01997A0716(01) — LT — 01.09.2021 — 003.001

Šis tekstas yra skirtas tik informacijai ir teisinės galios neturi. Europos Sąjungos institucijos nėra teisiškai atsakingos už jo turinį. Autentiškos atitinkamų teisės aktų, įskaitant jų preambules, versijos skelbiamos Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje ir pateikiamos svetainėje „EUR-Lex“. Oficialūs tekstai tiesiogiai prieinami naudojantis šiame dokumente pateikiamomis nuorodomis

Iš dalies keičiamas:









▼B

EUROPOS–VIDURŽEMIO JŪROS REGIONO LAIKINOSIOS ASOCIACIJOS SUSITARIMAS

dėl prekybos ir bendradarbiavimo tarp Europos bendrijos ir Palestinos išsivadavimo organizacijos (PIO), atstovaujančios Vakarų Kranto ir Gazos ruožo Palestinos valdžios interesams







EUROPOS BENDRIJA (toliau - Bendrija) ir PALESTINOS IŠSIVADAVIMO ORGANIZACIJA (PIO), ATSTOVAUJANTI VAKARŲ KRANTO IR GAZOS RUOŽO PALESTINOS VALDŽIOS INTERESAMS (toliau - Palestinos valdžia), ATSIŽVELGDAMOS į egzistuojančių ryšių tarp Bendrijos bei Vakarų Kranto ir Gazos ruožo Palestinos liaudies svarbą ir į jų bendrai naudojamas bendrąsias vertybes, ATSIŽVELGDAMOS į Bendrijos ir PIO norą stiprinti tuos ryšius bei užmegzti ilgalaikius, partneryste ir savitarpiškumu grindžiamus ryšius, ATSIŽVELGDAMOS į svarbą, kurią Šalys teikia Jungtinių Tautų Chartijos principams, ypač žmogaus teisių laikymuisi, demokratiniams principams ir ekonominėms laisvėms, sudarančioms jų ryšių pagrindą, NORĖDAMOS sustiprinti Europos bendrijos ir Artimųjų Rytų santykių pagrindą bei Artimųjų Rytų regiono ekonominę integraciją kaip tikslą, kuris pasiekiamas, kai tik leis susiklosčiusios aplinkybės, ATSIŽVELGDAMOS į Šalių ekonominės ir socialinės plėtros skirtumus bei poreikį intensyviau dėti dabartines pastangas, skatinant Vakarų Kranto ir Gazos ruožo ekonominę ir socialinę plėtrą, NORĖDAMOS pradėti bendradarbiavimą, paremtą nuolatiniu dialogu ekonomikos, kultūros, mokslo ir švietimo klausimais, siekiant pagerinti abipusį pažinimą ir supratimą, ATSIŽVELGDAMOS į Šalių įsipareigojimą dėl laisvosios prekybos, ypač 1994 m. Bendrojo susitarimo dėl muitų tarifų ir prekybos nuostatų laikymosi, NORĖDAMOS remtis jau egzistuojančiais autonominiais Šalių susitarimais dėl prekybos ir laikydamos juos susitarimų ir savitarpiškumo pagrindu, ĮSITIKINUSIOS, kad būtina skatinti jų ekonominių ryšių naujo klimato kūrimą siekiant pagerinti aplinką investicijų srautams, ATSIŽVELGDAMOS į Šalių teises ir prievoles pagal jų pasirašytus tarptautinius susitarimus, ĮSITIKINUSIOS, kad Palestinos valdžios visapusiškas dalyvavimas Europos–Viduržemio jūros regiono partnerystės programoje, pradėtoje Barselonos konferencijos metu, yra svarbus žingsnis, normalizuojant Šalių tarpusavio ryšius, kurį reikėtų nurodyti dabartiniame laikinajame Susitarime, ŽINODAMOS apie 1996 m. sausio 20 d. Palestinoje rengiamų rinkimų pagrindinę politinę reikšmę procesui, kuriuo bėgyje siekiama sudaryti nuolatinį susitarimą pagal Jungtinių Tautų Saugumo Tarybos 242 ir 338 rezoliucijas, PRIPAŽINDAMOS, kad šis Susitarimas pakeistų Europos–Viduržemio jūros regiono laikinosios asociacijos susitarimą, sąlygoms leidus, SUSITARĖ:







1 straipsnis

1. Šiuo susitarimu Bendrija ir Palestinos valdžia įsteigia laikinąją asociaciją dėl prekybos ir bendradarbiavimo.

2. Šiuo Susitarimu siekiama: — sukurti atitinkamą pagrindą visapusiškam dialogui, kuris leistų vykti Šalių artimų ryšių plėtrai, — sudaryti sąlygas pažangiam prekybos liberalizavimui, — skatinti Šalių subalansuotų ekonominių ir socialinių ryšių plėtrą dialogo ir bendradarbiavimo pagrindu, — prisidėti prie Vakarų kranto ir Gazos ruožo socialinės ir ekonominės plėtros, — skatinti regionų bendradarbiavimą, atsižvelgiant į taikaus sambūvio ir ekonominio ir politinio stabilumo sustiprinimą, — skatinti bendradarbiavimą kitose, abi Šalis dominančiose srityse.

