2002R1605 — LT — 27.12.2007 — 002.002

Šis dokumentas yra skirtas tik informacijai, ir institucijos nėra teisiškai atsakingos už jo turinį

iš dalies keičiamas:





pataisytas:









▼B

TARYBOS REGLAMENTAS (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002

2002 m. birželio 25 d.

dėl Europos Bendrijų bendrajam biudžetui taikomo finansinio reglamento

TURINYS PIRMOJI DALIS BENDROSIOS NUOSTATOS I ANTRAŠTINĖ DALIS TAIKYMO SRITIS II ANTRAŠTINĖ DALIS BIUDŽETO PRINCIPAI 1 SKYRIUS Vieningumo ir biudžeto tikslumo principai 2 SKYRIUS Metinio periodiškumo principas 3 SKYRIUS Subalansuotumo principas 4 SKYRIUS Apskaitos vieneto principas 5 SKYRIUS Universalumo principas 6 SKYRIUS Konkretumo principas 7 SKYRIUS Gero finansų valdymo principas 8 SKYRIUS Skaidrumo principas III ANTRAŠTINĖ DALIS BIUDŽETO SUDARYMAS IR STRUKTŪRA 1 SKYRIUS Biudžeto sudarymas 2 SKYRIUS Biudžeto struktūra ir pateikimas IV ANTRAŠTINĖ DALIS BIUDŽETO VYKDYMAS 1 SKYRIUS Bendrosios nuostatos 2 SKYRIUS Biudžeto vykdymo būdai 3 SKYRIUS Finansiniai pareigūnai 1 skirsnis Pareigų atskyrimo principai 2 skirsnis Leidimus duodantis pareigūnas 3 skirsnis Apskaitos pareigūnas 4 skirsnis Grynųjų pinigų administratorius 4 SKYRIUS Finansinių pareigūnų atsakomybė 1 skirsnis Bendrosios taisyklės 2 skirsnis Taisyklės, taikomos įgaliotiems ir perįgaliotiems pavedimu leidimus duodantiems pareigūnams 3 skirsnis Taisyklės, taikomos apskaitos pareigūnams ir grynųjų pinigų administratoriams 5 SKYRIUS Įplaukų operacijos 1 skirsnis Nuosavų išteklių naudojimas 2 skirsnis Gautinų sumų įvertinimas 3 skirsnis Gautinų sumų nustatymas 4 skirsnis Leidimas išieškoti sumas 5 skirsnis Išieškojimas 6 SKYRIUS Išlaidų operacijos 1 skirsnis Išlaidų paskirties nustatymas 2 skirsnis Išlaidų patvirtinimas 3 skirsnis Leidimo išlaidoms davimas 4 skirsnis Išlaidų išmokėjimas 5 skirsnis Išlaidų operacijų terminai 7 SKYRIUS IT sistemos 8 SKYRIUS Vidaus auditorius V ANTRAŠTINĖ DALIS VIEŠIEJI PIRKIMAI 1 SKYRIUS Bendrosios nuostatos 1 skirsnis Taikymo sritis ir konkursų nugalėtojų nustatymo principai 2 skirsnis Skelbimas 3 skirsnis Viešųjų pirkimų procedūros 4 skirsnis Garantijos ir kontrolė 2 SKYRIUS Nuostatos, taikomos sutartims, kurias Bendrijos institucijos sudaro savo pačių sąskaita VI ANTRAŠTINĖ DALIS DOTACIJOS 1 SKYRIUS Dotacijų taikymo sritis ir formos 2 SKYRIUS Principai 3 SKYRIUS Dotacijų skyrimo procedūra 4 SKYRIUS Mokėjimas ir kontrolė 5 SKYRIUS Įgyvendinimas VII ANTRAŠTINĖ DALIS SĄSKAITŲ PATEIKIMAS IR APSKAITA 1 SKYRIUS Sąskaitų pateikimas 2 SKYRIUS Informacija apie biudžeto vykdymą 3 SKYRIUS Apskaita 1 skirsnis Bendrosios nuostatos 2 skirsnis Bendrosios sąskaitos 3 skirsnis Biudžetinės sąskaitos 4 SKYRIUS Turto inventoriniai sąrašai VIII ANTRAŠTINĖ DALIS IŠORINIS AUDITAS IR BIUDŽETO ĮVYKDYMAS 1 SKYRIUS Išorinis auditas 2 SKYRIUS Sprendimas dėl biudžeto įvykdymo ANTROJI DALIS SPECIALIOSIOS NUOSTATOS I ANTRAŠTINĖ DALIS EUROPOS ŽEMĖS ŪKIO GARANTIJŲ FONDAS II ANTRAŠTINĖ DALIS STRUKTŪRINIAI FONDAI, SANGLAUDOS FONDAS, EUROPOS ŽUVININKYSTĖS FONDAS IR EUROPOS ŽEMĖS ŪKIO FONDAS KAIMO PLĖTRAI III ANTRAŠTINĖ DALIS MOKSLO TYRIMAI IV ANTRAŠTINĖ DALIS IŠORĖS VEIKSMAI 1 SKYRIUS Bendrosios nuostatos 2 SKYRIUS Veiklos įgyvendinimas 3 SKYRIUS Viešieji pirkimai 4 SKYRIUS Dotacijos 5 SKYRIUS Sąskaitų auditas V ANTRAŠTINĖ DALIS EUROPOS ĮSTAIGOS VI ANTRAŠTINĖ DALIS ADMINISTRACINIAI ASIGNAVIMAI VII ANTRAŠTINĖ DALIS EKSPERTAI TREČIA DALIS PEREINAMOSIOS IR BAIGIAMOSIOS NUOSTATOS I ANTRAŠTINĖ DALIS PEREINAMOSIOS NUOSTATOS II ANTRAŠTINĖ DALIS BAIGIAMOSIOS NUOSTATOS







EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA, atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 279 straipsnį, atsižvelgdama į Europos atominės energijos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 183 straipsnį, atsižvelgdama į Komisijos pasiūlymą ( 1 ), atsižvelgdama į Europos Parlamento nuomonę ( 2 ), atsižvelgdama į Audito Rūmų nuomonę ( 3 ), atsižvelgdama į Ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę ( 4 ), kadangi: (1) Nuo tada, kai buvo priimtas 1977 m. gruodžio 21 d. finansinis reglamentas, taikomas Europos Bendrijų bendrajam biudžetui ( 5 ), situacija smarkiai pasikeitė, ypač dėl biudžeto plėtojimo finansinės perspektyvos, institucinių pokyčių ir per keletą etapų vykusios Bendrijos plėtros, aukščiau minėtas finansinis reglamentas buvo keletą kartų iš esmės keičiamas. Pirmiausia atsižvelgiant į reikalavimus supaprastinti teisės aktus ir administracines nuostatas ir sugriežtinti Bendrijos finansų valdymą, 1977 m. gruodžio 21 d. finansinis reglamentas, siekiant aiškumo, turėtų būti iš pagrindų pakeistas. (2) Šis reglamentas turėtų apsiriboti tik bendrųjų principų ir pagrindinių taisyklių, reglamentuojančių visą biudžeto sektorių, kuriam taikoma Sutartis, išdėstymu, tuo tarpu vykdymo nuostatos, siekiant, kad taisyklių hierarchija būtų aiškesnė ir būtų lengviau skaityti Finansinį reglamentą, turėtų būti perkeltos į reglamentą dėl šio reglamento vykdymo taisyklių. Dėl šių priežasčių Komisija turėtų būti įgaliota priimti vykdymo taisykles. (3) Biudžetas turėtų būti sudaromas ir vykdomas laikantis keturių pagrindinių biudžeto teisės principų (vieningumo, universalumo, konkretumo, metinio periodiškumo) ir biudžeto tikslumo, subalansuotumo, apskaitos vieneto, gero finansinio valdymo ir skaidrumo principų. (4) Šis reglamentas turėtų dar kartą įtvirtinti šiuos principus ir apsiriboti kuo mažesniu išimčių, taikomų griežtai nustatytais atvejais, skaičiumi. (5) Laikantis vieningumo principo, šiame reglamente turėtų būti nurodyta, kad jis taip pat taikomas Europos Sąjungos sutarties nuostatų dėl bendros užsienio ir saugumo politikos bei policijos ir teismų bendradarbiavimo baudžiamosiose bylose įgyvendinimo einamosioms išlaidoms, kai jos yra priskirtos biudžetui. Vieningumo ir biudžeto tikslumo principas reiškia, kad visos Bendrijų, o taip pat ir Sąjungos, įplaukos ir išlaidos, kai jos yra priskirtos biudžetui, turi būti įtrauktos į biudžetą. (6) Laikantis universalumo principo, turėtų būti nebetaikomas įmokų grąžinimas ir pakartotinis naudojimas, kuriuos iš dalies turėtų pakeisti įplaukų paskirstymas ir galimybė perskirstyti atlaisvintus asignavimus. Šios pataisos nedaro įtakos specialioms struktūriniams fondams taikytinoms taisyklėms. (7) Laikantis konkretumo principo, institucijoms yra būtinas tam tikras lankstumas perkeliant asignavimus. Šis reglamentas turėtų suteikti teisę siūlyti bendrą finansinių ir administracinių išteklių paskirstymą pagal paskirtį. Asignavimų perkėlimo procedūros taip pat turėtų būti derinamos su visomis kitomis institucijomis, atsižvelgiant į tai, kad asignavimų personalui ir funkcionavimui perkėlimas yra kiekvienos institucijos kompetencija. Komisija asignavimus veiklos išlaidoms gali perkelti iš vieno skyriaus į kitą toje pačioje antraštinėje dalyje, bet ne daugiau kaip 10 % tiems finansiniams metams skirtų asignavimų, įrašytų eilutėje, iš kurios yra daromas perkėlimas. Biudžeto valdymo institucijai turėtų būti leidžiama sudaryti rezervus tik dviem atvejais: kai nėra pagrindinio teisės akto arba kai negalima užtikrinti, kad asignavimai yra pakankami. (8) Laikantis metinio periodiškumo principo, reikėtų išsaugoti skirtumą tarp diferencijuotų ir nediferencijuotų asignavimų. Sprendimus dėl asignavimų įsipareigojimams ir mokėjimams perkėlimo į kitą laikotarpį turėtų priimti kiekviena institucija. Papildomus laikotarpius reikėtų numatyti tik tais atvejais, kai tai yra absoliučiai būtina, konkrečiai - EAGGF mokėjimų atveju. (9) Subalansuotumo principas yra pagrindinė biudžeto taisyklė. Dėl šios priežasties būtina pabrėžti, kad paskolų prašymas yra nesuderinamas su Bendrijos nuosavų išteklių sistema. Tačiau subalansuotumo principas nesudaro kliūčių skolinimosi ir skolinimo operacijoms, garantuotoms Sąjungos bendrojo biudžeto. (10) Pagal EB sutarties 277 straipsnio pirmą dalį ir Euratomo sutarties 181 straipsnio pirmą dalį taip pat turėtų būti nustatytas apskaitos vienetas, naudojamas biudžetui sudaryti bei vykdyti ir sąskaitoms pateikti. (11) Gero finansų valdymo principas turėtų būti apibrėžiamas remiantis ekonomiškumo, našumo ir efektyvumo principais, o tai, kaip šių principų laikomasi, turėtų būti tikrinama pagal kiekvienai veiklai nustatytus išmatuojamus rodiklius, kurie leistų įvertinti rezultatus. Laikydamosi Komisijos nustatytų gairių, institucijos turėtų atlikti ex ante ir ex post vertinimus. (12) Galiausiai, laikantis skaidrumo principo, turėtų būti tobulinama informacija apie biudžeto vykdymą ir sąskaitas. Taip pat turėtų būti nustatytas griežtas biudžeto paskelbimo terminas, paliekant Komisijai galimybę preliminariai paskelbti biudžetą laikotarpiu nuo Europos Parlamento pirmininko pareiškimo apie galutinį biudžeto priėmimą iki jo paskelbimo Europos Bendrijų oficialiajame leidinyje. Taip pat turėtų būti išsaugota galimybė numatyti neigiamą rezervą. (13) Dabartinės nuostatos dėl biudžeto sudarymo ir pateikimo turėtų būti suderintos ir supaprastintos, panaikinant praktinės naudos neturintį skirtumą tarp papildančių biudžetų ir keičiančių biudžetų. (14) Komisijos biudžeto skyriuje asignavimai ir ištekliai turėtų būti nurodomi pagal paskirtį, t. y. biudžetas turėtų būti sudarytas pagal veiklas, siekiant padidinti biudžeto valdymo skaidrumą ir atsižvelgiant į gero finansų valdymo, ir ypač našumo bei efektyvumo tikslus. (15) Institucijoms turėtų būti suteikta galimybė lanksčiai valdyti privalomuosius biudžeto punktus atsižvelgiant į tai, kas yra leidžiama biudžete, ypač dėl to, kad dabar valdyme daugiau dėmesio turi būti kreipiama į rezultatus, o ne į priemones. Tačiau šią laisvę ir toliau reikia apriboti, nustatant biudžeto asignavimams dvi ribas – finansiniams metams ir visam paskirstytų punktų skaičiui; be to, negali būti jokios laisvės dėl A 1, A 2 ir A 3 lygių pareigybių. (16) Turėtų būti aiškesni įvairūs galimi biudžeto vykdymo būdai: arba būdas, kai biudžetą centralizuotai vykdo Komisija, arba būdas, kai jį vykdo Komisija kartu su valstybėmis narėmis, arba decentralizuotas biudžeto vykdymo būdas, kai trečiosios šalys gauna išorinę pagalbą, arba biudžeto vykdymas kartu su tarptautinėmis organizacijomis. Centralizuotą valdymą turėtų vykdyti arba tiesiogiai Komisijos departamentai, arba netiesiogiai, valdymą patikėdami Bendrijos teise arba nacionaline viešąja teise reglamentuojamoms institucijoms. Vykdymo būdai turėtų užtikrinti, kad bus laikomasi Bendrijos lėšų apsaugojimo tvarkos, koks subjektas bebūtų atsakingas už viso biudžeto ar tam tikros jo dalies įvykdymą, ir patvirtinti, kad pagal Sutarties 274 straipsnį galutinė atsakomybė už biudžeto vykdymą priklauso Komisijai. (17) Kadangi Komisija yra atsakinga už biudžeto vykdymą, ji negali pavesti kitai institucijai jokių viešosios valdžios užduočių, kurioms įgyvendinti būtina teisė veikti savo nuožiūra. Šiame reglamente šis principas turėtų būti naujai suformuluotas ir jame turėtų būti nurodyta užduočių, kurias galima pavesti kitoms institucijoms, apimtis. Taip pat turėtų būti nurodyta, kad privataus sektoriaus institucijos, išskyrus tas, kurios teikia viešąsias paslaugas tam tikromis konkrečiomis sąlygomis, neturėtų galėti imtis vykdyti jokios biudžeto vykdymo priemonės, o tik teikti specialistų technines ir administracines paslaugas arba atlikti parengiamuosius ar pagalbinius darbus. (18) Laikantis skaidrumo ir gero finansų valdymo principų, viešojo sektoriaus institucijoms arba institucijoms, teikiančioms viešąsias paslaugas, kurioms Komisijos vardu yra patikėti biudžeto vykdymo uždaviniai, turėtų būti taikomos skaidrios viešųjų pirkimų procedūros, veiksminga vidaus kontrolė, sąskaitų sistema, kuri yra atskirta nuo kitos jų veiklos, ir išorinis auditas. (19) Vadovaujantis Sutarties 279 straipsnio c punktu, šiame reglamente yra apibrėžti leidimus duodančių pareigūnų, apskaitos pareigūno ir vidaus auditoriaus įgaliojimai ir pareigos. Leidimus duodantys pareigūnai yra visiškai atsakingi už visas įplaukų ir išlaidų operacijas, atliktas jų atsakomybės ribose, ir jie privalo atsakyti už savo veiksmus, prireikus taikant ir drausmines priemones. Dėl šios priežasties jų įgaliojimus reikėtų dar labiau sustiprinti, panaikinant centralizuotą išankstinę kontrolę ir ypač reikalavimą, kad finansų kontrolierius iš anksto tvirtintų įplaukų ir išlaidų operacijas, o apskaitos pareigūnas tikrintų, ar mokėjimas yra teisėtas. Apskaitos pareigūnas ir toliau lieka atsakingas už tinkamą mokėjimų atlikimą, įplaukų surinkimą ir gautinų sumų išieškojimą. Jis valdo iždą, tvarko sąskaitas ir yra atsakingas už institucijos finansinės atskaitomybės parengimą. Vidaus auditorius vykdo savo pareigas vadovaudamasis tarptautiniais apskaitos standartais. Jo užduotis yra tikrinti tinkamą valdymo ir kontrolės sistemų, vykdomų leidimus duodančių pareigūnų, funkcionavimą. Vidaus auditorius nedalyvauja finansinėse operacijose ir nekontroliuoja tokių operacijų prieš tai, kai leidimus duodantys pareigūnai priima sprendimus; visą atsakomybę už šiuos sprendimus dabar prisiima leidimus duodantys pareigūnai. (20) Leidimus duodančių pareigūnų, apskaitos pareigūnų ir avansinių lėšų administratorių atsakomybė nesiskiria nuo kitų pareigūnų ir darbuotojų atsakomybės ir pagal Europos Bendrijų pareigūnų Tarnybos nuostatus ir kitų Europos Bendrijų darbuotojų įdarbinimo sąlygas jiems turėtų būti taikomos galiojančios drausminės ir finansinio kompensavimo priemonės. Kita vertus, atsižvelgiant į apskaitos pareigūnų ir avansinių lėšų administratorių pareigų specialų pobūdį, tam tikros specifinės nuostatos, įvardijančios jų netinkamo elgesio atvejus, turėtų ir toliau galioti; jiems nebebus skiriamos priemokos ir nebus suteikiamas draudimas. Be to, reikėtų išsamiau paaiškinti leidimus duodančių pareigūnų atsakomybę. Su sukčiavimu nesusijusiais atvejais, siekiant, kad paskyrimų institucija gautų būtinas ekspertų išvadas, kiekviena institucija finansiniams netikslumams tirti sudaro specialią komisiją, kuri nustato, ar yra toks netikslumas, dėl kurio pareigūnui ar kitam darbuotojui reikėtų taikyti drausminę priemonę ar reikalauti finansinės kompensacijos, ir kuri, nustačiusi problemas sistemoje, apie jas praneštų leidimus duodančiam pareigūnui arba vidaus auditoriui. Tačiau sukčiavimo atvejais, šiame reglamente turėtų būti nuorodos į galiojančias nuostatas dėl Europos Bendrijų finansinių interesų apsaugos ir kovos su Europos Bendrijų ir Europos Sąjungos valstybių narių pareigūnų korupcija. (21) Turėtų būti apibrėžtos išlaidų biudžetinių ir teisinių įsipareigojimų sąvokos ir jų taikymo sąlygos. Siekiant sumažinti neveikiančių įsipareigojimų apimtį, turėtų būti apribotas laikas, per kurį remiantis bendrais biudžeto įsipareigojimais būtų galima prisiimti atskirą teisinį įsipareigojimą. Be to, būtina numatyti, kad atskiras įsipareigojimas panaikinamas, jei per trejus metus pagal jį nebuvo jokio mokėjimo. (22) Šis reglamentas turėtų apibrėžti mokėjimų tipus, kuriuos gali atlikti leidimus duodantis pareigūnas. Tokie mokėjimai iš esmės turi priklausyti nuo priemonės veiksmingumo ir jos rezultatų. Turėtų būti panaikintos miglotos avanso ir mokėjimo į sąskaitą sąvokos; jei visa suma neišmokama iš karto, mokėjimai gali būti išankstiniai, tarpiniai ir galutinio likučio išmokėjimas. (23) Šis reglamentas turėtų nustatyti, kad tikrinimo ir tvirtinimo, leidimo ir mokėjimo operacijos būtų atliktos per tokį laiką, kuris yra nustatytas įgyvendinimo taisyklėse, ir kad tais atvejais, kai to termino nesilaikoma, kreditoriai turėtų teisę iš biudžeto gauti delspinigius. (24) Turėtų būti nustatyta, kad sutartims, kurias savo sąskaita sudaro Bendrijų institucijos, būtų taikomos Europos Parlamento ir Tarybos direktyvų, koordinuojančių viešųjų darbų, paslaugų ir tiekimo sutarčių sudarymo tvarką, taisyklės; taisyklės, taikomos sutartims, sudarytoms trečiųjų šalių vardu, turėtų taip pat neprieštarauti tų direktyvų principams. (25) Siekiant išvengti klaidų ir kovoti su sukčiavimu bei korupcija, taip pat skatinti gerą bei našų valdymą, kandidatai ar paraiškų teikėjai, padarę tokius netinkamus veiksmus arba turintys konfliktuojančių interesų, turėtų būti šalinami iš konkursų. (26) Skaidrumo sumetimais kandidatams ir paraiškų teikėjams turėtų būti tinkamu būdu pranešta apie konkurso laimėtoją. (27) Stiprinant leidimus duodančių pareigūnų įgaliojimus, turėtų būti apsieinama be dabartinio Viešųjų pirkimų ir sutarčių patariamojo komiteto tikrinimo. (28) Bendrijos dotacijų skyrimo ir stebėjimo sistemoje turėtų būti konkrečios nuostatos dėl skaidrumo principų įgyvendinimo, vienodų sąlygų taikymo, bendro finansavimo, draudimo skirti dotacijas atgaline data ir kontrolės. (29) Siekiant išvengti dotacijų susikaupimo, turėtų būti negalima skirti dotacijas du kartus tai pačiai priemonei finansuoti ar einamosioms išlaidoms padengti tais pačiais metais. (30) Taip pat, kaip taisyklėse dėl viešųjų pirkimų, dotacijų skyrimui reikėtų taip pat nustatyti, kokiais pagrindais tam tikroms šalims neskiriamos dotacijos, kad institucijos galėtų tinkamai kovoti su sukčiavimu ir korupcija. (31) Siekiant užtikrinti aiškias institucijos ir naudos gavėjo teises ir pareigas bei jų laikymąsi, dotacija turėtų būti skiriama, sudarant raštišką susitarimą. (32) Apskaitos ir sąskaitų pateikimo srityje turėtų būti nustatyta, kad yra dviejų rūšių sąskaitos – bendrosios sąskaitos ir biudžeto sąskaitos, ir kad bendrosios sąskaitos sudaromos naudojant apskaitos kaupiamuoju pagrindu sistemą, o biudžeto sąskaitos yra skirtos biudžeto rezultatų sąskaitai ir ataskaitoms apie biudžeto įvykdymą parengti. (33) Principai, kuriais remiasi bendrosios sąskaitos ir pagal kuriuos pateikiama finansinė atskaitomybė, turėtų būti grindžiami tarptautiniu mastu pripažintais apskaitos principais ir Europos Parlamento bei Tarybos direktyvomis dėl tam tikrų įmonių metinės atskaitomybės, kai jos yra svarbios viešųjų paslaugų srityje. (34) Nuostatos dėl informacijos teikimo apie biudžeto vykdymą turėtų būti pritaikytos ir informacijai apie tai, kaip naudojami į kitus laikotarpius perkelti asignavimai, kaip jie skiriami ir naudojami iš naujo, informacijai, teikiamai įvairioms Bendrijos teisinėms institucijoms, taip pat turėtų būti tobulinamos mėnesinių duomenų teikimo ir pranešimų apie vykdymą priemonės; tokia informacija biudžeto valdymo institucijai turėtų būti siunčiama tris kartus per metus. (35) Turėtų būti suderinti institucijų taikomi apskaitos metodai, ir šioje srityje Komisijos apskaitos pareigūnas turėtų turėti iniciatyvos teisę. (36) Turėtų būti nurodyta, kad kompiuterizuotos finansų valdymo sistemos neturi apriboti Audito Rūmų galimybės susipažinti su pirminiais dokumentais. (37) Reglamentuojant išorinio audito ir biudžeto įvykdymo klausimus, svarbu nurodyti, kad nors Komisija yra visiškai atsakinga už biudžeto vykdymą, tais atvejais, kai biudžeto valdyme dalyvauja ir valstybės narės, jos turi bendradarbiauti su Audito Rūmais audito procese ir su biudžeto valdymo institucija, sprendžiant biudžeto įvykdymo klausimus. (38) Siekiant sukurti optimalias sąlygas sąskaitų pateikimui ir sprendimo dėl biudžeto įvykdymo procedūrai, turėtų būti iš dalies pakeisti įvairių etapų terminai iki priimant sprendimą dėl biudžeto įvykdymo. (39) Komisija Europos Parlamento prašymu turėtų jam pateikti bet kurią informaciją, kurios reikia sprendimo dėl atitinkamų finansinių metų biudžeto įvykdymo priėmimo sklandžiai procedūrai pagal EB sutarties 276 straipsnį. (40) Turėtų būti nustatytos specialios nuostatos, taikomos tam tikroms Bendrijos politikos kryptims; tokios nuostatos turėtų atitikti pagrindinius šio reglamento principus. (41) Atrodo, kad yra būtina nustatyti nuostatas dėl galimybės nuo lapkričio 15 dienos ateinantiems finansiniams metams numatyti išankstinius įpareigojimus ir administracinius asignavimus EAGG fondui. (42) Reglamentuojant struktūrinių fondų valdymą, būtina ir toliau taikyti nuostatą, įrašytą į Komisijos pareiškimą, pridėtą prie 1999 m. birželio 21 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 1260/1999, nustatančio bendrąsias nuostatas dėl struktūrinių fondų ( 6 ), su paskutiniais pakeitimais Reglamentu (EB) Nr. 1447/2001 ( 7 ), dėl kreditinių mokėjimų grąžinimo ir naujo jų panaudojimo. (43) Reglamentuojant tiriamuosius darbus, biudžeto pateikimą būtina derinti su nuostata dėl biudžeto sudarymo veiklos pagrindu, išlaikant valdymo lankstumą, kuriuo naudojasi dabartinis Jungtinis tyrimų centras (JRC). (44) Reglamentuojant išorinius veiksmus, turėtų būti leidžiama decentralizuotai valdyti išorinę pagalbą, jei Komisijai yra pateiktos gero finansų valdymo garantijos, ir pagalbą gaunanti valstybė jai atsiskaito už gautas lėšas. (45) Finansavimo susitarimuose ar sutartyse, kurias pasirašo pagalbą gaunanti valstybė arba jos nacionalinis subjektas, Bendrija arba tarptautinė viešojo sektoriaus institucija ir fiziniai arba juridiniai asmenys, kuriems taikoma privatinė teisė, turi remtis bendraisiais viešųjų pirkimų principais, nustatytais šio reglamento V antraštinės dalies pirmoje dalyje ir IV antraštinės dalies antroje dalyje, išorinių veiksmų srityje. (46) Turėtų būti įtraukta papildoma antraštinė dalis su bendrosiomis Europos įstaigų valdymui skirtomis nuostatomis. (47) Atskiroje antraštinėje dalyje turėtų būti specialios administraciniams asignavimams skirtos taisyklės. Taip pat turėtų būti nuostatos, kurios leistų abiem biudžeto valdymo institucijos skyriams laiku pareikšti savo nuomonę dėl statybos projektų, kurie gali turėti reikšmingos finansinės įtakos biudžetui. (48) Institucijų sąskaitų konsolidavimui nustatytų terminų pakeitimus reikėtų atidėti iki 2005 finansinių metų, kad liktų laiko sukurti tam būtinas vidaus procedūras. (49) Turėtų būti numatyta konkretiems valdymo poreikiams pritaikyta finansinių taisyklių sistema, taikoma Bendrijos įsteigtoms ir juridinio asmens statusą turinčioms institucijoms, kurios iš Europos Bendrijų bendrojo biudžeto gauna subsidiją. Taip pat būtina suderinti tam tikrus klausimus, ypač sprendimus dėl biudžeto įvykdymo ir apskaitos, reglamentuojančių taisyklių esmę, nepažeidžiant tokių institucijų uždaviniams atlikti būtino organinio savarankiškumo. Tokioms institucijoms Komisijos vidaus auditorius turi tuos pačius įgaliojimus kaip ir Komisijos departamentų atžvilgiu. Tokių institucijų vidaus finansinės taisyklės turės būti atitinkamai pakeistos, kad jos atitiktų šį finansinį reglamentą. Komisija turėtų būti atitinkamai įgaliota sudaryti finansinio reguliavimo modelį, nuo kurio Bendrijos institucijos galėtų nukrypti tik turėdamos Komisijos sutikimą, kadangi: PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:







PIRMOJI DALIS

BENDROSIOS NUOSTATOS







I ANTRAŠTINĖ DALIS

TAIKYMO SRITIS

1 straipsnis

▼M1

Šiame reglamente nustatomos Europos Bendrijų bendrojo biudžeto (toliau – biudžetas) sudarymo ir vykdymo taisyklės bei ataskaitų pateikimo ir audito nuostatos.

▼B

Šiame reglamente Ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas, Regionų komitetas, ombudsmenas ir Europos duomenų apsaugos priežiūros institucija laikomi Bendrijos institucijomis.

2 straipsnis

Visos kitų teisės aktų nuostatos dėl biudžeto įplaukų ir išlaidų vykdymo privalo atitikti II antraštinėje dalyje nustatytus biudžeto principus.







II ANTRAŠTINĖ DALIS

BIUDŽETO PRINCIPAI

▼M1

3 straipsnis

Biudžetas sudaromas ir vykdomas laikantis vienovės, biudžeto tikslumo, metinio periodiškumo, subalansuotumo, apskaitos vieneto, universalumo, konkretumo, patikimo finansų valdymo, kuriam užtikrinti būtina veiksminga ir efektyvi vidaus kontrolė, bei skaidrumo principų, kaip nustatyta šiame reglamente.

▼B







1 SKYRIUS

Vieningumo ir biudžeto tikslumo principai

4 straipsnis

1. Biudžetas yra dokumentas, kuris kiekvieniems finansiniams metams numato ir leidžia visas įplaukas ir išlaidas, laikomas būtinomis Europos bendrijai ir Europos atominės energijos bendrijai.

2. Bendrijų įplaukas ir išlaidas sudaro:

a) Europos Bendrijos įplaukos ir išlaidos, įskaitant ►C1 veiklos išlaidas ◄ , kurias institucijoms numato Europos Sąjungos sutarties nuostatos dėl bendros užsienio ir saugumo politikos, policijos ir teismų bendradarbiavimo baudžiamosiose bylose, ir einamosios išlaidos, reikalingos šių nuostatų įgyvendinimui, kai jos yra priskirtos biudžetui;

b) Europos atominės energijos bendrijos išlaidos ir įplaukos.

3. Biudžete įrašoma garantija Bendrijų sudarytoms skolinimosi ir skolinimo operacijoms ir išmokos į Išorės veiksmų garantijų fondą.

5 straipsnis

1. Vadovaujantis 74 straipsniu, jokios įplaukos negali būti renkamos ir jokios išlaidos negali būti daromos, jei jos nėra įrašytos į tam tikrą biudžeto eilutę.

2. Jokios išlaidos negali būti skiriamos ar leidžiamos viršijant nustatytus asignavimus.

3. Asignavimas negali būti įrašytas į biudžetą, jei jis nėra skirtas išlaidoms, kurios laikomos būtinomis.

▼M1

4. Remiantis 5a, 18 ir 74 straipsniais, palūkanos už lėšas, kurios yra Bendrijų nuosavybė, įrašomos į biudžetą kaip įvairios pajamos.

