02019D2108 — LT — 18.11.2022 — 001.001

Šis tekstas yra skirtas tik informacijai ir teisinės galios neturi. Europos Sąjungos institucijos nėra teisiškai atsakingos už jo turinį. Autentiškos atitinkamų teisės aktų, įskaitant jų preambules, versijos skelbiamos Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje ir pateikiamos svetainėje „EUR-Lex“. Oficialūs tekstai tiesiogiai prieinami naudojantis šiame dokumente pateikiamomis nuorodomis

Iš dalies keičiamas:









▼B

TARYBOS SPRENDIMAS (BUSP) 2019/2108

2019 m. gruodžio 9 d.

kuriuo remiamas biologinės saugos ir saugumo stiprinimas Lotynų Amerikoje laikantis Jungtinių Tautų Saugumo Tarybos rezoliucijos 1540 (2004) dėl masinio naikinimo ginklų ir jų siuntimo į taikinį priemonių neplatinimo įgyvendinimo







1 straipsnis

1. Kad būtų propaguojama taika ir saugumas, taip pat veiksmingas daugiašališkumas pasauliniu ir regioniniu lygmenimis, Sąjunga siekia šių tikslų: — gerinti paramą gaunančių šalių biologinės saugos ir biologinio saugumo teisėkūros ir reguliavimo pagrindus, priimant ir užtikrinant tinkamų veiksmingų įstatymų vykdymą, kuriais draudžiama nevalstybiniams subjektams gaminti, įsigyti, turėti, kurti, transportuoti, perduoti ar naudoti biologinius ginklus ir jų siuntimo į taikinį priemones, visų pirma terorizmo tikslais, — gerinti paramą gaunančių šalių biologinę saugą ir biologinį saugumą didinant atitinkamų sektorių informuotumą, įskaitant veiksmingų vidaus priemonių, skirtų užkirsti kelią biologinių ginklų ir jų siuntimo į taikinį priemonių platinimui, vykdymo užtikrinimą.

2. Siekdama 1 dalyje nurodytų tikslų, Sąjunga vykdo projektus šiais klausimais: — techninė ir teisėkūros pagalba, skirta stiprinti biologinės saugos ir biologinio saugumo taisykles, užtikrinti tokių taisyklių suderinamumą su tarptautiniais standartais, taip pat skatinti ir stiprinti regioninį bendradarbiavimą, — informuotumo didinimas, švietimas ir mokymas biologinės saugos ir biologinio saugumo klausimais.

2 straipsnis

1. Už šio sprendimo įgyvendinimą atsakingas Sąjungos vyriausiasis įgaliotinis užsienio reikalams ir saugumo politikai (toliau – vyriausiasis įgaliotinis).

2. 1 straipsnio 2 dalyje nurodytų projektų techninį įgyvendinimą vykdo OAS / CICTE sekretoriatas. Jis šią užduotį atlieka kontroliuojamas vyriausiojo įgaliotinio. Tuo tikslu vyriausiasis įgaliotinis su OAS / CICTE sekretoriatu sudaro reikiamus susitarimus.

3. Išsamus projektų aprašymas pateikiamas šio sprendimo priede.

3 straipsnis

1. 1 straipsnio 2 dalyje nurodytiems projektams įgyvendinti skiriama orientacinė finansavimo suma yra 2 738 708,98 EUR.

2. Iš 1 dalyje nustatytos sumos finansuojamos išlaidos tvarkomos laikantis Sąjungos bendrajam biudžetui taikomų procedūrų ir taisyklių.

3. Komisija prižiūri, kad 1 dalyje nurodytos išlaidos būtų tinkamai valdomos. Tuo tikslu ji sudaro finansavimo susitarimą su OAS / CICTE sekretoriatu. Tame susitarime nustatoma, kad OAS / CICTE sekretoriatas turi užtikrinti Sąjungos įnašo matomumą, proporcingą to įnašo dydžiui.

4. 3 dalyje nurodytą finansavimo susitarimą Komisija stengiasi sudaryti kuo greičiau po šio sprendimo įsigaliojimo. Komisija praneša Tarybai apie visus sunkumus to proceso metu ir finansavimo susitarimo sudarymo datą.

4 straipsnis

Vyriausiasis įgaliotinis teikia Tarybai šio sprendimo įgyvendinimo ataskaitas, grindžiamas OAS / CICTE sekretoriato reguliariai rengiamomis ataskaitomis. Taryba tų ataskaitų pagrindu atlieka vertinimą. Komisija teikia informaciją dėl 1 straipsnio 2 dalyje nurodytų projektų finansinių aspektų.

5 straipsnis

1. Šis sprendimas įsigalioja jo priėmimo dieną.

▼M1

2. Šis sprendimas nustoja galioti 2024 m. vasario 20 d.