2 straipsnis

Šalių ryšiai, taip pat ir šio Susitarimo nuostatos grindžiami demokratijos principais ir pagrindinėmis žmogaus teisėmis, kaip išdėstyta Visuotinėje žmogaus teisių deklaracijoje, kuriais vadovaujamasi, vykdant jų vidaus ir tarptautinę politiką ir kurie yra šio Susitarimo pagrindinis elementas.







I ANTRAŠTINĖ DALIS

LAISVAS PREKIŲ JUDĖJIMAS







PAGRINDINIAI PRINCIPAI

3 straipsnis

Bendrija ir Palestinos valdžia palaipsniui sukuria laisvosios prekybos erdvę pereinamuoju laikotarpiu, trunkančiu ne ilgiau kaip iki 2001 m. gruodžio 31 dienos šioje antraštinėje dalyje nustatyta tvarka ir laikantis 1994 m. Bendrojo susitarimo dėl muitų tarifų ir prekybos ir kitų daugiašalių susitarimų dėl prekybos prekėmis, pridėtų prie Pasaulio prekybos organizacijos (PPO) steigimo susitarimo (toliau - GATT susitarimas), nuostatų.







1 SKYRIUS

PRAMONĖS PRODUKTAI

4 straipsnis

▼M3

Šio skyriaus nuostatos taikomos produktams, kurių kilmės šalys yra Europos Sąjunga ir Vakarų Krantas ir Gazos ruožas, išskyrus išvardytuosius Kombinuotosios nomenklatūros (KN) ir Palestinos Administracijos muitų tarifo 1–24 skyriuose ir GATT susitarimo dėl žemės ūkio 1 priedo 1 dalies ii punkte. Tačiau šis skyrius tebetaikomas chemiškai grynai laktozei, kurios KN kodas yra 1702 11 00 , ir gliukozei bei gliukozės sirupui, kurių sudėtyje esanti gliukozė sudaro 99 % arba daugiau sausosios medžiagos masės ir kurių KN kodai yra ex 1702 30 50 ir ex 1702 30 90 .

▼B

5 straipsnis

Vykstant prekybai tarp Bendrijos ir Vakarų Kranto ir Gazos ruožo, joks naujas importo muito mokestis ar bet kuris kitas, lygiavertį poveikį turintis mokestis netaikomas.

6 straipsnis

Importuojant į Bendriją produktus, kurių kilmės šalis yra Vakarų Krantas ir Gazos ruožas, leidžiama neapmokestinti muito mokesčiu arba bet kuriuo kitu, lygiavertį poveikį turinčiu mokesčiu ir netaikyti kiekybinių apribojimų ar bet kurios kitos, lygiavertį poveikį turinčios priemonės.

7 straipsnis

1. Šio skyriaus nuostatos netrukdo Bendrijai išlaikyti prekių, kurių kilmės šalis yra Vakarų krantas ir Gazos ruožas ir kurios išvardytos I priede, žemės ūkio komponentą.

Šiam žemės ūkio komponentui taikomos mutatis mutandis 2 skyriaus nuostatos, taikomos žemės ūkio produktams.

2. Produktus, išvardytus 2 priede, kurių kilmės šalis yra Bendrija, Susitarimo galiojimo laikotarpiu Palestinos valdžia gali toliau apmokestinti importo muito mokesčiais ir lygiavertį poveikį turinčiais mokesčiais, ne didesniais už mokesčius, galiojančius nuo 1996 m. sausio 1 d.

3. Pagal 63 straipsnį įsteigtas Jungtinis komitetas gali priimti sprendimą dėl Šalių vienų kitoms suteikiamų paskesnių lengvatų savitarpiškumo pagrindu.

8 straipsnis

1. Muito mokesčiai ir lygiavertį poveikį turintys mokesčiai, kurias apmokestinami į Vakarų Krantą ir Gazos ruožą importuojami produktai, kurių kilmės šalis yra Bendrija, išskyrus 2 ir 3 prieduose išvardytus produktus, panaikinami šiam Susitarimui įsigaliojus.