▼M1

5a straipsnis

1. Už išankstinio finansavimo išmokas gautos palūkanos priskiriamos atitinkamai programai arba veiksmui ir atskaitomos iš gavėjui mokėtinų sumų likučio.

Reglamente, kuriuo nustatomos šio reglamento įgyvendinimo taisyklės (toliau – įgyvendinimo taisyklės) nurodomi atvejai, kai atsakingas leidimus duodantis pareigūnas išimties tvarka kasmet tokias palūkanas išieško. Tokios palūkanos į biudžetą įrašomos kaip įvairios pajamos.

2. Palūkanos nemokėtinos Bendrijoms šiais atvejais:

a) išankstinio finansavimo, kurio suma nėra didelė, kaip nustatyta įgyvendinimo taisyklėse;

b) išankstinio finansavimo, išmokėto pagal viešųjų pirkimų sutartį, kaip nustatyta 88 straipsnyje;

c) išankstinio finansavimo, išmokėto valstybėms narėms;

d) išankstinio finansavimo, išmokėto teikiant pasirengimo narystei pagalbą;

e) avansų, išmokėtų institucijų nariams ir darbuotojams pagal Europos Bendrijų pareigūnų tarnybos nuostatų ir Europos Bendrijų kitų tarnautojų darbo sąlygas (toliau – Tarnybos nuostatai);

f) išankstinio finansavimo, išmokėto pagal bendro valdymo sistemą, kaip nurodyta 53 straipsnio 1 dalies c punkte.

▼B







2 SKYRIUS

Metinio periodiškumo principas

6 straipsnis

Į biudžetą įrašyti asignavimai galioja vienerius finansinius metus, kurie prasideda sausio 1 d. ir baigiasi gruodžio 31 d.

7 straipsnis

1. Biudžetą sudaro diferencijuoti asignavimai, kurie susideda iš asignavimų įsipareigojimams, asignavimų mokėjimams ir nediferencijuotų asignavimai.

2. Asignavimus įsipareigojimams sudaro visų einamaisiais finansiniais metais prisiimtų teisinių įsipareigojimų suma, atsižvelgiant į 77 straipsnio 2 dalies ir 166 straipsnio 2 dalies nuostatas.

3. Asignavimai mokėjimams apima mokėjimus, atliekamus vykdant einamaisiais ir (arba) ankstesniais finansiniais metais prisiimtus teisinius įsipareigojimus.

4. Šio straipsnio 1 ir 2 dalys nepažeidžia antros dalies I, VI antraštinės dalies ir VI antraštinės dalies atitinkamų nuostatų. Jos nesudaro kliūčių galimybei bendrai skirti asignavimus ar galimybei vykdyti biudžeto įsipareigojimus kasmetinėmis išmokomis.

8 straipsnis

1. Finansinių metų įplaukos įrašomos į tų finansinių metų sąskaitas, remiantis surinktomis tais finansiniais metais sumomis. Tačiau, vadovaujantis Tarybos reglamentu, įgyvendinančiu sprendimą dėl Bendrijų nuosavų išteklių sistemos, kitų finansinių metų sausio mėnesio nuosavi ištekliai gali būti išmokėti iš anksto.

2. Pridėtinės vertės mokesčio nuosavų išteklių, papildomų bendruoju nacionaliniu produktu paremtų išteklių ir bet kurių finansinių įnašų įrašus galima koreguoti, vadovaujantis šio straipsnio 1 dalyje nurodytu reglamentu.

3. Konkretiems finansiniams metams nustatyti asignavimai gali būti naudojami tik tais finansiniais metais prisiimtoms ir apmokėtoms išlaidoms padengti ir mokėtinoms sumoms, kurios yra reikalingos ankstesniųjų finansinių metų įsipareigojimams įvykdyti, padengti.

4. Įsipareigojimai įrašomi į sąskaitas teisinių įsipareigojimų, prisiimtų iki gruodžio 31 d., pagrindu, atsižvelgiant į 77 straipsnio 2 dalyje nurodytus bendrus įsipareigojimus ir 166 straipsnio 2 dalyje nurodytus finansavimo susitarimus, kurie į sąskaitas įrašomi iki gruodžio 31 d. prisiimtų biudžetinių įsipareigojimų pagrindu

5. Finansinių metų mokėjimai į sąskaitas įrašomi apskaitos pareigūno ne vėliau kaip tų metų gruodžio 31 d. atliktų mokėjimų pagrindu.

6. Išimties iš šio straipsnio 3, 4 ir 5 dalių tvarka, Europos žemės ūkio orientavimo ir garantijų fondo (EAGGF) Garantijų skyriaus finansinių metų išlaidos į sąskaitas įrašomos pagal antros dalies I antraštinėje dalyje nustatytas taisykles.

9 straipsnis

1. Asignavimai, nepanaudoti iki finansinių metų, kuriems jie buvo įrašyti, pabaigos, panaikinami.

Tačiau jie gali būti perkelti į kitus finansinius metus atitinkamos institucijos sprendimu, priimtu ne vėliau kaip iki vasario 15 d., pagal šio straipsnio 2 ir 3 dalis arba automatiškai perkelti pagal šio straipsnio 4 dalį.

▼C1

2. Iki finansinių metų pabaigos nepanaudoti diferencijuoti įsipareigojimų asignavimai ir nediferencijuoti asignavimai gali būti perkelti į:

▼B

a) sumas, atitinkančias asignavimus įsipareigojimams, kurių panaudojimo procedūros parengiamųjų etapų didžioji dalis yra užbaigta iki gruodžio 31 d. Šios sumos gali būti panaudotos iki kitų metų kovo 31 d;

b) sumas, kurios pasidaro būtinos, kai teisės aktų leidėjas priima bazinį teisės aktą paskutiniame finansų metų ketvirtyje ir Komisijai nespėja skirti tam tikslui numatytų asignavimų iki gruodžio 31 d.

3. ►M1 Mokėjimų asignavimai ◄ gali būti perkelti į kitą laikotarpį sumoms, reikalingoms egzistuojantiems įsipareigojimams ir įsipareigojimams, susijusiems su perkeltais asignavimais įsipareigojimams, padengti, kai atitinkamose kitų finansinių metų biudžeto eilutėse numatytų asignavimų toms reikmėms nepakanka. Atitinkama institucija pirma panaudoja einamiesiems metams nustatytus asignavimus, o perkeltų asignavimų nenaudoja tol, kol neišnaudoja pirmųjų.

4. Nediferencijuoti asignavimai, atitinkantys iki finansinių metų pabaigos tinkamai prisiimtus įsipareigojimus, automatiškai perkeliami tik į kitus finansinius metus.

5. Ne vėliau kaip iki kovo 15 d. atitinkama institucija informuoja Europos Parlamentą ir Tarybą (toliau – „biudžeto valdymo institucija“) apie priimtą sprendimą perkelti asignavimus, kiekvienai biudžeto eilutei nurodydama, kaip kiekvienam perkėlimui taikomi šio straipsnio 2 ir 3 dalių kriterijai.

6. Asignavimų, įrašytų į rezervą, ir asignavimų personalo išlaidoms perkelti negalima.

10 straipsnis

Nepanaudotos įplaukos ir gruodžio 31 d. turimi asignavimai, susidarę iš 18 straipsnyje numatytų paskirtųjų įplaukų, perkeliami automatiškai. Turimi asignavimai, atitinkantys perkeltas priskirtąsias įplaukas, turi būti panaudoti pirmiausia.

11 straipsnis

Nepažeidžiant ►M1 157 ir 160a straipsnių ◄ , tais atvejais, kai sumos išlaisvinamos dėl tos priežasties, kad veikla, kuriai jos buvo numatytos, nebuvo visiškai ar iš dalies įgyvendinta, atitinkami asignavimai atšaukiami kitais finansiniais metais, einančiais po finansinių metų, kuriais asignavimai buvo įrašyti į biudžetą.

12 straipsnis

Į biudžetą įrašyti asignavimai gali būti naudojami nuo sausio 1 d., kai tik galutinai patvirtinamas biudžetas, jei kitaip nenumato antros dalies I ir VI antraštinės dalys.

13 straipsnis

1. Jei finansinių metų pradžioje biudžetas dar nėra galutinai priimtas, įsipareigojimams ir išlaidų mokėjimui, kurie gali būti priskirti konkrečiai biudžeto eilutei, kuri yra paskutinio tinkamai priimto biudžeto vykdymo dalis, turi būti taikoma EB sutarties 273 straipsnio pirma dalis ir Euratomo sutarties 178 straipsnio pirma dalis.

2. Kiekvienam skyriui galima nustatyti įsipareigojimus ne didesnius kaip ankstesnių finansinių metų atitinkamo skyriaus visų numatytų asignavimų ketvirtoji dalis, pridedant vieną dvyliktąją už kiekvieną praėjusį mėnesį.

Mokėjimus galima atlikti kas mėnesį pagal kiekvieną skyrių, neviršijant vienos dvyliktosios dalies ankstesniais finansiniais metais visų numatytų atitinkamame skyriuje asignavimų.

Rengiamam biudžeto projekte numatytas asignavimų limitas negali būti viršytas.

3. Jei Bendrijų veiklos tęstinumui ir valdymui to reikia:

a) Taryba, Komisijos prašymu spręsdama kvalifikuota balsų dauguma, prieš tai pasikonsultavusi su Europos Parlamentu, gali vienu metu nustatyti tiek įsipareigojimams, tiek ir mokėjimams dvi ar daugiau laikinų dvyliktųjų dalių virš tos sumos, kurią automatiškai galima naudoti pagal šio straipsnio 1 ir 2 dalies nuostatas;

b) išlaidoms, išskyrus tas, kurių būtinai reikia dėl Sutarčių ar pagal jas priimtų aktų, taikoma EB sutarties 273 straipsnio trečia dalis ir Euratomas sutarties 178 straipsnio trečia dalis.

Papildomos dvyliktosios dalys skiriamos visos ir nedalijamos.

4. Jei konkrečiam skyriui dviejų ar daugiau šio straipsnio 3 dalyje numatytomis aplinkybėmis ir tvarka skirtų laikinų dvyliktųjų dalių nepakanka išlaidų, kurios yra būtinos Bendrijų veiklos tęstinumo pertrūkiui išvengti, kuriai taikomas atitinkamas skyrius, išimties tvarka gali būti duotas leidimas viršyti asignavimų sumą, įrašytą į buvusių finansinių metų biudžeto atitinkamą skyrių. Biudžeto valdymo institucija sprendžia šio straipsnio 3 dalyje nustatyta tvarka. Tačiau jokiu atveju negalima viršyti bendros visų asignavimų sumos buvusių finansinių metų biudžete.







3 SKYRIUS

Subalansuotumo principas

14 straipsnis

1. Biudžeto įplaukos ir asignavimai mokėjimams turi būti subalansuoti.

2. Nepažeidžiant 46 straipsnio 1 dalies 4 punkto, Europos bendrija ir Europos atominės energijos bendrija, taip pat Bendrijų įsteigtos institucijos, nurodytos 185 straipsnyje, negali imti paskolų.

15 straipsnis

1. Kiekvienų finansinių metų likutis įrašomas į kitų finansinių metų biudžetą kaip įplaukos perviršio atveju arba kaip asignavimai mokėjimams deficito atveju.

2. Apskaičiuota tokių įplaukų arba asignavimų mokėjimams suma įrašoma į biudžetą biudžeto sudarymo metu ir biudžeto pataisų rašte, kuris pateikiamas pagal 34 straipsnį. Jie parengiami pagal Tarybos reglamentą, įgyvendinantį Sprendimą dėl Bendrijų nuosavų išteklių sistemos.

3. Pateikus kiekvienų finansinių metų sąskaitas, bet koks neatitikimas apskaičiuotoms sumoms įrašomas į kitų finansinių metų biudžetą parengiant pataisantį biudžetą, skirtą tik tam neatitikimui. Tokiu atveju preliminarus pataisančio biudžeto projektas turi būti pateiktas Komisijai per 15 dienų nuo laikinųjų sąskaitų pateikimo dienos.







4 SKYRIUS

Apskaitos vieneto principas

16 straipsnis

Biudžetas sudaromas ir vykdomas eurais, sąskaitos pateikiamos eurais.

▼M1

Tačiau pinigų srautų, nurodytų 61 straipsnyje, tikslais apskaitos pareigūnas, o avansinių sąskaitų atveju – avansinių mokėjimų administratoriai, Komisijos išorės reikalų tarnybos administracinio valdymo reikmėms – atsakingas leidimus duodantis pareigūnas įgaliojamas vykdyti operacijas nacionalinėmis valiutomis, kaip nustatyta įgyvendinimo taisyklėse.

▼B







5 SKYRIUS

Universalumo principas

17 straipsnis

Įplaukų visuma turi padengti asignavimų mokėjimams visumą, atsižvelgiant į 18 straipsnio nuostatas. Visos įplaukos ir išlaidos turi būti įrašomos, nekoreguojant jų viena kitos atžvilgiu, atsižvelgiant į 20 straipsnio nuostatas.

18 straipsnis

1. ►M1 Nepažeidžiant 160 straipsnio 1a dalies ir 161 straipsnio 2 dalies, šios pajamos naudojamos specialioms išlaidoms finansuoti: ◄

a) valstybių narių finansiniai įnašai, remiantis Tarybos reglamentu, įgyvendinančiu Sprendimą dėl Bendrijų nuosavų išteklių sistemos, skirti mokslinių tyrimų programoms;

▼M1

aa) valstybių narių ir kitų pagalbą teikiančių šalių, įskaitant jų valstybės ir pusiau valstybines agentūras, arba tarptautinių organizacijų finansiniai įnašai tam tikriems išorės pagalbos projektams arba programoms, kuriuos finansuoja Bendrija ir jos vardu valdo Komisija pagal atitinkamą pagrindinį teisės aktą;

▼B

b) palūkanos už indėlius ir baudos, numatytos reglamente dėl per didelio deficito procedūros pagreitinimo ir paaiškinimo;

c) įplaukos, paskirtos konkrečiam tikslui, tokios kaip fondų pajamos, subsidijos, dovanos ir testamentu paliktas turtas, įskaitant kiekvienai konkrečiai institucijai paskirtas įplaukas;

d) trečiųjų šalių arba įvairių organizacijų įnašai į Bendrijos veiklą;

e) iš trečiųjų šalių už jų prašymu pateiktas prekes, suteiktas paslaugas ar atliktą darbą gautos įplaukos;

▼M1

ea) įplaukos, gautos už parduotas transporto priemones, įrangą, prietaisus, medžiagas ir mokslinius bei techninius aparatus, kurie keičiami kitais arba šalinami iš apyvartos visiškai nurašius jų buhalterinę vertę;

▼B

f) įplaukos iš grąžinamų neteisingai išmokėtų sumų;

g) įplaukos už kitoms institucijoms ir įstaigoms pateiktas prekes, suteiktas paslaugas ir atliktą darbą, įskaitant kitų institucijų ar įstaigų apmokamus jų vardu sumokėtus atlyginimus už užduočių įvykdymą;

h) gautos draudimo išmokos;

i) įplaukos iš įmokų, susijusių su patalpų nuoma;

j) įplaukos iš leidinių ir filmų, įskaitant leidinius elektronine forma, pardavimo.

2. Taikomas pagrindinis teisės aktas taip pat gali skirti jame numatytas įplaukas tam tikriems išlaidų punktams.

3. Biudžete turi būti eilutės, skirtos šio straipsnio 1 ir 2 dalyje nurodytoms asignuotoms įplaukoms, ir visais įmanomais atvejais turi būti nurodyta suma.