▼B









PRIEDAS

Projektai, kuriais remiamas biologinės saugos ir saugumo stiprinimas Lotynų Amerikoje laikantis Jungtinių Tautų Saugumo Tarybos rezoliucijos 1540 (2004) dėl masinio naikinimo ginklų ir jų siuntimo į taikinį priemonių neplatinimo

1. Įvadas ir tikslai

1.1. Įvadas

Biologinių ir toksinių ginklų konvencija įsigaliojo 1975 m. ir Lotynų Amerikoje bei Karibų jūros regione ją ratifikavo visos šalys, išskyrus vieną (Haitį). Vis dėlto, praėjus daugiau kaip keturiasdešimčiai metų daugelyje tų pačių valstybių nėra vidaus teisinės ir reguliavimo sistemos, kurios reikia BTWC visapusiškai įgyvendinti. Toje konvencijoje, be kita ko, nustatyti tam tikri biologinės saugos standartai, kuriais siekiama sumažinti bakteriologines ir kitas biologines grėsmes, kurios gali pakenkti gyvybei žemėje.

Siekiant toliau kovoti su tokiomis grėsmėmis, 2004 m. JT Saugumo Taryba priėmė Jungtinių Tautų Saugumo Tarybos rezoliuciją 1540 (toliau – JT ST rezoliucija 1540 (2004)). Pagal tą rezoliuciją visos valstybės turi imtis veiksmingų priemonių ir užtikrinti jų vykdymą, kad nustatytų vidaus kontrolę siekiant užkirsti kelią branduolinių, cheminių ir biologinių ginklų ir jų siuntimo į taikinį sistemų platinimui. Pagal JT ST rezoliucijos 1540 (2004) 3a rezoliucinę dalį tokios priemonės apima tinkamos susijusių medžiagų kontrolės nustatymą ir šiuo tikslu tinkamų veiksmingų priemonių parengimą ir taikymą, kad būtų tvarkoma šių gaminamų, naudojamų, saugomų ar transportuojamų objektų apskaita ir užtikrinamas jų saugumas.

Kas penkerius metus 1540 komitetas išsamiai apžvelgia valstybių narių pastangas įgyvendinant įsipareigojimus pagal JT ST rezoliuciją 1540 (2004). 2016 m. išsamios apžvalgos galutiniame dokumente padaryta tam tikrų svarbių išvadų. Pirma, dokumente pastebima, kad valstybės narės padarė tam tikrą pažangą užtikrindamos padidintos rizikos medžiagų saugumą ir apsaugodamos jas, tačiau šiose srityse tebėra spragų. Antra, Komitetas pažymėjo, kad pastangos tvarkyti medžiagų, susijusių biologiniais ginklais, apskaitą ir užtikrinti jų saugumą atsilieka nuo pastangų apsaugoti medžiagas, susijusias su branduoliniais ir cheminiais ginklais. Trečia, Komitetas pažymėjo, kad valstybių vykdomas priemonių įgyvendinimas, kurį paraginta vykdyti JT ST rezoliucija 1540 (2004), nuo 2011 m. netapo intensyvesnis. Todėl Komitetas padarė išvadą, kad valstybės turėtų imtis skubių veiksmų, kad būtų patvirtintos priemonės siekiant tvarkyti medžiagų, susijusių su biologiniais ginklais, apskaitą ir užtikrinti jų saugumą.

Incidentas, susijęs su patogeninės biologinės medžiagos panaudojimu ir galimu plitimu, nesvarbu, ar dėl subjekto ketinimo padaryti žalą tikslinei gyventojų grupei, ar dėl gamtinės kilmės priemonių, gali sukelti didelę žalą žmonėms, ekonominę ir politinę žalą Amerikos valstybių organizacijos (OAS) regione. Atsižvelgdama į tą galimą grėsmę, OAS siekė didinti informuotumą apie biologinę saugą ir biologinį saugumą ir pajėgumus Šiaurės ir Pietų Amerikoje. Pavyzdžiui, nuo 2009 m. Amerikos valstybių Kovos su terorizmu komitetas (OAS / CICTE) per savo sekretoriatą (toliau – Sekretoriatas) surengė keletą nacionalinių biologinių incidentų krizių valdymo pratybų, kuriomis siekta didinti informuotumą apie grėsmes, susijusias su biologiniu saugumu, ir suburti pareigūnus ir agentūrų bei organizacijų atstovus mokytis koordinuoti savo atsaką į biologinį incidentą. Be to, keletas OAS valstybių narių pateikė Sekretoriatui konkrečius prašymus dėl pagalbos rengiant ar atnaujinant nacionalinius biologinių avarijų likvidavimo planus.

Šios ir kitos pastangos stiprinti parengties biologiniams incidentams ir reagavimo į juos pajėgumus davė reikšmingų rezultatų, tačiau daugelio OAS valstybių narių dalyvavimas ir investavimas į biologinę saugą ir biologinį saugumą tebėra nepakankamas. Apie tai byloja reikalingos struktūros, pajėgumų ir teisinių sistemų siekiant veiksmingai nustatyti biologinį incidentą ir į jį reaguoti trūkumas. Dėl didelio ir neproporcingo mirusiųjų nuo pasaulinio H1N1 viruso protrūkio skaičiaus 2009 m. Šiaurės ir Pietų Amerikoje išryškėja pirmiau nurodytos silpnosios vietos ir pabrėžiama būtinybė daugiau dėmesio skirti biologinei saugai ir biologiniam saugumui. Pavyzdžiui, manoma, kad Šiaurės ir Pietų Amerikoje nuo 2009 m. H1N1 kiaulių gripo mirė daugiau žmonių nei likusioje pasaulio dalyje.