2. Įsigaliojus šiam Susitarimui, Palestinos valdžia gali apmokestinti į Vakarų Krantą ir Gazos ruožą importuojamus produktus, kurių kilmės šalis yra Bendrija, fiskaliniais mokesčiais, neviršijančiais 25 % pagal produktų vertę. Šie mokesčiai panaikinami palaipsniui pagal šį planą: praėjus vieneriems metams nuo šio Susitarimo įsigaliojimo, kiekvienas mokestis sumažinamas iki 90 % bazinio mokesčio; praėjus dvejiems metams nuo šio Susitarimo įsigaliojimo, kiekvienas mokestis sumažinamas iki 80 % bazinio mokesčio; praėjus trejiems metams nuo šio Susitarimo įsigaliojimo, kiekvienas mokestis sumažinamas iki 70 % bazinio mokesčio; praėjus ketveriems metams nuo šio Susitarimo įsigaliojimo, kiekvienas mokestis sumažinamas iki 60 % bazinio mokesčio; praėjus penkeriems metams nuo šio Susitarimo įsigaliojimo, kiekvienas likęs mokestis panaikinamas.

3. Didelių sunkumų, susijusių su konkrečiu produktu, atveju Jungtinis komitetas bendru sutarimu peržiūri 2 straipsnio dalyje nurodytą planą, suvokdamas, kad šio negalima panaikinti per ilgiausią, pereinamąjį penkerių metų laikotarpį. Jei Jungtinis komitetas nepriima sprendimo per 30 dienų nuo jo prašymo peržiūrėti planą, Palestinos valdžia gali laikinai atidėti plano taikymą ne ilgesniam kaip vienerių metų laikotarpiui.

4. Jei mokestis sumažinamas erga omnes , sumažintas mokestis pakeičia 2 straipsnio dalyje nurodytą bazinį mokestį nuo sumažinimo taikymo dienos.

5. Palestinos valdžia praneša Bendrijai apie savo bazinius muitus ir mokesčius.

9 straipsnis

Nuostatos dėl importo muitų panaikinimo taip pat taikomos fiskalinio pobūdžio muitų mokesčiams.

10 straipsnis

1. Nukrypdama nuo 5 ir 8 straipsnių, Palestinos valdžia gali imtis išimtinių, ribotos trukmės priemonių muitų mokesčių nustatymui, padidinimui arba pakartotiniam nustatymui.

2. Tokios priemonės gali būti taikomos tik naujų bei besivystančių pramonės šakų ir pertvarkomų ar didelių sunkumų patiriančių sektorių, ypač tų, kuriuose patiriami sunkumai sukelia aštrias socialines problemas, atveju.

3. Produktų, kurių kilmės šalis yra Bendrija, importo į Vakarų Krantą ir Gazos ruožą muitų mokesčiai, pradedami taikyti tokiomis išimtinėmis priemonėmis, negali viršyti 25 % produktų vertės ir privalo išlikti produktų, kurių kilmės šalis yra Bendrija, preferencine marža. Produktų, kurių importui tokios priemonės taikomos, bendra vertė negali viršyti 15 % pramonės produktų, kurių kilmės šalis yra Bendrija, bendros vertės pagal turimus pastarųjų metų statistinius duomenis.

4. Tokios priemonės taikomos ne ilgiau kaip penkerius metus, išskyrus Jungtinio komiteto nustatytą ilgesnį laikotarpį.

5. Palestinos valdžia praneša Jungtiniam komitetui apie bet kokias išimtines priemones, kurias ji ketina priimti ir Bendrijos reikalavimu konsultuojamasi dėl jų ir taikymo sektoriuose prieš įgyvendinant šias priemones. Priimdama tokias priemones, Palestinos valdžia pateikia Komitetui muitų mokesčių, pradėtų taikyti pagal šį straipsnį, panaikinimo tvarkaraštį. Tokie tvarkaraščiai numato laipsnišką nagrinėjamų mokesčių panaikinimą dalimis palaipsniui kasmet, ne vėliau kaip antrųjų metų, praėjusių nuo jų taikymo pradžios, pabaigoje. Jungtinis komitetas gali priimti sprendimą dėl skirtingo tvarkaraščio.







2 SKYRIUS

▼M3

ŽEMĖS ŪKIO PRODUKTAI, PERDIRBTI ŽEMĖS ŪKIO PRODUKTAI, ŽUVYS IR ŽUVININKYSTĖS PRODUKTAI

▼B

11 straipsnis

▼M3

Šio skyriaus nuostatos taikomos produktams, kurių kilmės šalys yra Europos Sąjunga ir Vakarų Krantas ir Gazos ruožas, išvardytiems Kombinuotosios nomenklatūros (KN) ir Palestinos Administracijos muitų tarifo 1–24 skyriuose ir GATT susitarimo dėl žemės ūkio 1 priedo 1 dalies ii punkte, išskyrus chemiškai gryną laktozę (KN kodas yra 1702 11 00 ), taip pat gliukozę bei gliukozės sirupą (kurių sudėtyje esanti gliukozė sudaro 99 % arba daugiau sausosios medžiagos masės ir kurių KN kodai yra ex 1702 30 50 ir ex 1702 30 90 ), kuriuos jau leista tiekti rinkai be muitų pagal 1 skyrių.

▼B

12 straipsnis

▼M3

Europos Sąjunga ir Palestinos Administracija palaipsniui labiau liberalizuoja prekybą abiem Šalims svarbiais žemės ūkio produktais, perdirbtais žemės ūkio produktais, žuvimis ir žuvininkystės produktais.

