II

DALIS. TARPINSTITUCINIO BENDRADARBIAVIMO TOBULINIMAS BIUDŽETO SUDARYMO PROCEDŪROS METU A. Tarpinstitucinė bendradarbiavimo tvarka 27. Institucijos susitaria nustatyti tarpinstitucinio bendradarbiavimo biudžeto klausimais tvarką. Išsami informacija apie šį bendradarbiavimą pateikta III priede, kuris yra neatskiriama šio susitarimo dalis. B. Biudžeto sudarymas 28. Kasmet Komisija pateikia išankstinį biudžeto projektą, atspindintį faktinius finansinius Bendrijos poreikius. Jame atsižvelgiama į: — gebėjimus panaudoti asignavimus siekiant išlaikyti griežtą pusiausvyrą tarp asignavimų įsipareigojimams vykdyti ir asignavimų mokėjimams, — galimybes pradėti kurti naujas strategijas vykdant bandomuosius projektus ir (arba) atliekant naujas parengiamąsias operacijas arba tęsiant daugiametes besibaigiančias operacijas, įvertinus, ar bus įmanoma priimti 36 dalyje nurodytą pamatinį aktą, — būtinumą užtikrinti, kad visi išlaidų pakeitimai, palyginti su ankstesniais metais, būtų daromi laikantis biudžeto vykdymo tvarkos reikalavimų. 29. Institucijos, kiek įmanoma, vengs įtraukti į biudžetą punktus, kuriuose operacijoms skiriamos mažos išlaidų sumos. Abi biudžeto valdymo institucijos taip pat įsipareigoja atsižvelgti į Komisijos išankstiniuose projektuose ir pagal dabartinio biudžeto įgyvendinimo patirtį atliktą galimybių įgyvendinti biudžetą vertinimą. C. Išlaidų klasifikavimas 30. Institucijos būtinomis išlaidomis laiko tokias išlaidas, kurias biudžeto institucija yra įpareigota įtraukti į biudžetą dėl Sutartyse numatytų teisinių įsipareigojimų arba dėl pagal Sutartis priimtų aktų. 31. Išankstiniame biudžeto projekte turi būti pasiūlymas dėl kiekvieno naujo biudžeto punkto ar kiekvieno punkto, kurio juridinė bazė yra iš dalies pataisyta, klasifikavimo. Jei Europos Parlamentas ir Taryba nepritaria išankstiniame biudžeto projekte pasiūlytam klasifikavimui, jie svarsto atitinkamo biudžeto punkto klasifikavimą remdamiesi IV priedu, kuris yra neatskiriama šio susitarimo dalis. Susitarimą siekiama priimti taikant III priede numatytą derinimo procedūrą. D. Maksimalus neprivalomų išlaidų padidinimas, nesant perspektyvinio finansinio plano 32. Nepažeisdamos 12 dalies pirmosios pastraipos, institucijos susitaria dėl šių nuostatų: a) pagal EB sutarties 272 straipsnio 9 dalies ketvirtąją pastraipą Europos Parlamento savarankiškai tvarkomas rezervas, kuris sudaro pusę didžiausios leistinos normos, taikomas nuo Tarybos per pirmąjį svarstymą sudaryto biudžeto projekto, įskaitant visus dalinių pakeitimų aktus. Didžiausios leistinos normos laikomasi metinio biudžeto atžvilgiu, įskaitant visus papildomus ir (arba) pataisytus biudžetus. Nepakenkiant naujos normos nustatymui, nepanaudota didžiausios leistinos normos dalimi galima naudotis svarstant papildomus ir (arba) pataisytus biudžetus; b) nepažeidžiant a punkto, jei biudžeto sudarymo procedūros metu paaiškėja, kad, norint baigti procedūrą, reikia susitarti dėl naujos neprivalomų išlaidų padidėjimo normos nustatymo mokėjimų asignavimams ir (arba) asignavimams įsipareigojimams vykdyti (antroji norma gali skirtis nuo pirmosios), institucijos stengsis pasiekti susitarimą tarp abiejų dviejų biudžeto valdymo institucijų, taikydamos III priede numatytą derinimo procedūrą. E. Finansinių nuostatų įtraukimas į teisės aktus 33. Taikant bendro sprendimo procedūrą patvirtintuose daugiametes programas reglamentuojančiuose teisės aktuose įtraukiama nuostata, kuria teisės aktų leidybos institucija nustato programos finansinę struktūrą visu jos trukmės laikotarpiu. Ši suma yra svarbiausias orientacinis dydis biudžeto institucijai kasmetinės biudžeto sudarymo procedūros metu. Biudžeto institucija ir Komisija, rengdama išankstinį biudžeto projektą, įsipareigoja nenukrypti nuo šios sumos, jei dėl aiškių ir tiksliai apibrėžtų priežasčių, įvertinus programos įgyvendinimo rezultatus, ypač vertinimus, neiškyla naujų objektyvių ilgalaikių aplinkybių. 