Vyriausybių dalyvavimo regione biologinės saugos ir biologinio saugumo klausimais stygių lemia keli veiksmai, įskaitant nepakankamą politikos formuotojų informuotumą apie grėsmę ir galimus didelio masto biologinio incidento kaštus; su saugumu susijusius prioritetus, kuriems reikia varžytis dėl turimų nacionalinio lygmens išteklių ir neatsiejamus sunkumus, susijusius su integruoto nacionalinio parengties biologiniams incidentams ir reagavimo į tuos incidentus pajėgumų plėtojimu. Šie sunkumai rodo, kad OAS regione reikia koordinuoto reagavimo į biologinius incidentus. Į tokį reagavimą turėtų įsitraukti įvairūs nacionalinio ir vietos lygmens subjektai, įskaitant vyriausybines ministerijas (sveikatos priežiūros, žemės ūkio, saugumo, teisingumo, gynybos, žvalgybos, transporto, užsienio reikalų, tarptautinės prekybos, ekonomikos, mokslo ir technologijų ir kt.), teisėsaugos bendruomenė ir kitos pirmojo reagavimo pajėgos, privačiojo sektoriaus subjektai (visų pirma pramonės sektorius ir akademinė bendruomenė) ir pilietinė visuomenė.

1.2. Tikslai

Viso šio trejų metų projekto metu CICTE siekia gerinti biologinę saugą ir biologinį saugumą paramą gaunančiose šalyse laikantis JT ST rezoliucijos 1540 (2004), visų pirma veiksmingų priemonių, skirtų užkirsti kelią biologinių ginklų ir jų siuntimo į taikinį priemonių platinimui, nustatymą ir vykdymo užtikrinimą.

Techninė pagalba ir bendradarbiavimas su valstybėmis narėmis, kurios remia bendrą projekto tikslą, bus grindžiami šiais pagrindiniais tikslais:

— sugriežtinti biologinės saugos ir biologinio saugumo standartai paramą gaunančiose šalyse,

— sustiprintos ir su esamais tarptautiniais standartais suderintos teisinės ir reguliavimo sistemos biologinės saugos ir biologinio saugumo srityje,

— sustiprinta bendra veikla ir bendradarbiavimas, visų pirma atliekant tarpusavio vertinimą įgyvendinant Rezoliuciją 1540,

— sudarytos palankesnės sąlygos vykdyti tęstinį mokymą biologinės saugos ir biologinio saugumo srityje.

2. Įgyvendinimo agentūros atranka ir veiksmų koordinavimas su kitomis atitinkamomis finansavimo iniciatyvomis

2.1. Įgyvendinimo agentūra – Amerikos valstybių organizacija (OAS)

Nuo 2005 m. OAS aktyviai remia valstybių narių pastangas Šiaurės ir Pietų Amerikoje ginklų neplatinimo srityje. 2010 m. CICTE sekretoriatui buvo suteikti specialūs įgaliojimai parengti programą, kuri padėtų įgyvendinti JT ST rezoliuciją 1540 (2004). Todėl JT nusiginklavimo reikalų biuras (UNODA), JT ST rezoliucijos 1540 komiteto ekspertų grupė ir OAS / CICTE sekretoriatas sudarė strateginę partnerystę, skirtą techninės pagalbos ir gebėjimų stiprinimo bandomajam projektui Šiaurės ir Pietų Amerikoje įgyvendinti siekiant palengvinti valstybių narių pastangas įgyvendinti įvairias sritis, kurioms taikoma JT ST rezoliucija 1540 (2004).

Vienas iš pagrindinių OAS / CICTE tikslų – bendradarbiauti su šalimis, kurių vyriausybės visapusiškai dalyvauja cheminės, biologinės, radiologinės ir branduolinės (ChBRB) gynybos medžiagų fizinės apsaugos ir apskaitos veikloje, kuri yra šių valstybių veiklos ginklų neplatinimo srityje dalis. Kitas tikslas – siekti padėti paramą gaunančioms valstybėms įgyvendinti JT ST rezoliuciją 1540 (2004) nustatant konkrečius poreikius ir sunkumus, kad būtų pritaikyta teisinė pagalba ir specializuota gebėjimų stiprinimo veikla, kuria siekiama stiprinti valstybių narių prevencinę sistemą, skirtą užkirsti kelią nevalstybiniams subjektams ChBRB naudoti medžiagas.

Regioninis kontekstas, kurį suteikia OAS, turi lyginamąjį pranašumą dėl grėsmių tarpvalstybinio pobūdžio, o tai reiškia, kad kaimyninėms šalims reikia bendradarbiauti siekiant įveikti šiuos sunkumus. CICTE regioninis požiūris į šiuos klausimus užtikrins nuoseklumą, kad pastangos nebūtų dubliuojamos ir būtų užtikrintas kuo didesnis veiksmingumas. Šiuo atžvilgiu OAS kaip pirmaeilė regioninė organizacija Šiaurės ir Pietų Amerikoje užima unikalią padėtį pusrutulyje, ir gali pademonstruoti veiksmingumą dėl jos esamo nacionalinių kontaktinių centrų tinklo; jos plataus dalyvavimo regione ir gebėjimo dirbti šioje srityje su siūlomomis paramą gaunančiomis šalimis.