▼B

13 straipsnis

▼M3

1. Į Europos Sąjungą importuojant 1 protokole išvardytus žemės ūkio produktus, perdirbtus žemės ūkio produktus, žuvis ir žuvininkystės produktus, kurių kilmės šalis yra Vakarų Krantas ir Gazos ruožas, taikoma tame protokole nustatyta tvarka.

2. Į Vakarų Krantą ir Gazos ruožą importuojant 2 protokole išvardytus žemės ūkio produktus, perdirbtus žemės ūkio produktus, žuvis ir žuvininkystės produktus, kurių kilmės šalis yra Europos Sąjunga, taikoma tame protokole nustatyta tvarka.

▼B

14 straipsnis

1. Nuo 1999 m. sausio 1 d. Bendrija ir Palestinos valdžia apsvarsto situaciją tam, kad nustatytų, kokių priemonių Bendrijai ir Palestinos valdžiai reikėtų imtis, siekiant 12 straipsnyje užsibrėžto tikslo.

2. Nepažeisdamos 1 straipsnio dalies ir atsižvelgdamos į Šalių tarpusavio prekybos žemės ūkio produktais apimtį ir pažeidžiamumą, Bendrija ir Palestinos valdžia Jungtiniame komitete apsvarsto kiekvieną produktą atskirai eiliškumo ir abipusiškumo pagrindu ir nusprendžia dėl kiekvienos kitos paskesnės lengvatos.







3 SKYRIUS

BENDROSIOS NUOSTATOS

15 straipsnis

1. Joks naujas apribojimas ar lygiavertį poveikį turinčios priemonės nepradedamos taikyti Bendrijos prekybos su Vakarų Krantu ir Gazos ruožu metu.

2. Kiekybiniai importo apribojimai ir lygiavertį poveikį turinčios priemonės, taikomos Bendrijos prekybos su Vakarų Krantu ir Gazos ruožu metu, panaikinamos nuo šio Susitarimo įsigaliojimo.

3. Bendrija ir Palestinos valdžia jų eksportui netaiko nei muitų mokesčių, nei lygiavertį poveikį turinčių mokesčių arba kiekybinių apribojimų ar lygiavertį poveikį turinčių priemonių.

16 straipsnis

1. Susitariama, kad produktams, kurių kilmė yra Vakarų Krantas ir Gazos ruožas, importo į Bendriją metu taikomas režimas palankesnis už valstybių narių taikomą tarpusavio prekybos režimą.

2. Šio Susitarimo nuostatos taikomos, nepažeidžiant 1991 m. birželio 26 d. Tarybos reglamento (EEB) Nr. 1911/91 dėl Bendrijos teisės nuostatų Kanarų saloms taikymo.

17 straipsnis

1. Pradėjusi taikyti tam tikras taisykles dėl jos žemės ūkio politikos įgyvendinimo arba dėl bet kurio dabartinių taisyklių pakeitimo, arba dėl žemės ūkio politikos įgyvendinimo nuostatų bet kurio pakeitimo ar taikymo išplėtimo suinteresuota Šalis gali iš dalies pakeisti šiame Susitarime numatytą tvarką, atsižvelgdama į nagrinėjamus produktus.

2. Tokiais atvejais suinteresuota Šalis praneša Jungtiniam komitetui. Kitos Šalies reikalavimu Jungtinis Komitetas surengia posėdį, kad būtų deramai atsižvelgta į tos kitos Šalies interesus.

3. Jei Bendrija ar Palestinos valdžia, taikydamos 1 straipsnio dalį, pakeičia šiame Susitarime nustatytą tvarką dėl žemės ūkio produktų, jos susitaria, kad kitos Šalies kilmės statusą turintys produktai bus pranašesni nei numatyta šiame Susitarime.

4. Šis straipsnis gali būti taikomas, pasikonsultavus su Jungtiniu komitetu.

18 straipsnis

1. Šalys susilaiko nuo bet kokios priemonės ar fiskalinio pobūdžio praktikos, tiesiogiai ar netiesiogiai skirdamos vienos Šalies produktus nuo panašių produktų, turinčių kitos Šalies teritorijos kilmės statusą.

2. Produktus importavus į vienos iš Šalių teritoriją, negalima gauti naudos, pakartotinai išmokėjus netiesioginį vidaus apmokestinimą, viršijantį jiems tiesiogiai arba netiesiogiai taikomo netiesioginio apmokestinimo sumą.

19 straipsnis

1. Šis Susitarimas netrukdo išlaikyti arba įsteigti muitų sąjungas, laisvosios prekybos zonas arba prekybos per sieną tvarką, išskyrus tiek, kiek ji pakeičia šiame Susitarime numatytą prekybos tvarką.