19 straipsnis

1. Komisija gali priimti bet kokį Bendrijoms dovanojamą turtą, tokį kaip fondai, subsidijos, dovanos ir testamentu paliekamas turtas.

2. ►M1 Priimant 50 000 ar didesnės vertės dovanojamą turtą, su kuriuo yra susijusios finansinės išlaidos, įskaitant vėlesnes išlaidas, viršijančios 10 % dovanojamo turto vertės, būtina gauti Europos Parlamento ir Tarybos leidimą, dėl kurio abi institucijos nusprendžia per du mėnesius nuo Komisijos prašymo gavimo dienos. ◄ Jei per tą laiką nepareiškiama jokių prieštaravimų, Komisija pati priima galutinį sprendimą dėl dovanojamo turto priėmimo.

20 straipsnis

1. Vykdymo taisyklėse gali būti numatyti atvejai, kai atitinkamos įplaukos gali būti išskaičiuotos iš gautų sąskaitų ar prašymų apmokėti, kurie toliau perduodami, kad pagal juos būtų sumokėta grynoji suma.

2. Bendrijoms suteiktų produktų ar paslaugų kaina, į kurią įeina mokesčiai, kuriuos pagal Europos Bendrijų privilegijų ir imunitetų protokolą grąžina valstybės narės arba trečiosios šalys, remdamosi atitinkamais susitarimais, įskaitoma į biudžetą suma be mokesčio (ex-tax).

3. Biudžetą galima koreguoti, atsiradus valiutų skirtumams biudžeto vykdymo metu. Galutinis teigiamas ar neigiamas rezultatas įrašomas į metų likutį.







6 SKYRIUS

Konkretumo principas

21 straipsnis

Asignavimai skiriami konkretiems tikslams pagal antraštinę dalį ir skyrių; skyriai toliau dalijami į straipsnius ir punktus.

▼M1

22 straipsnis

1. Visos institucijos, išskyrus Komisiją, gali perkelti asignavimus savo biudžeto skirsnyje:

a) iš vienos antraštinės dalies į kitą daugiausia iki 10 % asignavimų tiems metams, kurie nurodyti eilutėje, iš kurios perkeliami asignavimai;

b) iš vieno skyriaus į kitą ir iš vieno straipsnio į kitą be apribojimų.

2. Likus trims savaitėms iki 1 dalyje nurodytų asignavimų perkėlimų, institucijos apie savo ketinimus praneša biudžeto valdymo institucijai. Jei per šį laikotarpį kuris nors biudžeto valdymo institucijos padalinys nurodo tinkamai pagrįstas priežastis, taikoma 24 straipsnyje nustatyta tvarka.

3. Visos institucijos, išskyrus Komisiją, gali pasiūlyti biudžeto valdymo institucijai tos institucijos biudžeto skirsnyje perkelti asignavimus iš vienos antraštinės dalies į kitą viršijant 10 % asignavimų tiems finansiniams metams, kurie nurodyti eilutėje, iš kurios perkeliami asignavimai. Tokiems asignavimų perkėlimams taikoma 24 straipsnyje nustatyta tvarka.

4. Visos institucijos, išskyrus Komisiją, gali savo biudžeto skirsnyje perkelti asignavimus straipsniuose iš anksto nepranešdama biudžeto valdymo institucijai.

▼B

23 straipsnis

1. Komisija jai skirtame biudžeto skyriuje gali:

a) perkelti asignavimus straipsnių viduje ir iš vieno straipsnio į kitą straipsnį kiekviename skyriuje;

▼M1

b) perkelti asignavimus personalo ir administravimo išlaidoms iš vienos antraštinės dalies į kitą daugiausia iki 10 % asignavimų tiems metams, kurie nurodyti eilutėje, iš kurios perkeliami asignavimai, ir daugiausia iki 30 % asignavimų tiems metams, kurie nurodyti eilutėje, į kurią perkeliami asignavimai;

▼B

c) perkelti asignavimus einamosioms išlaidoms iš vieno skyriaus į kitą toje pačioje antraštinėje dalyje, neviršydama 10 % visų asignavimų tiems finansiniams metams, parodytų eilutėje, iš kurios perkeliama;

▼M1

d) priėmus pagrindinį teisės aktą pagal Sutarties 251 straipsnyje nustatytą tvarką, perkelti asignavimus iš 43 straipsnyje nurodytos antraštinės dalies „Atidėjimai“ tais atvejais, kai biudžeto sudarymo metu nebuvo atitinkamą veiksmą reglamentuojančio pagrindinio teisės akto.

▼M1

Likus trim savaitėms iki pirmos pastraipos b ir c punktuose nurodytų asignavimų perkėlimų, Komisija apie savo sprendimą praneša biudžeto valdymo institucijai. Jei per šį trijų savaičių laikotarpį kuris nors biudžeto valdymo institucijos padalinys nurodo tinkamai pagrįstas priežastis, taikoma 24 straipsnyje nustatyta tvarka.

▼M1

Tačiau per finansinių metų paskutinius du mėnesius Komisija gali savarankiškai perkelti asignavimus personalo, išorės darbuotojų ir kitų tarnautojų išlaidoms iš vienos antraštinės dalies į kitą, neviršydama 5 % visų tų finansinių metų asignavimų. Komisija informuoja biudžeto valdymo instituciją per dvi savaites nuo sprendimo dėl tų asignavimų perkėlimų priėmimo.

Komisija informuoja biudžeto valdymo instituciją per dvi savaites nuo sprendimo dėl asignavimų perkėlimų, nurodytų pirmos pastraipos d punkte, priėmimo.

▼B

2. Komisija gali pasiūlyti biudžeto valdymo institucijai kitus perkėlimus jai skirtame biudžeto skirsnyje nei nurodyti šio straipsnio ►M1 1 dalyje. ◄

24 straipsnis

1. Sprendimus dėl asignavimų perkėlimo, numatytus šio straipsnio 2, 3 ir 4 dalyse, priima Biudžeto valdymo institucija, išskyrus atvejus, kai antros dalies I antraštinėje dalyje yra numatyta kitaip.

2. Kai siūloma perkelti asignavimus, susijusius su išlaidomis, numatytomis Sutartyse ar pagal jas priimtuose teisės aktuose, Taryba, pasikonsultavusi su Europos Parlamentu, per šešias savaites kvalifikuota balsų dauguma priima sprendimą, išskyrus skubius atvejus. Europos Parlamentas pareiškia savo nuomonę per tokį laiką, kuris leistų Tarybai į ją atsižvelgti ir per nurodytą laiką priimti sprendimą. Jei per nustatytą laiką Taryba nepriima sprendimo, pasiūlymai dėl perkėlimų laikomi patvirtintais.

3. Kai siūloma perkelti asignavimus, susijusius su išlaidomis, kurios nėra numatytos Sutartyse ar pagal jas priimtuose teisės aktuose, Europos Parlamentas, pasikonsultavęs su Taryba, priima sprendimą per šešias savaites, išskyrus skubius atvejus. Taryba pareiškia savo nuomonę, patvirtintą kvalifikuota balsų dauguma, per tokį laiką, kuris leistų Europos Parlamentui į ją atsižvelgti ir per nurodytą laiką priimti sprendimą. Jei per nustatytą laiką sprendimas nepriimamas, pasiūlymai dėl perkėlimų laikomi patvirtintais.

4. Pasiūlymai dėl perkėlimų, susiję tiek su išlaidomis, numatytomis Sutartyse ar pagal jas priimtuose teisės aktuose, tiek ir su kitokiomis išlaidomis, laikomi patvirtintais, jei nei Europos Parlamentas, nei Taryba per šešias savaites nuo tos dienos, kai abi institucijos gavo tokius pasiūlymus, nepriima kitokio sprendimo. Jei gavę tokius pasiūlymus dėl perkėlimų, Europos Parlamentas ir Taryba sumažina siūlomą perkėlimą skirtingomis sumomis, patvirtinta laikoma toji vienos iš dviejų institucijų pasiūlytų sumų, kuri yra mažesnė. Jei viena iš institucijų atmeta perkėlimo pagrindą, perkėlimas nevykdomas.

25 straipsnis

1. Asignavimai gali būti perkelti tik į biudžeto eilutes, kurioms biudžetas nustatė asignavimus arba kuriose yra simbolinis įrašas (p.m.).

2. Asignavimai, atitinkantys paskirtas įplaukas, gali būti perkelti tik tuo atveju, jei tokios įplaukos yra naudojamos tai paskirčiai, kuriai jos yra skirtos.

26 straipsnis

▼M1

1. Asignavimų perkėlimams biudžeto antraštinėse dalyse, skirtose Europos žemės ūkio garantijų fondui (EŽŪGF), struktūriniams fondams, Sanglaudos fondui, Europos žuvininkystės fondui, Europos žemės ūkio fondui kaimo plėtrai (EŽŪFKP) ir moksliniams tyrimams, taikomos specialios antros dalies I, II ir III antraštinių dalių nuostatos.

▼B

2. ►M1 Sprendimus dėl asignavimų perkėlimų, kuriais leidžiama panaudoti neatidėliotinos pagalbos rezervą, priima biudžeto valdymo institucija remdamasi Komisijos pasiūlymu. Atskiras pasiūlymas turi būti pateiktas dėl kiekvienos atskiros operacijos. ◄

▼C2

Taikoma 24 straipsnio 2 ir 3 dalyse nustatyta tvarka. Jei Komisijos pasiūlymui nepritaria abu biudžeto valdymo institucijos padaliniai ir nėra surandama bendra pozicija dėl šio rezervo panaudojimo, Europos Parlamentas ir Taryba susilaiko nuo veiksmų dėl Komisijos pasiūlymo daryti perkėlimą.

▼M1

3. Tinkamai pagrįstais išimtiniais atvejais, kai tarptautinės humanitarinės nelaimės ir krizės įvyksta po biudžetinių metų gruodžio 15 d., Komisija gali perkelti nepanaudotus daugiametės finansinės programos 4 išlaidų kategorijos biudžeto antraštinėse dalyse nurodytus einamųjų biudžetinių metų biudžeto asignavimus į biudžeto antraštines dalis, susijusias su pagalba krizių valdymui ir humanitarinės pagalbos operacijomis. Perkėlusi asignavimus, Komisija nedelsdama informuoja apie tai abu biudžeto valdymo institucijos padalinius.

▼B







7 SKYRIUS

Gero finansų valdymo principas

27 straipsnis

1. Biudžeto asignavimai naudojami laikantis gero finansų valdymo principo, tai yra, laikantis ekonomiškumo, našumo ir efektyvumo principų.

2. Ekonomiškumo principas reikalauja, kad institucijoms jų veiklos vykdymui reikalingi ištekliai būtų prieinami reikiamu laiku, pakankamo dydžio ir kokybės bei geriausia kaina.

Našumo principas reiškia siekti geriausio panaudotų išteklių ir pasiektų rezultatų santykio.

Efektyvumo principas – tai konkrečių nustatytų tikslų įvykdymas ir planuotų rezultatų pasiekimas.

3. Visiems biudžete numatytiems veiklos sektoriams nustatomi konkretūs, išmatuojami, pasiekiami, svarbūs ir datuoti tikslai. Šių tikslų vykdymas stebimas pagal kiekvienos veiklos rodiklius, o lėšas naudojančios institucijos biudžeto valdymo institucijai teikia informaciją. Tokia informacija, nurodyta 33 straipsnio 2 dalies d punkte, teikiama kasmet ne vėliau kaip kartu su preliminaraus biudžeto projekto dokumentais.

4. Siekiant tobulinti sprendimų priėmimą, institucijos privalo atlikti ex ante ir ex post vertinimus, laikydamosi Komisijos pateiktų nuorodų. Tokie vertinimai taikomi visoms programoms ir veikloms, susijusioms su didelėmis išlaidomis, o vertinimo rezultatai pateikiami lėšas naudojančioms, teisės aktus leidžiančioms ir biudžeto institucijoms.

28 straipsnis

▼M1

1. Kartu su pasiūlymu ar iniciatyva, kuriuos Komisija ar valstybė narė pateikė teisėkūros institucijai laikydamasi atitinkamų EB sutarties ar Europos Sąjungos sutarties nuostatų ir kurie gali turėti įtakos biudžetui, įskaitant etatų skaičiaus pasikeitimus, turi būti pateikiama finansinė ataskaita ir šio reglamento 27 straipsnio 4 dalyje nustatytas įvertinimas.

Kartu su teisėkūros institucijai pateikto pasiūlymo ar iniciatyvos pakeitimu, kuris gali turėti apčiuopiamos įtakos biudžetui, įskaitant etatų skaičiaus pasikeitimus, turi būti pateikiama pakeitimą siūlančios institucijos parengta finansinė ataskaita.

▼B

2. Biudžeto procedūros metu Komisija pateikia būtiną informaciją, kad būtų galima palyginti prašomus asignavimų pakeitimus su pradinėmis prognozėmis finansinėse ataskaitose. Šioje informacijoje turi atsispindėti įstatymus leidžiančios institucijos padaryta pažanga svarstant pasiūlymus ir tokio svarstymo etapas. Prašomi asignavimai prireikus pakeičiami, atsižvelgiant į pagrindinio teisės akto svarstymo eigą.

▼M1

3. Siekiant išvengti sukčiavimo ir pažeidimų pavojaus, 1 dalyje nurodytoje finansinėje ataskaitoje įrašoma visa informacija apie esamas ir planuojamas sukčiavimo prevencijos ir apsaugos nuo jo priemones.

▼M1

28a straipsnis

1. Biudžetas vykdomas taikant veiksmingą ir efektyvią vidaus kontrolę, atitinkančią kiekvieną valdymo būdą, atsižvelgiant į atitinkamas konkretiems sektoriams taikomas taisykles.

2. Biudžeto vykdymo tikslais vidaus kontrolė apibrėžiama kaip procesas, taikomas visais valdymo lygiais, kurio paskirtis – patikimai užtikrinti šių tikslų įgyvendinimą:

a) operacijų veiksmingumo, efektyvumo ir ekonomiškumo;

b) ataskaitų teikimo patikimumo;

c) turto ir informacijos apsaugos;

d) sukčiavimo ir pažeidimų prevencijos ir nustatymo;

e) tinkamo rizikos, susijusios su pagrindinių operacijų teisėtumu ir taisyklingumu, valdymo atsižvelgiant į daugiametį programų ir atitinkamų mokėjimų pobūdį.

▼B







8 SKYRIUS

Skaidrumo principas

29 straipsnis

1. Biudžetas sudaromas ir vykdomas ir sąskaitos pateikiamos laikantis skaidrumo principo.

▼M1

2. Europos Parlamento pirmininkas užtikrina, kad galutinai patvirtintas biudžetas ir taisomieji biudžetai būtų paskelbti Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Biudžetas paskelbiamas per tris mėnesius nuo tos dienos, kurią paskelbiama, kad jis galutinai patvirtintas.

Konsoliduotos metinės ataskaitos ir kiekvienos institucijos parengta biudžeto ir finansų valdymo ataskaita skelbiamos Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

▼B

30 straipsnis

1. Informacija apie skolinimosi ir skolinimo trečiosioms šalims pagal Bendrijos sudarytas sutartis operacijas pateikiama biudžeto priede.

2. Informacija apie Garantijų fondo išorės veiksmams operacijas pateikiama finansinėse ataskaitose.

▼M1

3. Komisija tinkamu būdu pateikia informaciją apie lėšų iš jos valdomo biudžeto gavėjus, kai biudžetas vykdomas centralizuotu būdu ir tiesiogiai jos departamentų, bei informaciją apie lėšų, kurias suteikia subjektai, kuriems biudžeto vykdymo užduotys pavestos taikant kitus valdymo būdus, gavėjus.

