02001R0999 — LT — 14.12.2019 — 053.001

Šis tekstas yra skirtas tik informacijai ir teisinės galios neturi. Europos Sąjungos institucijos nėra teisiškai atsakingos už jo turinį. Autentiškos atitinkamų teisės aktų, įskaitant jų preambules, versijos skelbiamos Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje ir pateikiamos svetainėje „EUR-Lex“. Oficialūs tekstai tiesiogiai prieinami naudojantis šiame dokumente pateikiamomis nuorodomis

Iš dalies keičiamas:





Iš dalies keičiamas:





Pataisytas:









▼B

EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTAS (EB) Nr. 999/2001

2001 m. gegužės 22 d.

nustatantis tam tikrų užkrečiamųjų spongiforminių encefalopatijų prevencijos, kontrolės ir likvidavimo taisykles







I SKYRIUS

BENDROSIOS NUOSTATOS

1 straipsnis

Taikymo sritis

1. Šis reglamentas nustato užkrečiamųjų spongiforminių encefalopatijų prevencijos, kontrolės ir likvidavimo tarp gyvūnų taisykles. Jis taikomas gyvų gyvūnų auginimui, gyvūninės kilmės maisto produktų gamybai ir pateikimui į rinką bei tam tikrais specifiniais atvejais – eksportuojamoms prekėms.

2. Šis reglamentas nėra taikomas:

a) kosmetikos ar medicinos produktams ar medicinos prietaisams ar jų pradinėms vaistinėms medžiagoms ar tarpiniams produktams;

b) produktams, kurie nėra skirti žmonių maistui, gyvūnų pašarui ar trąšoms arba jų pradinėms vaistinėms medžiagoms ar tarpiniams produktams;

c) gyvūninės kilmės produktams, skirtiems parodoms, mokymui, moksliniams tyrimams, specialioms studijoms ar analizei, jei vėliau šie produktai nesuvartojami žmonių arba gyvūnų ir kurie skiriasi nuo moksliniams projektams įgyvendinti skirtų produktų;

d) atlikti gyvų gyvūnų mokslinius tyrimus.

2 straipsnis

Gyvų gyvūnų ir gyvūninės kilmės produktų atskyrimas

Siekiant išvengti kryžminės taršos arba pakaitos tarp gyvų gyvūnų ar gyvūninės kilmės produktų, nurodytų 1 straipsnio 1 dalyje, ir gyvūninės kilmės produktų, nurodytų 1 straipsnio 2 dalies a, b ir c punktuose, ar gyvų gyvūnų, nurodytų 1 straipsnio 2 dalies d punkte, jie visą laiką laikomi atskirai, nebent tokie gyvi gyvūnai yra auginami, o gyvūninės kilmės produktai yra gaminami esant toms pačioms sąlygoms užtikrinant sveikatos apsaugą nuo USE.

Atsižvelgiant į 24 straipsnio 2 dalyje nustatytą tvarką, patvirtinamos šio straipsnio įgyvendinimo taisyklės.

3 straipsnis

Sąvokų apibrėžimai

1. Šiame reglamente taikomi šių sąvokų apibrėžimai:

a) USE – visos užkrečiamosios, spongiforminės encefalopatijos, išskyrus tas, kurios yra paplitusios žmonių tarpe;

b) pateikimas į rinką – bet kuri operacija, kai trečiajai Bendrijos šaliai ketinama parduoti gyvus gyvūnus arba gyvūninės kilmės produktus, nurodytus šiame reglamente, arba bet kuris kitas tiekimas tokiai trečiajai šaliai, prieš jai sumokant arba atleidžiant ją nuo mokesčių, arba sandėliavimas numatant tiekti tokiai trečiajai šaliai;

c) gyvūninės kilmės produktai – bet kuris produktas gautas iš gyvūno arba turintis produktą, gautą iš bet kurio gyvūno, kaip nurodyta Direktyvos 89/662/EEB ( 1 ) arba Direktyvos 90/425/EEB ( 2 ) nuostatose;

d) pradinės medžiagos – žaliavos arba bet kuris kitas gyvūninės kilmės produktas, kurį naudojant arba iš kurio pagaminami produktai, nurodyti 1 straipsnio 2 dalies a ir b punktuose;

e) kompetentinga institucija – valstybės narės centrinė institucija, kompetentinga užtikrinti šio reglamento reikalavimų laikymąsi, arba bet kuri institucija, perimanti kompetenciją iš centrinės institucijos, ypač kontroliuojant pašarus; tam tikrais atvejais tai trečiosios šalies atitinkama institucija, laikoma kompetentinga institucija;

f) kategorija – viena iš klasifikacijos kategorijų, nurodytų B priedo C skyriuje;

g) specifinė pavojinga gyvūninė medžiaga – audiniai, nurodyti V skyriuje; jiems nepriskiriami produktai, gauti arba turintys šių audinių, nebent nurodyta kitaip;

h) gyvūnas, įtariamas užsikrėtęs USE, – gyvas, paskerstas ar nugaišęs gyvūnas, kuriam pasireiškia ar pasireiškė neurologiniai ar elgsenos sutrikimai arba bendras sveikatos būklės progresuojantis pablogėjimas dėl centrinės nervų sistemos pažeidimo ir dėl to renkama informacija, remiantis klinikiniu poveikiu vaistams ir pomirtinio tyrimo duomenimis arba prieš ir po mirties atliekama laboratorine analize, neleidžia nustatyti alternatyvios diagnozės. Galvijų spongiforminė encefalopatija įtariama galvijams, kurių mėginius ištyrus GSE specifiniu testu gaunami teigiami rezultatai;

i) ūkis – bet kuri vieta, kurioje laikomi, saugomi, veisiami, auginami ar rodomi visuomenei šiame reglamente nurodyti gyvūnai;

j) mėginio ėmimas – mėginių ėmimas iš gyvūnų ar juos supančios aplinkos ar gyvūninės kilmės produktų užtikrinant statistiškai patikimų duomenų pateikimą ir siekiant diagnozuoti ligą, nustatyti šeimyninius ryšius, atlikti sveikatos priežiūrą arba stebėti mikrobiologines medžiagas ar gyvūninės kilmės produktuose esančias tam tikras medžiagas;

k) trąšos – bet kokia gyvūninės kilmės produktų turinti medžiaga, naudojama žemės ūkyje, augalų vegetacijai pagerinti; joje gali būti skilimo, įvykusio susidarant biodujoms ar kompostui, liekanų;

▼M30

l) greitieji tyrimo metodai – X priede išvardyti atrankos metodai, kurių tyrimo rezultatai gaunami per 24 valandas;

▼B

m) alternatyvus testas – 8 straipsnio 2 dalyje nurodyti testai, kurie naudojami kaip alternatyva pašalinti specifines pavojingas gyvūnines atliekas;

▼M30

n) mechaniškai atskirta mėsa arba MAM – produktas, gautas mechaninėmis priemonėmis nuimant mėsą nuo kaulų, kai suardoma arba pakeičiama raumens skaidulų struktūra;

o) pasyvi priežiūra – pranešimas apie visus gyvūnus, įtariamus užsikrėtus USE, ir, kur USE tikimybės negalima atmesti atlikus klinikinius tyrimus, laboratorinis šių gyvūnų tyrimas;

p) aktyvi priežiūra – tyrimas gyvūnų, apie kuriuos nepranešta, kad jie įtariami užsikrėtę USE, pvz., skubiai paskersti gyvūnai, gyvūnai, kurių ante mortem apžiūros metu pastebėta sutrikimų, nugaišę gyvūnai, sveiki paskersti gyvūnai ir dėl USE paskersti gyvūnai, ypač siekiant nustatyti USE raidą ir paplitimą šalyje arba regione.

▼B

2. Taip pat taikomi I priede pateikti specifinių sąvokų apibrėžimai.

3. Jei 1 pastraipoje ar I priede neapibrėžiami šiame reglamente vartojami terminai, tai taikomi pagrindiniai apibrėžimai, nurodyti Reglamente (EB) Nr. 1760/2000 ( 3 ), arba tie, kurie nurodyti pagal Direktyvas 64/432/EEB ( 4 ), 89/662/EEB, 90/425/EEB ir 91/68/EEB ( 5 ), pateikiant šiame tekste jų nuorodas.

4 straipsnis

Apsaugos priemonės

1. Siekiant įgyvendinti saugos priemones, laikomasi Direktyvos 89/662/EEB 9 straipsnyje, Direktyvos 90/425/EEB 10 straipsnyje, Direktyvos 91/496/EEB ( 6 ) 18 straipsnyje ir Direktyvos 97/78/EB ( 7 ) 22 straipsnyje nustatytų principų ir nuostatų.

2. Atsižvelgiant į 24 straipsnio 2 dalyje nustatytą tvarką, priimamos apsaugos priemonės ir tuo pačiu metu informuojamas Europos Parlamentas nurodant priežastis.







II SKYRIUS

GALVIJŲ SPONGIFORMINĖS ENCEFALOPATIJOS (GSE) BŪKLĖS ĮVERTINIMAS

5 straipsnis

Klasifikacija

▼M30

1. Valstybių narių, trečiųjų šalių arba regionų (toliau — šalys ar regionai) GSE padėtis apibrėžiama priskiriant vienai iš trijų kategorijų:

— nedidelė GSE rizika, kaip apibrėžta II priede,

— kontroliuojama GSE rizika, kaip apibrėžta II priede,

— nenustatyta GSE rizika, kaip apibrėžta II priede.

Šalių ar regionų GSE padėtį galima apibrėžti tik vadovaujantis II priedo A skyriuje išvardytais kriterijais. Šie kriterijai apima rizikos analizės, kuri grindžiama visais faktoriais, galinčiais, kaip nurodyta II priedo B skyriuje, per tam tikrą laiką daryti įtaką galvijų spongiforminės encefalopatijos pasireiškimui, ir tų faktorių raida, rezultatais, taip pat išsamias aktyvios ir pasyvios priežiūros priemones atsižvelgiant į šalies ar regiono rizikos kategoriją.

Valstybės narės ir trečiosios šalys, norinčios išlikti trečiųjų šalių, turinčių leidimą eksportuoti šiame reglamente išvardytus gyvus gyvūnus arba produktus į Bendriją, sąraše, pateikia Komisijai prašymą apibrėžti GSE padėtį jose ir atitinkamą informaciją apie II priedo A skyriuje nurodytus kriterijus, II priedo B skyriuje apibrėžtus galimus rizikos faktorius ir jų raidą.

▼B

2. Atsižvelgiant į 24 straipsnio 2 dalyje nustatytą tvarką, 1 pastraipoje nurodytus kriterijus ir galimus rizikos veiksnius, nusprendžiama dėl kiekvieno prašymo suteikti valstybei narei arba trečiajai šaliai arba trečiosios šalies ar valstybės narės regionui, įteikusiam prašymą, vieną iš II priedo C skyriuje apibrėžtų kategorijų.

Įteikus prašymą ir visą svarbią informaciją, nurodytą 1 pastraipos antrajame papunktyje, sprendimas priimamas per šešis mėnesius. Jei Komisija nustato, kad pateikiant papildomus įrodymus nepateikiama informacija, nurodyta II priedo A ir B skyriuose, ji paprašo per nurodytą laikotarpį pateikti papildomą informaciją. Įteikus prašymą, galutinis sprendimas priimamas per šešis mėnesius.

Atsižvelgiant į šios pastraipos pirmąjį papunktį ir prireikus į 24 straipsnio 2 dalyje nustatytą tvarką, suinteresuotai šaliai galima pakartotinai suteikti Bendrijoje taikomą kategoriją po to, kai Tarptautinis epizootijų biuras nustato kategorijų suteikimo šalims tvarką ir šaliai, įteikusiai prašymą, suteikia konkrečią kategoriją.

3. Jei Komisija nustato, kad informacija, kurią pateikė valstybė narė ar trečioji šalis, atsižvelgdama į II priedo A ir B skyrius, yra nepilna arba neaiški, tai, atsižvelgdama į 24 straipsnio 2 dalyje nustatytą tvarką, įvertina valstybės narės arba suinteresuotos trečiosios šalies būklę pagal GSE, pasiremdama visapusiška rizikos veiksnių analize.

Atliekant tokią rizikos veiksnių analizę ir remiantis taikoma atrinkimo procedūra bei greitaisiais tyrimo metodais, reikia parengti apibendrinančią statistinę epizootinės USE situacijos valstybėje narėje ar trečiojoje šalyje, įteikusioje prašymą, apžvalgą.

▼M44

Šiuo tikslu greitieji tyrimo metodai patvirtinami pagal 24 straipsnio 3 dalyje nurodytą reguliavimo procedūrą su tikrinimu ir įtraukiami į X priedo C skyriaus 4 punkte pateiktą sąrašą.

▼B

Tokią atrankos procedūrą taip pat gali taikyti valstybės narės ar trečiosios šalys, norinčios įgyti tyrimų, kuriuos jos atlieka atsižvelgdamos į Komisijos patvirtintą klasifikavimą – procedūrą, nustatytą 24 straipsnio 2 dalyje, kategoriją.

Tokios atrankos procedūros išlaidas padengia valstybė narė arba suinteresuota trečioji šalis.

▼M30

4. Valstybės narės ir trečiosios šalys, kurios nepateikė prašymo pagal šio straipsnio 1 dalies trečią pastraipą, jei iš jų teritorijos vežami gyvi gyvūnai ar gyvūniniai produktai, laikosi importo reikalavimų, taikomų nenustatytą GSE riziką keliančioms šalims, iki tol, kol jos pateikia tokį prašymą ir priimamas galutinis sprendimas dėl jų GSE statuso.

▼B

5. Valstybės narės nedelsdamos praneša Komisijai apie bet kokią epidemiją ar pateikia kitą keičiant šalies kategoriją galinčią turėti įtakos informaciją, atsižvelgdamos į jos būklę pagal GSE, ypač monitoringo programų, numatytų 6 straipsnyje, metu gautus rezultatus.

6. Atsižvelgiant į 24 straipsnio 2 dalyje nustatytą tvarką, nusprendžiama trečiąją šalį palikti viename iš pagal Bendrijos taisykles sudarytų sąrašų tam, kad Bendrija galėtų pagal šiame reglamente nustatytas specialias taisykles eksportuoti gyvus gyvūnus ir gyvūninės kilmės produktus; tai priklauso nuo to, ar galima susipažinti su informacija arba nustatyti, kur pasireiškia spėjama USE, ir ar pateikiama 1 pastraipoje nurodyta informacija. Atsisakius pateikti nurodytą informaciją per tris mėnesius nuo Komisijos nustatytos datos, šio straipsnio 4 pastraipoje nurodytos nuostatos taikomos, kol nepateikiama ir, atsižvelgiant į 2 ir 3 pastraipas, neįvertinama informacija.

Komisija sprendžia, ar trečiosios šalys, atsižvelgiant į jų kategoriją, gali pagal šiame reglamente nustatytas specialias taisykles importuoti į Bendriją gyvus gyvūnus ar gyvūninės kilmės produktus, ir tai priklauso nuo to, ar trečiųjų šalių įmonė Komisiją informuoja raštu apie bet kokią epidemiją ar kitą situaciją, galinčią, atsižvelgiant į GSE, pakeisti šalies būklės įvertinimą.

7. Atsižvelgiant į 24 straipsnio 2 dalyje nustatytą tvarką ir 21 straipsnyje numatytų patikrinimų metu gautus rezultatus, galima nuspręsti valstybei narei arba trečiajai šaliai arba vienam jų regionų suteikti kitą kategoriją, atsižvelgiant į GSE situaciją.

8. Sprendimai, nurodyti 2, 3, 4, 6 ir 7 pastraipose, priimami atsižvelgiant į rizikos įvertinimą ir II priedo A ir B skyriuose nustatytus rekomenduojamus kriterijus.







III SKYRIUS

UŽKREČIAMŲJŲ SPONGIFORMINIŲ ENCEFALOPATIJŲ (USE) PREVENCIJA

6 straipsnis

Monitoringo sistema

▼M30

1. Laikydamasi III priedo, kiekviena valstybė narė kasmet vykdo USE stebėsenos programą, pagrįstą aktyvia ir pasyvia priežiūra. Programos metu vykdoma atranka taikant greituosius tyrimo metodus, jei tokia programa nustatyta atitinkamoms gyvūnų rūšims.