2. Šalys konsultuojasi Jungtiniame komitete dėl susitarimų, kuriais įsteigiamos muitų sąjungos ar laisvosios prekybos zonos ir, kai reikalaujama, svarstomi kiti esminiai klausimai, susiję su jų atitinkama prekybos su trečiosiomis šalimis politika. Ypač trečiajai šaliai įstojus į Europos Sąjungą, konsultuojamasi siekiant užtikrinti, kad būtų atsižvelgiama į šių Šalių abipusius interesus.

20 straipsnis

Jei viena Šalis nustato, kad prekybos su kita Šalimi metu vykdomas dempingas, kaip apibrėžta Bendrojo susitarimo dėl muitų tarifų ir prekybos (GATT) VI straipsnyje, ji gali imtis atitinkamų priemonių, nukreiptų prieš šią praktiką, atsižvelgdama į Susitarimo dėl Bendrojo susitarimo dėl muitų tarifų ir prekybos (GATT) VI straipsnio įgyvendinimo ir į savo atitinkamus nacionalinius įstatymus, laikydamasi sąlygų ir šio Susitarimo 23 straipsnyje nustatytos tvarkos.

21 straipsnis

Kai bet kuris produktas importuojamas tokiais didesniais kiekiais ir tokiomis sąlygomis, kad sukeliama arba galima sukelti:

— rimtą žalą vidaus gamintojams arba panašiems ar tiesiogiai konkurencingiems produktams vienoje iš Šalių teritorijoje arba

— rimtą pažeidimą bet kuriame ūkio sektoriuje ar

— sunkumų, dėl kurių regiono ekonominė situacija gali pablogėti,

suinteresuota Šalis gali imtis atitinkamų priemonių, laikydamasi sąlygų ir 23 straipsnyje nustatytos tvarkos.

22 straipsnis

Kai laikantis 15 straipsnio 3 dalies nuostatų:

i) pakartotinai eksportuojama į trečią šalį, kuriai eksportuojanti Šalis taiko kiekybinius eksporto apribojimus, eksporto mokesčius ar lygiavertį poveikį turinčias priemones svarstomo produkto atveju, ar

ii) egzistuoja eksportuojančiai Šaliai svarbaus produkto trūkumas arba yra pavojus jam atsirasti

ir kai dėl pirmiau nurodytos situacijos eksportuojanti Šalis patiria arba gali patirti didelių sunkumų, ta Šalis gali imtis atitinkamų priemonių, laikydamasi sąlygų ir 23 straipsnyje nustatytos tvarkos. Priemonės nėra diskriminacinės ir jos nebetaikomos, esant sąlygoms, nesuteikiančioms pagrindo jas taikyti.

23 straipsnis

1. Bendrijai ar Palestinos valdžiai importuojant produktus, galinčius sukelti 21 straipsnyje nurodytus sunkumus administracinei tvarkai, kuria siekiama greitai pateikti informaciją apie prekybos srautų kryptį, ji nedelsiant apie tai praneša kitai Šaliai.

2. 20, 21 ir 22 straipsniuose nurodytais atvejais, prieš imdamasi tuose straipsniuose nurodytų priemonių arba nedelsiant atvejais, kuriems taikomas šio straipsnio 3 dalies d punktas, nurodyta Šalis pateikia Jungtiniam komitetui visą atitinkamą informaciją, kuri reikalinga nuodugniai situacijos analizei tam, kad būtų priimtas abiem Šalims priimtinas sprendimas.

Pasirenkant atitinkamas priemones, prioritetą reikia skirti toms, kurios mažiausiai trikdo šio Susitarimo įgyvendinimą.

Apie apsaugos priemones Jungtiniam komitetui pranešama nedelsiant ir dėl jų periodiškai konsultuojamasi tame komitete, ypač siekiant jas panaikinti, sąlygoms leidus.

3. Įgyvendinant 2 straipsnio dalį, taikomos šios nuostatos: a) dėl 20 straipsnio: eksportuojančiai Šaliai pranešama apie dempingo atvejį, kai tik importuojančios Šalies valdžia inicijuoja tyrimą. Kai dempingo neįmanoma išvengti, kaip apibrėžta Bendrojo susitarimo dėl muitų tarifų ir prekybos (GATT) VI straipsnyje arba neįmanoma priimti kito patenkinamo sprendimo per 30 dienų nuo pranešimo šiuo klausimu dienos, importuojanti Šalis gali priimti atitinkamas priemones; b) dėl 21 straipsnio: apie sunkumus, kylančius esant tame straipsnyje nurodytai situacijai, pranešama Jungtiniam komitetui, kad būtų atliktas tyrimas. Jei Jungtinis komitetas ar eksportuojanti Šalis nepriėmė sprendimo dėl šių sunkumų išvengimo arba kito patenkinamo sprendimo per 30 dienų nuo pranešimo šiuo klausimu dienos, tai importuojanti Šalis gali priimti atitinkamas priemones situacijai pagerinti. Šių priemonių taikymo sritis neviršija priemonių, taikomų anksčiau atsiradusiems sunkumams pašalinti, taikymo srities; c) dėl 22 straipsnio: apie sunkumus, kylančius esant tame straipsnyje nurodytai situacijai, pranešama Jungtiniam komitetui, kad būtų atliktas tyrimas. Komitetas gali priimti sprendimą dėl šių sunkumų išvengimo. Jei jis nepriima sprendimo per 30 dienų nuo pranešimo šiuo klausimu dienos, tai eksportuojanti Šalis gali imtis atitinkamų priemonių dėl nagrinėjamo produkto eksporto; d) kai išimtinės aplinkybės reikalauja nedelsiant imtis veiksmų iki pranešimo ar tyrimo ir kai šitai padaryti neįmanoma, 20, 21 ir 22 straipsnyje nurodytais atvejais suinteresuota Šalis gali nedelsiant imtis tokių apsaugos priemonių, būtinų situacijai pagerinti ir apie tai nedelsiant praneša kitai Šaliai.