34. Daugiametes programas reglamentuojančiuose teisės aktuose, kuriems netaikoma bendro sprendimo procedūra, nenurodoma suma laikytina reikalinga. Tarybos įrašytas finansinis dydis bus vertinamas kaip teisės aktų leidybos institucijos valios įrodymas ir nepaveiks Sutartyje nurodytų biudžeto institucijos galių. Ši nuostata bus paminėta visuose dokumentuose, kuriuose yra tokia finansinė nuoroda. Atitinkamą sumą patvirtinus derinimo procedūros, numatytos 1975 m. kovo 4 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos jungtinėje deklaracijoje ( 9 ), būdu pasiektu susitarimu, pagal šio susitarimo 33 dalį ji bus laikoma orientaciniu dydžiu. 35. Finansinio reglamento 3 straipsnyje nurodyta finansinė ataskaita atspindi pasiūlytosios programos tikslo finansinį aspektą ir pateikia programos vykdymo grafiką. Prireikus ji patikslinama, rengiant išankstinį biudžeto projektą, atsižvelgus į programos vykdymo būklę. Patikslinta ataskaita biudžeto institucijai perduodama pateikus išankstinį biudžeto projektą ir patvirtinus biudžetą. F. Teisiniai pagrindai 36. Sutartyje numatyta tvarka biudžete kuriai nors Bendrijos veiklai numatyti asignavimai skiriami iš anksto priėmus pamatinį aktą. „Pamatinis aktas“ yra antrinės teisės aktas, kuris suteikia teisinį pagrindą Bendrijos veiklai ir atitinkamoms biudžete numatytoms išlaidoms. Toks aktas turi būti reglamento, direktyvos arba sprendimo formos (Entscheidung arba Beschluß). Rekomendacijos ir nuomonės, bei rezoliucijos ir deklaracijos nėra pamatiniai aktai. 37. Tačiau toliau nurodytos priemonės gali būti vykdomos be pamatinio akto, jei veikla, kurią numatoma jomis finansuoti, priskirtina Bendrijos kompetencijai: a) i) asignavimai eksperimentinio pobūdžio bandomiesiems projektams, kuriais siekiama patikrinti veiklos galimumą ir jos naudingumą. Atitinkami asignavimai įsipareigojimams vykdyti gali būti įtraukiami į biudžetą tik dvejus finansinius metus. Jų bendra suma negali viršyti 32 milijonų eurų; ii) asignavimai parengiamajai veiklai, kuria siekiama parengti pasiūlymus dėl būsimų Bendrijos veiksmų tvirtinimo. Parengiamoji veikla turi atitikti aiškius principus ir gali būti įvairių formų. Atitinkami asignavimai įsipareigojimams vykdyti gali būti įtraukiami į biudžetą ne daugiau kaip trejus finansinius metus. Teisės aktų leidybos procedūra turėtų būti nustatoma prieš trečiųjų finansinių metų pabaigą. Vykstant teisės aktų leidybos procesui skiriami asignavimai turi atitikti konkrečius parengiamosios veiklos ypatumus, susijusius su numatytais darbais, iškeltais tikslais ir naudą gaunančiais asmenimis. Tokiu būdu skirtos lėšos savo kiekiu negali prilygti toms lėšoms, kurios skirtos pagrindinei veiklai finansuoti. Bendra naujoms pozicijoms skirta suma finansiniais metais negali viršyti 30 milijonų eurų, o bendra parengiamiesiems veiksmams faktiškai skirta asignavimų suma negali viršyti 75 milijonų eurų. Pateikdama išankstinį biudžeto projektą Komisija pateikia ataskaitą dėl i ir ii papunkčiuose numatytų veiksmų, joje taip pat nurodomas veiklos tikslas, rezultatų vertinimas ir tolesni darbai; b) asignavimai specifinio ar nuolatinio pobūdžio veiksmams, kuriuos Komisija atlieka vykdydama su jos institucine prerogatyva susijusias užduotis, išskyrus a punkte nurodytą jos teisę inicijuoti teisės aktus ir EB sutartimi jai tiesiogiai suteiktas konkrečias galias. Sąrašas pateikiamas