Tuo tikslu 24 straipsnio 3 dalyje nustatyta tvarka patvirtinami į X priede pateikiamą sąrašą įtraukiami greitieji tyrimo metodai.

▼M30

1a. 1 dalyje nurodyta metinė stebėsenos programa apima bent šias subpopuliacijas:

a) visus daugiau nei 24 mėnesių amžiaus galvijus, pristatytus skubiai paskersti, arba galvijus, kurių ante mortem apžiūros metu pastebėta sutrikimų;

b) visus daugiau nei 30 mėnesių amžiaus galvijus, paskerstus normaliomis sąlygomis ir skirtus žmonėms vartoti;

c) visus daugiau nei 24 mėnesių amžiaus galvijus, kurie nebuvo paskersti vartoti žmonių maistui ir kurie nugaišo arba buvo paskersti ūkyje, nugaišo vežami arba skerdykloje (nugaišusius gyvūnus).

Valstybės narės gali nuspręsti nukrypti nuo c punkto nuostatų ir netaikyti jų atokiuose regionuose, kuriuose gyvūnų tankumas yra mažas ir kur nėra organizuotai surenkami nugaišę gyvūnai. Valstybės narės, kurios naudojasi šia galimybe, praneša apie tai Komisijai ir pateikia atitinkamų regionų sąrašą bei pagrindžia taikomas išimtis. Išimties negalima taikyti daugiau negu 10 % valstybės narės galvijų populiacijos.

1b. Pasitarus su atitinkamu moksliniu komitetu, 1a dalies a ir c punktuose nustatytas amžius gali būti pakoreguotas atsižvelgiant į mokslinę pažangą ir vadovaujantis 24 straipsnio 3 dalyje nustatyta tvarka.

Valstybės narės prašymu, kuri, remdamasi 24 straipsnio 3 dalyje nustatyta tvarka apibrėžtais kriterijais, gali įrodyti, kad šalies epidemiologinė padėtis gerėja, metinės stebėsenos programos gali būti dar kartą svarstomos.

Atitinkama valstybė narė, remdamasi visapusiška rizikos analize, įrodo savo gebėjimą nustatyti taikomų priemonių efektyvumą ir užtikrinti žmonių ir gyvūnų sveikatos apsaugą. Pirmiausia valstybė narė turi įrodyti, kad:

a) remiantis nuolat atnaujinamais patikrinimų rezultatais, akivaizdžiai mažėja arba nuolat laikosi nedidelis GSE atvejų skaičius;

b) valstybė narė įgyvendino ir mažiausia šešerius metus laikėsi visų GSE atvejų tikrinimo schemos (Bendrijos teisės aktai dėl gyvūnų stebėjimo ir atpažinimo bei GSE stebėjimo);

c) kad bent šešerius metus ji įgyvendino ir vykdė Bendrijos teisės aktus dėl draudimo fermose auginamus gyvūnus šerti gyvūniniais baltymais.

▼B

2. Kiekviena valstybė narė Veterinarijos nuolatiniame komitete informuoja Komisiją ir kitas valstybes nares apie USE, kitų nei GSE, pasireiškimą.

3. Visi oficialūs tyrimai ir laboratorinės analizės registruojami, atsižvelgiant į III priedo B skyrių.

4. Valstybės narės siunčia Komisijai kasmetinę atskaitą, kurioje pateikia III priedo B skyriaus I dalyje nurodytą informaciją. Kiekvienų kalendorinių metų ataskaita įteikiama ne vėliau kaip iki kitų metų kovo 31 d. Gavusi nurodytas ataskaitas, Komisija per tris mėnesius Veterinarijos nuolatiniam komitetui įteikia visų ataskaitų, kuriose pateikiama bent III priedo B skyriaus II dalyje nurodyta informacija, apžvalgą.

▼M30

5. Šio straipsnio įgyvendinimo taisyklės priimamos 24 straipsnio 2 dalyje nustatyta tvarka.

6a straipsnis

Veisimo programos

1. Valstybės narės gali pradėti vykdyti veisimo programas, skirtas jų avių populiacijose USE atsparių gyvūnų atrankai. Vykdant šias programas, taikoma tam tikrų USE atsparių bandų atpažinimo sistema ir jos gali būti pratęsiamos, kad, remiantis mokslinių tyrimų duomenimis, įrodančiais kitų gyvūnų rūšių tam tikrų genotipų atsparumą USE, būtų tiriamos tos rūšys.

2. Programų, numatytų šio straipsnio 1 dalyje, konkrečios taisyklės patvirtinamos 24 straipsnio 2 dalyje nustatyta tvarka.

3. Valstybės narės, kurios pradeda vykdyti veisimo programas, nuolat pateikia Komisijai pranešimus siekdamos, kad programos būtų moksliškai įvertintos, ypač būtų atsižvelgta į jų poveikį USE plitimui, taip pat genetinei įvairovei ir kintamumui, senų, retų arba prie tam tikro regiono gerai prisitaikiusių avių veislių auginimui. Mokslinių tyrimų rezultatai ir bendras veisimo programų poveikis turi būti nuolat įvertinami ir prireikus tos programos turi būti atitinkamai koreguojamos.

▼B

7 straipsnis

Su gyvūnų šėrimu susiję draudimai

▼M30

1. Atrajotojų šėrimas gyvūniniais baltymais yra draudžiamas.

2. Atsižvelgiant į IV priedą, 1 dalyje nurodytas draudimas taip pat taikomas gyvūnams, kurie nėra atrajotojai ir kuriems netaikomi šėrimo gyvūniniais produktais draudimai.

3. 1 ir 2 dalys taikomos nepažeidžiant IV priede išdėstytų nuostatų, nustatančių nuostatas, leidžiančias nukrypti nuo tose dalyse išvardytų draudimų.

Komisija 24 straipsnio 3 dalyje nustatyta tvarka ir remdamasi moksliškai pagrįstu jaunų atrajotojų mitybos poreikių įvertinimu, taip pat atsižvelgdama į šio straipsnio įgyvendinimo taisykles, nurodytas šio straipsnio 5 dalyje, ir vadovaudamasi šio nukrypimo kontrolės aspektų įvertinimu, gali nuspręsti leisti šerti jaunus gyvūnus, priklausančius atrajotojų rūšims, iš žuvų gautais baltymais.

4. Nenustatytą GSE riziką keliančioms valstybėms narėms arba jų regionams neleidžiama eksportuoti arba saugoti ūkiuose auginamiems gyvūnams skirtų pašarų su žinduolių baltymais, arba žinduoliams skirtų pašarų su perdirbtais žinduolių baltymais, išskyrus pašarus šunims, katėms ir kailiniams gyvūnams.

Nenustatytą GSE riziką keliančioms trečiosioms šalims arba jų regionams neleidžiama eksportuoti į Bendriją ūkiuose auginamiems gyvūnams skirtų pašarų su žinduolių baltymais, arba žinduoliams skirtų pašarų su perdirbtais žinduolių baltymais, išskyrus pašarus šunims, katėms ir kailiniams gyvūnams.

Valstybei narei ar trečiajai šaliai pateikus prašymą, remiantis išsamiais kriterijais, kurie turi būti nustatyti 24 straipsnio 3 dalyje nustatyta tvarka, 24 straipsnio 2 dalyje nustatyta tvarka gali būti priimtas sprendimas suteikti individualias šioje dalyje numatytų apribojimų išimtis. Kiekvienoje išimtyje atsižvelgiama į šio straipsnio 3 dalies nuostatas.

▼M30

4a. Remiantis palankiu rizikos įvertinimu, kuriame atsižvelgiama bent į užkrato kiekį ir galimą jo šaltinį bei galutinę siuntos paskirties vietą, 24 straipsnio 3 dalyje nustatyta tvarka gali būti priimtas sprendimas nustatyti leistino nuokrypio lygį nedideliam gyvūninių baltymų, esančių pašaruose, kiekiui, atsiradusiam dėl atsitiktinio ir techniškai neišvengiamo užteršimo.

▼M30

5. Šio straipsnio įgyvendinimo taisyklės, visų pirma taisyklės dėl užteršimo prevencijos ir dėl mėginių ėmimo bei analizės, reikalingų patikrinti atitiktį šiam straipsniui, metodų, priimamos 24 straipsnio 2 dalyje nustatyta tvarka. Šios taisyklės grindžiamos Komisijos pranešimu, kuriuo informuojama apie gyvūninių pašarų kilmę, apdirbimą, kontrolę ir atsekamumą.

▼B

8 straipsnis

Specifinės pavojingos gyvūninės medžiagos

▼M30

1. Atsižvelgiant į šio reglamento V priedą ir Reglamentą (EB) Nr. 1774/2002, nurodyta pavojinga medžiaga pašalinama ir sunaikinama. Jos neleidžiama importuoti į Bendriją. V priede nurodytų pavojingų medžiagų sąrašas apima bent 12 mėnesių amžiaus galvijų smegenis, stuburo smegenis, akis ir tonziles bei galvijų, kurių amžių reikia nustatyti 24 straipsnio 3 dalyje nustatyta tvarka, stuburus. Atsižvelgiant į skirtingas rizikos kategorijas, numatytas 5 straipsnio 1 dalies pirmoje pastraipoje, bei 6 straipsnio 1a dalies ir 1b dalies b punkto reikalavimus, nurodytų pavojingų medžiagų sąrašas V priede atitinkamai pakeičiamas.

2. Šio straipsnio 1 dalis netaikoma gyvūnų audiniams, jei šie buvo tiriami alternatyviu tyrimo metodu, tam tikslui patvirtintu 24 straipsnio 3 dalyje nustatyta tvarka, jeigu šis metodas, nurodytas X priede esančiame sąraše, taikomas laikantis V priede numatytų sąlygų, ir to tyrimo rezultatai buvo neigiami.

Valstybės narės, leidžiančios taikyti alternatyvų tyrimo metodą pagal šią dalį, privalo apie tai pranešti kitoms valstybėms narėms ir Komisijai.

3. Kontroliuojamą arba nenustatytą GSE riziką keliančiose valstybėse narėse arba jų regionuose galvijus, ožkas ir avis, kurių mėsa skirta žmonių maistui ir gyvūnų pašarui, draudžiama užmušti apsvaiginus slopinant jų centrinės nervų sistemos veiklą, pailginto virbo formos prietaisą įkišant į kaukolės ertmę arba į kaukolės ertmę įleidžiant dujų.

4. V priede numatyti duomenys, susiję su amžiaus nustatymu, gali būti koreguojami. Darant tokius pataisymus remiamasi naujausiais mokslinių tyrimų rezultatais dėl statistinės USE tikimybės tam tikroje Bendrijos galvijų, avių ir ožkų amžiaus grupėje.

5. 24 straipsnio 3 dalyje nustatyta tvarka gali būti patvirtintos taisyklės, numatančios išimtis dėl šio straipsnio 1–4 dalių, susijusios su 7 straipsnio 1 dalyje nustatyto draudimo šerti taikymo pradžia arba, prireikus, kontroliuojamą GSE riziką keliančių trečiųjų šalių arba jų regionų atžvilgiu — draudimo šerti atrajotojus žinduolių baltymais taikymo pradžia, siekiant apriboti reikalavimus pašalinti ir sunaikinti nurodytą pavojingą medžiagą, gautą iš gyvūnų, atsivestų prieš draudimo įsigaliojimą atitinkamose šalyse ar regionuose.

▼B

6. Šio straipsnio įgyvendinimo taisyklės priimamos atsižvelgiant į 24 straipsnio 2 dalyje nustatytą tvarką.

9 straipsnis

Gyvūninės kilmės produktai, turintys arba gauti iš atrajotojų medžiagos

▼M30

1. Gyvūniniai produktai, išvardyti VI priede, gaminami naudojant gamybos procesus, patvirtintus 24 straipsnio 3 dalyje nustatyta tvarka.

2. Galvijų, avių ir ožkų kaulai iš kontroliuojamą arba nenustatytą GSE riziką keliančių šalių ar regionų negali būti naudojami mechaniškai atskirtos mėsos (MAM) gamybai. Iki 2008 m. liepos 1 d. valstybės narės Komisijai pateikia pranešimą apie jų teritorijoje taikomą MAM panaudojimo ir gamybos metodą. Šiame pranešime turi būti pareiškimas, ar valstybė narė ketina tęsti MAM gamybą.

Po to Komisija Europos Parlamentui ir Tarybai pateikia komunikatą apie būsimą MAM poreikį ir panaudojimą Bendrijoje, taip pat apie vartotojų informavimo politiką.

▼M44

3. Atsižvelgiant į V priedo 5 punkte nustatytus kriterijus, 1 ir 2 dalys nėra taikomos atrajotojams, ištirtiems alternatyviu testu, kuris buvo pripažintas pagal 24 straipsnio 3 dalyje nurodytą reguliavimo procedūrą su tikrinimu, jei šis testas yra nurodytas X priede pateiktame sąraše, ir gavus neigiamus testo rezultatus.

▼B

4. Šio straipsnio įgyvendinimo taisyklės taikomos pagal 24 straipsnio 2 dalyje nustatytą tvarką.

10 straipsnis

Mokymo programos

1. Valstybės narės užtikrina, kad kompetentingų institucijų, diagnostinių laboratorijų ir žemės ūkio bei veterinarijos mokyklų darbuotojai, oficialiai paskirti veterinarijos gydytojai, privatūs veterinarijos gydytojai, skerdyklų personalas ir gyvūnų augintojai, tiekėjai ir prekybininkai buvo mokomi atpažinti klinikinius ligos požymius, epidemiologiją, o patikrinimus atliekantis personalas – analizuoti USE laboratorinio tyrimo duomenis.

2. Siekdama užtikrinti, kad 1 pastraipoje nurodytos mokymo programos būtų veiksmingai įgyvendinamos, Bendrija gali suteikti finansinę paramą. Tokios finansinės paramos dydis nustatomas atsižvelgiant į 24 straipsnio 2 dalyje nustatytą tvarką.







IV SKYRIUS

USE KONTROLĖ IR LIKVIDAVIMAS

11 straipsnis

Pranešimas

Nepažeisdama Direktyvos 82/894/EEB ( 8 ), valstybė narė užtikrina, kad kompetentingoms institucijoms iškart bus pranešta apie bet kokį gyvūną, įtariamą užsikrėtusį USE.

Valstybės narės reguliariai informuoja viena kitą ir Komisiją apie USE atvejus.

Be kitų būtinų priemonių, kompetentinga institucija nedelsdama imasi šio reglamento 12 straipsnyje nurodytų priemonių.

12 straipsnis

Priemonės dėl įtariamų gyvūnų

▼M30

1. Kiekvieno gyvūno, įtariamo užsikrėtus USE, perkėlimas oficialiai apribojamas, kol nebus žinomi kompetentingos institucijos atliekamo klinikinio ir epidemiologinio tyrimo rezultatai, arba gyvūnas nužudomas, kad oficialiai kontroliuojamoje laboratorijoje būtų atlikta analizė.

Jei valstybėje narėje esančiame ūkyje oficialiai įtariama, kad galvijas užsikrėtęs USE, visų kitų galvijų, laikomų tame pačiame ūkyje, perkėlimas oficialiai apribojamas, kol nebus gauti tyrimo rezultatai. Jei valstybėje narėje esančiame ūkyje oficialiai įtariama, kad avis ar ožka užsikrėtusi USE, visų kitų avių ar ožkų, laikomų tame pačiame ūkyje, perkėlimas oficialiai apribojamas, kol nebus gauti tyrimo rezultatai.

Tačiau jei kompetentinga institucija gauna įrodymų, kad ūkis, kuriame įtarus USE buvo laikomas gyvūnas, nėra tas ūkis, kuriame gyvūnas galėjo užsikrėsti USE, ji gali nuspręsti oficialiai apriboti tik gyvūno, įtariamo užsikrėtus, perkėlimą.

Jeigu atrodo, kad tai būtina, kompetentinga institucija, atsižvelgdama į turimą epidemiologinę informaciją, taip pat gali nuspręsti įvesti oficialią kontrolę kituose ūkiuose arba tik ūkyje, kuriame buvo užsikrėsta.

24 straipsnio 2 dalyje nustatyta tvarka ir nukrypstant nuo šioje dalyje numatytų oficialių perkėlimo apribojimų, valstybė narė gali netaikyti tokių apribojimų, jei ta valstybė narė taiko lygiavertę apsaugą užtikrinančias priemones, pagrįstas tinkamu galimos rizikos žmonių ar gyvūnų sveikatai įvertinimu.