Apskritai, OAS / CICTE gaudžiai bendradarbiavo su daugelio OAS valstybių narių vyriausybėmis ir pasiekė svarbių rezultatų biologinės saugos ir biologinio saugumo srityje. Pavyzdžiui, OAS / CICTE padėjo valstybėms narėms įvairiais būdais, kaip antai:

— rengiant nacionalinius veiksmų planus Rezoliucijai 1540 įgyvendinti bei stiprinant teisines ir reguliavimo sistemas,

— stiprinant gebėjimus užkirsti kelią neteisėtai prekybai branduolinėmis, radiologinėmis, cheminėmis ir biologinėmis medžiagomis bei jų kontrabandai ir kovoti su jomis,

— skatinant keitimąsi veiksminga patirtimi pasitelkiant tarpusavio vertinimo metodiką ir

— palengvinant koordinavimą politiniu lygmeniu siekiant nustatyti regioninio ir subregioninio bendradarbiavimo sritis.

2.2. Koordinavimas su kitomis atitinkamomis finansavimo iniciatyvomis

Paprastai OAS / CICTE savo veiklą koordinuoja su kitomis agentūromis ir organizacijomis, gaunančiomis finansavimą tiek iš tų pačių, tiek iš kitų paramą teikiančių vyriausybių ir tarptautinių organizacijų. Organizacijų, gaunančių paramą iš Europos Sąjungos darbui, susijusiam su veikla, siūloma pagal šį projektą, atveju, Jungtinių Tautų nusiginklavimo reikalų biuras (UNODA), JT ST rezoliucijos 1540 komitetas ir jo ekspertų grupė ir Biologinių ir toksinių ginklų konvencijos įgyvendinimo rėmimo padalinys (BTWC įgyvendinimo rėmimo padalinys) yra tiesiogiai susiję su projektu ir reikėtų atkreipti dėmesį, kad OAS / CICTE jau glaudžiai bendradarbiauja su jais. Veiklos koordinavimą su šiomis įstaigomis vykdys valdymo grupė, įsikūrusi OAS būstinėje, siekiant užtikrinti, kad visos pastangos būtų papildomo pobūdžio ir kad būtų išvengta dubliavimo, o projekto veiksmai bus suderinti su Rezoliucijos 1540 ir BTWC įsipareigojimų vykdymu.

Šiuo atžvilgiu OAS / CICTE mano, kad projektas akivaizdžiai atitinka 2019 m. Europos Vadovų Tarybos sprendimą remti Biologinių ir toksinių ginklų konvencijos įgyvendinimą už Europos Sąjungos ribų (toliau – Sprendimas). Siūlomu projektu būtų dar labiau remiamas Sprendimo įgyvendinimas padedant sumažinti biologinių ir toksinių ginklų platinimo regione grėsmę. Tokiu būdu, įgyvendinant projektą būtų atsižvelgiama į sparčią gyvybės mokslų pažangą, siekiant užtikrinti, kad vyriausybių kovos su tokiomis grėsmėmis teisinės ir reguliavimo sistemos atitiktų galiojančius tarptautinius standartus. Taigi, projektu būtų padedama užtikrinti, kad OAS valstybės narės būtų tinkamai pasirengusios greitai reaguoti į galimas grėsmes.

Kalbant apie politikos raidą, OAS / CICTE tęs darbą šioje srityje savo eilinėse sesijose ir OAS nuolatinės tarybos pusrutulio saugumo komiteto posėdžiuose.

Pagrindinis šio pasiūlymo tikslas – gerinti biologinę saugą ir biologinį saugumą paramą gaunančiose šalyse didinant atitinkamų sektorių informuotumą ir stiprinant jų gebėjimus, laikantis JT ST rezoliucijos 1540 (2004), įskaitant veiksmingų vidaus priemonių, skirtų užkirsti kelią biologinių ginklų ir jų siuntimo į taikinį priemonių platinimui, vykdymo užtikrinimą. Tos pastangos bus skirtos viešajame ir privačiajame sektoriuose biologinės saugos ir biologinio saugumo srityje dirbantiems gyvybės mokslininkams, taip pat politikos formuotojams ir teisės aktų leidėjams. Ši veikla apima gyvybės mokslininkų mokymo kursus paramą gaunančiose šalyse, taip pat internetinių mokymo kursų rengimą, kad būtų galima pasiekti dar daugiau naudos gavėjų regione. OAS / CICTE vykdys šią veiklą ją derindamas su strateginiais partneriais, o siekiant užtikrinti, kad darbuotojai atitiktų visus techninius reikalavimus, kaip nurodyta metodikos skirsnyje, itin specializuotam mokymui rengti ir užduotims atlikti OAS taip pat gali sudaryti sutartis dėl trumpalaikės paramos su ekspertais, instruktoriais ir mokslo darbuotojais ir šiose srityse bendradarbiauti su savo partneriais (įskaitant BTWC-ISU, UNODA, OIE ir Europos Sąjungą) bei akademine bendruomene, be kita ko, jei įmanoma, remdamasi tų organizacijų turimais sąrašais.