V priede, kuris yra šio susitarimo sudedamoji dalis. Šis sąrašas gali būti papildytas pateikus išankstinį biudžeto projektą, nurodžius reikiamus straipsnius ir atitinkamas sumas; c) asignavimai, skirti kiekvienos institucijos autonominei administracinei veiklai. G. Išlaidos, susijusios su žvejybos susitarimais 38. Institucijos susitaria finansuoti žvejybos susitarimų išlaidas pagal VI priede, kuris yra šio susitarimo sudedamoji dalis, išdėstytas nuostatas. H. Bendros užsienio ir saugumo politikos (BUSP) finansavimas 39. Pagal Europos Sąjungos sutarties 28 straipsnį į Europos Bendrijų bendrą biudžetą įtrauktoms BUSP išlaidoms institucijos, taikydamos III priede nustatytą derinimo procedūrą ir vadovaudamosi Komisijos pateiktu išankstiniu biudžeto projektu, stengiasi kiekvienais metais pasiekti susitarimą dėl į Bendrijos biudžetą įtrauktinos einamųjų išlaidų sumos ir dėl šios sumos paskirstymo tarp BUSP biudžeto skyriaus straipsnių, kaip numatyta šios dalies ketvirtojoje pastraipoje. Nepasiekus susitarimo, Europos Parlamentas ir Taryba įtrauks į biudžetą ankstesniame biudžete buvusią sumą arba išankstiniame biudžeto projekte pasiūlytą sumą, jei ši yra mažesnė. Bendra BUSP operacinių išlaidų suma įtraukiama tik į vieną biudžeto skyrių (BUSP) ir paskirstoma šio skyriaus straipsniams, kaip numatyta šios dalies ketvirtojoje pastraipoje. Ši suma skirta faktiškai numatytoms reikmėms padengti ir pakankamam rezervui nenumatytiems veiksmams sudaryti. Į rezervą jokios lėšos neįtraukiamos. Į kiekvieną straipsnį įtraukiamos jaupatvirtintos bendrosios strategijos ar bendrųjų veiksmų priemonės, kurios yra numatytos, bet dar nepatvirtintos, ir visa būsimoji, t. y. nenumatyta, veikla, kurią Taryba numato patvirtinti atitinkamais finansiniais metais. Kadangi pagal Finansinį reglamentą Komisija turi įgaliojimus neperžengdama BUSP veiklos ribų savarankiškai pervesti asignavimus tarp vieno biudžeto skyriaus straipsnių, t. y. ir asignavimus BUSP, bus užtikrintas sparčiam BUSP veiksmų įgyvendinimui reikalingas lankstumas. Jei finansinių metų BUSP biudžeto sumos nepakanka reikalingoms išlaidoms padengti, Komisijos pasiūlymu Europos Parlamentas ir Taryba stengiasi skubiai priimti sprendimą. BUSP biudžeto skyriaus straipsniai, į kuriuos turi būti įtraukti BUSP veiksmai, galėtų būti paskirstomi pagal šias gaires: — rinkimų/dalyvavimo demokratiniuose pereinamųjų laikotarpių procesuose stebėjimas ir organizavimas, — Sąjungos atstovavimas ne Sąjungoje, — konfliktų prevencija/taikos ir saugumo užtikrinimo procesai, — finansinė parama nusiginklavimo procesams, — įnašai tarptautinėms konferencijoms, — skubūs veiksmai. Europos Parlamentas, Taryba ir Komisija susitaria, kad šeštojoje įtraukoje paminėtame straipsnyje nurodytai veiklai skirta suma negali viršyti 20 % bendros BUSP biudžeto skyriaus sumos. 40. Kartą per metus Tarybai pirmininkaujanti valstybė narė konsultuojasi su Europos Parlamentu dėl Tarybos dokumento, kuriame nurodyti pagrindiniai BUSP aspektai ir esminiai pasirinkimai, įskaitant ir Europos Bendrijų bendro biudžeto finansinius aspektus. Be to, pirmininkaujanti valstybė narė nuolat informuoja Europos Parlamentą apie BUSP veiksmų eigą ir jų įgyvendinimą. Kai Taryba priima kokį nors su išlaidomis susijusį BUSP sprendimą, Taryba nedelsdama kiekvienu atveju nusiunčia Europos Parlamentui numatytų išlaidų sąmatą (finansinę ataskaitą), ypač dėl trukmės, įdarbinto personalo, patalpų ir kitos infrastruktūros naudojimo, transporto įrenginių, mokymo poreikių ir saugumo įrengimų. Kas ketvirtį Komisija praneša biudžeto institucijai apie BUSP veiksmų atlikimą ir finansų prognozes likusiam metų laikotarpiui.