▼B

2. Jei kompetentinga institucija nusprendžia, kad neįmanoma apskaičiuoti užkrėtimo USE galimybės, gyvūnas užmušamas, jei jis vis dar gyvas; kompetentinga institucija gali nuspręsti sunaikinti jo smegenis bei kitus audinius ir juos nusiųsti ištirti į oficialiai patvirtintą laboratoriją, nacionalinę etaloninę laboratoriją, kaip nustatyta 19 straipsnio 1 dalyje, arba į Bendrijos etaloninę laboratoriją, kaip nustatyta 19 straipsnio 2 dalyje, taikydama metodus, numatytus 20 straipsnyje.

▼M30

3. Atsižvelgiant į Reglamentą (EB) Nr. 1774/2002 ir atliekant oficialią kontrolę, kol bus patvirtinta neigiama diagnozė, įtariamo gyvūno visos kūno dalys saugomos arba sunaikinamos.

▼B

4. Šio straipsnio įgyvendinimo taisyklės priimamos atsižvelgiant į 24 straipsnio 2 dalyje nustatytą tvarką.

13 straipsnis

Priemonės, kurių imamasi patvirtintos užkrečiamosios spongiforminės encefalopatijos atveju

1. Kai USE oficialiai patvirtinama, nedelsiant imamasi šių priemonių:

▼M30

a) atsižvelgiant į Reglamentą (EB) Nr. 1774/2002, visos gyvūno kūno dalys visiškai sunaikinamos, išskyrus medžiagą, skirtą aprašams parengti pagal šio reglamento III priedo B skyrių.

▼B

b) atsižvelgiant į VII priedo 1 punktą, atliekamas tyrimas siekiant identifikuoti visus pavojingus gyvūnus;

▼M30

c) visi gyvūnai ir gyvūniniai produktai, nurodyti šio reglamento VII priedo 2 punkte, kurie, atlikus šios dalies b punkte nurodytą tyrimą, pasirodo esą pavojingi, užmušami ir visiškai sunaikinami, atsižvelgiant į Reglamentą (EB) Nr. 1774/2002.

▼M30

Valstybės narės prašymu ir remiantis teigiamu rizikos įvertinimu, ypač atsižvelgiant į valstybėje narėje vykdomas kontrolės priemones, 24 straipsnio 2 dalyje nustatyta tvarka gali būti priimtas sprendimas leisti šioje dalyje minimus galvijus naudoti iki jų produktyvaus gyvenimo pabaigos.

▼M44

Nukrypdama nuo šios pastraipos valstybė narė gali taikyti kitas priemones, užtikrinančias tokio paties lygio apsaugą, remdamasi palankiu rizikos vertinimu pagal 24a ir 25 straipsnius, visų pirma atsižvelgdama į toje valstybėje narėje taikomas kontrolės priemones, jei ta valstybė narė tas priemones patvirtino pagal 24 straipsnio 2 dalyje nurodytą reguliavimo procedūrą.

▼B

2. Laukiant, kol bus įgyvendintos 1 pastraipos b ir c punktuose nurodytos priemonės, ir siekiant užtikrinti gyvūnų ir gyvūninės kilmės produktų neatidėliotiną atsekamumą ir identifikavimą, ūkyje, kuriame buvo laikomas gyvūnas, pasireiškus USE pradedama oficiali kontrolė ir kompetentinga institucija suteikia leidimą išvežti ar įvežti į ūkį USE pažeistus gyvūnus ir iš jų gautus gyvūninės kilmės produktus.

Jei kompetentinga institucija gauna įrodymų, kad ūkis, kuriame buvo užsikrėtęs gyvūnas, patvirtinus USE pasireiškimą nėra tas ūkis, kuriame gyvūnas užsikrėtė USE, tada ji gali nuspręsti įvesti oficialią kontrolę arba abiejuose ūkiuose, arba tame ūkyje, kuriame gyvūnas užsikrėtė.

3. Atsižvelgiant į 24 straipsnio 2 dalyje nustatytą tvarką, valstybėms narėms, įgyvendinusioms alternatyvią programą, suteikiančią 12 straipsnio 1 dalies 5 punkte nurodytą lygiavertę apsaugą, ir nukrypusioms nuo 1 pastraipos b ir c punktuose nurodytų reikalavimų, gali būti netaikomas reikalavimas oficialiai apriboti gyvūnų judėjimą ir reikalavimas užmušti ir sunaikinti gyvūnus.

4. Atsižvelgiant į 12 straipsnio 2 dalį ir šio straipsnio 1 pastraipos a ir c punktus, nedelsiant kompensuojami savininkų nuostoliai praradus gyvūnus, šiuos nužudant arba sunaikinant gyvūninės kilmės produktus.

5. Nepažeidžiant Direktyvos 82/894/EEB, kasmet pranešama Komisijai apie USE, kitų nei GSE, patvirtintus atvejus.

6. Šio straipsnio įgyvendinimo taisyklės priimamos atsižvelgiant į 24 straipsnio 2 dalyje nustatytą tvarką.

14 straipsnis

Nepaprastosios padėties planas

1. Atsižvelgdamos į Bendrijos taisyklių, reglamentuojančių gyvūnų ligų kontrolę, bendruosius kriterijus, valstybės narės parengia rekomendacijas, nurodydamos, kokias nacionalines priemones reikia įgyvendinti, ir apibrėždamos kompetenciją ir atsakomybę tais atvejais, kai patvirtinama USE.

2. Siekiant užtikrinti Bendrijos teisės aktų laikymąsi, rekomendacijos gali būti suderintos atsižvelgiant į 24 straipsnio 2 dalyje nustatytą tvarką.







V SKYRIUS

PATEIKIMAS Į RINKĄ IR EKSPORTAS

15 straipsnis

Gyvi gyvūnai, jų sperma, embrionai ir kiaušialąstės

1. Jeigu reikia, tai eksportuojami galvijai, ožkos ir avys bei jų sperma, embrionai ir kiaušialąstės pateikiamos į rinką atsižvelgiant į IX priede nustatytas sąlygas. Atsižvelgiant į 17 straipsnį, gyvi gyvūnai, jų embrionai ir kiaušialąstės pateikiamos į rinką kartu su atitinkamais gyvūnų veterinarijos sertifikatais, kaip reikalauja Bendrijos teisės aktai, o importuojant prekes atsižvelgiama į 18 straipsnį.

2. Pateikiant į rinką gyvūnų, įtariamų užsikrėtusių ar patvirtintų užsikrėtusių USE, pirmos kartos palikuonis, spermą, embrionus ir kiaušialąstes atsižvelgiama į VIII priedo B skyriuje nustatytas sąlygas.

▼M30

3. 24 straipsnio 3 dalyje nustatyta tvarka šio straipsnio 1 ir 2 dalių nuostatos gali būti taikomos kitoms gyvūnų rūšims.

4. Šio straipsnio įgyvendinimo taisyklės gali būti priimamos 24 straipsnio 2 dalyje nustatyta tvarka.

▼B

16 straipsnis

Gyvūninės kilmės produktų pateikimas į rinką

1. Gyvūninės kilmės produktų, gautų iš sveikų atrajotojų, pateikimas į rinką arba, jei reikia, eksportas, atsižvelgiant į šį straipsnį, VIII priedo C ir D skyrius ir IX priedo A, C, F ir G skyrius, neribojamas:

a) gyvūninės kilmės produktai, nurodyti 15 straipsnyje, ypač sperma, embrionai ir kiaušialąstės;

▼M30

b) pienas ir pieno produktai, kailis ir oda, želatina ir kolagenas, gauti iš kailio ir odos.

2. Gyvūniniai produktai, importuojami iš kontroliuojamą arbą nenustatytą GSE riziką keliančios trečiosios šalies, turi būti gaunami iš sveikų galvijų, ožkų ir avių, kurių centrinės nervų sistemos audinys nebuvo sudraskytas arba kurie nebuvo užmušti į kaukolės ertmę injekavus dujų, kaip nurodyta 8 straipsnio 3 dalyje.

3. Gyvūniniai maisto produktai, kurie turi galvijų medžiagų ir kurių kilmės šalis yra nenustatytą GSE riziką kelianti šalis ar regionas, negali būti pateikiami į rinką, nebent jie pagaminti iš gyvūnų:

a) gimusių praėjus aštuoneriems metams po datos, kai buvo efektyviai įgyvendintas draudimas šerti atrajotojus žinduolių baltymais; ir

b) gimusių, užaugusių ir laikytų bandoje, kurioms priklausantys gyvūnai mažiausiai septynerius metus nesirgo GSE ir tai patvirtinta dokumentais.

Be to, iš atrajotojų gauti maisto produktai negali būti siunčiami iš nenustatytą GSE riziką keliančios valstybės narės arba jos regiono į kitą valstybę narę arba importuojami iš nenustatytą GSE riziką keliančios trečiosios šalies.

Šis draudimas netaikomas gyvūniniams produktams, išvardytiems VIII priedo C skyriuje ir atitinkantiems VIII priedo C skyriaus reikalavimus.

Prie jų turi būti pridedamas oficialaus veterinarijos gydytojo išduotas gyvūno sveikatos pažymėjimas, patvirtinantis, kad produktai buvo pagaminti laikantis šio reglamento.

▼B

4. Kai gyvūnas vežamas iš šalies ar regiono į kitos kategorijos šalį ar regioną, tai šalims ir regionams, kuriuose gyvūnas laikomas daugiau nei dvidešimt keturias valandas, suteikiama aukščiausia kategorija, nebent pateikiamos pakankamos garantijos, kad gyvūnas nebuvo šeriamas pašarais, pagamintais aukščiausios kategorijos šalyje arba regione.

5. Atsižvelgiant į 17 ir 18 straipsnius, gyvūninės kilmės produktai, kuriems taikomos šiame straipsnyje nustatytos specialios taisyklės, pateikiami kartu su atitinkamais gyvūnų veterinarijos sertifikatais ar komercinio pobūdžio dokumentais, kurie nurodyti Bendrijos teisės aktuose, arba, jei tokie pažymėjimai ar dokumentai nėra nurodyti Bendrijos teisės aktuose, pateikiami kartu su veterinarijos sertifikatu ar komercinio pobūdžio dokumentu, kurio pavyzdys parengiamas, atsižvelgiant į 24 straipsnio 2 dalyje nustatytą tvarką.

6. Į Bendriją importuojami gyvūninės kilmės produktai, atitinkantys IX priedo A, C, F ir G skyriuose nustatytas sąlygas.

▼M44

7. Pagal 24 straipsnio 3 dalyje nurodytą reguliavimo procedūrą su tikrinimu 1–6 dalių nuostatų taikymo sritis gali būti išplėsta ir jos gali būti taikomos kitiems gyvūninės kilmės produktams. Šio straipsnio įgyvendinimo taisyklės tvirtinamos pagal 24 straipsnio 2 dalyje nurodytą reguliavimo procedūrą.

▼B

17 straipsnis

Atsižvelgiant į 24 straipsnio 2 dalyje nustatytą tvarką, veterinarijos sertifikatai, nurodyti Direktyvos 64/432/EEB F priede, Direktyvos 91/68/EEB E priedo II ir III pavyzdžiuose, ir atitinkami veterinarijos sertifikatai, nurodyti Bendrijos teisės aktuose ir pateikiami prekiaujant galvijų, avių ir ožkų sperma, embrionais ir kiaušialąstėmis, jei reikia, papildomai nurodant kategoriją, suteikiamą kilmės valstybei narei arba regionui, atsižvelgiant į 5 straipsnį.

Gyvūninės kilmės produktais prekiaujama kartu pateikiant atitinkamus komercinio pobūdžio dokumentus, jei reikia, papildomai nurodant kilmės valstybės narės ar regiono kategoriją, kurią suteikė Komisija, atsižvelgdama į 5 straipsnį.

18 straipsnis

Priėmus sprendimą dėl klasifikacijos ir atsižvelgiant į 24 straipsnio 2 dalyje nustatytą tvarką, atitinkami produktų, importuojamų iš trečiųjų šalių, kurioms kategorija suteikiama, atsižvelgiant į 5 straipsnį, veterinarijos sertifikatai, nurodyti Bendrijos teisės aktuose, papildomi specifiniais IX priede nustatytais reikalavimais.







VI SKYRIUS

REFERENCINĖS LABORATORIJOS, MĖGINIŲ ĖMIMAS, TYRIMAS IR KONTROLINIAI PAVYZDŽIAI

▼M57 —————

▼B

20 straipsnis

Mėginių ėmimas ir laboratoriniai metodai

1. Siekiant nustatyti USE mėginiai imami ir analizuojami, taikant X priedo C skyriuje nurodytus metodus ir aprašus.

▼M44

2. Prireikus užtikrinti vienodą šio straipsnio taikymą, įgyvendinimo taisyklės tvirtinamos pagal 24 straipsnio 2 dalyje nurodytą reguliavimo procedūrą. GSE tvirtinimo avims ir ožkoms metodas tvirtinamas pagal 24 straipsnio 3 dalyje nurodytą reguliavimo procedūrą su tikrinimu.

▼M57 —————

▼B







VII SKYRIUS

PEREINAMOJO LAIKOTARPIO IR BAIGIAMOSIOS NUOSTATOS

22 straipsnis

Pereinamojo laikotarpio priemonės dėl specifinių pavojingų gyvūninių atliekų

1. XI priedo A dalies nuostatos taikomos ne trumpesniam kaip šešių mėnesių, pradedant skaičiuoti nuo 2001 m. liepos 1 d., laikotarpiui ir pagal 5 straipsnio 2 ir 4 dalis priėmus sprendimą dėl 8 straipsnio įsigaliojimo jos nebetaikomos.

2. Baigiamosios statistinės apžvalgos, atliktos atsižvelgiant į 5 straipsnio 3 dalį, rezultatai pereinamuoju laikotarpiu naudojami rizikos analizės, nurodytos 5 straipsnio 1 dalyje, išvadoms patvirtinti arba paneigti, atsižvelgiant į Tarptautinio epizootijų biuro apibrėžtus klasifikacijos kriterijus.

3. Pasikonsultavus su atitinkamu mokslo komitetu ir atsižvelgiant į 24 straipsnio 2 dalyje nustatytą tvarką, priimamos išsamios taisyklės, reglamentuojančios statistinę apžvalgą.

4. Šioje statistinėje apžvalgoje paisoma mažiausių XI priedo B dalyje nurodytų kriterijų.

23 straipsnis

Priedų papildymai ir pakeitimai bei pereinamojo laikotarpio priemonės

▼M44

Kiekvienu klausimu, galinčiu turėti įtakos visuomenės sveikatai, pasikonsultavus su atitinkamu moksliniu komitetu, priedai iš dalies keičiami arba papildomi ir visos reikiamos pereinamojo laikotarpio priemonės patvirtinamos pagal 24 straipsnio 3 dalyje nurodytą reguliavimo procedūrą su tikrinimu.

▼M21

Laikantis tos tvarkos, pereinamosios priemonės priimamos laikotarpiui, kuris baigiasi vėliausiai 2007 m. liepos 1 d., kad dabartinį režimą pakeistų šiuo reglamentu nustatytas režimas.