Ši informacija pateikiama deramai laikantis konfidencialumo reikalavimų, visų pirma asmens duomenų apsaugos reikalavimo, kaip nustatyta 1995 m. spalio 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 95/46/EB dėl asmenų apsaugos tvarkant asmens duomenis ir dėl laisvo tokių duomenų judėjimo ( 8 ) bei 2001 m. gruodžio 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (EB) Nr. 45/2001 dėl asmenų apsaugos Bendrijos institucijoms ir įstaigoms tvarkant asmens duomenis ir laisvo tokių duomenų judėjimo ( 9 ), taip pat saugumo reikalavimų atsižvelgiant į kiekvieno 53 straipsnyje nurodyto valdymo būdo ypatumus ir tam tikrais atvejais laikantis atitinkamų konkretiems sektoriams taikomų taisyklių.

▼B







III ANTRAŠTINĖ DALIS

BIUDŽETO SUDARYMAS IR STRUKTŪRA







1 SKYRIUS

Biudžeto sudarymas

31 straipsnis

Europos Parlamentas, Taryba, Europos Bendrijų Teisingumo Teismas, Audito Rūmai, Ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas, Regionų komitetas, ombudsmenas ir Europos duomenų apsaugos priežiūros institucija parengia savo įplaukų ir išlaidų sąmatą, kurią jie perduoda Komisijai iki kiekvienų metų liepos 1 d.

Šias sąmatas šios institucijos taip pat perduoda biudžeto valdymo institucijai susipažinimui ne vėliau kaip iki kiekvienų metų liepos 1 d. Komisija parengia savo sąmatas, kurias ji taip pat pateikia biudžeto valdymo institucijai iki tos pačios datos.

Rengdama savo sąmatas, Komisija naudojasi 32 straipsnyje nurodyta informacija.

32 straipsnis

Kiekviena 185 straipsnyje nurodyta įstaiga, vadovaudamasi savo steigimo dokumentu, iki kiekvienų metų balandžio 1 d. Komisijai perduoda savo įplaukų ir išlaidų sąmatą, įskaitant savo personalo planą, o taip pat darbo programą.

Komisija šiuos dokumentus persiunčia biudžeto valdymo institucijai susipažinimui, išskyrus 46 straipsnio 1 dalyje ir to straipsnio 3 dalies d punkte nurodytu atveju.

33 straipsnis

1. Komisija preliminarų biudžeto projektą pateikia Tarybai ne vėliau kaip iki kiekvienų metų rugsėjo 1 d. Tuo pačiu metu preliminarų biudžeto projektą ji perduoda ir Europos Parlamentui.

Preliminariame biudžeto projekte nurodoma Bendrijų išlaidų ir įplaukų bendra suvestinė ir konsoliduojamos 31 straipsnyje nurodytos sąmatos.

2. Prie preliminaraus biudžeto projekto Komisija prideda:

a) finansų valdymo praeitais metais ir neįvykdytų įsipareigojimų analizę;

b) nuomonę apie kitų institucijų sąmatas, į kurią gali būti įtrauktos kitokios sąmatos kartu su jų pagrindimu, jei tai yra reikalinga;

c) bet kokius darbinius dokumentus, kurie, jos nuomone, yra naudingi ryšium su institucijų personalo planais ir dotacijomis, kurias Komisija teikia 185 straipsnyje nurodytoms institucijoms ir Europos mokykloms;

▼M1

d) veiklos ataskaitas, kuriose pateikiama: — informacija apie visų įvairiai veiklai anksčiau nustatytų konkrečių, pamatuojamų, pasiekiamų, svarbių ir datuotų tikslų įgyvendinimą bei naujus rodikliais įvertintus tikslus, — siūlomų asignavimų dydžio pakeitimų visapusiškas pagrindimas bei sąnaudų ir naudos santykiu grindžiamas požiūris, — intervencijos ES lygiu aiškus pagrindas laikantis, inter alia, subsidiarumo principo, — informacija apie ankstesnių metų veiklos įgyvendinimo normas ir einamųjų metų veiklos įgyvendinimo normas. Vertinimo rezultatai naudojami ir nurodomi kaip siūlomų biudžeto pakeitimų galimų privalumų įrodymai;

▼M1

e) ateinančių finansinių metų mokėjimų terminų suvestinę, siekiant įgyvendinti biudžetinius įsipareigojimus, prisiimtus ankstesniais finansiniais metais.

▼B

34 straipsnis

1. Komisija, savo pačios iniciatyva arba kitų institucijų prašymu, susijusiu su jų pačių skirsniu, remdamasi nauja informacija, kurios nebuvo sudarant preliminarų biudžeto projektą, gali pateikti Tarybai preliminaraus biudžeto projekto pataisos raštą.

2. Išskyrus atvejus, kai institucijos yra susitarusios kitaip ar esant išimtinėms aplinkybėms, Komisija pataisos raštą pateikia Tarybai likus ne mažiau kaip 30 dienų iki biudžeto projekto pirmojo skaitymo Europos Parlamente. Taryba pataisos raštą Europos Parlamentui pateikia likus ne mažiau kaip 15 dienų iki minėto skaitymo.

35 straipsnis

1. Taryba sudaro biudžeto projektą EB sutarties 272 straipsnio 3 dalyje ir Euratomo sutarties 177 straipsnio 3 dalyje nustatyta tvarka.

2. Taryba biudžeto projektą Europos Parlamentui pateikia ne vėliau kaip iki prieš biudžeto vykdymo metus einančių metų spalio 5 d. Taryba prie to biudžeto projekto prideda paaiškinamąjį memorandumą, nurodydama priežastis, dėl kurių nukrypta nuo preliminaraus biudžeto projekto.

36 straipsnis

1. Europos Parlamento pirmininkas paskelbia biudžetą galutinai priimtu EB sutarties 272 straipsnio 7 dalyje ir Euratomo sutarties 177 straipsnio 7 dalyje nustatyta tvarka.

2. Paskelbus biudžetą galutinai priimtu, kiekviena valstybė narė nuo kitų finansinių metų sausio 1 d. arba nuo paskelbimo apie galutinį biudžeto priėmimą dienos, jei tai įvyksta vėliau kaip sausio 1 d., privalo sumokėti Bendrijai privalomas sumokėti įmokas, nurodytas Tarybos reglamente, įgyvendinančiame Sprendimą dėl Bendrijų nuosavų išteklių sistemos, nustatytomis sąlygomis.

37 straipsnis

1. Jei yra neišvengiamų, išimtinių ar nenumatytų aplinkybių, Komisija gali pateikti preliminarius biudžeto pakeitimų projektus.

Tomis pačiomis aplinkybėmis, nurodytomis šio straipsnio 1 dalyje, kitų nei Komisija institucijų prašymai dėl biudžeto pakeitimų siunčiami Komisijai.

▼M1

Prieš pateikdama preliminaraus taisomojo biudžeto projektą, Komisija ir kitos institucijos, atsižvelgdamos į laukiamą nevisišką asignavimų įgyvendinimą, išnagrinėja atitinkamų asignavimų perskirstymo sritį.

▼B

2. Komisija, išskyrus išimtines aplinkybes, preliminarų biudžeto pakeitimų projektą pateikia Tarybai ne vėliau kaip iki kiekvienų metų rugsėjo 1 d. Ji gali pridėti nuomonę apie kitų institucijų prašymus dėl biudžeto pakeitimų projektų.

3. Biudžeto valdymo institucija apsvarsto juos, atsižvelgdama į jų skubumą.

38 straipsnis

1. Kai Taryba gauna preliminarų pataisyto biudžeto projektą, ji parengia biudžeto pakeitimų projektą pagal 35 ir 37 straipsnius.

2. Biudžeto pakeitimams, išskyrus laiko terminus, taikomi 35 ir 36 straipsniai. Biudžeto pakeitimai turi būti paremti nuorodomis į biudžetą, kurio sąmatos yra juose taisomos.

39 straipsnis

Komisija ir biudžeto valdymo institucija gali susitarti nukelti kai kurias sąmatų perdavimo ir preliminaraus projekto bei biudžeto projektų priėmimo ir perdavimo datas, tačiau šis susitarimas negali sutrumpinti ar pailginti laiko, skirto šių tekstų aptarimui pagal EB sutarties 272 straipsnį ir Euratomo sutarties 177 straipsnį.







2 SKYRIUS

Biudžeto struktūra ir pateikimas

40 straipsnis

Biudžetas susideda iš:

▼M1

a) bendros pajamų ir išlaidų suvestinės;

▼B

b) atskirų skirsnių, padalytų į kiekvienai institucijai skirtų įplaukų ir išlaidų suvestines.

41 straipsnis

1. Biudžeto valdymo institucija Komisijos įplaukas bei kitų institucijų įplaukas ir išlaidas klasifikuoja pagal jų tipą ir panaudojimą, kuriam jos skirtos pagal antraštines dalis, skyrius, straipsnius ir punktus.

2. Išlaidų suvestinė Komisijos skirsnyje pateikiama pagal biudžeto valdymo institucijos priimtą nomenklatūrą ir yra suklasifikuota pagal paskirtį.

Antraštinė dalis atitinka politikos sritį, o skyrius paprastai atitinka veiklą.

Kiekvienoje antraštinėje dalyje gali būti įrašyti ►C1 veiklos asignavimai ◄ ir administraciniai asignavimai.

Vienos antraštinės dalies administraciniai asignavimai sugrupuojami į vieną skyrių.

42 straipsnis

Biudžete negali būti neigiamų įplaukų.

Nuosavus išteklius, sumokėtus pagal Tarybos sprendimą dėl Bendrijų nuosavų išteklių sistemos, sudaro grynosios sumos, kurios biudžeto įplaukų suvestinėje taip ir įrašomos.

43 straipsnis

1. Kiekviename biudžeto skirsnyje gali būti antraštinė dalis „Atidėjiniai“. Asignavimai į šią antraštinę dalį įrašomi dviem toliau nurodytais atvejais:

a) kai biudžeto sudarymo metu nėra pagrindinio teisės akto atitinkamam veiksmui;

b) kai yra rimto pagrindo abejoti asignavimų pakankamumu arba galimybe vadovaujantis gero finansų valdymo reikalavimais įgyvendinti atitinkamose eilutėse įrašytus asignavimus.

▼M1

Asignavimai pagal šią antraštinę dalį gali būti naudojami tik po to, kai atliekamas perkėlimas 23 straipsnio 1 dalies d punkte nustatyta tvarka tais atvejais, kai pagrindinio teisės akto priėmimui taikoma Sutarties 251 straipsnyje nustatyta tvarka, o kitais atvejais – 24 straipsnyje nustatyta tvarka.

▼B

2. Esant rimtų vykdymo sunkumų, Komisija finansiniais metais gali siūlyti asignavimus perkelti į antraštinę dalį „Atidėjiniai“. Biudžeto valdymo institucija priima sprendimą dėl tokių perkėlimų 24 straipsnyje nustatyta tvarka.

44 straipsnis

Komisijai skirtame biudžeto skirsnyje gali būti „neigiamas rezervas“, ne didesnis kaip 200 milijonų eurų. Šis rezervas, įrašomas ►C1 į atskirą antraštinę dalį, ◄ gali susidėti ir iš asignavimų įsipareigojimams, ir iš asignavimų mokėjimams.

Šis rezervas parengiamas iki finansinių metų pabaigos, atlikus perkėlimą ►M1 23 ir 25 straipsniuose ◄ nustatyta tvarka.

▼M1

45 straipsnis

1. Komisijai skirtame biudžeto skirsnyje nustatomas neatidėliotinos pagalbos trečiosioms šalims rezervas.

2. 1 dalyje nurodytas rezervas parengiamas iki finansinių metų pabaigos, atlikus asignavimų perkėlimą 24 ir 26 straipsniuose nustatyta tvarka.

▼B

46 straipsnis

1. Biudžete parodoma:

1) ►M1 bendroje pajamų ir išlaidų suvestinėje: ◄ a) atitinkamų finansinių metų Bendrijų įplaukų sąmata; b) praėjusių finansinių metų įplaukų sąmata ir n – 2 metų įplaukos; c) atitinkamų finansinių metų asignavimai įsipareigojimams ir mokėjimams; d) praėjusių finansinių metų asignavimai įsipareigojimams ir mokėjimams; e) n – 2 metų įsipareigotos išlaidos ir sumokėtos išlaidos; ▼M1 ————— ▼M1 g) atitinkamos pastabos kiekvienoje padaloje, kaip apibrėžta 41 straipsnio 1 dalyje.

2) kiekvienai institucijai skirtame skirsnyje pajamos ir išlaidos pateikiamos laikantis tos pačios struktūros, kaip ir 1 punkte.

▼B

3) su personalu susijusiais atvejais: a) personalo planas, kiekviename biudžeto skirsnyje nustatantis kiekvienos kategorijoje ir tarnybos kiekvieno lygio etatų skaičių ir nuolatinių bei laikinų etatų skaičių, leistiną neviršijant biudžeto asignavimų; b) personalo, kuris yra apmokamas iš asignavimų tyrimams ir technologijos plėtrai už jų tiesioginę veiklą, planas, ir personalo, kuris yra apmokamas iš tų pačių asignavimų už netiesioginę veiklą, planas; personalo planuose darbuotojai skirstomi pagal kategorijas ir lygius, atskirai nurodant nuolatinius ir laikinus etatus, leistinus, neviršijant biudžeto asignavimų; ▼M1 c) mokslo ir techniniai darbuotojai gali būti suskirstyti pagal lygių grupes vadovaujantis kiekviename biudžete nustatytomis sąlygomis; personalo plane turi būti nurodytas aukštos kvalifikacijos techninių arba mokslo darbuotojų, kuriems sudaromos specialios sąlygos pagal Tarnybos nuostatų konkrečias nuostatas, skaičius; ▼B d) kiekvienos 185 straipsnyje nurodytos institucijos, gaunančios iš biudžeto apmokamą dotaciją, personalo planas, kuriame nurodytas etatų skaičius pagal lygį ir kategoriją. Personalo plane šalia finansiniais metais leistino etatų skaičiaus nurodomas leistinas skaičius ankstesniais metais.

4) skolinimosi ir skolinimo operacijos: a) bendrojoje įplaukų suvestinėje: biudžeto eilutės, atitinkančios tam tikras operacijas, kuriose įrašomos iš paskolų gavėjų, kurie iš pradžių nevykdė skolinių įsipareigojimų, gautos grąžintos sumos, dėl kurių vėl pradedamos taikyti garantijos. Šiose eilutėse turi būti simbolinis įrašas (p.m.) ir atitinkamos pastabos; b) Komisijai skirtame skirsnyje: i) biudžeto eilutės, kuriose parodomos Bendrijų suteiktos atitinkamoms operacijoms veiklos garantijos. Šiose eilutėse turi būti simbolinis įrašas (p.m.), jei neatsirado jokių iš konkrečių išteklių mokėtinų išmokų; ii) pastabos su nuorodomis į pagrindinį teisės aktą ir numatytų operacijų apimtis, trukmė ir Bendrijų suteiktos toms operacijoms garantijos; c) dokumente, pridedamame prie Komisijai skirto skirsnio, rodančiame: i) besitęsiančias kapitalo operacijas ir skolos valdymą; ii) atitinkamų finansinių metų kapitalo operacijas ir skolos valdymą;

▼M1

5) pajamų ir išlaidų, reikalingų Išorės veiksmų garantijų fondui įgyvendinti, biudžeto eilutės.

▼B

2. Be šio straipsnio 1 dalyje nurodytų dokumentų biudžeto valdymo institucija gali pridėti prie biudžeto bet kurį kitą svarbų dokumentą.

47 straipsnis

1. 46 straipsnio 1 dalies 3 punkte nurodytas personalo planas nustato absoliučias ribas kiekvienai institucijai ar įstaigai; jokie paskyrimai negali būti daromi viršijant nustatytas ribas.