3. Projekto aprašymas

3.1. Aprašymas

Mūsų pasiūlymo tikslas – gerinti biologinę saugą ir biologinį saugumą paramą gaunančiose šalyse laikantis JT ST rezoliucijos 1540 (2004) ir toliau didinti paramą gaunančių valstybių gebėjimą veiksmingai numatyti didelio masto incidentus, susijusius su biologine medžiaga, neatsižvelgiant į tai, ar jie yra žmogaus sukelti ar gamtinės kilmės, ir į juos reaguoti. Projektu taip pat būtų gerinamas tarpžinybinis ir tarptautinis bendradarbiavimas ir OAS valstybių narių keitimasis informacija, siekiant pasirengti biologiniams incidentams ir į juos reaguoti. Be to, projektu siekiama pašalinti kai kuriose tikslinėse šalyse šiuo metu esančias teisėkūros spragas ir papildyti jų pastangas įgyvendinti BTWC.

Projektas suburs ne daugiau kaip aštuonių OAS valstybių narių atsakingas nacionalines valdžios institucijas, atitinkamus privačiojo sektoriaus ir pilietinės visuomenės atstovus ir kvalifikuotus tarptautinius ekspertus, kad jie išnagrinėtų, kokių galima imtis veiksmų didesniems biologinės saugos ir biologinio saugumo pajėgumams tose valstybėse ir apskritai OAS regione užtikrinti. Įgyvendinant projektą bus laikomasi dvikrypčio požiūrio, apimančio tiek nacionalinę, tiek subregioninę veiklą. Įgyvendinant projektą bus siekiama remtis ankstesne Sekretoriato darbo patirtimi šioje srityje Šiaurės ir Pietų Amerikoje ir pasinaudoti tvirtu ryšių ir partnerių tinklu (ypač viešajame sektoriuje). Nacionaliniu lygmeniu daugiausia pastangų bus sutelkta į darbą su atskiromis OAS valstybėmis narėmis, siekiant sustiprinti nacionalinius gebėjimus, parengti teisės aktus ir taisykles ir konkrečiai šaliai skirtus veiksmų planus veiklos pajėgumams stiprinti.

Regioniniu lygmeniu gebėjimų stiprinimo veikla bus daugiausia susijusi su keitimosi informacija ir gerąja patirtimi skatinimu, taip pat struktūrinių, materialinių ir funkcinių parametrų nustatymu taikant regioninį požiūrį.

Be to, projektu bus siekiama pasinaudoti pastaraisiais metais išplėtotu tarpusavio vertinimo procesu, pagal kurį valstybės savanoriškai susitaria bendradarbiauti, kad tarpusavyje įvertintų savo stipriąsias ir silpnąsias puses įgyvendinant įsipareigojimus pagal Rezoliuciją 1540, ir nustatyti veiksmingą praktiką ir sritis tolesniam dvišaliam bendradarbiavimui. Kadangi Čilė ir Kolumbija (2017 m.), Dominikos Respublika ir Panama (2019 m.) ir Paragvajus ir Urugvajus (visai neseniai 2019 m.) sėkmingai atliko tarpusavio vertinimą dėl Rezoliucijos 1540 įgyvendinimo, siūlome šioms trims šalių poroms teikti konkrečią tolesnę paramą ir toliau bendradarbiauti su jomis. Vykdydami tokią veiklą mes siektume stebėti, kaip toliau plėtojami tarp šių valstybių atliekant tarpusavio vertinimą užmegzti artimi dvišaliai ryšiai, ir toliau skatinti šių šalių parodytą pasiryžimą tęsti bendradarbiavimą įgyvendinant įsipareigojimus pagal Rezoliuciją 1540 pasibaigus pradiniam tarpusavio vertinimui. Taip pat siūlytume skatinti šalis, kurios dar neatliko tokio vertinimo, pavyzdžiui, Meksiką ir galbūt kitas partneres regione, atlikti papildomą tarpusavio vertinimą, kurį atliekant daug dėmesio būtų skiriama biologinei saugai ir biologiniam saugumui. Galiausiai siektume peržiūrėti esamus tarpusavio vertinimo procesus, siekdami paskatinti ir sustiprinti nuolatinį šalių bendradarbiavimą, propaguoti geriausią patirtį ir techninių dokumentų skelbimo praktiką (be valstybių pateiktų galutinių ataskaitų), kad būtų atsižvelgta į remiantis šiuo pagrindu padarytą pažangą.

3.2. Metodika

3.2.1. Organizacinė struktūra

Šį projektą įgyvendins OAS / CICTE, veiklą derinant su remiančiomis OAS valstybėmis narėmis. Už projekto įgyvendinimą atsakingą OAS / CICTE valdymo grupę sudarys trys darbuotojai ir už administracinę / finansinę paramą atsakingas asistentas, dirbantys pagrindinėje OAS būstinėje Vašingtone; savo veiklą jie derins su pasamdytais išorės darbuotojais, atsižvelgiant į konkrečią veiklą, kurią numatyta vykdyti; jų veiklą bendrai prižiūrės ir jiems vadovaus CICTE vykdomasis sekretorius.