▼M30

23a straipsnis

Taikant 24 straipsnio 3 dalyje numatytą reguliavimo procedūrą su tikrinimu priimamos šios priemonės, skirtos keisti neesmines šio reglamento nuostatas, įskaitant jo papildymą:

▼M44

a) 5 straipsnio 3 dalies trečioje pastraipoje, 6 straipsnio 1 dalyje, 8 straipsnio 2 dalyje ir 9 straipsnio 3 dalyje nurodytų greitųjų tyrimo metodų patvirtinimas,

▼M30

b) 6 straipsnio 1b dalyje nurodyto amžiaus koregavimas,

c) 6 straipsnio 1b dalyje nuodyti kriterijai, kuriais siekiama įrodyti, kad epidemiologinė padėtis gerėja,

d) sprendimas leisti šerti jaunus gyvūnus, priklausančius atrajotojų rūšims, iš žuvų gautais baltymais, kaip nurodyta 7 straipsnio 3 dalyje,

e) kriterijai suteikti 7 straipsnio 4 dalyje nurodytų apribojimų išimtis,

f) sprendimas nustatyti leistino nuokrypio lygį, kaip nurodyta 7 straipsnio 4a dalyje,

g) sprendimas dėl amžiaus, kaip nurodyta 8 straipsnio 1 dalyje,

h) taisyklės, numatančios išimtis, susijusias su reikalavimu pašalinti ir sunaikinti nurodytą pavojingą medžiagą, kaip nurodyta 8 straipsnio 5 dalyje,

i) 9 straipsnio 1 dalyje nurodytas gamybos procesų patvirtinimas,

j) sprendimas tam tikras nuostatas taikyti kitoms gyvūnų rūšims, kaip nurodyta 15 straipsnio 3 dalyje,

▼M44

k) 16 straipsnio 1–6 dalių nuostatų taikymo srities išplėtimas ir jų taikymas kitiems gyvūninės kilmės produktams;

l) 20 straipsnio 2 dalyje nurodyto GSE tvirtinimo avims ir ožkoms metodo patvirtinimas;

m) priedų keitimas arba papildymas ir visų reikiamų pereinamojo laikotarpio priemonių, nurodytų 23 straipsnyje, patvirtinimas.

▼M30

24 straipsnis

Komitetai

1. Komisijai padeda Maisto grandinės ir gyvūnų sveikatos nuolatinis komitetas. Tačiau dėl 6a straipsnio Komisija taip pat konsultuojasi su Zootechnikos nuolatiniu komitetu.

2. Darant nuorodą į šią dalį, taikomi Sprendimo 1999/468/EB 5 ir 7 straipsniai, atsižvelgiant į jo 8 straipsnio nuostatas.

To sprendimo 5 straipsnio 6 dalyje nustatytas laikotarpis — trys mėnesiai, o šio reglamento 4 straipsnio 2 dalyje nurodytų apsaugos priemonių atveju — 15 dienų.

3. Darant nuorodą į šią dalį, taikomos Sprendimo 1999/468/EB 5a straipsnio 1–4 dalys ir 7 straipsnis, atsižvelgiant į jo 8 straipsnio nuostatas.

▼M30

24a straipsnis

Taikant vieną iš 24 straipsnyje numatytų procedūrų priimtini sprendimai grindžiami tinkamu galimos rizikos žmogaus ir gyvūnų sveikatai įvertinimu ir, atsižvelgiant į egzistuojančius mokslinius įrodymus, turi būti išlaikomas arba, jeigu tai moksliškai pagrįsta, padidintas Bendrijoje užtikrinamas žmonių ir gyvūnų sveikatos apsaugos lygis.

▼B

25 straipsnis

Mokslo komitetų teikiamos konsultacijos

Bet kuriuo šiame reglamente nurodytu atveju, galinčiu turėti įtakos visuomenės sveikatai, konsultuojamasi su atitinkamu mokslo komitetu.

26 straipsnis

Įsigaliojimas

Šis reglamentas įsigalioja jo paskelbimo Europos Bendrijų oficialiajame leidinyje dieną.

Jis taikomas nuo 2001 m. liepos 1 d.

Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

▼M10









I PRIEDAS

YPATINGI APIBRĖŽIMAI

▼M48

1. Šiame reglamente taikomos šios Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (EB) Nr. 1069/2009 ( 9 ), Komisijos reglamente (ES) Nr. 142/2011 ( 10 ), Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (EB) Nr. 178/2002 ( 11 ), Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (EB) Nr. 767/2009 ( 12 ) ir Tarybos direktyvoje 2006/88/EB ( 13 ) pateiktos apibrėžtys: a) Reglamento (EB) Nr. 1069/2009 3 straipsnio 6 dalyje pateikta „ūkinio gyvūno“ apibrėžtis; b) Reglamento (ES) Nr. 142/2011 I priede pateiktos šios apibrėžtys: i) „kailiniai gyvūnai“ – 1 punkte; ii) „kraujo produktai“ – 4 punkte; iii) „perdirbti gyvūniniai baltymai“ – 5 punkte; iv) „žuvų miltai“ – 7 punkte; v) „kolagenas“ – 11 punkte; vi) „želatina“ – 12 punkte; vii) „hidrolizuoti baltymai“ – 14 punkte; viii) „konservuotas gyvūnų augintinių ėdalas“ – 16 punkte; ix) „gyvūnų augintinių ėdalas“ – 19 punkte; x) „perdirbtas gyvūnų augintinių ėdalas“ – 20 punkte; c) Reglamento (EB) Nr. 178/2002 3 straipsnio 4 dalyje pateikta „pašaro“ apibrėžtis; d) Reglamentas (EB) Nr. 767/2009: i) „pašarinės žaliavos“ – 3 straipsnio 2 dalies g punkte; ii) „kombinuotasis pašaras“ – 3 straipsnio 2 dalies h punkte; iii) „visavertis pašaras“ – 3 straipsnio 2 dalies i punkte; ▼M59 iv) „etiketė“ – 3 straipsnio 2 dalies t punkte; ▼M48 e) Direktyva 2006/88/EB: i) „akvakultūros gyvūnai“ – 3 straipsnio 1 dalies b punkte; ii) „vandens gyvūnai“ – 3 straipsnio 1 dalies e punkte.

▼M50

2. Šiame reglamente taip pat taikomos tokios apibrėžtys: a) vietinis GSE atvejis – tai galvijų spongiforminės encefalopatijos atvejis, kai nebuvo akivaizdžiai įrodyta, kad jis įvyko dėl gyvo gyvūno užsikrėtimo prieš jį įvežant; b) kohorta – galvijų grupė, kurią sudaro: i) gyvūnai toje pačioje bandoje, kurioje yra užsikrėtusių galvijų, atvesti 12 mėnesių prieš užsikrėtusio galvijo gimimo dieną arba po jos; taip pat ii) gyvūnai, kurie pirmaisiais savo gyvenimo metais buvo auginami kartu su užsikrėtusiu galviju pirmaisiais jo gyvenimo metais; c) pirmasis užkrėstas gyvūnas – tai pirmasis ūkio ar epidemiologiniu požiūriu apibrėžtos grupės gyvūnas, kurio USE užkrėtimas buvo patvirtintas; d) smulkiųjų atrajotojų susirgimai USE – nustatytas avies ar ožkos susirgimo užkrečiamąja spongiformine enecefalopatija atvejis, kurio patvirtinimui atliekamas tyrimas dėl nenormalaus PrP baltymo; e) skrepi atvejis – patvirtintas avies ar ožkos susirgimo užkrečiama spongiformine encefalopatija atvejis, kai GSE diagnozė buvo atmesta pagal Europos Sąjungos etaloninės laboratorijos techniniame vadove dėl smulkiųjų atrajotojų USE štamo ypatumų nustatymo nustatytus kriterijus ( 14 ); f) klasikinis skrepi atvejis – patvirtintas susirgimo skrepi atvejis, priskiriamas klasikiniams pagal Europos Sąjungos etaloninės laboratorijos techninio vadovo dėl smulkiųjų atrajotojų USE štamo ypatumų nustatymo nustatytus kriterijus; g) atipinis skrepi atvejis – patvirtintas susirgimo skrepi atvejis, kuris skiriasi nuo klasikinio skrepi ligos atvejo pagal Europos Sąjungos etaloninės laboratorijos techninio vadovo dėl smulkiųjų atrajotojų USE štamo ypatumų nustatymo nustatytus kriterijus; h) priono baltymo genotipo avys – tai dviejų alelių derinys, kaip nurodyta Komisijos sprendimo 2002/1003/EB I priedo 1 punkte ( 15 ); i) GSE atvejis – galvijų spongiforminės encefalopatijos atvejis, patvirtintas nacionalinėje etaloninėje laboratorijoje taikant metodus ir protokolus, nurodytus X priedo C skyriaus 3.1 punkto a ir b papunkčiuose; j) klasikinis GSE atvejis – galvijų spongiforminės encefalopatijos atvejis, priskiriamas tokiam pagal kriterijus, nustatytus pagal Europos Sąjungos etaloninės laboratorijos galvijų USE izoliatų klasifikavimo metodą ( 16 ); k) atipinis GSE atvejis – galvijų spongiforminės encefalopatijos atvejis, kuris negali būti klasifikuojamas kaip klasikinis GSE atvejis pagal kriterijus, nustatytus pagal Europos Sąjungos etaloninės laboratorijos galvijų USE izoliatų klasifikavimo metodą; l) avys ir ožkos, vyresnės nei 18 mėnesių – avys ir ožkos: i) kurių amžiaus patvirtintas registrais ar judėjimo dokumentuose, nurodytuose Tarybos reglamento (EB) Nr. 21/2004 3 straipsnio 1 punkto b, c ir d papunkčiuose ( 17 ), arba ii) kurios turi daugiau kaip du nuolatinius per dantenas prasikalusius kandžius; ▼M59 m) ūkiniai vabzdžiai – Reglamento (EB) Nr. 1069/2009 3 straipsnio 6 dalies a punkte apibrėžti vabzdžiai, priklausantys vabzdžių rūšims, iš kurių pagal Reglamento (ES) Nr. 142/2011 X priedo II skyriaus 1 skirsnio A dalies 2 punktą leidžiama gaminti perdirbtus gyvūninius baltymus; n) vietos kombinuotųjų pašarų gamintojai – gyvulių augintojai, kurie gamina kombinuotuosius pašarus tik savo ūkio reikmėms; ▼M61 o) ūkiniai ir nelaisvėje laikomi elniniai – uždaroje teritorijoje žmonių laikomi elninių (lot. Cervidae) šeimos gyvūnai; p) laukiniai elniniai – elninių (lot. Cervidae) šeimos gyvūnai, kurių nelaiko žmonės; q) pusiau prijaukinti elniniai – elninių (lot. Cervidae) šeimos gyvūnai, kuriuos žmonės laiko ne uždaroje teritorijoje.

▼M31









II PRIEDAS

GSE BŪKLĖS NUSTATYMAS

A SKYRIUS

Kriterijai

▼M55

Valstybių narių, trečiųjų šalių ar regionų (toliau – šalys ar regionai) GSE statusas nustatomas remiantis a–e punktuose išdėstytais kriterijais. Šiame priede GSE neapima atipinės GSE kaip būklės, kuri, manoma, spontaniškai pasireiškia visose galvijų populiacijose labai mažu mastu.

▼M31

Šalyje ar regione:

a) yra atlikta rizikos analizė pagal B skyriaus nuostatas, kurioje nustatyti visi potencialūs GSE pasireiškimą lemiantys veiksniai ir jų istorinė perspektyva šalyje ar regione;

b) yra veikianti GSE, ypač B skyriuje aprašytų pavojų, tęstinės priežiūros ir stebėsenos sistema, atitinkanti minimalius D skyriuje nustatytus priežiūros reikalavimus;

c) yra veikianti veterinarijos gydytojų, ūkininkų ir darbininkų, susijusių galvijų pervežimu, prekyba ir skerdimu, informavimo programa siekiant paskatinti, kad būtų pranešta apie visus GSE atitinkančius klinikinius požymius tikslinėse subpopuliacijose kaip apibrėžta šio priedo D skyriuje;

d) yra nustatyta pareiga pranešti ir ištirti visus galvijus, kuriems pasireiškia GSE atitinkantys klinikiniai požymiai;

e) smegenų ar kitų audinių, surinktų pagal b punkte nurodytą priežiūros ir stebėsenos sistemą, tyrimas yra atliekamas patvirtintoje laboratorijoje.

B SKYRIUS

Rizikos analizė

▼M51

1. Rizikos analizės struktūra

Rizikos analizė apima patekimo į aplinką ir poveikio vertinimą.

2. Patekimo į aplinką vertinimas (išorinis pavojus)

2.1. Patekimo į aplinką vertinime pateikiamas tikimybės, kad GSE sukėlėjas pateko į šalį arba regioną per potencialiai užkrėstas GSE sukėlėjais prekes arba jau yra šalyje ar regione, įvertinimas.

Turi būti atsižvelgta į šiuos rizikos veiksnius:

a) GSE sukėlėjo buvimą arba nebuvimą šalyje ar regione ir, jei sukėlėjo buvimas yra nustatytas, jo paplitimą remiantis stebėsenos rezultatais;

b) mėsos ir kaulų miltų ar spirgų gamybą iš vietos, kur yra nustatyta GSE, atrajotojų populiacijos;

c) importuotus mėsos ir kaulų miltus ar spirgus;

d) importuotus galvijus ir avis bei ožkas;

e) importuotus gyvūnų pašarus ir pašarų sudėtines dalis;

f) importuotus žmonėms skirtus atrajotojų kilmės produktus, kurių sudėtyje gali būti V priedo 1 punkte išvardytų audinių ir kurie galėjo būti sušerti galvijams;

g) importuotus atrajotojų kilmės produktus naudojimui in vivo galvijams.

2.2. Atliekant patekimo į aplinką vertinimą turėtų būti atsižvelgiama į specialias likvidavimo schemas, priežiūrą ir kitus epidemiologinius tyrimus (ypač galvijų populiacijos priežiūrą dėl GSE) dėl 2.1 punkte išvardytų rizikos veiksnių.

▼M31

3. Poveikio vertinimas

Poveikio vertinime pateikiamas GSE sukėlėjo poveikio galvijams tikimybės įvertinimas, kai apsvarstomos šios aplinkybės:

a) GSE sukėlėjo cirkuliavimas ir amplifikacija, kai galvijai suėda atrajotojų kilmės mėsos ir kaulų miltus ar spirgus arba kitus pašarus ar pašarų ingredientus, užterštus GSE sukėlėjais;

b) atrajotojų skerdenų (įskaitant nugaišusių galvijų skerdenas), šalutinių produktų ir skerdyklų atliekų naudojimas, utilizavimo procesų parametrai ir gyvūnų pašarų gamybos metodai;

c) atrajotojų šėrimas arba nešėrimas mėsos ir kaulų miltais ir spirgais, gautais iš atrajotojų, įskaitant priemones užkirsti kelią gyvūnų pašarų kryžminiam užteršimui;

d) GSE priežiūros galvijų populiacijoje lygis tuo metu ir tos priežiūros rezultatai.

C SKYRIUS

Kategorijų apibrėžimai

I. ŠALIS AR REGIONAS, KUR GSE RIZIKA YRA NEDIDELĖ

Šalis ar regionas:

1) kur siekiant nustatyti istorinius ir dabartinius rizikos veiksnius buvo atlikta rizikos analizė pagal B skyriaus nuostatas;

2) kuriame parodyta, kad imtasi atitinkamų specifinių priemonių atitinkamu toliau apibrėžtu laikotarpiu kiekvienam nustatytam pavojui valdyti,

3) kuriame parodyta, kad B tipo priežiūra pagal D skyrių yra atliekama ir laikomasi atitinkamų siekinių pagal to skyriaus 2 lentelę; ir

4) kuris yra:

a) tokioje padėtyje:

i) šalyje ar regione, kur nebuvo GSE atvejų, arba buvo nustatyta, kad bet kuris importuotas GSE atvejis buvo visiškai sunaikintas;

ii) atitiko šio priedo A skyriaus c, d ir e punktuose nurodytus kriterijus bent septynerius metus; ir

iii) vykdant atitinkamo lygio kontrolę ir auditą nustatyta, kad bent aštuonerius metus atrajotojai nebuvo šeriami nei mėsos ir kaulų miltais, nei spirgais, gautais iš atrajotojų;

b) arba:

i) šalyje ar regione buvo vienas ar daugiau vietinių GSE atvejų, bet kiekvienas vietinis GSE sergantis galvijas gimė daugiau kaip prieš 11 metų;

ii) atitiko šio priedo A skyriaus c, d ir e punktuose nurodytus kriterijus bent septynerius metus;

iii) vykdant atitinkamo lygio kontrolę ir auditą nustatyta, kad bent aštuonerius metus atrajotojai nebuvo šeriami nei mėsos ir kaulų miltais, nei spirgais, gautais iš atrajotojų;

iv) šie gyvūnai, jei jų yra gyvų šalyje ar regione, yra nuolat identifikuojami, jų judėjimas kontroliuojamas ir, kai paskerdžiami arba miršta, yra visiškai sunaikinami:

— visi sergantys GSE,

— visi galvijai, kurie per pirmus jų gyvenimo metus buvo auginti su GSE sergančiais galvijais pirmais jų gyvenimo metais, ir dėl kurių tyrimas parodė, kad jie tuo laikotarpiu buvo šeriami tais pačiais potencialiai užterštais pašarais, arba

— jeigu antroje įtraukoje nurodytas tyrimas nedavė rezultatų, visi galvijai, kilę iš tos pačios bandos kaip ir sergantys GSE galvijai, kuriems GSE diagnozuota per 12 mėnesių nuo gimimo.