▼M3

23bis straipsnis

Laikinas lengvatų panaikinimas

1. Šalys susitaria, kad administracinis bendradarbiavimas ir pagalba yra svarbūs lengvatinio režimo, suteikiamo pagal šį Susitarimą, įgyvendinimui ir kontrolei, ir pabrėžia savo įsipareigojimą kovoti su pažeidimais bei sukčiavimu muitų ir kitose susijusiose srityse.

2. Jei remdamasi objektyvia informacija Šalis nustato, kad nebuvo užtikrintas administracinis bendradarbiavimas arba nesuteikta pagalba, ir (arba) nustato pažeidimus arba sukčiavimą pagal šį Susitarimą, vadovaudamasi šiuo straipsniu ta Šalis gali laikinai sustabdyti tam tikro lengvatinio režimo taikymą atitinkamam (-iems) produktui (-ams).

3. Šiame straipsnyje žodžių junginys „nebuvo užtikrintas administracinis bendradarbiavimas arba nesuteikta pagalba“, inter alia, reiškia: a) pakartotinį įpareigojimų tikrinti atitinkamo (-ų) produkto (-ų) kilmės statusą nevykdymą; b) pakartotinį atsisakymą arba nepagrįstą delsimą atlikti paskesnį kilmės įrodymo tikrinimą ir (arba) pranešti jo rezultatus; c) pakartotinį atsisakymą arba nepagrįstą delsimą gauti leidimą rengti tiriamuosius vizitus su svarstomo lengvatinio režimo suteikimu susijusių dokumentų autentiškumui arba informacijos tikslumui patikrinti.

4. Taikant šį straipsnį pažeidimai arba sukčiavimas, inter alia , gali būti nustatomi, jei pagal objektyvią informaciją apie pažeidimus arba sukčiavimą prekių importas sparčiai ir be tinkamo paaiškinimo padidėja ir viršija įprastą kitos Šalies gamybos bei eksporto pajėgumo mastą.

5. Laikinas sustabdymas taikomas šiomis sąlygomis: a) Šalis, kuri remdamasi objektyvia informacija nustato, kad nebuvo užtikrintas administracinis bendradarbiavimas arba nesuteikta pagalba, ir (arba) nustato pažeidimus arba sukčiavimą, nedelsdama apie tai praneša Jungtiniam komitetui, pateikia jam objektyvią informaciją ir, remdamasi visa susijusia informacija ir objektyviomis išvadomis, pradeda konsultacijas Jungtiniame komitete, siekdama abiem Šalims priimtino sprendimo; b) jeigu Šalys pradeda konsultacijas Jungtiniame komitete ir per 3 mėnesius nuo pranešimo dienos nesusitaria dėl priimtino sprendimo, atitinkama Šalis gali laikinai sustabdyti lengvatinio režimo taikymą atitinkamam (-iems) produktui (-ams). Apie laikiną sustabdymą nedelsiant pranešama Jungtiniam komitetui; c) laikinas sustabdymas pagal šį straipsnį trunka tik tiek laiko, kiek tai būtina finansiniams atitinkamos Šalies interesams apsaugoti. Laikinas sustabdymas neviršija šešių mėnesių laikotarpio, kuris gali būti pratęstas, jei pasibaigus laikino sustabdymo galiojimo laikui, sąlygos, dėl kurių pradėtas taikyti pirminis sustabdymas, nepasikeitė. Dėl laikino sustabdymo periodiškai konsultuojamasi Jungtiniame komitete, ypač dėl jo nutraukimo, kai nebelieka priežasčių toliau jį taikyti. Kiekviena Šalis, vadovaudamasi savo vidaus procedūromis, paskelbia (Europos Sąjunga skelbia Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje) importuotojams skirtus pranešimus apie visus 5 dalies a punkte nurodytus pranešimus, 5 dalies b punkte nurodytus sprendimus ir 5 dalies c punkte nurodyto pratęsimo arba nutraukimo atvejus.

