jų bus laikomasi. 3. Skrydžių vadovas išklauso pakartojimo, kad įsitikintų, jog leidimą ar nurodymą tinkamai patvirtino skrydžio įgula, ir nedelsdamas pataiso bet kokius pakartojant išgirstus netikslumus. 4. CPDLC pranešimų pakartojimas balsu nebūtinas, nebent oro navigacijos paslaugų teikėjas nurodytų kitaip.

f) Leidimų koordinavimas 1. Skrydžių valdymo tarnybos leidimas koordinuojamas tarp skrydžių valdymo tarnybų, kad apimtų visą orlaivio maršrutą ar nustatytą jo dalį, kaip aprašyta 2–6 punktų nuostatose. 2. Orlaiviui suteikiamas leidimas visam maršrutui iki pirmojo numatyto tūpimo aerodromo: i) kai prieš išvykimą buvo įmanoma sukoordinuoti leidimą tarp visų tarnybų, pro kurių valdymo rajoną orlaivis perskris, arba ii) kai yra pagrįstai įsitikinta, kad išankstinis koordinavimas bus galimas tarp tų tarnybų, pro kurių valdymo rajoną orlaivis vėliau perskris. 3. Kai koordinavimas pagal 2 punkto nuostatas nepasiektas arba nenumatytas, orlaiviui leidimas suteikiamas tik iki tos vietos, kurioje koordinavimą galima pagrįstai užtikrinti; prieš pasiekiant tokią vietą arba tokioje vietoje orlaiviui suteikiamas tolesnis leidimas, atitinkamai pateikus laukimo nurodymus. 4. Kai nurodo oro eismo paslaugų tarnyba, orlaivis susisiekia su tolesne maršruto skrydžių valdymo tarnyba, kad gautų tolesnės maršruto skrydžių valdymo tarnybos leidimą, kol nepasiektas valdymo perdavimo taškas. i) Gaudamas tolesnės maršruto skrydžių valdymo tarnybos leidimą orlaivis palaiko būtiną abipusį ryšį su esama skrydžių valdymo tarnyba. ii) Leidimas, išduotas kaip tolesnės maršruto skrydžių valdymo tarnybos leidimas, turi būti pilotui aiškiai atpažįstamas. iii) Tolesnių maršruto skrydžių valdymo tarnybų leidimai neturi pakeisti pradinio skrydžio profilio jokioje oro erdvėje, išskyrus priskirtą skrydžių valdymo tarnybai, atsakingai už tolesnės maršruto skrydžių valdymo tarnybos leidimo suteikimą, nebent tai yra koordinuojama. 5. Kai orlaivis ketina išskristi iš skrydžių valdymo rajone esančio aerodromo ir įskristi į kitą skrydžių valdymo rajoną per trisdešimties minučių laikotarpį arba kitą nustatytą laikotarpį, sutartą tarp atitinkamų rajono valdymo centrų, koordinavimas su tolesnio rajono valdymo centru atliekamas prieš suteikiant išvykimo leidimą. 6. Kai orlaivis ketina palikti skrydžių valdymo rajoną skrydžiui nevaldomojoje oro erdvėje ir vėliau vėl įskris į tą patį ar kitą skrydžių valdymo rajoną, gali būti išduotas leidimas nuo išvykimo vietos iki pirmojo numatyto tūpimo aerodromo. Toks leidimas ar jo pataisos galioja tik toms skrydžio dalims, kurios vyksta valdomojoje oro erdvėje.

SERA.8020 Skrydžio plano laikymasis

a) Išskyrus b ir d punktuose numatytus atvejus, orlaivis laikosi turimojo skrydžio plano arba taikytinos turimojo skrydžio plano, pateikto dėl valdomojo skrydžio, dalies, nebent pateiktas prašymas atlikti pakeitimus ir gautas atitinkamos skrydžių valdymo tarnybos leidimas, arba susidaro ekstremalioji situacija, dėl kurios orlaivio įgulai būtina nedelsiant imtis veiksmų; tokiu atveju kai tik leidžia aplinkybės, po to, kai orlaivio įgula pasinaudojo su ekstremaliosiomis situacijomis susijusiais įgaliojimais, atitinkamai oro eismo paslaugų tarnybai pranešama apie veiksmus, kurių imtasi, ir kad tai padaryta pasinaudojus su ekstremaliosiomis situacijomis susijusiais įgaliojimais. 1. Jeigu kompetentinga institucija nėra davusi kitokio leidimo arba atitinkama skrydžių valdymo tarnyba nėra davusi kitokių nurodymų, valdomieji skrydžiai, kiek tai įmanoma, vykdomi: i) nustatytuoju oro eismo paslaugų maršrutu pagal centrinę šio maršruto liniją; arba ii) visais kitais maršrutais – tiesiog tarp navigacijos įrenginių ir (arba) maršrutą nustatančių taškų. 2. Jeigu kompetentinga institucija nėra davusi kitokio leidimo arba atitinkama skrydžių valdymo tarnyba nėra davusi kitokių nurodymų, orlaivis, skrendantis oro eismo paslaugų maršruto ruožu, kuris nustatomas labai aukšto dažnio visakrypčio radijo švyturio atžvilgiu, pagrindiniams navigaciniams nuro