II. ŠALIS AR REGIONAS, KUR GSE RIZIKA KONTROLIUOJAMA

Šalis ar regionas:

1) kur siekiant nustatyti istorinius ir dabartinius rizikos veiksnius buvo atlikta rizikos analizė remiantis B skyriuje nustatyta informacija;

2) kur matoma, kad imamasi atitinkamų priemonių valdyti visus nustatytus pavojus, bet šios priemonės nebuvo taikomos pakankamą laiko tarpą;

3) kur buvo nustatyta, kad yra taikoma A tipo priežiūra pagal D skyrių ir laikomasi atitinkamų siekinių pagal 2 lentelę. B tipo priežiūra gali pakeisti A tipo priežiūrą tik, jei laikomasi atitinkamų siekinių; ir

4) kuris yra:

a) tokioje padėtyje:

i) šalyje arba regione nebuvo GSE atvejų arba buvo nustatyta, kad bet kuris importuotas GSE atvejis buvo visiškai sunaikintas, yra atitiktis šio priedo A skyriaus c, d ir e punktuose nurodytiems kriterijams ir vykdant atitinkamo lygio kontrolę ir auditą nustatyta, kad atrajotojai nebuvo šeriami nei mėsos ir kaulų miltais, nei spirgais, gautais iš atrajotojų;

ii) atitiko šio priedo A skyriaus c, d ir e punktuose nurodytus kriterijus trumpiau negu 7 metus; ir (arba)

iii) nėra galimybės įrodyti, kad mėsos ir kaulų miltų ar spirgų, gautų iš atrajotojų, šėrimo atrajotojams kontrolė buvo užtikrinama bent aštuonis metus;

b) arba:

i) šalyje arba regione buvo vietinių GSE atvejų, yra atitiktis šio priedo A skyriaus c, d ir e punktuose nurodytiems kriterijams ir gali būti įrodyta vykdant atitinkamo lygio kontrolę ir auditą, kad nei mėsos ir kaulų miltai, nei spirgai, gauti iš atrajotojų, nebuvo šeriami atrajotojams;

ii) atitiko šio priedo A skyriaus c–e punktuose nurodytus kriterijus trumpiau negu septynerius metus; ir (arba)

iii) nėra galimybės įrodyti, kad mėsos ir kaulų miltų ar spirgų, gautų iš atrajotojų, šėrimo atrajotojams kontrolė buvo užtikrinama bent aštuonerius metus;

iv) šie gyvūnai, jei jų yra gyvų šalyje ar regione, yra nuolat identifikuojami, jų judėjimas kontroliuojamas ir, kai paskerdžiami arba miršta, yra visiškai sunaikinami; ir

— visi sergantys GSE, ir

— visi galvijai, kurie per pirmus jų gyvenimo metus buvo auginti su GSE sergančiais galvijais pirmais jų gyvenimo metais, ir dėl kurių tyrimas parodė, kad jie tuo laikotarpiu buvo šeriami tais pačiais potencialiai užterštais pašarais, arba

— jeigu antroje įtraukoje nurodytas tyrimas nedavė rezultatų, visi galvijai, kilę iš tos pačios bandos kaip ir sergantys GSE galvijai, kuriems GSE diagnozuota per 12 mėnesių nuo gimimo.

III. ŠALIS AR REGIONAS, KUR GSE RIZIKA NENUSTATYTA

Šalis ar regionas, kurių GSE būklė nėra nustatyta, arba kuris neatitinka sąlygų, kurias atitinka vienai iš kitų kategorijų priskiriama šalis ar regionas.

D SKYRIUS

Minimalūs priežiūros reikalavimai

1. Priežiūros tipai

Šiame priede vartojamos šios sąvokų apibrėžtys:

a) A tipo priežiūra

A tipo priežiūros taikymas leis nustatyti GSE, kai numatomas paplitimas ( 18 ) yra bent vienas atvejis iš 100 000 suaugusių galvijų populiacijos atitinkamoje šalyje ar regione esant 95 % patikimumui.

b) B tipo priežiūra

B tipo priežiūros taikymas leis nustatyti GSE, kai numatomas paplitimas yra bent vienas atvejis iš 50 000 suaugusių galvijų populiacijos atitinkamoje šalyje ar regione esant 95 % patikimumui.

B tipo priežiūra gali būti atliekama šalyse arba regionuose, kur GSE rizika nedidelė, rizikos analizės išvadoms patvirtinti, pvz., parodant bet kuriuos nustatytus rizikos veiksnius mažinančių priemonių veiksmingumą, kai priežiūros tikslas yra maksimaliai patikimai nustatyti tokių priemonių taikymo trūkumus.

B tipo priežiūra taip pat gali būti atliekama šalyse arba regionuose, kur GSE būklė yra kontroliuojama, po to, kai pasiekiami atitinkami tikslai naudojant A tipo priežiūrą, palaikyti A tipo priežiūros dėka gautų žinių patikimumą.

Šiame priede šios keturios galvijų subpopuliacijos išskiriamos priežiūros tikslais:

a) vyresni kaip 30 mėnesių galvijai, kuriems pasireiškia elgsenos ar klinikiniai požymiai, atitinkantys GSE (įtariamieji pagal klinikinius požymius);

b) vyresni kaip 30 mėnesių galvijai, kurie yra stacionariniai ligoniai, nepajėgūs pasikelti ar vaikščioti be pagalbos; vyresni kaip 30 mėn amžiaus galvijai, pasiųsti nedelsiant skersti arba kuriems nustatyti nukrypimai nuo normos ante mortem patikrinimo metu (nelaimės atvejai arba neatidėliojant paskersti);

c) vyresni kaip 30 mėnesių galvijai, kurie rasti nugaišę arba užmušti ūkyje, pervežimo metu arba abattoir (nugaišę galvijai);

d) vyresni kaip 36 mėnesių galvijai, skerdžiami įprasta tvarka.

2. Priežiūros strategija

2.1. Priežiūros strategija turi būti suplanuota iš anksto siekiant užtikrinti, kad mėginiai yra reprezentatyvūs šalies ar regiono bandos mėginiai, ir atsižvelgiama į demografinius veiksnius, pvz., produkcijos tipą ir geografinę vietovę, bei į potencialią kultūriniu požiūriu unikalios gyvulininkystės praktikos įtaką. Naudojamas metodas ir daromos prielaidos turi būti dokumentuojamos, o dokumentai saugomi septynerius metus.

2.2. Siekdama įgyvendinti GSE priežiūros strategiją šalis naudoja suaugusių galvijų populiacijos pasiskirstymo pagal amžių ir patikrintų dėl GSE galvijų skaičiaus, suskirstyto pagal amžių ir subpopuliacijas šalies ar regiono viduje, dokumentų įrašus arba patikimus apskaičiavimus.

3. Skaitinės balų vertės ir siektinas balų kiekis

Priežiūros mėginių dydžiai turi atitikti 2 lentelėje nustatytus siekinius, apskaičiuotus pagal 1 lentelėje pateiktas „skaitines vertes balais“. Visi įtariamieji pagal klinikinius požymius turi būti ištirti nežiūrint sukaupto balų kiekio. Šalis ima mėginius bent trijose iš keturių subpopuliacijų. Bendras suminis balų kiekis paimtiems mėginiams kaupiamas per septynerių iš eilės einančių metų maksimalų laikotarpį norint pasiekti nustatytą siektiną balų kiekį. Pasiektas suminis balų kiekis periodiškai lyginamas su siektinu šalies ar regiono balų kiekiu.







1 lentelė Priežiūros balų skaitinės vertės mėginiams, imamiems iš duotos subpopuliacijos ir amžiaus kategorijos gyvūnų Prižiūrima subpopuliacija Įprastinis skerdimas (1) Nugaišę galvijai (2) Skerdimas nelaimės atveju (3) Įtariamieji pagal klinikinius požymius (4) Amžius ≥ 1 metai ir < 2 metai 0,01 0,2 0,4 Nėra duomenų Amžius ≥ 2 metai ir < 4 metai (jauni suaugusieji) 0,1 0,2 0,4 260 Amžius ≥ 4 metai ir < 7 metai (vidutinio amžiaus suaugusieji) 0,2 0,9 1,6 750 Amžius ≥ 7 metai ir < 9 metai (senesni suaugusieji) 0,1 0,4 0,7 220 Amžius ≥ 9 metų (seni) 0,0 0,1 0,2 45 (1) Vyresni kaip 36 mėnesių galvijai, skerdžiami įprasta tvarka. (2) Vyresni kaip 30 mėnesių galvijai, kurie rasti nugaišę arba užmušti ūkyje, pervežimo metu arba abattoir (nugaišę galvijai). (3) Vyresni kaip 30 mėnesių galvijai, kurie yra stacionariniai ligoniai, nepajėgūs pasikelti ar vaikščioti be pagalbos; vyresni kaip 30 mėn amžiaus galvijai, pasiųsti nedelsiant skersti arba kuriems nustatyti nukrypimai nuo normos ante mortem patikrinimo metu (nelaimės atvejai arba neatidėliojant paskersti). (4) Vyresni kaip 30 mėnesių galvijai, kuriems pasireiškia elgsenos ar klinikiniai požymiai, atitinkantys GSE (įtariamieji pagal klinikinius požymius).

▼M51







2 lentelė Siektinas balų kiekis skirtingo dydžio suaugusių galvijų populiacijoms šalyje ar regione Siektinas balų kiekis šalyje ar regione Suaugusių galvijų populiacijos dydis (24 mėnesių ir vyresni) A tipo priežiūra B tipo priežiūra > 1 000 000 300 000 150 000 900 001 –1 000 000 214 600 107 300 800 001 –900 000 190 700 95 350 700 001 –800 000 166 900 83 450 600 001 –700 000 143 000 71 500 500 001 –600 000 119 200 59 600 400 001 –500 000 95 400 47 700 300 001 –400 000 71 500 35 750 200 001 –300 000 47 700 23 850 100 001 –200 000 22 100 11 500 90 001 –100 000 19 900 9 950 80 001 –90 000 17 700 8 850 70 001 –80 000 15 500 7 750 60 001 –70 000 13 000 6 650 50 001 –60 000 11 000 5 500 40 001 –50 000 8 800 4 400 30 001 –40 000 6 600 3 300 20 001 –30 000 4 400 2 200 10 001 –20 000 2 100 1 050 9 001 –10 000 1 900 950 8 001 –9 000 1 600 800 7 001 –8 000 1 400 700 6 001 –7 000 1 200 600 5 001 –6 000 1 000 500 4 001 –5 000 800 400 3 001 –4 000 600 300 2 001 –3 000 400 200 1 001 –2 000 200 100

▼M31

4. Specifiniai siekiniai

Kiekvienai iš pirmiau minėtų subpopuliacijų šalyje ar regione šalis gali siekti prižiūrėti galvijus, identifikuotus kaip importuotus iš šalių ar regionų, kur GSE buvo nustatyta, ir galvijus, kurie periodiškai buvo šeriami potencialiai užterštais pašarais iš šalių ar regionų, kur buvo nustatyta GSE.

5. GSE priežiūros modelis

Šalis gali pasirinkti, ar naudoti GSE priežiūros modelį visa apimtimi, ar alternatyvų metodą, pagrįstą GSE priežiūros modeliu įvertinant GSE buvimą ir (arba) paplitimą.

6. Palaikomoji priežiūra

Kai pasiekiamas siektinas balų kiekis ir siekiant priskirti šalies būklę kontroliuojamos rizikos ar nedidelės rizikos kategorijai, priežiūra gali būti sumažinta iki B tipo priežiūros (jeigu visi kiti rodikliai išlieka teigiami). Tačiau siekiant laikytis šiame skyriuje nustatytų reikalavimų, turi būti toliau vykdoma metinė priežiūra siekiant apimti bent tris iš keturių aprašytų subpopuliacijų. Visi įtariamieji pagal klinikinius požymius, kad yra infekuoti GSE, turi būti ištirti nežiūrint sukaupto balų kiekio. Metinė vertė balais šalyje ar regione, kur pasiektas reikalaujamas siektinas balų kiekis, neturi būti mažesnė nei viena septintoji viso B tipo priežiūros atveju siektino balų kiekio.

▼M13









III PRIEDAS

MONITORINGO SISTEMA

A SKYRIUS

I. GALVIJŲ MONITORINGAS

1. Bendrosios nuostatos

Galvijų monitoringas vykdomas vadovaujantis laboratorijos metodais, nustatytais X priedo C skyriaus 3 dalies 1 punkto b papunktyje.

▼M50

2. Žmonių vartojimui paskerstų gyvūnų stebėsena

2.1. Visi galvijai, kuriems yra daugiau kaip 24 mėnesiai amžiaus, tiriami siekiant nustatyti GSE, jei jie: — priverstinai paskersti pagal Reglamento (EB) Nr. 853/2004 ( 19 ) III priedo I skirsnio VI skyriaus 1 punktą, arba — tikrinti ante mortem dėl nelaimingo atsitikimo, arba atsiradus rimtiems fiziologiniams ar funkciniams sutrikimams, arba požymiams pagal Reglamento (EB) Nr. 854/2004 ( 20 ) I priedo I skirsnio II skyriaus B dalies 2 punktą.

2.2. Visi sveiki vyresni kaip 30 mėnesių galvijai, įprastai skerdžiami žmonių maistui, tiriami siekiant nustatyti GSE.

▼M13

3. Ne žmonių vartojimui paskerstų gyvūnų monitoringas

3.1. Atliekami visų vyresnių nei 24 mėnesių galvijų, kurie nugaišo arba buvo paskersti, bet kurie nebuvo: — paskersti, norint juos sunaikinti, vadovaujantis Komisijos reglamentu (EB) Nr. 716/96 ( 21 ), — paskersti dėl epidemijos, tokios kaip snukio ir nagų liga, — paskersti žmonių vartojimui, tyrimai GSE nustatyti.

3.2. Valstybės narės gali nuspręsti nukrypti nuo 3.1 punkto nuostatų atokiuose rajonuose, kuriose gyvūnų tankis mažas ir kuriose neorganizuojamas nugaišusių gyvūnų surinkimas. Šią nukrypti leidžiančią nuostatą taikančios valstybės narės informuoja Komisiją ir pateikia teritorijų, kurioms taikoma nukrypti leidžianti nuostata, sąrašą. Nukrypti leidžianti nuostata netaikoma daugiau kaip 10 % valstybės narės galvijų populiacijos.

▼M26

4. Gyvūnų, įsigytų sunaikinti, atsižvelgiant į Reglamentą (EB) Nr. 716/96, monitoringas

Visi 1995 m. rugpjūčio 1 d.–1996 m. rugpjūčio 1 d. laikotarpiu atsivesti gyvūnai, sunaikinti atsižvelgiant į Reglamentą (EB) Nr. 716/96, tiriami siekiant nustatyti GSE.

▼M13

5. Kitų gyvūnų monitoringas

Be 2–4 punktuose nurodytų tyrimų valstybės narės gali nuspręsti laisvanoriškai tirti kitus galvijus savo teritorijoje, pirmiausia, kurių kilmės šalyse pasitaiko vietiniai GSE atvejai ir kurie galėjo būti šeriami užkratu užterštais pašarais arba kuriuos atsivedė GSE užkrėstos veislinės patelės ar iš kurių jie yra kilę.

▼M55

6. Priemonės, kurių imamasi atlikus tyrimus

6.1. Jeigu žmonių maistui skerdžiamas gyvūnas buvo atrinktas tyrimui GSE nustatyti, jo skerdena neženklinama Reglamento (EB) Nr. 854/2004 I priedo I skirsnio III skyriuje nustatytu sveikumo ženklu, kol negautas neigiamas greitojo tyrimo rezultatas.

6.2. Valstybės narės gali nukrypti nuo 6.1 punkto, jeigu skerdykloje įdiegta oficiali sistema, kuria užtikrinama, kad sveikumo ženklu pažymėtos ištirtų gyvūnų kūno dalys liktų skerdykloje tol, kol negautas neigiamas greitojo tyrimo rezultatas.