Tačiau, išskyrus ►M1 AD 16, AD 15 ir AD 14 lygius ◄ , kiekviena institucija ar įstaiga gali keisti personalo planus iki 10 % nustatytų etatų skaičiaus, atsižvelgdamos į dvi sąlygas:

a) kad pakeitimas neturėtų įtakos visų finansinių metų personalo asignavimų dydžiui, ir

b) kad nebūtų viršytas visas personalo plane nustatytas etatų skaičius.

Institucijos apie savo ketinimus praneša biudžeto valdymo institucijai likus trim savaitėms iki šio straipsnio antroje pastraipoje nurodytų pakeitimų įvykdymo. Jei per šį laiką kuri nors biudžeto valdymo institucijos šaka nurodo pagrįstas priežastis, institucijos nedaro jokių pakeitimų ir taikoma įprasta tvarka.

2. Taikant išimtį iš šio straipsnio 1 dalies pirmos pastraipos, darbo ne visą darbo dieną, kurį, vadovaudamasi Tarnybos nuostatais, leidžia darbuotojus skirianti institucija, tikslai gali būti pasiekiami kitais paskyrimais.







IV ANTRAŠTINĖ DALIS

BIUDŽETO VYKDYMAS







1 SKYRIUS

Bendrosios nuostatos

48 straipsnis

1. Komisija biudžeto įplaukas ir išlaidas vykdo pagal šį reglamentą savo atsakomybe neviršydama leistinų asignavimų.

2. Valstybės narės bendradarbiauja su Komisija, kad asignavimai būtų naudojami pagal gero finansų valdymo principą.

▼M1

49 straipsnis

1. Biudžete numatyti asignavimai bet kuriai Bendrijų arba Europos Sąjungos veiklai gali būti naudojami tik priėmus pagrindinį teisės aktą.

Pagrindinis teisės aktas – teisės aktas, kuriame nustatomas veiksmo ir atitinkamų biudžete numatytų išlaidų teisinis pagrindas.

2. Taikant EB sutartį ir Euratomo sutartį, pagrindinis teisės aktas yra teisėkūros institucijos priimtas teisės aktas, kuris gali būti reglamentas, direktyva, sprendimas, kaip apibrėžta EB sutarties 249 straipsnyje, arba sui generis sprendimas.

3. Taikant ES sutarties V antraštinę dalį (dėl bendros užsienio ir saugumo politikos – BUSP), pagrindinis teisės aktas gali būti vienas iš teisės aktų, nurodytų ES sutarties 13 straipsnio 2 ir 3 dalyse, 14 straipsnyje, 18 straipsnio 5 dalyje, 23 straipsnio 1 ir 2 dalyse bei 24 straipsnyje.

4. Taikant ES sutarties VI antraštinę dalį (dėl policijos ir teisminio bendradarbiavimo baudžiamosiose bylose), pagrindinis teisės aktas gali būti vienas iš teisės aktų, nurodytų ES sutarties 34 straipsnio 2 dalyje.

5. Rekomendacijos ir nuomonės, taip pat rezoliucijos, išvados, pareiškimai ir kiti teisės aktai, kurie neturi teisinio poveikio, nėra pagrindiniai teisės aktai, kaip apibrėžta šiame straipsnyje.

6. Nukrypstant nuo 1–4 dalių, toliau nurodyti asignavimai gali būti vykdomi be pagrindinio teisės akto, jei veiksmai, kuriems finansuoti jie yra skirti, priskiriami Bendrijų ar Europos Sąjungos galioms:

a) asignavimai eksperimentinio pobūdžio bandomosioms schemoms, skirtoms veiksmų įgyvendinamumui ir naudingumui nustatyti. Atitinkami įsipareigojimų asignavimai gali būti įrašyti į biudžetą ne daugiau nei dvejus iš eilės einančius finansinius metus;

b) asignavimai parengiamiesiems veiksmams EB sutarties, Euratomo sutarties ir ES sutarties VI antraštinės dalies taikymo srityse, skirtiems parengti pasiūlymus, kad būtų patvirtinti būsimi veiksmai. Parengiamieji veiksmai turi būti nuoseklūs ir gali būti vykdomi įvairiais būdais. Atitinkami įsipareigojimų asignavimai gali būti įrašyti į biudžetą ne daugiau nei trejus iš eilės einančius finansinius metus. Teisėkūros procedūra turi būti baigta iki trečiųjų finansinių metų pabaigos. Teisėkūros procedūros metu asignavimų priskyrimas įsipareigojimams turi atitikti parengiamųjų veiksmų specifinius bruožus, susijusius su numatoma veikla, siekiamais tikslais ir asmenimis, kuriems ji teiks naudos. Todėl įgyvendintos priemonės savo apimtimi negali atitikti numatytų galutinio veiksmo finansavimo priemonių; Pateikusi preliminarų biudžeto projektą, Komisija biudžeto valdymo institucijai pateikia pranešimą apie a ir b punktuose nurodytus veiksmus, kuriame taip pat įvertina rezultatus ir numato tolesnius veiksmus;

c) asignavimai parengiamosioms priemonėms ES sutarties V antraštinės dalies srityje (BUSP). Šios priemonės yra trumpalaikės ir skirtos nustatyti Europos Sąjungos veiksmų vykdant BUSP tikslus sąlygas ir būtinų teisinių priemonių patvirtinimo sąlygas; ES krizių valdymo operacijų tikslais parengiamosios priemonės yra, inter alia, skirtos įvertinti veiklos reikalavimus, numatyti greitą pradinį išteklių dislokavimą arba sudaryti sąlygas vietoje veiklai pradėti. Parengiamiesiems veiksmams turi pritarti Taryba, kuri visapusiškai bendradarbiauja su Komisija. Šiuo tikslu pirmininkaujanti valstybė narė, kuriai padeda Tarybos generalinis sekretorius-vyriausiasis įgaliotinis BUSP, kuo anksčiau praneša Komisijai apie Tarybos ketinimą pradėti įgyvendinti parengiamąją priemonę bei visų pirma apie šiam tikslui numatomus reikalingus išteklius. Laikydamasi šio reglamento nuostatų, Komisija imasi visų būtinų priemonių, kad užtikrintų greitą lėšų išmokėjimą;

d) asignavimai vienkartiniams veiksmams arba net neapibrėžtos trukmės veiksmams, kuriuos Komisija vykdo įgyvendindama pagal EB sutartį ir Euratomo sutartį dėl savo prerogatyvų instituciniu lygiu kylančius uždavinius, nesusijusius su b punkte nurodyta jos teisės aktų leidimo iniciatyvos teise, ir remdamasi jai tiesiogiai šiomis sutartimis suteiktais konkrečiais įgaliojimais, kurių sąrašas pateikiamas įgyvendinimo taisyklėse;

e) asignavimai kiekvienos institucijos veiklai pagal jos administracinį savarankiškumą.

▼B

50 straipsnis

Komisija kitoms institucijoms suteikia būtinus įgaliojimus su jomis susijusiems biudžeto skirsniams vykdyti.

▼M1

Kiekviena institucija naudojasi šiais įgaliojimais pagal ši reglamentą, neviršydama suteiktų asignavimų.

▼B

51 straipsnis

Komisija ir kiekviena kita institucija gali pavesti biudžeto vykdymą savo skyriams vadovaudamosi šiame reglamente nustatytomis sąlygomis, savo vidaus taisyklėmis ir laikantis pavedimo dokumente nustatytų apribojimų. Tokiu būdu įgaliotieji gali veikti tik jiems aiškiai suteiktų įgaliojimų ribose.

▼M1

52 straipsnis

1. Visiems finansų pareigūnams ir visiems kitiems su biudžeto vykdymu, valdymu, auditu arba kontrole susijusiems asmenims draudžiama imtis veiksmų, dėl kurių gali kilti jų ir Bendrijų interesų konfliktas. Jei taip įvyktų, atitinkamas asmuo privalo nesiimti tokių veiksmų ir pranešti apie tai kompetentingai institucijai.

2. Interesų konfliktas kyla tais atvejais, kai dėl priežasčių, susijusių su šeima, emociniu gyvenimu, politine ar pilietine priklausomybe, ekonominiais interesais ar kitais su gavėju turimais bendrais interesais, kyla pavojus, kad 1 dalyje nurodytas finansų pareigūnas ar kitas asmuo nebegalės nešališkai ir objektyviai atlikti savo pareigų.

▼B







2 SKYRIUS

Biudžeto vykdymo būdai

▼M1

53 straipsnis

Komisija biudžetą vykdo laikydamasi 53a–53d straipsnių nuostatų kuriuo nors iš šių būdų:

a) centralizuotai;

b) taikydama pasidalijamąjį arba decentralizuotą valdymą;

c) jį valdydama bendrai su tarptautinėmis organizacijomis.

▼M1

53a straipsnis

Komisijai centralizuotai vykdant biudžetą, biudžeto vykdymo užduotis tiesiogiai atlieka jos departamentai arba jos atliekamos netiesiogiai pagal 54–57 straipsnius.

53b straipsnis

1. Komisijai vykdant biudžetą pasidalijamojo valdymo būdu, biudžeto vykdymo užduotys pavedamos valstybėms narėms. Toks būdas visų pirma taikomas veiksmams, nurodytiems antros dalies I ir II antraštinėse dalyse.

2. Nepažeisdamos papildomų nuostatų, numatytų atitinkamose konkretiems sektoriams taikomose taisyklėse, ir siekdamos užtikrinti, kad pasidalijamojo valdymo atveju lėšos būtų naudojamos pagal taikomas taisykles ir principus, valstybės narės imasi visų teisinių, reguliavimo ir administracinių ar kitų Bendrijų finansinių interesų apsaugai būtinų priemonių. Šiuo tikslu valstybės narės visų pirma:

a) įsitikina, jog iš biudžeto finansuojami veiksmai iš tikrųjų vykdomi, ir užtikrinta, kad jie įgyvendinami tinkamai;

b) užkerta kelią pažeidimams ir sukčiavimui bei su tuo kovoja;

c) susigrąžina netinkamai išmokėtas arba neteisingai panaudotas lėšas arba dėl pažeidimų ar klaidų prarastas lėšas;

d) taikydamos atitinkamas konkretiems sektoriams taikomas taisykles ir laikydamosi 30 straipsnio 3 dalies, užtikrina tinkamą metinį informacijos apie lėšų iš biudžeto gavėjus ex post paskelbimą.

Šiuo tikslu valstybės narės atlieka patikrinimus ir įdiegia veiksmingą ir efektyvią vidaus kontrolės sistemą laikydamosi 28a straipsnio nuostatų. Prireikus atitinkamais atvejais jos kelia bylas.

3. Valstybės narės atitinkamu nacionaliniu lygiu parengia metinį atlikto audito ir deklaracijų apibendrinimą.

4. Siekdama užtikrinti, kad lėšos naudojamos pagal taikomas taisykles, Komisija taiko sąskaitų patikrinimo procedūras arba finansinių klaidų ištaisymo mechanizmus, kuriuos taikydama ji gali prisiimti galutinę atsakomybę už biudžeto vykdymą.

53c straipsnis

1. Komisijai vykdant biudžetą decentralizuoto valdymo būdu, biudžeto vykdymo užduotys pavedamos trečiosioms šalims pagal antros dalies IV antraštinės dalies 56 straipsnį, nepažeidžiant nuostatos dėl likusių užduočių pavedimo 54 straipsnio 2 dalyje nuodytoms įstaigoms.

2. Siekdama užtikrinti, kad lėšos naudojamos pagal taikomas taisykles, Komisija taiko sąskaitų patikrinimo procedūras arba finansinių klaidų ištaisymo mechanizmus, kuriuos taikydama ji gali prisiimti galutinę atsakomybę už biudžeto vykdymą.

3. Trečiosios šalys, kurioms pavedamos biudžeto vykdymo užduotys, laikydamosi 30 straipsnio 3 dalies, užtikrina tinkamą metinį informacijos apie lėšų iš biudžeto gavėjus ex post paskelbimą.

53d straipsnis

1. Komisijai vykdant biudžetą bendro valdymo būdu, tam tikros biudžeto vykdymo užduotys pavedamos tarptautinėms organizacijoms, remiantis įgyvendinimo taisyklėmis ir šiais atvejais:

a) kai Komisiją ir tarptautinę organizaciją saisto ilgalaikis bendrasis susitarimas, kuriuo nustatomos jų bendradarbiavimo administracinės ir finansinės nuostatos;

b) kai Komisija ir tarptautinė organizacija rengia bendrą projektą arba programą;

c) kai sukaupiamos kelių pagalbos teikėjų lėšos, kurios nėra numatytos konkrečiuose išlaidų punktuose arba kategorijose, t. y. daugiašalių pagalbos teikėjų veiksmų atveju.

Šios organizacijos savo apskaitos, audito, vidaus kontrolės ir viešųjų pirkimų procedūrose taiko standartus, kurie suteikia tokias pat garantijas, kaip ir tarptautiniu mastu pripažinti standartai.

2. Su tarptautine organizacija sudarytuose atskiruose susitarimuose dėl finansavimo skyrimo numatomos išsamios tarptautinėms organizacijoms patikėtų užduočių įgyvendinimo nuostatos.

3. Tarptautinės organizacijos, kurioms pavedamos biudžeto vykdymo užduotys, laikydamosi 30 straipsnio 3 dalies, užtikrina tinkamą metinį informacijos apie lėšų iš biudžeto gavėjus ex post paskelbimą.

▼B

54 straipsnis

▼M1

1. Komisija negali trečiosioms šalims perduoti vykdomųjų galių, kurios jai yra suteiktos pagal Sutartis, kai pagal jas galima dideliu mastu veikti savo nuožiūra ir daryti politinius sprendimus. Pavestos biudžeto vykdymo užduotys turi būti aiškiai apibrėžtos ir jų vykdymas turi būti griežtai prižiūrimas.

Pavedant biudžeto vykdymo užduotis laikomasi patikimo finansų valdymo, kuriam užtikrinti būtina veiksminga ir efektyvi vidaus kontrolė, principo ir užtikrinamas nediskriminavimo principo laikymasis bei Bendrijos veiksmų matomumas. Toks biudžeto vykdymo užduočių pavedimas neturi sukelti interesų konflikto.

▼B

2. ►M1 Laikydamasi 1 dalyje nustatytų apribojimų, vykdydama biudžetą netiesiogiai centralizuotai arba decentralizuotai pagal 53a ar 53c straipsnius, Komisija viešosios valdžios ir ypač biudžeto vykdymo užduotis gali pavesti: ◄

a) Bendrijos teisės numatytoms žinyboms, nurodytoms 55 straipsnyje, toliau - „vykdomosios žinybos“;

▼M1

b) Bendrijų įsteigtoms įstaigoms, nurodytoms 185 straipsnyje, ir kitiems specializuotiems Bendrijos organams, pvz., Europos investicijų bankui arba Europos investicijų fondui, jei toks užduočių pavedimas yra suderinamas su kiekvienos įstaigos užduotimis, apibrėžtomis pagrindiniame teisės akte;

c) nacionalinėms arba tarptautinėms viešojo sektoriaus įstaigoms arba įstaigoms, kurių veiklą reglamentuoja privatinė teisė, veikiančioms viešųjų paslaugų srityje, pateikiant pakankamas finansines garantijas ir laikantis įgyvendinimo taisyklėse numatytų sąlygų;

▼M1

d) asmenims, kuriems patikėtas konkrečių veiksmų vykdymas pagal Europos Sąjungos sutarties V antraštinę dalį, ir nurodytiems atitinkamame pagrindiniame teisės akte remiantis šio reglamento 49 straipsniu.

▼B

3. Kai šio straipsnio 2 dalyje nurodytos institucijos atlieka biudžeto vykdymo uždavinius, jos reguliariai tikrina, kad iš biudžeto finansuojama veikla būtų teisingai įgyvendinama.