▼B

24 straipsnis

Šiame Susitarime netrukdoma uždrausti arba riboti prekių, kurios, kaip motyvuojama, pažeidžia visuomenės moralę, visuomenės politiką ar visuomenės saugumą, žmonių, gyvūnų ir augalų sveikatos ir gyvybės priežiūrą, nacionalinio paveldo, turinčio meninės, istorinės ar archeologinės vertės, apsaugą, intelektinės, pramoninės ar komercinės nuosavybės apsaugą arba auksą ir sidabrą reglamentuojančias taisykles, eksportą, importą arba vežimą tranzitu. Tačiau tokiais draudimais arba apribojimais nesiekiama savavališkai diskriminuoti arba slaptai riboti prekybą tarp Šalių.

25 straipsnis

„Produktų, kurių kilmės šalis“ sąvoka šios antraštinės dalies nuostatų taikymui ir su jomis susiję administracinio bendradarbiavimo metodai išdėstyti 3 protokole. Jungtinis komitetas gali nuspręsti padaryti šio protokolo būtinus pakeitimus, atsižvelgdamas į kilmės kumuliacijai įgyvendinimą, kaip susitarta Barselonos konferencijoje priimtoje deklaracijoje.

26 straipsnis

Prekių, kuriomis prekiauja Šalys, klasifikavimui naudojama Kombinuotoji nomenklatūra.







II ANTRAŠTINĖ DALIS

MOKĖJIMAI, KAPITALAS, KONKURENCIJA, INTELEKTINĖ NUOSAVYBĖ IR VIEŠIEJI PIRKIMAI







1 SKYRIUS

EINAMIEJI MOKĖJIMAI IR KAPITALO JUDĖJIMAS

27 straipsnis

Laikydamosios 29 straipsnio nuostatų, Šalys įsipareigoja netaikyti jokių apribojimų bet kuriems einamiesiems mokėjimams už einamuosius sandorius.

28 straipsnis

1. Atsižvelgdamos į mokėjimų balanso kapitalo sąskaitoje sandorius, Šalys įsipareigoja netaikyti apribojimų kapitalo judėjimui, susijusiam su tiesioginėmis investicijomis į Vakarų Kranto ir Gazos ruožo bendroves, įsteigtas pagal dabartinius įstatymus, nei likviduojant, nei išvežant iš tokių investicijų gautas pajamas ar pelną.

2. Šalys konsultuojasi tarpusavyje tam, kad palengvintų kapitalo judėjimą tarp Bendrijos ir Vakarų Kranto ir Gazos ruožo.

29 straipsnis

Jei viena ar daugiau Bendrijos valstybių narių arba Palestinos valdžia patiria didelių sunkumų, susijusių su mokėjimų balansu ar jų keliama grėsme, Bendrija ar Palestinos valdžia, laikydamasi Bendrajame susitarime dėl muitų tarifų ir prekybos (GATT) ir Tarptautinio valiutos fondo Susitarimo VIII ir XIX straipsniuose nustatytų sąlygų, patvirtina einamųjų sandorių apribojimus, taikomus ribotą laikotarpį ir neviršijančius to, ką reikia padaryti mokėjimų balanso situacijai pagerinti. Bendrija arba Palestinos valdžia praneša nedelsiant kitai Šaliai ir pateikia jai kuo skubiau nagrinėjamų priemonių panaikinimo tvarkaraštį.







2 SKYRIUS

KONKURENCIJA, INTELEKTINĖ NUOSAVYBĖ IR VIEŠIEJI PIRKIMAI

30 straipsnis

1. Su šio Susitarimo tinkamu vykdymu nesuderinami šie dalykai, kadangi jie gali daryti įtaką prekybai tarp Bendrijos ir Palestinos valdžios: i) visi susitarimai tarp įmonių, įmonių asociacijų sprendimai ir koordinuota įmonių praktika, kuri yra jų tikslas arba poveikis, kuriuo siekiama daryti įtaką konkurencijos prevencijai, ribojimui ar sutrikdymui; ii) vienos ar daugiau įmonių piktnaudžiavimas dominuojančia padėtimi Bendrijos arba Vakarų Kranto ir Gazos ruožo teritorijoje ar pagrindinėje jos dalyje; iii) bet kokia valstybės pagalba, sutrikdanti arba sukelianti konkurencijos sutrikdymo pavojų, suteikiant palankumo statusą tam tikroms įmonėms ar tam tikrų prekių produkcijai.

2. Prireikus Šalys įvertina šiam straipsniui prieštaraujančią bet kokią praktiką pagal kriterijus, atsirandančius taikant konkurencijos Bendrijoje taisykles.

3. Jungtinis komitetas savo sprendimu priima 1 ir 2 straipsnio dalių įgyvendinimui būtinas taisykles iki 2001 m. gruodžio 31 d.