6.3. Visos gyvūno, kuris tiriamas GSE nustatyti, kūno dalys, įskaitant kailį, saugomos taikant oficialią kontrolę tol, kol nebus gautas neigiamas greitojo tyrimo rezultatas, išskyrus tuos atvejus, kai jos šalinamos pagal Reglamento (EB) Nr. 1069/2009 12 straipsnio a arba b punktus arba kai jų riebalai yra perdirbami pagal Reglamentą (ES) Nr. 142/2011 ir naudojami pagal Reglamento (EB) Nr. 1069/2009 12 straipsnio e punktą, arba naudojami gaminti to reglamento 36 straipsnyje nurodytiems gaminiams.

6.4. Visos gyvūno, kurio greitojo tyrimo rezultatai yra teigiami arba neaiškūs, kūno dalys, įskaitant kailį, šalinamos pagal Reglamento (EB) Nr. 1069/2009 12 straipsnio a arba b punktus, išskyrus medžiagą, kuri turi būti saugoma kartu su šio priedo B skyriaus III dalyje nustatytais įrašais, ir išskyrus to kūno riebalus, jeigu tie riebalai perdirbami pagal Reglamentą (ES) Nr. 142/2011 ir naudojami pagal Reglamento (EB) Nr. 1069/2009 12 straipsnio e punktą, arba naudojami gaminti to reglamento 36 straipsnyje nurodytiems gaminiams.

6.5. Kai žmonių maistui paskersto gyvūno greitojo tyrimo rezultatai yra teigiami arba neaiškūs, bent viena tos pačios skerdimo linijos skerdena, esanti prieš pat užkrėstą skerdeną, ir dvi skerdenos, esančios po gyvūno, kurio greitojo tyrimo rezultatai pasirodė esą teigiami arba neaiškūs, skerdenos, sunaikinamos pagal 6.4 punktą.

Nukrypdamos nuo šio punkto pirmos pastraipos, valstybės narės gali nuspręsti naikinti pirmiau minėtas skerdenas, tik jei atlikus X priedo C skyriaus 3.1 punkto b papunktyje nurodytus patvirtinamuosius tyrimus patvirtinama, kad greitojo tyrimo rezultatai yra teigiami arba neaiškūs.

6.6. Valstybės narės gali nukrypti nuo 6.5 punkto nuostatų, jei skerdykloje įdiegta sistema, kuria skerdenoms neleidžiama užsiteršti vienai nuo kitos.

▼M38

7. Metinių monitoringo programų, susijusių su GSE (GSE monitoringo programos), peržiūra, kaip numatyta 6 straipsnio 1b dalyje.

7.1. Valstybių narių prašymai

Į valstybių narių Komisijai pateiktus prašymus peržiūrėti metines GSE monitoringo programas įtraukiama bent jau tokia informacija:

a) informacija apie veikusią metinę GSE monitoringo sistemą valstybės narės teritorijoje ankstesnių šešerių metų laikotarpiu, taip pat išsami dokumentacija, įrodanti atitiktį 7.2. punkte nustatytiems epidemiologiniams kriterijams;

b) informacija apie gyvūnų atpažinimo ir stebėjimo sistemą, kaip nurodyta 6 straipsnio 1b dalies 3 pastraipos b punkte, veikusią valstybės narės teritorijoje ankstesnių šešerių metų laikotarpiu, taip pat išsamus kompiuterinės duomenų bazės funkcionavimo aprašymas, kaip nurodyta Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1760/2000 ( 22 ) 5 straipsnyje;

c) informacija apie su gyvūnų šėrimu susijusius draudimus valstybės narės teritorijoje ankstesnių šešerių metų laikotarpiu, taip pat išsamus teisės aktų dėl draudimo fermose auginamus gyvūnus šerti gyvūniniais baltymais įgyvendinimo aprašymas, kaip nurodyta 6 straipsnio 1b dalies 3 pastraipos c punkte, taip pat mėginių ėmimo planas, nustatytų pažeidimų skaičius bei rūšis ir tolesnių veiksmų rezultatai;

d) išsamus siūlomos peržiūrėti galvijų GSE monitoringo programos aprašymas, kuriame būtų nurodyta geografinė teritorija, kur programa turi būti įgyvendinama, ir galvijų gyvūnų subpopuliacijų, kurioms bus taikoma peržiūrėta galvijų GSE monitoringo programa, aprašymas, taip pat nuorodos į amžiaus apribojimus ir mėginių dydžius bandymams;

e) išsamūs rizikos analizės rezultatai, kuriais parodoma, kad peržiūrėta GSE monitoringo programa užtikrins žmonių ir gyvūnų sveikatos apsaugą. Į rizikos analizę įtraukiama atvestų gyvūnų kohortos analizė arba kiti tiesiogiai susiję tyrimai, kuriais parodoma, kad USE rizikos mažinimo priemonės, taip pat draudimus dėl gyvūnų šėrimo, kaip nurodyta 6 straipsnio 1b dalies 3 pastraipos c punkte, buvo sėkmingai įgyvendintos.

7.2. Epidemiologiniai kriterijai

Prašymai peržiūrėti GSE monitoringo programas gali būti priimami tik tuomet, jeigu susijusi valstybė narė gali įrodyti, kad be 6 straipsnio 1b dalies 3 pastraipos a, b ir c punktuose nustatytų reikalavimų, jos teritorijoje tenkinami šie epidemiologiniai kriterijai:

a) mažiausia šešerių paeiliui metų laikotarpiu po Bendrijos GSE atvejų tikrinimo schemos įgyvendinimo datos, kaip nurodyta 6 straipsnio 1b dalies 3 pastraipos b punkte:

arba

i) metinis vidutinis GSE pasireiškimo dažnio mažėjimas, stebimas suaugusių galvijų populiacijoje (vyresnių nei 24 mėnesių) buvo didesnis nei 20 %, o visas atvestų galvijų, užsikrėtusių GSE, skaičius, įgyvendinus visus Bendrijos draudimus dėl gyvūnų fermose šėrimo, kaip nurodyta 6 straipsnio 1b dalies 3 pastraipos c punkte, neviršijo 5 % visų patvirtintų GSE atvejų;

arba

ii) stebimas metinis GSE atvejų pasireiškimo dažnis suaugusių galvijų populiacijoje (vyresnių nei 24 mėnesių) nuolat buvo mažesnis nei vienas atvejis šimtui tūkstančių galvijų;

arba

iii) kitu atveju, jeigu valstybėje narėje yra mažesnė nei 1 mln. suaugusių galvijų populiacija (vyresnių nei 24 mėnesių), bendras patvirtintų GSE atvejų skaičius buvo mažesnis nei penki;

b) pasibaigus a punkte nurodytam šešerių metų laikotarpiui nėra įrodymų, kad GSE epidemiologinė padėtis blogėja.

▼M32

II. AVIŲ IR OŽKŲ STEBĖSENA

1. Bendroji informacija

Avys ir ožkos stebimos remiantis taikomais laboratoriniais metodais, nustatytais X priedo C skyriaus 3.2 b punkte.

▼M50

2. Žmonių maistui paskerstų avių ir ožkų stebėsena

a) valstybės narės, kuriose ėriavedžių ir ėringų avių, sukergtų su avinais, populiacija viršija 750 000 gyvūnų, pagal mėginių ėmimo taisykles, nustatytas 4 punkte, tiria mažiausiai 10 000 žmonių maistui paskerstų avių imtį;

b) valstybės narės, kuriose ožkų, jau atsivedusių ožiukų, ir sukergtų ožkų populiacija viršija 750 000 gyvūnų, pagal mėginių ėmimo taisykles, nustatytas 4 punkte, tiria mažiausiai 10 000 žmonių maistui paskerstų ožkų imtį;

c) valstybė narė gali nuspręsti pakeisti ne daugiau kaip:

— 50 % savo mažiausio paskerstų žmonėms vartoti avių ir ožkų mėginių imties dydžio, nurodyto a ir b punktuose, atliekant nugaišusių avių arba ožkų, vyresnių nei 18 mėnesių, tyrimą, kai santykis yra vienas ir vienas, atsižvelgiant į minimalų imties dydį, nurodytą 3 punkte;

— 10 % mažiausio mėginio imties dydžio, nurodyto a ir b punktuose, tiriant avis arba ožkas, paskerstas pagal ligos likvidavimo kampaniją, kai jos vyresnės nei 18 mėnesių ir santykis yra vienas ir vienas.

▼M32

3. Ne žmonėms vartoti paskerstų avių ir ožkų stebėsena

Pagal 4 punkte nustatytas mėginių ėmimo taisykles ir pagal A ir B lentelėse nurodytus mažiausius mėginių dydžius valstybės narės tiria avis ir ožkas, kurios krito arba buvo užmuštos, bet kurios nebuvo:

— užmuštos pagal ligos likvidavimo programą, arba

— paskerstos žmonių maistui.







A lentelė Valstybių narių ėriavedžių ir ėringų avių populiacija Mažiausias kritusių avių mėginio dydis (1) > 750 000 10 000 100 000 –750 000 1 500 40 000 –100 000 100 % iki 500 < 40 000 100 % iki 100 (1) Mėginių minimalūs dydžiai nustatomi atsižvelgiant į atskirų valstybių narių avių populiacijas ir siekiant pateikti įgyvendinamas užduotis.







B lentelė Valstybių narių ožkų, kurios jau turėjo ožiukų arba buvo sukergtos, populiacija Mažiausias kritusių ožkų mėginio dydis (1) > 750 000 10 000 250 000 –750 000 1 500 40 000 –250 000 100 % iki 500 < 40 000 100 % iki 100 (1) Mėginių minimalūs dydžiai nustatomi atsižvelgiant į atskirų valstybių narių ožkų populiacijas ir siekiant pateikti įgyvendinamas užduotis.

4. 2 ir 3 punktuose minimiems gyvūnams taikomos mėginių ėmimo taisyklės

Tiriami vyresni nei 18 mėnesių arba turintys daugiau kaip du nuolatinius per dantenas prasikalusius kandžius gyvūnai.

Gyvūnų amžius nustatomas pagal dantų prasikalimą, akivaizdžius brandumo požymius arba bet kurią kitą patikimą informaciją.

Mėginių atranka sudaroma taip, kad nebūtų įtraukta per daug atskiros grupės mėginių pagal kilmę, amžių, veislę, auginimo būdą ar kitą ypatumą.

Mėginių ėmimas yra tipiškas kiekvienam regionui ir sezonui. Jei įmanoma, vengiama imti pakartotinius mėginius iš tos pačios bandos. Valstybės narės savo stebėsenos programomis siekia, jei įmanoma, kad sėkmingais mėginių ėmimo metais visi oficialiai registruoti ūkiai, kuriuose yra daugiau kaip 100 gyvūnų ir niekada nebuvo nustatyti USE atvejai, būtų ištirti dėl USE.

Valstybės narės įdiegia sistemą, kuri leistų tikslingai ar remiantis kitokiu pagrindu tikrinti, kad gyvūnai nebūtų atskirti nuo mėginių ėmimo.

Tačiau valstybės narės į mėginių ėmimą gali neįtraukti atokių vietovių, turinčių mažą gyvūnų tankumą, kuriose kritę gyvūnai nerenkami organizuotai. Šią leidžiančią nukrypti nuostatą taikančios valstybės narės apie tai praneša Komisijai ir pateikia tų atokių vietovių, kuriose taikoma ši išlyga, sąrašą. Leidžianti nukrypti nuostata taikoma ne daugiau kaip 10 % atitinkamų valstybių narių avių ir ožkų populiacijos.

▼M50

5. Stebėsena ūkiuose vykdant USE kontrolės ir likvidavimo priemones

Vyresni kaip 18 mėnesių gyvūnai, kurie paskersti, norint juos sunaikinti, vadovaujantis VII priedo B skyriaus 2 dalies 2.2.1 ir 2.2.2 punktų b ar c papunkčiais, tiriami dėl USE taikant laboratorinius metodus ir protokolus, nustatytus X priedo C skyriaus 3 dalies 3.2 punkto b papunktyje, remiantis paprasta atsitiktine mėginių atranka pagal imties dydį, nurodytą toliau pateikiamoje lentelėje.







Vyresnių nei 18 mėnesių paskerstų naikinimo tikslais gyvūnų skaičius bandoje Minimalus mėginių imties dydis 70 ar mažiau Visi tinkami gyvūnai 80 68 90 73 100 78 120 86 140 92 160 97 180 101 200 105 250 112 300 117 350 121 400 124 450 127 500 ir daugiau 150

▼M32

6. Kitų gyvūnų stebėsena

Be 2, 3 ir 4 punktuose nurodytų stebėsenos programų, valstybės narės gali nuspręsti savanoriškai tirti kitus gyvūnus, visų pirma:

— pieno produktų gamybai auginamus gyvūnus,

— gyvūnus, kilusius iš šalių, kurių teritorijoje pasireiškia vietiniai USE atvejai,

— gyvūnus, kurie galėjo būti šeriami, kaip įtariama, užkratu užterštais pašarais,

— gyvūnus, kuriuos atsivedė USE užkrėstos veislinės patelės arba kurie yra iš jų išvesti.

7. Priemonės, kurių imamasi, baigus tirti avis ir ožkas

7.1. Jei žmonių maistui skerdžiama avis ar ožka buvo atrinkta tyrimui GSE nustatyti pagal 2 punktą, jos skerdena nėra žymima Reglamento (EB) Nr. 854/2004 I priedo I skirsnio III skyriuje numatytu sveikumo ženklu, kol negautas neigiamas tyrimo greituoju būdu rezultatas.

7.2. Valstybės narės gali nukrypti nuo 7.1 punkto nuostatų, jeigu skerdykloje įdiegta kompetentingų institucijų patvirtinta sistema, leidžianti atsekti visas gyvūno dalis, ir jeigu iš skerdyklos neiškeliauja nė viena ištirto gyvūno dalis, paženklinta sveikumo ženklu, kol negaunami neigiami tyrimo greituoju būdu rezultatai.

▼M55

7.3. Visos ištirto gyvūno kūno dalys, įskaitant kailį, saugomos taikant oficialią kontrolę tol, kol nebus gautas neigiamas greitojo tyrimo rezultatas, išskyrus tuos atvejus, kai jos šalinamos pagal Reglamento (EB) Nr. 1069/2009 12 straipsnio a arba b punktus arba kai jų riebalai yra perdirbami pagal Reglamentą (ES) Nr. 142/2011 ir naudojami pagal Reglamento (EB) Nr. 1069/2009 12 straipsnio e punktą, arba naudojami gaminti to reglamento 36 straipsnyje nurodytiems gaminiams.

7.4. Visos gyvūno, kurio greitojo tyrimo rezultatai yra teigiami, kūno dalys, įskaitant kailį, iš karto šalinamos pagal Reglamento (EB) Nr. 1069/2009 12 straipsnio a arba b punktus, išskyrus medžiagą, kuri turi būti saugoma kartu su šio priedo B skyriaus III dalyje nustatytais įrašais, ir išskyrus iš to kūno gautus lydytus riebalus, jeigu tie lydyti riebalai yra perdirbami pagal Reglamentą (ES) Nr. 142/2011 ir naudojami pagal Reglamento (EB) Nr. 1069/2009 12 straipsnio e punktą, arba naudojami gaminti to reglamento 36 straipsnyje nurodytiems gaminiams.

▼M60

8. Genotipo nustatymas

Kiekvienu teigiamo avių tyrimo dėl USE rezultato atveju 136, 154 ir 171 kodonams nustatomas priono baltymo genotipas. Nustačius, kad USE užkrėstos tų genotipų, kurių abu aleliai koduoja alaniną 136 kodone, abu aleliai koduoja argininą 154 ir 171 kodonuose, avys, apie tai nedelsiant pranešama Komisijai. Kai teigiamas USE atvejis yra atipinis skrepio ligos atvejis, nustatomas ir priono baltymo genotipas 141 kodonui.