▼M1

Tokios įstaigos arba asmenys imasi tinkamų priemonių, kad užkirstų kelią pažeidimams ir sukčiavimui, ir prireikus kelia bylas, siekdami susigrąžinti neteisingai išmokėtas arba netinkamai panaudotas lėšas.

55 straipsnis

1. Vykdomosios agentūros yra Komisijos sprendimu pagal Bendrijos teisę įsteigti juridiniai asmenys, kuriems pagal 2002 m. gruodžio 19 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 58/2003, nustatantį vykdomųjų įstaigų, kurioms pavedamos tam tikros Bendrijos programų valdymo užduotys, įstatus ( 10 ) galima perduoti įgaliojimus Komisijos vardu ir jos atsakomybe įgyvendinti visą Bendrijos programą arba projektą ar jų dalį.

2. Atitinkamus asignavimus veiklai valdo agentūros direktorius.

56 straipsnis

1. Komisijai vykdant biudžetą netiesioginio centralizuoto valdymo būdu, ji visų pirma surenka įrodymus, kad subjektai, kuriems ji patiki biudžeto vykdymą, turi tinkamai veikiančias:

a) skaidrias viešųjų pirkimų ir dotacijų suteikimo procedūras, kurios yra nediskriminuojančios, nekelia interesų konflikto ir atitinka atitinkamai V ir VI antraštinių dalių nuostatas;

b) veiksmingą ir efektyvią veiklos valdymo vidaus kontrolės sistemą, kurioje veiksmingai atskirtos leidimus duodančio pareigūno ir apskaitos pareigūno arba kito lygiavertes funkcijas atliekančio pareigūno pareigos;

c) apskaitos sistemą, kuri gali užtikrinti patikrinamų Bendrijų lėšų ir Bendrijos sąskaitose nurodomų lėšų tinkamą naudojimą;

d) nepriklausomą išorės auditą;

e) viešą informacijos prieinamumą Bendrijos reglamentuose nustatytu lygiu;

f) tinkamą metinį informacijos apie lėšų iš biudžeto gavėjus ex post paskelbimą, laikantis 30 straipsnio 3 dalies.

Komisija, deramai atsižvelgdama į tarptautiniu mastu pripažintus standartus, gali sutikti, kad 1 ir 2 dalyse nurodytų subjektų audito, apskaitos ir viešųjų pirkimų sistemos yra lygiavertės jos pačios sistemoms.

2. Decentralizuoto valdymo atveju visiškai arba iš dalies taikomi 1 dalyje nustatyti kriterijai, išskyrus e punkte numatytą kriterijų, atsižvelgiant į decentralizacijos laipsnį, dėl kurio susitarė Komisija ir atitinkama trečioji šalis, nacionalinės ar tarptautinės viešojo sektoriaus įstaigos.

Nepaisant 1 dalies a punkto ir 169a straipsnio, Komisija gali nuspręsti:

— lėšų sutelkimo atveju ir

— pagrindiniame teisės akte numatytomis sąlygomis

taikyti lėšas gaunančios šalies partnerės viešųjų pirkimų ar dotacijų skyrimo procedūras arba kaip tarpusavyje susitaria pagalbos teikėjai.

Prieš priimdama tokį sprendimą, Komisija kiekvienu konkrečiu atveju visų pirma surenka įrodymus, kad tokios procedūros atitinka skaidrumo, vienodų sąlygų ir nediskriminavimo principus, užkerta kelią interesų konfliktui, suteikia tokias pačias garantijas, kaip tarptautiniu mastu pripažinti standartai, ir užtikrina, kad laikomasi patikimo finansų valdymo, kuriam užtikrinti būtina veiksminga ir efektyvi vidaus kontrolė, principo.

Atitinkamos trečiųjų šalių, nacionalinės ir tarptautinės viešojo sektoriaus įstaigos įsipareigoja vykdyti šiuos įsipareigojimus:

a) laikytis 1 dalyje nustatytų kriterijų atsižvelgiant į šios dalies pirmą pastraipą;

b) užtikrinti, kad 1 dalies d punkte nurodytą auditą vykdytų nacionalinė nepriklausomo išorės audito institucija;

c) atlikti reguliarius patikrinimus užtikrinant, kad iš biudžeto finansuotina veikla įgyvendinama tinkamai;

d) imtis tinkamų priemonių, užkertančių kelią pažeidimams ir sukčiavimui, o prireikus kelti bylas siekiant susigrąžinti neteisingai išmokėtas lėšas.

3. Komisija užtikrina patikėtų užduočių vykdymo priežiūrą, vertinimą ir kontrolę. Atlikdama patikrinimus pagal savo pačios kontrolės sistemą, ji atsižvelgia į kontrolės sistemų lygiavertiškumą.

▼B

57 straipsnis

▼M1

1. Komisija negali patikėti iš biudžeto gaunamų lėšų įgyvendinimo priemonių, įskaitant mokėjimus ir išmokėtų sumų susigrąžinimą, išorės privačiojo sektoriaus subjektams arba įstaigoms, išskyrus 54 straipsnio 2 dalies c punkte nurodytą atvejį arba konkrečius atvejus, kai mokėjimams, kurie turi būti atliekami Komisijos nurodytiems gavėjams, taikomos Komisijos nustatytos sąlygos ir sumos, bei mokėjimus atliekantis subjektas arba įstaiga neveikia savo nuožiūra.

▼B

2. Išoriniams privataus sektoriaus subjektams arba institucijoms, neteikiančioms viešųjų paslaugų, sutarčių pagrindu galima pavesti techninės ekspertizės užduotis ir administracinius, parengiamuosius arba pagalbinius darbus, kuriuos atliekant nesinaudojama nei viešosios valdžios įgaliojimais, nei veikiama savo nuožiūra.







3 SKYRIUS

Finansų pareigūnai







skirsnis

Pareigų atskyrimo principas

58 straipsnis

Leidimus duodančio pareigūno ir apskaitos pareigūno pareigos yra atskirtos ir tarpusavyje nesuderinamos.







2 skirsnis

Leidimus duodantispareigūnas

59 straipsnis

1. Leidimus duodančio pareigūno pareigas atlieka institucija.

▼M1

1a. Šioje antraštinėje dalyje terminas „darbuotojai“ reiškia asmenis, kuriems taikomi Tarnybos nuostatai.

▼M1

2. Kiekviena institucija savo vidaus administracinėse taisyklėse nustato atitinkamo lygio darbuotojus, kuriems, laikydamasi savo darbo tvarkos taisyklėse numatytų sąlygų, paveda leidimus duodančio pareigūno pareigas, nustato perduotų įgaliojimų taikymo sritį ir galimybę asmenims, kuriems tokie įgaliojimai yra perduoti, perįgalioti kitus asmenis.

3. Leidimus duodančio pareigūno įgaliojimai arba perįgaliojimai perduodami tik darbuotojams.

▼B

4. Įgalioti ar perįgalioti leidimus duodantys pareigūnai gali veikti neperžengdami juos įgaliojančiame arba perįgaliojančiame dokumente nustatytų ribų. Įgaliotam ar perįgaliotam atsakingajam leidimus duodančiam pareigūnui atliekant jam pavestas užduotis gali padėti vienas ar daugiau personalo darbuotojų, kuriems jo atsakomybe yra pavedamas tam tikrų operacijų, būtinų biudžeto vykdymui ir sąskaitų pateikimui, vykdymas.

60 straipsnis

1. Kiekvienoje institucijoje leidimus duodantis pareigūnas yra atsakingas už įplaukų ir išlaidų vykdymą, vadovaujantis gero finansų valdymo principais, ir už tai, kad būtų laikomasi teisėtumo bei taisyklingumo reikalavimų.

2. Vykdydamas išlaidas, įgaliotas ar perįgaliotas leidimus duodantis pareigūnas vykdo biudžeto įsipareigojimus ir teisinius įsipareigojimus, tikrina ir tvirtina išlaidas, duoda leidimus mokėjimams ir imasi preliminarių priemonių asignavimams vykdyti.

3. Į įplaukų vykdymą įeina gautinų sumų sąmatų rengimas, išieškotinų sumų nustatymas ir vykdomųjų raštų išdavimas sumoms išieškoti; taip pat teisės į grąžintinas sumas atsisakymas.

4. Įgaliotas leidimus duodantis pareigūnas, vadovaudamasis kiekvienos institucijos priimtais būtiniausiais standartais ir atsižvelgdamas į riziką, susijusią su valdymo aplinka bei finansuojamos veiklos pobūdžiu, nustato organizacinę struktūrą, vidaus valdymo ir kontrolės procedūras, tinkančias jo pareigoms atlikti, įskaitant prireikus ex post patikrą. Prieš duodant leidimą operacijai, kiti nei inicijavę operaciją pareigūnai, patikrina veiklos ir finansinius aspektus. Operacijos pradėjimas ir veiklos ex ante bei ex post patikros yra atskiros funkcijos.

5. Visi darbuotojai, atsakingi už finansinių operacijų valdymo kontrolę, turi turėti būtinas kvalifikacijas. Jie turi laikytis atitinkamo profesinių standartų kodekso, kurį nustato kiekviena institucija.

6. Bet kuris darbuotojas, dalyvaujantis finansų valdyme ir sandorių kontrolėje, kuris mano, kad sprendimas, kurį jo viršininkas reikalauja taikyti arba priimti, yra klaidingas arba neatitinka gero finansų valdymo principų ar profesinių taisyklių, kurių iš jo reikalaujama laikytis, apie tai raštu praneša įgaliotam leidimus duodančiam pareigūnui, o jei šis nesiima priemonių, 66 straipsnio 4 dalyje nurodytai komisijai. Neteisėtos veiklos, sukčiavimo ar korupcijos, kuri gali pakenkti Bendrijos interesams atveju, jis praneša institucijoms ar organizacijoms, nurodytoms taikytiname teisės akte.

▼M1

7. Įgaliotas leidimus duodantis pareigūnas savo institucijai atsiskaito už savo pareigų atlikimą metinėje veiklos ataskaitoje, kurioje pateikia finansinę bei valdymo informaciją, patvirtindamas, kad ataskaitos dokumentuose pateikta informacija yra tikra ir teisinga, išskyrus atvejus, kai su apibrėžtomis pajamų ir išlaidų sritimis susijusiose išlygose nurodyta kitaip.

Toje ataskaitoje nurodomi veiklos rezultatai remiantis nustatytais tikslais, su veikla susijusi rizika, suteiktų išteklių panaudojimas ir vidaus kontrolės sistemos veiksmingumas bei efektyvumas. Vidaus auditorius atsižvelgia į metinę ataskaitą ir visą kitą nurodytą informaciją. Ne vėliau kaip kiekvienų metų birželio 15 d. Komisija biudžeto valdymo institucijai siunčia ankstesnių metų metinių ataskaitų suvestinę.

▼B







3 skirsnis

Apskaitos pareigūnas

61 straipsnis

1. Kiekviena institucija paskiria apskaitos pareigūną, kuris kiekvienoje institucijoje yra atsakingas už:

a) tinkamą mokėjimų vykdymą, įplaukų surinkimą ir nustatytų gautinų sumų išieškojimą;

b) sąskaitų parengimą ir pateikimą pagal VII antraštinę dalį;

c) sąskaitų tvarkymą pagal VII antraštinę dalį;

d) apskaitos taisyklių ir metodų bei sąskaitų plano nustatymą pagal VII antraštinę dalį;

e) apskaitos sistemų nustatymą bei tvirtinimą ir prireikus sistemų, kurias leidimus duodantis pareigūnas yra nustatęs apskaitos informacijos teikimui ir pagrindimui, tvirtinimą; ►M1 apskaitos pareigūnas įgaliojamas patikrinti, kaip laikomasi patvirtinimo kriterijų; ◄

f) iždo valdymą.

2. Apskaitos pareigūnas iš leidimus duodančio pareigūno, kuris garantuoja suteikiamos informacijos patikimumą, gauna visą informaciją, kuri yra būtina sąskaitoms, teisingai atspindinčioms Bendrijų turtą ir biudžeto vykdymą, parengti.

▼M1

2a. Prieš institucijai patvirtinant ataskaitas, jas pasirašo apskaitos pareigūnas, patvirtindamas turimą patikimą garantiją, kad ataskaitose teisingai ir objektyviai atspindėta finansinė institucijos padėtis.

Tuo tikslu apskaitos pareigūnas įsitikina, kad ataskaitos yra parengtos pagal apskaitos taisykles, metodus ir apskaitos sistemas, kurias savo atsakomybe pagal šį reglamentą jis nustatė savo institucijos ataskaitoms, ir kad visos pajamos ir išlaidos yra nurodytos ataskaitose.

Įgalioti leidimus duodantys pareigūnai apskaitos pareigūnui perduoda visą jo pareigoms vykdyti reikalingą informaciją.

Įgaliojimus duodantys pareigūnai lieka visiškai atsakingi už tinkamą jų valdomų lėšų panaudojimą bei jų kontroliuojamų išlaidų teisėtumą ir taisyklingumą.

2b. Apskaitos pareigūnas įgaliojamas patikrinti gautą informaciją ir atlikti tolesnius patikrinimus, kurie, jo nuomone, yra reikalingi norint pasirašyti ataskaitas.

Apskaitos pareigūnas prireikus pareiškia išlygas, tiksliai paaiškindamas tokių išlygų pobūdį ir taikymo sritį.

2c. Kitų institucijų ir agentūrų apskaitos pareigūnai pasirašo savo metines ataskaitas ir siunčia jas Komisijos apskaitos pareigūnui.

▼M1

3. Išskyrus atvejus, kai šiame reglamente numatyta kitaip, tik apskaitos pareigūnas yra įgaliotas valdyti pinigus ir pinigų ekvivalentus. Jis atsakingas už jų saugojimą.

▼B

62 straipsnis

▼M1

Apskaitos pareigūnas, vykdydamas savo pareigas, gali tam tikras užduotis pavesti jam pavaldiems darbuotojams.

▼B

Pavedimo dokumente nurodomos užduotys, kurios yra pavedamos pavedimą gaunančiam asmeniui.







4 skirsnis

Avansinių lėšų administratorius

▼M1

63 straipsnis

1. Pajamų, išskyrus nuosavus išteklius, surinkimui ir mažų sumų išmokėjimui galima atidaryti avansines sąskaitas, kaip apibrėžta įgyvendinimo taisyklėse.

Tačiau pagalbos krizių valdymui ir humanitarinės pagalbos operacijų srityje, kaip apibrėžta 110 straipsnyje, avansinės sąskaitos gali būti naudojamos neribojant sumos, tuo pat metu laikantis atitinkamoje einamųjų finansinių metų biudžeto eilutėje nurodyto asignavimų dydžio, dėl kurio sprendimą priėmė biudžeto valdymo institucija.

2. Į avansines sąskaitas pinigus perveda institucijos apskaitos pareigūnas ir už jas yra atsakingi institucijos apskaitos pareigūno paskirti avansinės sąskaitos administratoriai.

▼B







4 SKYRIUS

Finansų pareigūnų atsakomybė







skirsnis

Bendrosios taisyklės

64 straipsnis

1. Nepažeisdama drausminių priemonių, institucija, paskyrusi įgaliotus ar perįgaliotus leidimus duodančius pareigūnus, gali bet kuriuo metu jų įgaliojimą ar perįgaliojimą laikinai ar visam laikui atšaukti.

2. Nepažeisdama drausminių priemonių, institucija, paskyrusi apskaitos pareigūną, gali bet kuriuo metu jo paskyrimą laikinai ar visam laikui sustabdyti.

3. Nepažeisdama drausminių priemonių, institucija, paskyrusi avansinių lėšų administratorius, gali bet kuriuo metu jų paskyrimą laikinai ar visam laikui sustabdyti.