Pasamdyti išorės darbuotojai bus, be kita ko, teisės specialistas, kuris įgyvendins projekto teisinės pagalbos dalį. Itin specializuotam mokymui rengti ir užduotims atlikti OAS taip pat gali sudaryti sutartis dėl trumpalaikės paramos su ekspertais, instruktoriais ir mokslo darbuotojais, esančiais kitų techninių partnerių organizacijų, įskaitant BTWC-ISU, UNODA, OIE ir Europos Sąjungą, ekspertų sąrašuose.

Iš pradžių OAS / CICTE programos valdymo grupė savo veiklą tiesiogiai derins su valstybių narių, kurios anksčiau prašė paramos dėl JT ST rezoliucijos 1540 (2004), nacionalinėmis valdžios institucijomis. Kai kuriais atvejais OAS yra sudariusi bendradarbiavimo susitarimus, kad padėtų valstybėms narėms įgyvendinant Rezoliuciją 1540, kurie bus techninės paramos pagrindas.

3.2.2. Techninis požiūris

Pateikus prašymus dėl teisėkūros ir techninės paramos siekiant stiprinti taisykles biologinės saugos ir biologinio saugumo srityje, teisės specialistas, savo veiklą derindamas su projekto valdymo grupe ir atitinkamomis paramą gaunančių šalių institucijomis, per teisėkūros ir techninės paramos misijas turės iš pradžių įvertinti ir išnagrinėti galiojančius teisės aktus ir taisykles, kad nustatytų konkrečias spragas ir šalies prioritetus. Remiantis šiuo vertinimu, konkretūs veiksmai, susiję su įstatymų ir taisyklių tobulinimu biologinės saugos ir biologinio saugumo srityje, kurie turi būti įgyvendinti prioriteto tvarka ir kurie bus tiesiogiai remiami pagal šį projektą, be kita ko, galėtų būti:

— paramą gaunančių šalių galiojančių teisės aktų ir taisyklių analizė siekiant nustatyti konkrečias spragas,

— eksporto kontrolės sąrašo parengimas ir priėmimas,

— nacionalinio reagavimo į biologines grėsmes veiksmų plano parengimas ir priėmimas,

— nacionalinių gairių dėl biologinių medžiagų apsaugos nuo atsitiktinio ar sąmoningo platinimo, taip pat dėl jų tinkamo ir saugaus laikymo ir transportavimo, įskaitant jų vidaus saugumą, parengimas.

Regioninio bendradarbiavimo skatinimo ir stiprinimo veikla, be kita ko, būtų:

— tolesnės gebėjimų didinimo ir bendradarbiavimo veiklos, skirtos regiono šalims, kurios atliko tarpusavio vertinimą dėl JT ST rezoliucijos 1540 įgyvendinimo, plėtojimas,

— papildomas tarpusavio vertinimas, kurį atliekant daug dėmesio būtų skiriama biologinei saugai ir biologiniam saugumui,

— techninių dokumentų apie veiklą, susijusią su tarpusavio vertinimu, rengimas ir skelbimas.

Siekiant lygiagrečiai su techninės ir teisėkūros paramos bei regioninio bendradarbiavimo dalimi įgyvendinti pasiūlymo dalį, susijusią su informuotumo didinimu, švietimu ir mokymu biologinės saugos ir biologinio saugumo srityje, kiekvienoje paramą gaunančioje šalyje bus rengiamas mokymo kursas. Šiuos mokymo kursus koordinuos OAS / CICTE valdymo grupė, o juos rengs tarptautiniai ekspertai. Šių kursų tikslas – stiprinti gebėjimus ir iš įvairių paramą gaunančių šalių mokslo įstaigų suburti instruktorių grupę, kuri galėtų skleisti žinias apie biologinės saugos ir biologinio saugumo principus ir geriausią biologinės rizikos valdymo laboratorinę patirtį, priemones ir metodus, taikomus laboratorijose ir mokslo įstaigose.

OAS / CICTE bendradarbiaus su mokslininkais ir tyrėjais, kad būtų parengtas internetinis mokymo kursas, kuris padėtų tobulinti dabartinius išteklius, skirtus toliau skleisti žinias ir didinti gyvybės mokslų srities mokslininkų, mokytojų, studentų bei tyrėjų ir kitų susijusių suinteresuotųjų subjektų informuotumą apie biologinę saugą, biologinį saugumą ir bioetiką.

Be to, per techninės ir teisėkūros pagalbos misijas ir vykdant pasiūlyme numatytą regioninę bei subregioninę veiklą, bus vykdoma informavimo ir informuotumo didinimo veikla biologinės saugos, biologinio saugumo, JT ST rezoliucijos 1540 (2004) ir BWC įgyvendinimo srityse, skirta politikos formuotojams, parlamentarams ir pramonės atstovams.

3.2.3. Lyčių perspektyva

OAS / CICTE per savo Rezoliucijos 1540 programą atlieka svarbų vaidmenį padėdama valstybėms narėms plėtoti gebėjimus įgyvendinti JT ST rezoliuciją 1540 (2004) ir kovoti su ginklų platinimu, taip pat skatinti lyčių lygybę. Visi šie rezultatai padeda siekti JT darnaus vystymosi tikslų ir papildo OAS valstybių narių pastangas įgyvendinti atitinkamas priemones pasaulinio nusiginklavimo ir ginklų neplatinimo režimo srityse.