▼M61

III. ELNINIŲ STEBĖSENA

A. Trejų metų lėtinės išsekimo ligos stebėsenos programa

1. Bendra informacija

1.1. Valstybės narės, kuriose gyvena laukinių ir (arba) ūkinių ir (arba) pusiau prijaukintų briedžių ir (arba) šiaurinių elnių populiacijos (Estija, Suomija, Latvija, Lietuva, Lenkija ir Švedija), vykdo trejų metų lėtinės elninių išsekimo ligos stebėsenos programą nuo 2018 m. sausio 1 d. iki 2020 m. gruodžio 31 d. USE tyrimai pagal šią stebėsenos programą atliekami nuo 2018 m. sausio 1 d. iki 2020 m. gruodžio 31 d., tačiau mėginius šiai stebėsenos programai galima pradėti imti 2017 m.

1.2. Trejų metų lėtinės išsekimo ligos stebėsenos programa taikoma šioms elninių rūšims:

— tundrinis šiaurės elnias (Rangifer tarandus tarandus);

— suominis šiaurės elnias (Rangifer tarandus fennicus);

— briedis (Alces alces);

— stirna (Capreolus capreolus);

— baltauodegis elnias (Odocoileus virginianus);

— taurusis elnias (Cervus elaphus).

1.3. Nukrypdama nuo 1.2 punkto valstybė narė, remdamasi Europos Komisijai pateiktu dokumentais pagrįstu rizikos vertinimu, gali pasirinkti vykdyti tame punkte nurodytų rūšių pogrupio trejų metų lėtinės išsekimo ligos stebėsenos programą.

2. Mėginių ėmimo planas

2.1. 1.1 punkte nurodytos valstybės narės nustato pirminius atrankos vienetus (PAV), apimančius visas teritorijas, kuriose yra elninių populiacijos, naudodamos bent šiuos elementus:

a) kiekvienas ūkis ir kiekvienas objektas, kuriuose ūkiniai ir nelaisvėje laikomi elniniai laikomi uždaroje teritorijoje, laikomas PAV;

b) laukinių ir pusiau prijaukintų elninių PAV apibrėžiamas geografiškai pagal šiuos kriterijus:

i) plotai, kuriuose laukiniai ir pusiau prijaukinti tos rūšies, kuriai taikoma stebėsenos programa, gyvūnai susiburia bent tam tikru metų laikotarpiu;

ii) jei tos rūšies gyvūnų susibūrimas nevyksta, – plotai, apriboti natūraliomis arba dirbtinėmis kliūtimis, kuriuose gyvena tų rūšių, kurioms taikoma stebėsenos programa, gyvūnai;

iii) plotai, kuriuose medžiojami tų rūšių, kurioms taikoma stebėsenos programa, gyvūnai, ir plotai, kuriuose vykdoma kita atitinkama su tokių rūšių gyvūnais susijusi veikla.

2.2. 1.1 punkte nurodytos valstybės narės atrenka ūkinių, nelaisvėje laikomų, laukinių ir pusiau prijaukintų elninių šeimos gyvūnus USE tyrimams naudodamos tokį dviejų etapų atrankos metodą:

a) pirmuoju etapu valstybės narės:

i) kai tai ūkiniai ir nelaisvėje laikomi elniniai:

— atsitiktine tvarka, užtikrindamos geografinį tipiškumą ir, jei reikia, atsižvelgdamos į atitinkamus rizikos veiksnius, nustatytus valstybės narės atliktame dokumentais pagrįstame rizikos vertinime, atrenka 100 PAV, kuriems bus taikoma trejų metų stebėsenos programa, arba

— jei valstybė narė negalėjo nustatyti 100 ūkinių ir nelaisvėje laikomų elninių PAV, atrenka visus nustatytus PAV;

ii) kai tai laukiniai ir pusiau prijaukinti elniniai:

— atsitiktine tvarka, užtikrindamos geografinį tipiškumą ir, jei reikia, atsižvelgdamos į atitinkamus rizikos veiksnius, nustatytus valstybės narės atliktame dokumentais pagrįstame rizikos vertinime, atrenka 100 PAV, kuriems bus taikoma trejų metų stebėsenos programa, arba

— jei valstybė narė negalėjo nustatyti 100 laukinių ir pusiau prijaukintų elninių PAV, atrenka visus nustatytus PAV;

b) antruoju etapu:

i) kai tai ūkiniai ir nelaisvėje laikomi elniniai:

— valstybė narė, atrinkusi 100 PAV, trejus metus kiekviename atrinktame PAV ima mėginius iš visų gyvūnų, priklausančių 2.4 punkto a papunktyje išvardytoms tikslinėms grupėms, kol kiekviename PAV bus ištirta 30 gyvūnų. Tačiau, jeigu tam tikruose PAV dėl mažos elninių populiacijos per trejus metus neįmanoma ištirti 30 gyvūnų, mėginius iš gyvūnų, priklausančių 2.4 punkto a papunktyje išvardytoms tikslinėms grupėms, galima toliau imti didesniuose PAV, net jeigu jau ištirta 30 gyvūnų, siekiant, jei įmanoma, per trejų metų stebėsenos programos laikotarpį nacionaliniu lygmeniu iš viso ištirti iki 3 000 ūkinių ir nelaisvėje laikomų elninių;

— valstybė narė, nustačiusi mažiau kaip 100 PAV, trejus metus kiekviename PAV ima mėginius iš visų gyvūnų, priklausančių 2.4 punkto a papunktyje išvardytoms tikslinėms grupėms, siekdama, jei įmanoma, per trejų metų stebėsenos programos laikotarpį nacionaliniu lygmeniu iš viso ištirti iki 3 000 ūkinių ir nelaisvėje laikomų elninių;

ii) kai tai laukiniai ir pusiau prijaukinti elniniai:

— valstybė narė, atrinkusi 100 PAV, trejus metus kiekviename atrinktame PAV ima mėginius iš visų gyvūnų, priklausančių 2.4 punkto b papunktyje išvardytoms tikslinėms grupėms, kol kiekviename PAV bus ištirta 30 gyvūnų, siekdama per trejų metų laikotarpį nacionaliniu lygmeniu iš viso ištirti iki 3 000 laukinių ir pusiau prijaukintų elninių;

— valstybė narė, nustačiusi mažiau kaip 100 PAV, trejus metus kiekviename PAV ima mėginius iš visų gyvūnų, priklausančių 2.4 punkto b papunktyje išvardytoms tikslinėms grupėms, siekdama per trejų metų stebėsenos programos laikotarpį nacionaliniu lygmeniu iš viso ištirti iki 3 000 laukinių ir pusiau prijaukintų elninių.

2.3. Visi atrinkti elniniai turi būti vyresni nei 12 mėnesių amžiaus. Amžius nustatomas pagal dantų prasikalimą, akivaizdžius brandumo požymius arba bet kurią kitą patikimą informaciją.

2.4. Elniniai turi būti atrinkti iš šių tikslinių grupių:

a) kai tai ūkiniai ir nelaisvėje laikomi elniniai:

i) nugaišę ir (arba) nužudyti ūkiniai arba nelaisvėje laikomi elniniai, apibrėžti kaip ūkiniai arba nelaisvėje laikomi elniniai, rasti nugaišę uždaroje teritorijoje, kurioje jie laikomi, vežami arba skerdykloje, taip pat dėl sveikatos būklės ir (arba) amžiaus nužudyti ūkiniai arba nelaisvėje laikomi elniniai;

ii) klinikinių ligos požymių turintys ir (arba) sergantys ūkiniai arba nelaisvėje laikomi elniniai, apibrėžti kaip ūkiniai arba nelaisvėje laikomi elniniai, kuriems pasireiškia neįprasto elgesio simptomai ir (arba) judėjimo sutrikimai ir (arba) kurių bendra sveikatos būklė yra bloga;

iii) paskersti ūkiniai elniniai, kurie buvo pripažinti netinkamais žmonių maistui;

iv) paskersti ūkiniai elniniai, laikomi tinkamais žmonių maistui, jei valstybė narė nustato mažiau nei 3 000 ūkinių ir nelaisvėje laikomų elninių, priklausančių i–iii punktuose nurodytoms grupėms;

b) kai tai laukiniai ir pusiau prijaukinti elniniai:

i) nugaišę ir (arba) nužudyti laukiniai arba pusiau prijaukinti elniniai, apibrėžti kaip elniniai, rasti nugaišę gamtoje, ir pusiau prijaukinti elniniai, rasti nugaišę arba nužudyti dėl sveikatos būklės ir (arba) amžiaus;

ii) keliuose arba plėšrūnų sužeisti arba užmušti elniniai, apibrėžti kaip laukiniai arba pusiau prijaukinti elniniai, numušti kelių transporto priemonių ar traukinių arba užpulti plėšrūnų;

iii) klinikinių ligos požymių turintys ir (arba) sergantys laukiniai arba pusiau prijaukinti elniniai, apibrėžti kaip laukiniai arba pusiau prijaukinti elniniai, kuriems pasireiškia neįprasto elgesio simptomai ir (arba) judėjimo sutrikimai ir (arba) kurių bendra sveikatos būklė yra bloga;

iv) gamtoje sumedžioti laukiniai elniniai ir paskersti pusiau prijaukinti elniniai, kurie buvo pripažinti netinkamais žmonių maistui;

v) sumedžioti laukiniai ir paskersti pusiau prijaukinti elniniai, laikomi tinkamais žmonių maistui, jei valstybė narė nustato mažiau nei 3 000 ūkinių ir nelaisvėje laikomų elninių, priklausančių i–iv punktuose nurodytoms grupėms;

2.5. Jeigu nustatoma, kad elninių šeimos gyvūnas užkrėstas USE, toje zonoje, kurioje buvo nustatytas USE atvejis, iš elninių reikia paimti daugiau mėginių, remiantis atitinkamos valstybės narės atliktu įvertinimu.

3. Mėginių ėmimas ir laboratoriniai tyrimai

3.1. Iš kiekvieno pagal 2 punktą atrinkto elninių šeimos gyvūno paimamas galvos smegenų kamieno skląsčio (lot. obex) mėginys ir tiriamas dėl USE.

Be to, kai įmanoma, toliau nurodyta pirmumo tvarka paimamas vieno iš šių audinių mėginių:

a) užryklinių limfmazgių;

b) tonzilių;

c) kitų galvos limfmazgių.

Greitajam tyrimui galvos smegenų kamieno skląsčio (obex) dalis pateikiama šviežia arba užšaldyta. Likusi galvos smegenų kamieno skląsčio (obex) dalis turėtų būti fiksuota. Išėmus limfmazgius ir tonziles jie turėtų būti fiksuoti.

Kiekvieno tipo mėginio šviežio audinio dalis turi būti laikoma užšaldyta, kol bus gauti neigiami rezultatai, jeigu prireiktų atlikti bioanalizę.

3.2. Kol bus paskelbtos ES etaloninės USE laboratorijos gairės dėl elninių USE tyrimų, vykdant lėtinės išsekimo ligos stebėsenos programą turi būti naudojami šie laboratoriniai metodai:

a) greitieji tyrimai:

greitųjų tyrimų metodai, nurodyti X priedo C skyriaus 4 punkte, naudojami siekiant nustatyti USE galvos smegenų kamieno skląsčio (obex) mėginiuose laikomi tinkamais siekiant nustatyti USE elninių galvos smegenų kamieno skląstyje. greitųjų tyrimų metodai, nurodyti X priedo C skyriaus 4 punkte, naudojami siekiant nustatyti USE galvijų ar smulkiųjų atrajotojų limfmazgių mėginiuose, laikomi tinkamais siekiant nustatyti USE elninių limfmazgiuose. Valstybės narės atrankiniam tyrimui gali taip pat naudoti imunohistocheminius metodus; tokiu atveju šie metodai turi išlaikyti ES etaloninės laboratorijos kvalifikacinį tyrimą;

b) patvirtinamieji tyrimai:

jeigu greitojo tyrimo rezultatas neaiškus arba teigiamas, mėginys tiriamas atliekant patvirtinamuosius tyrimus naudojant bent vieną iš toliau nurodytų metodų ir protokolų, nustatytų naujausiame Pasaulio gyvūnų sveikatos organizacijos (OIE) Sausumos gyvūnų diagnostinių tyrimų ir vakcinų vadovo leidime:

— imunohistocheminis (IHC) metodas;

— „Western blot“ tyrimas;

jeigu valstybė narė negali patvirtinti teigiamo greitojo tyrimo rezultato, ji siunčia atitinkamus audinius ES etaloninei laboratorijai patvirtinti;

c) izoliato įvertinimas:

jeigu gaunami teigiami USE tyrimo rezultatai, turėtų būti atliekamas papildomas izoliato tyrimas, konsultuojantis su ES etalonine USE laboratorija.

3.3. Priono baltymo genotipas nustatomas kiekvienu teigiamo elninių USE tyrimo rezultato atveju.

Be to, kiekvienam elninių šeimos gyvūnui, kurio USE tyrimo rezultatas neigiamas:

— nustatomas gyvūno, kurio USE tyrimo rezultatas neigiamas, priono baltymo genotipas arba

— audinio mėginys, kuris gali būti galvos smegenų kamieno skląstis, laikomas užšaldytas ne trumpiau kaip iki 2021 m. gruodžio 31 d., kad, nusprendus, būtų galima nustatyti genotipą.

B. Kitos elninių stebėsenos priemonės

Valstybės narės atlieka papildomą elninių USE stebėseną, remdamosi rizikos vertinimu, kuriame gali būti atsižvelgiama į nustatytus elninių USE atvejus tame pačiame arba kaimyniniuose regionuose.

Valstybės narės, nenurodytos A skirsnio 1.1 punkte, gali savanoriškai vykdyti elninių USE stebėseną.

Pasibaigus A skirsnio 1.1 punkte nurodytai trejų metų stebėsenos programai, tame punkte nurodytos valstybės narės gali savanoriškai stebėti elninių USE.

▼M61

IV. KITŲ RŪŠIŲ GYVŪNŲ STEBĖSENA

Valstybės narės gali savanoriškai vykdyti ne tik galvijų, ožkų, avių ir elninių, bet ir kitų rūšių gyvūnų USE stebėseną.

▼M54

B SKYRIUS

REIKALAVIMAI APSKAITAI IR ATASKAITOMS

I. VALSTYBĖMS NARĖMS KELIAMI REIKALAVIMAI

A. Informacija, pateikiama valstybių narių metinėje ataskaitoje, kaip numatyta 6 straipsnio 4 dalyje

1. Įtarimo atvejų, kai, remiantis 12 straipsnio 1 dalimi, buvo taikomas apribojimas gyvūnų perkėlimui, pagal gyvūnų rūšis, skaičius.

2. Įtarimo atvejų, kai buvo atliekami laboratoriniai tyrimai remiantis 12 straipsnio 2 dalimi, pagal gyvūnų rūšis, skaičius, įskaitant greituosius ir patvirtinamuosius tyrimus (teigiamų ir neigiamų atvejų skaičius), o galvijų atveju – visų ištirtų gyvūnų suskirstymas pagal amžių. Suskirstymas pagal amžių turėtų būti sugrupuotas taip: „jaunesni nei 24 mėnesiai“, pasiskirstymas kas 12 mėnesių nuo 24 iki 155 mėnesių ir „vyresni nei 155 mėnesiai“.

3. Bandų, kuriose buvo užregistruoti ir remiantis 12 straipsnio 1 ir 2 dalimis ištirti įtariami avių ir ožkų užsikrėtimo atvejai, skaičius.

4. Kiekvienoje A skyriaus I poskyrio 2.1, 2.2, 3.1 ir 5 punktuose minimoje subpopuliacijoje ištirtų galvijų skaičius. Mėginio atrankos metodas, greitųjų ir patvirtinamųjų tyrimų rezultatai ir ištirtų gyvūnų suskirstymas pagal amžių, kaip nurodyta 2 punkte.

5. Tirtų avių, ožkų ir bandų, priklausančių kiekvienai subpopuliacijai, nurodytai A skyriaus II dalies, 2, 3, 5 ir 6 punktuose, skaičius, mėginio atrankos metodas ir greitųjų bei patvirtinamųjų tyrimų rezultatai.

6. Teigiamais GSE ir skrepio ligos atvejais geografinis pasiskirstymas, įskaitant kilmės šalį, jeigu tai nėra ta pati duomenis teikianti šalis. Kiekvieno USE užsikrėtusio galvijo, avies ir ožkos atvedimo metai ir, jei įmanoma, mėnuo. Nurodomi netipiški USE atvejai. Skrepio ligos atveju, jei tinka, pateikiami pirminio ir antrinio molekulinio tyrimo, minimų X priedo C skyriaus 3.2 poskyrio c punkte, rezultatai.