65 straipsnis

▼M1

1. Šio skyriaus nuostatos neapriboja bet kokios galimos 64 straipsnyje nurodytų finansų pareigūnų baudžiamosios atsakomybės, kaip numatyta taikomoje nacionalinėje teisėje ir galiojančiose nuostatose dėl Bendrijų finansinių interesų apsaugos ir dėl kovos su Bendrijų ir valstybių narių pareigūnų korupcija.

▼B

2. Kiekvienas leidimus duodantis pareigūnas, apskaitos pareigūnas ir avansinių lėšų administratorius gali būti baudžiamas drausminėmis priemonėmis ir iš jo gali būti reikalaujama sumokėti kompensaciją, kaip nustatyta Tarnybos nuostatuose, nepažeidžiant 66, 67 ir 68 straipsnių. Neteisėtos veiklos, sukčiavimo ar korupcijos atveju, kuris gali pakenkti Bendrijos interesams, klausimas perduodamas taikytinų teisės aktų paskirtoms institucijoms ir įstaigoms.







2 skirsnis

Taisyklės, taikomos įgaliotiems ir perįgaliotiems leidimus duodantiems pareigūnams

66 straipsnis

▼M1

1. Leidimus duodantis pareigūnas turi sumokėti kompensaciją, kaip nustatyta Tarnybos nuostatuose.

▼M1

1a. Pareiga sumokėti kompensaciją visų pirma taikoma, jeigu:

a) leidimus duodantis pareigūnas tyčia arba dėl didelio aplaidumo nustato teisę į grąžintinas sumas arba išduoda vykdomuosius raštus sumoms išieškoti, paskirsto išlaidas ar pasirašo mokėjimo pavedimą nesilaikydamas šio reglamento ir įgyvendinimo taisyklių;

b) leidimus duodantis pareigūnas tyčia arba dėl didelio aplaidumo neparengia dokumento, kuriuo nustatoma gautina suma, neišduoda vykdomojo rašto sumoms išieškoti arba vėluoja tą padaryti, arba vėluoja išduoti mokėjimo pavedimą, ir dėl to trečiosios šalys pareiškia institucijai civilinį ieškinį.

▼B

2. Įgaliotas ar perįgaliotas leidimus duodantis pareigūnas, kuris mano, kad sprendimas, kurį jis privalo priimti, yra neteisingas arba prieštarauja geram finansų valdymui, apie tai raštu praneša jį paskyrusiai institucijai. Jei po to paskyrusioji institucija įgaliotam ar perįgaliotam leidimus duodančiam pareigūnui pateikia pagrįstą nurodymą priimti aptariamąjį sprendimą, atsakomybė leidimus duodančiam pareigūnui negali būti taikoma.

▼M1

3. Perįgaliojimo atveju pagal savo kompetenciją įgaliotas leidimus duodantis pareigūnas toliau lieka atsakingas už įdiegtų vidaus valdymo bei kontrolės sistemų veiksmingumą ir efektyvumą bei už perįgalioto leidimus duodančio pareigūno parinkimą.

4. Kiekviena institucija įsteigia specialią finansinių pažeidimų komisiją arba dalyvauja kelių institucijų sudarytoje bendroje komisijoje. Šios komisijos veikia nepriklausomai ir nustato, ar yra padarytas finansinis pažeidimas ir kokie turėtų būti padariniai (jei jų reikia).

▼B

Remdamasi šios komisijos nuomone, institucija nusprendžia, ar pradėti procesą dėl nubaudimo administracine priemone ar dėl kompensacijos sumokėjimo. Jei komisija nustato problemas pačioje sistemoje, ji nusiunčia pranešimą su rekomendacijomis leidimus duodančiam pareigūnui ir įgaliotam leidimus duodančiam pareigūnui, jei jis nėra proceso dalyvis, ir vidaus auditoriui.







3 skirsnis

Taisyklės, taikomos apskaitos pareigūnams ir avansinių lėšų administratoriams

67 straipsnis

Apskaitos pareigūnui gali būti taikoma drausminė priemonė ir reikalaujama sumokėti kompensaciją, kaip nustatyta Tarnybos nuostatuose, taikant juose numatytas procedūras. Tokios priemonės jam/jai gali būti taikomos dėl vieno kurio iš šių prasižengimų:

a) apskaitos pareigūno saugomų pinigų, turto ir dokumentų praradimas ar sugadinimas;

b) neteisingas banko sąskaitų ar pašto žiro sąskaitų pakeitimas;

c) sumų, kurios neatitinka išieškojimo ar mokėjimų pavedimų, išieškojimas arba sumokėjimas;

d) įplaukų nesurinkimas laiku.

68 straipsnis

Avansinių lėšų administratoriui gali būti taikoma drausminė priemonė ir reikalaujama sumokėti kompensaciją, kaip nustatyta Tarnybos nuostatuose, taikant juose numatytas procedūras. Tokios priemonės jam gali būti taikomos dėl vieno kurio iš šių prasižengimų:

a) avansinių lėšų administratoriaus saugomų pinigų, turto ir dokumentų praradimas ar sugadinimas;

b) negalėjimas pateikti tinkamų savo atliktų mokėjimų pirminių dokumentų;

c) pinigų išmokėjimas asmenims, neturintiems teisės į juos;

d) įplaukų nesurinkimas laiku.







5 SKYRIUS

Įplaukų operacijos







skirsnis

Nuosavųjųištekliųnaudojimas

69 straipsnis

Nuosavų išteklių sąmatinė suma, nurodyta Tarybos sprendime dėl Bendrijų nuosavų išteklių sistemos, įrašoma į biudžetą eurais. Ja leidžiama naudotis pagal Tarybos reglamentą, įgyvendinantį tą sprendimą.







skirsnis

Gautinų sumų įvertinimas

70 straipsnis

1. Gautinas suma pirmiausia įvertina už tai atsakingas leidimus duodantis pareigūnas, atsižvelgdamas į visas priemones ir aplinkybes, dėl kurių gali atsirasti ar pasikeisti Bendrijoms skolinga suma.

2. Išimties iš šio straipsnio 1 dalies atveju, gautina suma neįvertinama tol, kol valstybės narės Komisijai nesumoka nuosavų išteklių sumų, apibrėžtų Tarybos sprendime dėl Bendrijų nuosavų išteklių sistemos, kurias valstybės narės moka reguliariai nustatytais terminais. Už tai atsakingas leidimus duodantis pareigūnas išduoda vykdomąjį raštą šioms sumoms išieškoti.







3 skirsnis

Gautinų sumųnustatymas

71 straipsnis

1. Gautinų sumų nustatymas – tai veiksmas, kuriuo įgaliotas ar perįgaliotas leidimus duodantis pareigūnas:

a) patikrina ir nustato, kad skola yra;

b) nustato ir patikrina skolos tikrumą ir jos sumą;

c) patikrina sąlygas, kuriomis skola turi būti sumokėta.

2. Komisijai mokami nuosavi ištekliai bei tikrai patvirtinta tiksli gautina suma nustatoma apskaitos pareigūnui siunčiamame vykdomajame rašte sumoms išieškoti, o po to skolininkui siunčiamoje debeto avizoje; abu dokumentus parengia atsakingas leidimus duodantis pareigūnas.

3. Neteisingai išmokėtos sumos turi būti grąžintos.

4. Sąlygos, kuriomis Bendrijoms mokamos palūkanos už pavėluotai sumokėtas sumas, nustatomos biudžeto vykdymo taisyklėse.







4 skirsnis

Leidimas išieškoti sumas

72 straipsnis

1. Leidimas išieškoti sumas – tai veiksmas, kuriuo įgaliotas ar pergaliotas leidimus duodantis atsakingas pareigūnas, išduodamas vykdomąjį raštą sumoms išieškoti, nurodo apskaitos pareigūnui išieškoti gautiną sumą, kurią jis yra nustatęs.

2. Institucija gali oficialiai nustatyti sumą, gautiną iš asmenų, išskyrus valstybes, priimdama sprendimą, kuris vykdomas, kaip apibrėžta Sutarties 256 straipsnyje.







5 skirsnis

Išieškojimas

73 straipsnis

1. Apskaitos pareigūnas veikia pagal vykdomuosius raštus gautinoms sumoms, tinkamai išduotus atsakingo leidimus duodančio pareigūno. Jis tai daro tinkamai, siekdamas užtikrinti, kad Bendrijos gautų savo įplaukas, ir rūpinasi jų teisių apsauga.

Apskaitos pareigūnas išieško sumas, į Bendrijos reikalavimus skolininkui įskaitydamas tolygią tikrai ir tiksliai nustatytą sumą, kurią pačiam skolininkui turi grąžinti Bendrijos.

▼M1

2. Kai atsakingas įgaliotas leidimus duodantis pareigūnas ketina visiškai ar iš dalies atsisakyti teisės išieškoti nustatytą gautiną sumą, jis užtikrina, kad toks atsisakymas galimas ir atitinka gero finansų valdymo ir proporcingumo principus pagal įgyvendinimo taisyklėse nustatytą tvarką ir kriterijus. Sprendimą atsisakyti išieškoti sumas būtina pagrįsti. Leidimus duodantis pareigūnas kitam asmeniui gali pavesti priimti tokį sprendimą, tik vadovaudamasis įgyvendinimo taisyklėmis.

Be to, atsakingas leidimus duodantis pareigūnas gali panaikinti arba koreguoti nustatytą gautiną sumą įgyvendinimo taisyklėse nustatytomis sąlygomis.

▼M1

73a straipsnis

Nepažeidžiant konkrečių reglamentų nuostatų ir Tarybos sprendimo, susijusio su Bendrijų nuosavų išteklių sistema, taikymo, Bendrijų teisėms į grąžintinas sumas trečiųjų šalių atžvilgiu bei trečiųjų šalių teisėms į grąžintinas sumas Bendrijų atžvilgiu taikomas penkerių metų senaties terminas.

Senaties termino apskaičiavimo data ir šio termino nutraukimo sąlygos nustatomos įgyvendinimo taisyklėse.

▼B

74 straipsnis

Įplaukos, gautos baudų, delspinigių ir kitų netesybų bei susikaupusių palūkanų forma, į biudžetą nėra įrašomos galutinai kaip biudžeto įplaukos tol, kol sprendimai, pagal kuriuos jos yra paskirtos, gali būti panaikinti Teisingumo Teismo.

Šio straipsnio pirmoji dalis netaikoma sprendimams dėl sąskaitų tikrinimo ir finansinių klaidų ištaisymo.







6 SKYRIUS

Išlaidų operacijos

75 straipsnis

1. Kiekvienas išlaidų punktas turi turėti nustatytą paskirtį, būti patvirtintas, jam turi būti išduotas leidimas ir jis turi būti išmokėtas.

2. Išskyrus asignavimus, kurie gali būti vykdomi be pagrindinio teisės akto pagal ►M1 49 straipsnio 6 dalies e punktą ◄ , prieš išlaidų paskirties nustatymą institucija arba kitos institucijos, kurioms institucija yra pavedusi tokius įgaliojimus, priima finansavimo sprendimą.







skirsnis

Išlaidų paskirties nustatymas

76 straipsnis

1. Biudžetinis įsipareigojimas – tai operacija, kuria rezervuojamas asignavimas, būtinas būsimiems mokėjimams vykdant teisinius įsipareigojimus padengti.

Teisinis įsipareigojimas – tai veiksmas, kuriuo leidimus duodantis pareigūnas prisiima arba nustato įsipareigojimą, dėl kurio iš biudžeto yra mokamos lėšos.

Biudžetinį įsipareigojimą ir teisinį įsipareigojimą priima tas pats leidimus duodantis pareigūnas, išskyrus tinkamai pagrįstus atvejus, numatytus biudžeto įgyvendinimo taisyklėse.

2. Biudžetinis įsipareigojimas yra individualus, kai yra žinomas naudos gavėjas ir išlaidų suma.

Biudžetinis įsipareigojimas yra bendro pobūdžio, kai bent vienas iš elementų, būtinų individualiam įsipareigojimui nustatyti, dar yra nežinomas.

Biudžetinis įsipareigojimas yra preliminarus, kai jis yra skirtas 150 straipsnyje minėtoms išlaidoms ir įprastoms administracinėms išlaidoms padengti, arba kai jo suma ar galutiniai naudos gavėjai nėra konkrečiai žinomi.

3. Biudžetiniai įsipareigojimai veiklai, kuri tęsiasi daugiau kaip vienerius finansinius metus, gali būti suskaidyti į mokamas per keletą metų metines dalis tik tuo atveju, kai taip yra numatyta pagrindiniame teisės akte, o taip pat administracinėms išlaidoms. Kai biudžetinis įsipareigojimas yra taip suskaidomas į metines dalis, tai turi būti numatyta teisiniame įsipareigojime, išskyrus personalui skirtų išlaidų atveju.

77 straipsnis

1. Kiekvienai priemonei, dėl kurios gali atsirasti iš biudžeto mokamų išlaidų, atsakingas leidimus duodantis pareigūnas, prieš prisiimdamas teisinius įsipareigojimus trečiosioms šalims, privalo pirma padaryti biudžetinį įsipareigojimą.

2. Atsižvelgiant į specialias antros dalies IV antraštinės dalies nuostatas, bendro pobūdžio biudžeto įsipareigojimai turi apimti visą atitinkamų individualių teisinių įsipareigojimų, prisiimtų iki n + 1 metų gruodžio 31 d., sumą.

Atsižvelgiant į 76 straipsnio 3 dalį ir 179 straipsnio 2 dalį, individualūs teisiniai įsipareigojimai, susiję su individualiais arba preliminariais biudžetiniais įsipareigojimais, turi būti sudaryti iki n metų gruodžio 31 d.

Šio straipsnio pirmoje ir antroje pastraipose nurodytų laikotarpių pabaigoje atsakingas leidimus duodantis pareigūnas panaikina visus įsipareigojimus, susijusius su nepanaudotu tų biudžetinių įsipareigojimų likučiu.

Prieš pasirašant kiekvieną individualaus teisinio įsipareigojimo sumą, priimtą pagal bendro pobūdžio įsipareigojimą, atsakingas leidimus duodantis pareigūnas ją įregistruoja biudžetinėse sąskaitose ir priskiria bendro pobūdžio įsipareigojimui.

3. Teisiniams įsipareigojimams, kurie tęsiasi ilgiau kaip vienerius finansinius metus, ir atitinkamiems biudžetiniams įsipareigojimams, išskyrus personalo išlaidoms, turi būti nustatyta galutinė įvykdymo data, vadovaujantis gero finansų valdymo principu.

Visos tokių įsipareigojimų dalys, kurios nėra įvykdytos praėjus šešiems mėnesiams nuo tos datos, panaikinamos, vadovaujantis 11 straipsniu.

▼M1

Biudžetinio įsipareigojimo suma, atitinkanti teisinį įsipareigojimą, pagal kurį, kaip nurodyta 81 straipsnyje, nebuvo atliktas mokėjimas per trejus metus po teisinio įsipareigojimo pasirašymo, yra panaikinama.

▼B

78 straipsnis

1. Priimdamas biudžetinį įsipareigojimą, atsakingas leidimus duodantis pareigūnas užtikrina, kad:

a) išlaidos yra priskirtos teisingam biudžeto punktui;

b) asignavimai egzistuoja;

c) išlaidos atitinka Sutarčių, biudžeto, šio reglamento, biudžeto vykdymo taisyklių ir visų teisės aktų, priimtų, vadovaujantis Sutartimis ir reglamentais, nuostatas;

d) yra laikomasi gero finansų valdymo principo.

2. Registruodamas teisinį įsipareigojimą, leidimus duodantis pareigūnas užtikrina, kad:

a) įsipareigojimas paremtas atitinkamu biudžetiniu įsipareigojimu;

b)