OAS / CICTE užtikrins lyčių lygybę vykdydama įdarbinimo procesą, skirtą padėti paramą pagal projektą gaunančioms šalims, ir skatins paramą gaunančias šalis prasmingai įtraukti moteris visuose projekto etapuose. Visada dedamos ypatingos pastangos atsižvelgti į lyčių aspektą ir visuose aptariamuose klausimuose centrinę vietą skirti moterims.

3.2.4. Išorinis veiksmų koordinavimas

Projekto vykdymo metu OAS koordinuos veiksmus ir bendradarbiaus ne tik su viso regiono nacionalinėmis valdžios institucijomis, bet ir su kitomis institucijomis ir organizacijomis. Toliau išvardyti subjektai gali būti pajėgūs teikti paramą konkrečiais klausimais ir padėti propaguoti iniciatyvą regione:

— Jungtinių Tautų nusiginklavimo reikalų biuras (UNODA), įskaitant Biologinių ginklų konvencijos įgyvendinimo rėmimo padalinį,

— Saugumo Tarybos komitetas, įsteigtas pagal JT ST rezoliuciją 1540 (2004), ir jo ekspertų grupė,

— Pasaulinė gyvūnų sveikatos organizacija (OIE),

— Pasaulio sveikatos organizacija (PSO), įskaitant Visos Amerikos sveikatos organizaciją (PAHO),

— Pilietinės visuomenės organizacijos, akademinė bendruomenė ir privačiojo sektoriaus organizacijos, kurių tikslai atitinka šio pasiūlymo tikslus, įskaitant Sandia National Laboratory , Subcomisión de Bioseguridad y Bioscustodia de la Asociación Argentina de Microbiología , James Martin Center CNS , Asociación Latinoamericana de Biocontención y Biocustodia .

3.3. Projekto tikslai ir veikla

1 tikslas. Sugriežtinti biologinės saugos ir biologinio saugumo standartai paramą gaunančiose šalyse.

Pagalbinė veikla

— 1.1 veikla. Kiekvienoje šalyje atlikti po techninės pagalbos misiją su agentūromis, veikiančiomis biologinės saugos ir biologinio saugumo srityje, siekiant įvertinti poreikius ir parengti vertinimo ataskaitą.

— 1.2 veikla. Remiantis poreikiais ir ištekliais, padėti vykdyti mokymus vienoje iš šių sričių ar jose abiejose: eksporto kontrolės sąrašo priėmimas arba nacionalinio reagavimo į biologines grėsmes veiksmų plano priėmimas. Pateikti vertinimo ataskaitą.

— 1.3 veikla. Parengti nacionalines gaires dėl biologinių medžiagų apsaugos nuo atsitiktinio ar sąmoningo platinimo, taip pat nacionalines gaires dėl jų tinkamo ir saugaus laikymo ir transportavimo, įskaitant jų vidaus saugumą.

Numatomi rezultatai

— Parengta vertinimo ataskaita su rekomendacijomis kiekvienai šaliai ir kiekvienai agentūrai.

— Eksporto kontrolės sąrašas, sudarytas atsižvelgiant į šalių poreikius.

— Kiekvienai šaliai parengta nacionalinio veiksmų plano vertinimo ataskaita ir biologinių grėsmių, atsitiktinių įvykių, saugaus laikymo ir transportavimo gairės.

2 tikslas. Sustiprintos ir su esamais tarptautiniais standartais suderintos teisinės ir reguliavimo sistemos biologinės saugos ir biologinio saugumo srityje.

Pagalbinė veikla

— 2.1 veikla. Kiekvienoje paramą gaunančioje šalyje peržiūrėti esamas teisinę ir reguliavimo sistemas, kad būtų nustatytos spragos ir prioritetinės sritys, kuriose reikalinga pagalba.

— 2.2 veikla. Prireikus teikti teisėkūros pagalbą, įskaitant teisės aktų ir taisyklių rengimą siekiant įgyvendinti eksporto kontrolės sąrašus ir (arba) nacionalinius veiksmų planus.

— 2.3 veikla. Sudaryti ir paskelbti dokumentą su biologinės rizikos valdymo laboratorijose ir tyrimo institutuose geriausios laboratorinės patirties, priemonių ir metodų gairėmis ir jį platinti, siekiant didinti atitinkamų suinteresuotųjų subjektų informuotumą apie gerąją patirtį.

Numatomi rezultatai

— Bent viena teisėkūros pagalbos misija kiekvienai šaliai teikiant paramą eksporto kontrolės sąrašo ir (arba) nacionalinių veiksmų planų srityje ir (arba) rengiant atitinkamus teisės aktus / taisykles.

— Paskelbti geriausios laboratorinės patirties pavyzdžiai, sudaryti iš įvairių komponentų: akademinės dalies, techninės dalies ir įvairių metodų.

3 tikslas. Sustiprinta bendra veikla ir bendradarbiavimas, visų pirma vykdant tarpusavio vertinimus Rezoliucijos 1540 kontekste.

Pagalbinė veikla

— 3.1 veikla. Sudaryti palankesnes sąlygas atlikti ne daugiau kaip tris naujus tarpusavio vertinimus, kuriuose daug dėmesio būtų skiriama biologinei saugai ir biologiniam saugumui.