▼M61

7. Kitų gyvūnų, išskyrus galvijus, avis ir ožkas, taip pat elninių, išskyrus tuos, kuriems taikoma šio priedo A skyriaus III dalies A skirsnyje nurodyta trejų metų lėtinės išsekimo ligos stebėsenos programa, atveju nurodomas mėginių ir kiekvienai gyvūnų rūšiai patvirtintų USE atvejų skaičius.

▼M60

8. Kiekvienos avies, kuriai nustatyta USE ir kurios mėginiai atrinkti remiantis A skyriaus II dalies 8 punktu, genotipas ir, jei įmanoma, veislė.

▼M61

9. Valstybių narių, kurioms taikoma šio priedo A skyriaus III dalies A skirsnyje nurodyta trejų metų lėtinės išsekimo ligos stebėsenos programa, 2018 m., 2019 m. ir 2020 m. metinėse ataskaitose pateikiama tokia informacija:

a) iš elninių paimtų ir tirti pateiktų mėginių skaičius pagal tikslines grupes, laikantis šių kriterijų:

— pirminio atrankos vieneto (PAV) identifikatorius,

— rūšis,

— valdymo sistema: ūkiniai, nelaisvėje laikomi, laukiniai ar pusiau prijaukinti,

— tikslinė grupė,

— lytis;

b) greitųjų ir patvirtinamųjų tyrimų rezultatai (teigiamų ir neigiamų rezultatų skaičius) ir, kai taikoma, papildomų izoliatų apibūdinimo tyrimų rezultatai, audiniai, iš kurių buvo paimti mėginiai, ir naudoti greitojo bei patvirtinamojo tyrimo metodai;

c) teigiamų USE atvejų geografinė vietovė, įskaitant kilmės šalį, jeigu tai nėra ta pati duomenis teikianti valstybė narė;

d) kiekvieno elninių šeimos gyvūno, kurio USE tyrimo rezultatai buvo teigiami, genotipas ir rūšis;

e) jeigu buvo atliktas tyrimas, elninių šeimos gyvūnų, kurių USE tyrimo rezultatai buvo neigiami, genotipas.

▼M54

B. Ataskaitiniai laikotarpiai

Ataskaitų, kuriose pateikiama A skirsnyje nurodyta ir Komisijai kas mėnesį elektroniniu formatu, dėl kurio sutarė valstybės narės, Komisija ir Europos maisto saugos tarnyba, siunčiama informacija (kurią Komisija turi nusiųsti Europos maisto saugos tarnybai) arba 8 punkte nurodyta kas ketvirtį siunčiama informacija gali sudaryti metinę ataskaitą, kaip reikalaujama 6 straipsnio 4 dalyje, jeigu ta informacija gavus naujos informacijos nuolat atnaujinama.

II. SĄJUNGOS APIBENDRINAMOJOJE ATASKAITOJE PATEIKTINA INFORMACIJA

Sąjungos duomenų santrauka pateikiama lentelėse, apie kiekvieną valstybę narę pateikiant bent I.A dalyje nurodytą informaciją.

Nuo 2016 m. sausio 1 d. Europos maisto saugos tarnyba turi išnagrinėti I dalyje nurodytą informaciją ir iki lapkričio mėn. pabaigos paskelbti apibendrinamąją ataskaitą apie užkrečiamųjų spongiforminių encefalopatijų Sąjungoje tendencijas ir šaltinius.

III. APSKAITA

1. Kompetentinga institucija I.A. dalyje nurodytą informaciją saugo septynerius metus.

2. Tyrimų laboratorija septynerius metus saugo visus tyrimų duomenis, visų pirma laboratorinius žurnalus ir prireikus parafino blokus ir „Western blot“ tyrimo fotografinius atvaizdus.

▼M48









IV PRIEDAS

GYVŪNŲ ŠĖRIMAS

I SKYRIUS

7 straipsnio 1 dalyje nustatyto draudimo taikymo srities išplėtimas

Vadovaujantis 7 straipsnio 2 dalimi, 7 straipsnio 1 dalyje nustatyto draudimo taikymo sritis išplečiama, ir draudžiama:

a) atrajotojus šerti gyvūniniu dikalcio fosfatu ir trikalcio fosfatu, taip pat šių produktų turinčiais kombinuotaisiais pašarais;

b) ūkinius neatrajotojus, išskyrus kailinius gyvūnus, šerti:

i) perdirbtais gyvūniniais baltymais;

ii) iš atrajotojų gautu kolagenu ir želatina;

iii) kraujo produktais;

iv) hidrolizuotais gyvūniniais baltymais;

v) gyvūniniu dikalcio fosfatu ir trikalcio fosfatu;

vi) pašarais, kurių sudėtyje yra i–v punktuose išvardytų produktų.

II SKYRIUS

7 straipsnio 1 dalyje ir I skyriuje nustatyto draudimo išimtys

Vadovaujantis 7 straipsnio 3 dalies pirmąja pastraipa, 7 straipsnio 1 dalyje ir I skyriuje nustatytas draudimas netaikomas:

a) atrajotojų pašarams, kurių sudėtyje yra:

i) pieno, pieno gaminių, iš pieno gautų produktų, priešpienio ir priešpienio produktų;

ii) kiaušinių ir kiaušinių produktų;

iii) iš neatrajotojų gauto kolageno ir želatinos;

iv) hidrolizuotų baltymų, gautų iš:

— neatrajotojų dalių arba

— atrajotojų kailių ir odos;

v) kombinuotųjų pašarų, kurių sudėtyje yra i–iv punktuose išvardytų produktų;

b) ūkinių neatrajotojų pašarams, kurių sudėtyje yra šių pašarinių žaliavų ir kombinuotųjų pašarų:

i) iš neatrajotojų dalių arba iš atrajotojų kailių ir odos gautų hidrolizuotų baltymų;

ii) žuvų miltų ir kombinuotųjų pašarų, kurių sudėtyje yra žuvų miltų, gaminamų, tiekiamų rinkai ir naudojamų laikantis III skyriuje nustatytų bendrųjų sąlygų ir IV skyriaus A skirsnyje nustatytų specialių sąlygų;

iii) gyvūninio dikalcio fosfato ir trikalcio fosfato, taip pat kombinuotųjų pašarų, kurių sudėtyje yra tokių fosfatų, gaminamų, tiekiamų rinkai ir naudojamų laikantis III skyriuje nustatytų bendrųjų sąlygų ir IV skyriaus B skirsnyje nustatytų specialiųjų sąlygų;

iv) kraujo produktų, gautų iš neatrajotojų, ir kombinuotųjų pašarų, kurių sudėtyje yra tokių kraujo produktų, gaminamų, tiekiamų rinkai ir naudojamų laikantis III skyriuje nustatytų bendrųjų sąlygų ir IV skyriaus C skirsnyje nustatytų specialių sąlygų;

▼M59

c) akvakultūros gyvūnų pašarams, kurių sudėtyje yra šių pašarinių žaliavų ir kombinuotųjų pašarų:

i) iš neatrajotojų gautų perdirbtų gyvūninių baltymų, išskyrus žuvų miltus ir iš ūkinių vabzdžių gautus perdirbtus gyvūninius baltymus, ir kombinuotųjų pašarų, kurių sudėtyje yra tokių perdirbtų gyvūninių baltymų, gaminamų, tiekiamų rinkai ir naudojamų laikantis III skyriuje nustatytų bendrųjų sąlygų ir IV skyriaus D skirsnyje nustatytų specialiųjų sąlygų;

ii) iš ūkinių vabzdžių gautų perdirbtų gyvūninių baltymų ir kombinuotųjų pašarų, kurių sudėtyje yra tokių perdirbtų gyvūninių baltymų, gaminamų, tiekiamų rinkai ir naudojamų laikantis III skyriuje nustatytų bendrųjų sąlygų ir IV skyriaus F skirsnyje nustatytų specialiųjų sąlygų;

▼M48

d) nenujunkytų atrajotojų pieno pakaitalams, kurių sudėtyje yra žuvų miltų, gaminamiems, tiekiamiems rinkai ir naudojamiems laikantis IV skyriaus E skirsnyje nustatytų specialių sąlygų;

e) ūkinių gyvūnų augalinėms pašarinėms žaliavoms ir kombinuotiesiems pašarams, kurių sudėtyje yra tokių pašarinių žaliavų, turintiems labai nedidelį kiekį kaulų atplaišų iš neleidžiamų naudoti rūšių gyvūnų. Valstybės narės šias išimtis gali taikyti tik prieš tai atlikusios rizikos vertinimą, kuriuo būtų patvirtinta, kad gyvūnų sveikatai kyla labai mažas pavojus. Atliekant tokį rizikos vertinimą būtina atsižvelgti bent į:

i) užkrato lygį;

ii) užkrato pobūdį ir šaltinį;

iii) ketinamą užkrėstų pašarų paskirtį.

III SKYRIUS

Bendrosios tam tikrų II skyriuje nustatytų išimčių taikymo sąlygos

▼M59

A SKIRSNIS

Ūkiniams neatrajotojams šerti skirtų pašarinių žaliavų ir kombinuotųjų pašarų vežimas ir sandėliavimas

1. Toliau išvardyti ūkiniams neatrajotojams šerti skirti produktai turi būti vežami transporto priemonėmis ir talpyklose, o sandėliuojami patalpose, kurios nenaudojamos atrajotojų pašarams vežti arba sandėliuoti:

a) birūs iš neatrajotojų gauti perdirbti gyvūniniai baltymai, įskaitant žuvų miltus ir iš ūkinių vabzdžių gautus perdirbtus gyvūninius baltymus;

b) birus gyvūninis dikalcio ir trikalcio fosfatas;

c) birūs iš neatrajotojų gauti kraujo produktai;

d) birūs kombinuotieji pašarai, kurių sudėtyje yra a, b ir c punktuose išvardytų pašarinių žaliavų.

Dokumentai, kuriuose pateikiama išsami informacija apie vežtus arba sandėlyje sandėliuojamus produktus, turi būti saugomi bent dvejus metus, kad juos būtų galima pateikti kompetentingai institucijai.

2. Nukrypstant nuo 1 punkto, transporto priemonės, talpyklos ir sandėliavimo patalpos, anksčiau naudotos tame punkte išvardytiems produktams vežti arba sandėliuoti, gali būti vėliau naudojamos atrajotojų pašarams vežti arba sandėliuoti, jei siekiant išvengti kryžminės taršos jos prieš tai išvalomos laikantis dokumentais įformintos tvarkos, kurią prieš tai patvirtino kompetentinga institucija.

Kai taikoma tokia tvarka, bent dvejus metus saugomi veiksmų seką patvirtinantys dokumentai, kad juos būtų galima pateikti kompetentingai institucijai.

3. Sandėliai, kuriuose pagal 2 punkto nuostatas sandėliuojamos 1 punkte išvardytos pašarinės žaliavos ir kombinuotieji pašarai, turi būti patvirtinti kompetentingos institucijos, patikrinus, ar sandėliai atitinka 2 punkte nurodytus reikalavimus.

4. Birūs iš neatrajotojų gauti perdirbti gyvūniniai baltymai, įskaitant iš ūkinių vabzdžių gautus perdirbtus gyvūninius baltymus, bet išskyrus žuvų miltus, ir birūs kombinuotieji pašarai, kurių sudėtyje yra tokių perdirbtų gyvūninių baltymų, turi būti vežami transporto priemonėmis ir talpyklose, o sandėliuojami patalpose, kurios nenaudojamos ūkinių neatrajotojų, išskyrus akvakultūros gyvūnus, pašarams vežti arba sandėliuoti.

5. Nukrypstant nuo 4 punkto, transporto priemonės, talpyklos ir sandėliavimo patalpos, anksčiau naudotos tame punkte išvardytiems produktams vežti arba sandėliuoti, gali būti vėliau naudojamos ūkinių neatrajotojų, išskyrus akvakultūros gyvūnus, pašarams vežti arba sandėliuoti, jei siekiant išvengti kryžminės taršos jos prieš tai išvalomos laikantis dokumentais įformintos tvarkos, kurią prieš tai patvirtino kompetentinga institucija.

Kai taikoma tokia tvarka, bent dvejus metus saugomi veiksmų seką patvirtinantys dokumentai, kad juos būtų galima pateikti kompetentingai institucijai.

▼M48

B SKIRSNIS

Ūkiniams neatrajotojams šerti skirtų kombinuotųjų pašarų gamyba

1. ►C1 Ūkiniams neatrajotojams šerti skirti kombinuotieji pašarai, kurių sudėtyje yra toliau išvardytų pašarinių žaliavų, turi būti gaminami kompetentingos institucijos leidimus turinčiose įmonėse, negaminančiose atrajotojams skirtų kombinuotųjų pašarų: ◄

a) žuvų miltų;

b) gyvūninio dikalcio ir trikalcio fosfato;

c) iš neatrajotojų gautų kraujo produktų.

2. Nukrypstant nuo 1 punkto, kompetentinga institucija, prieš tai atlikusi patikrinimą vietoje, gali leisti atrajotojų kombinuotųjų pašarų gamybą įmonėse, kurios taip pat gamina ūkinių neatrajotojų pašarus, kurių sudėtyje yra tame punkte išvardytų produktų, jei laikomasi šių sąlygų:

a) atrajotojų kombinuotųjų pašarų gaminimo, saugojimo, vežimo ir pakavimo infrastruktūra turi būti fiziškai atskirta nuo neatrajotojų kombinuotųjų pašarų gaminimo ir saugojimo infrastruktūros;

b) dokumentai, kuriuose pateikiama išsami informacija apie 1 punkte išvardytų produktų įsigijimą ir naudojimą, taip pat kombinuotųjų pašarų, kurių sudėtyje yra tų produktų, pardavimą, turi būti saugomi bent penkerius metus, kad juos būtų galima pateikti kompetentingai institucijai;

c) siekiant nustatyti, ar nėra neleistinų gyvūninių sudedamųjų dalių, taikant Komisijos reglamento (EB) Nr. 152/2009 ( 23 ) VI priede nustatytus analizės metodus gyvūninėms sudedamosioms dalims nustatyti atliekant oficialiąją pašarų kontrolę, turi būti reguliariai imami ir tiriami atrajotojų kombinuotųjų pašarų mėginiai; mėginių ėmimo ir tyrimo dažnumas nustatomas remiantis veiklos vykdytojo atliktu rizikos vertinimu, šis vertinimas yra viena iš veiklos vykdytojo procedūrų, grindžiamų rizikos valdymo analizės ir svarbiausių valdymo taškų (RVASVT) principais; tokio mėginių ėmimo ir tyrimo rezultatai saugomi bent penkerius metus, kad juos būtų galima pateikti kompetentingai institucijai.

▼M59

3. Nukrypstant nuo 1 punkto, nereikalaujama, kad vietos kombinuotųjų pašarų gamintojai turėtų specialų visaverčių pašarų gamybos iš kombinuotųjų pašarų, kurių sudėtyje yra tame punkte išvardytų produktų, leidimą, jei jie laikosi šių sąlygų:

a) jie turi būti registruoti kompetentingos institucijos kaip gaminantys visaverčius pašarus iš kombinuotųjų pašarų, kurių sudėtyje yra 1 punkte išvardytų produktų;

b) jie turi laikyti tik neatrajotojus;

c) visuose visaverčiams pašarams gaminti naudojamuose kombinuotuosiuose pašaruose, kurių sudėtyje yra žuvų miltų, žalių baltymų kiekis turi būti mažesnis negu 50 %;

d) visuose visaverčiams pašarams gaminti naudojamuose kombinuotuosiuose pašaruose, kurių sudėtyje yra dikalcio ir trikalcio fosfato, bendras fosforo kiekis turi būti mažesnis negu 10 %;

e) visuose visaverčiams pašarams gaminti naudojamuose kombinuotuosiuose pašaruose, kurių sudėtyje yra iš neatrajotojų gautų kraujo produktų, žalių baltymų kiekis turi būti mažesnis negu 50 %.

▼M48

C SKIRSNIS

Ūkinių neatrajotojų, išskyrus kailinius gyvūnus, pašarams gaminti skirtų pašarinių žaliavų ir kombinuotųjų pašarų importas

Prieš i