— 3.2 veikla. Surengti tris dvišalius darbinius seminarus tęsiant veiklą po regione jau įvykdytų tarpusavio vertinimų Rezoliucijos 1540 srityje.

— 3.3 veikla. Rengti ir skelbti techninius dokumentus apie veiklą, susijusią su tarpusavio vertinimu.

— 3.4 veikla. Surengti regioninę konferenciją biologinės saugos ir biologinio saugumo klausimais, be kita ko, siekiant pagerinti veiksmų koordinavimą ir skatinti keitimąsi informacija.

— 3.5 veikla. Surengti regioninę konferenciją dėl JT ST rezoliucijos 1540 (2004) įgyvendinimo Šiaurės ir Pietų Amerikoje statuso.

Numatomi rezultatai

— Sudarytos palankesnės sąlygos šešioms paramą gaunančioms šalims atlikti tarpusavio vertinimą.

— Parengta ir paskelbta su tarpusavio vertinimu susijusių tolesnių veiksmų ataskaita, skirta Čilei / Kolumbijai, Dominikos Respublikai / Panamai ir Paragvajui / Urugvajui.

— Pagerintas paramą gaunančių šalių agentūrų, susijusių su biologine sauga ir biologiniu saugumu, veiksmų koordinavimas.

4 tikslas. Sudarytos palankesnės sąlygos vykdyti tęstinį mokymą biologinės saugos ir biologinio saugumo srityje.

Pagalbinė veikla

— 4.1 veikla. Sukurti biologinės saugos ir biologinio saugumo instruktorių tinklą kiekvienoje paramą gaunančioje šalyje.

— 4.2 veikla. Parengti ir išplėtoti mokslininkų mokymo modulį, kuris padėtų sumažinti pavojų, kad atliekant mokslinius tyrimus gali būti netinkamai naudojamos medžiagos ir įranga.

— 4.3 veikla. Koordinuoti veiksmus su atitinkamais nacionaliniais mokymo institutais, kad būtų skatinama į mokymo programas įtraukti modulius ir (arba) medžiagą, susijusius su biologine sauga ir biologiniu saugumu, įskaitant JT ST rezoliucijos 1540 (2004) ir BWC įgyvendinimą.

— 4.4 veikla. Suorganizuoti ir pravesti ne daugiau kaip aštuonis mokymo kursus biologinės saugos ir biologinio saugumo klausimais (po vieną kiekvienai paramą gaunančiai šaliai).

Numatomi rezultatai

— Kiekvienoje šalyje sukurtas biologinės saugos ir biologinio saugumo instruktorių ir specialistų tinklas.

— Sukurti atviri internetiniai kursai ir pravestas mokymas pagal šešis kursus.

— Apmokyti su biologiniu saugumu ir biologine sauga susijusių agentūrų mokslininkai paramą gaunančiose šalyse.

4. Paramos gavėjai

Tiesioginiai paramos gavėjai pagal 1–4 tikslus – už biologinį saugą ir biologinį saugumą biologinį saugumą atsakingos įstaigos ir institucijos kiekvienoje paramą gaunančioje šalyje (ne daugiau kaip aštuonios valstybės, priklausomai nuo gautų lėšų: Argentina, Čilė, Kolumbija, Dominikos Respublika, Meksika, Panama, Paragvajus ir Urugvajus). Sukūrus internetinį mokymo kursą ir šias temas įtraukus į universitetų mokymo programas, bus pasiektas dar didesnis paramos gavėjų skaičius.

5. Europos Sąjungos matomumas

OAS / CICTE įvairiomis priemonėmis užtikrins, kad visų rūšių projekto veikloje būtų pripažįstama Sąjungos finansinė parama projektui. ES parama bus akcentuojama pranešimuose spaudai, socialinėse medijose ir interviu naujienų žiniasklaidoje didelio matomumo renginių proga. Visa paramą gaunančioms šalims suteikta įranga, spausdinta medžiaga ar kompiuterių programinė įranga bus ženklinama kaip finansuojama Sąjungos. Projekto darbuotojai dėvės ES logotipą ir (arba) vėliavą ant visų kepurių, darbo drabužių ar uniformų taikant aiškų prekių ženklo kūrimo metodą. Apie Sąjungos paramą bus aiškiai skelbiama ir ji bus matoma OAS interneto svetainėse ir publikacijose, susijusiose su projektu ir remiamomis programomis.

6. Trukmė

Numatoma projekto vykdymo trukmė yra 36 mėnesiai.

7. Bendra sąranga

Projekto techninį įgyvendinimą vykdys OAS / CICTE per savo esamą Rezoliucijos 1540 programą.

8. Partneriai

OAS / CICTE projektą įgyvendins partnerystėje su paramą gaunančių šalių nacionalinėmis valdžios institucijomis, bendradarbiaudamas su strateginiais partneriais.

9. Ataskaitų teikimas

Aprašomosios pažangos ataskaitos ir finansinės būklės ataskaitos bus teikiamos kas ketvirtį, kad būtų galima tinkamai ir laiku vykdyti stebėseną ir įvertinimą, o OAS / CICTE palaikys glaudžios ryšius su paramos teikėju.