Kol šios taisyklės bus priimtos, Susitarimo dėl subsidijų ir kompensavimo priemonių nuostatos taikomos kaip 1 straipsnio dalies iii punkto ir 2 straipsnio dalies atitinkamų punktų įgyvendinimo taisyklės.

4. Dėl 1 straipsnio dalies iii punkto įgyvendinimo Šalys pripažįsta, kad Palestinos valdžia gali pageidauti per laikotarpį iki 2001 m. gruodžio 31 d. suteikti valstybės pagalbą įmonėms kaip priemonę jos ypatingoms plėtros problemoms spręsti.

5. Kiekviena Šalis užtikrina valstybės teikiamos pagalbos skaidrumą, inter alia, pranešdama kasmet kitai Šaliai apie bendrą pagalbos sumą ir paskirstymą, pateikdama, pareikalavus, pagalbos suteikimo planus. Vienai Šaliai pareikalavus, kita Šalis pateikia informaciją apie konkrečius atskirus valstybės pagalbos teikimo atvejus.

6. Atsižvelgiant į I antraštinės dalies 2 skyriuje nurodytus produktus: — 1 straipsnio dalies iii punktas netaikomas, — bet kuri, 1 straipsnio dalies i punktui prieštaraujanti praktika turėtų būti vertinama, atsižvelgiant į Bendrijos kriterijus, nustatytus pagal Europos bendrijos steigimo sutarties 42 ir 43 straipsnius, ypač į Tarybos reglamentą Nr. 26/62.

7. Jei Bendrija arba Palestinos valdžia laikosi nuomonės, kad konkreti praktika nesuderinama su šio straipsnio 1 dalies sąlygomis ir: — ji nederamai buvo taikoma pagal 3 straipsnio dalyje nurodytas įgyvendinimo taisykles, ar — nesant tokių taisyklių ir jei tokia praktika pažeidžia iš esmės arba kelia esminio pažeidimo pavojų kitos šalies interesams arba jos vidaus pramonės, įskaitant paslaugų pramonę, materialiniams interesams, ji gali imtis atitinkamų priemonių, pasikonsultavusi su Jungtiniu komitetu arba praėjus 30 dienų nuo klausimo perdavimo konsultacijai dienos.

Darant nuorodą į praktiką, nesiderinamą su šio straipsnio 1 dalies iii punktu, tokios atitinkamos priemonės, kai joms galima taikyti Bendrąjį susitarimą dėl muitų tarifų ir prekybos (GATT), gali būti priimamos GATT nustatyta tvarka ir sąlygomis arba taikant kitą atitinkamą instrumentą, dėl kurio susitarta ir kuris taikomas tarp Šalių.

8. Nepaisydamos bet kokių, pagal 3 straipsnio dalį priimtų priešingų nuostatų, Šalys keičiasi informacija, atsižvelgdamos į apribojimus, nustatytus pagal profesinio ir komercinio slaptumo reikalavimus.

31 straipsnis

Valstybės narės ir Palestinos valdžia, nepažeisdamos savo įsipareigojimų GATT, tam tikrais atvejais laipsniškai suderina bet kurios valstybės komercinio pobūdžio monopolį, užtikrindamos, kad iki 2001 m. gruodžio 31 d. įsigyjant prekes ir prekiaujant jomis tarp valstybių narių piliečių ir Vakarų Krante ir Gazos ruože gyvenančių palestiniečių jokios diskriminacijos nėra.

32 straipsnis

Jungtinis komitetas, atsižvelgdamas į valstybės valdomas įmones arba bendroves, kurioms suteiktos ypatingos ar išimtinės teisės, užtikrina, kad iki 2001 m. gruodžio 31 d. nesiimama ir netaikoma jokia priemonė, sutrikdanti prekybą tarp Bendrijos ir Palestinos valdžios, priešinga Šalių interesams. Ši nuostata neturėtų trukdyti toms įmonėms vykdyti įstatyme numatytų arba pavestų tam tikrų užduočių.

33 straipsnis

1. Šalys suteikia ir užtikrina deramą ir efektyvią intelektinės, pramoninės ir komercinės nuosavybės teisių apsaugą pagal aukščiausius tarptautinius standartus, įskaitant efektyvias tokių teisių priverstinio įgyvendinimo priemones.

2. Šalys reguliariai įvertina šio straipsnio įgyvendinimą. Jei intelektinės, pramoninės ir komercinės nuosavybės problemos daro įtaką prekybos sąlygoms, surengiamos konsultacijos Jungtiniame komitete skubos tvarka bet kurios Šalies reikalavimu tam, kad būtų priimti abiem pusėms priimtini sprendimai.

34 straipsnis

1. Šalys susitaria dėl tikslo siekti abipusio ir laipsniško viešųjų pirkimų sutarčių liberalizavimo.

2. Jungtinis komitetas imasi priemonių, būtinų įgyvendinti 1 straipsnio dalį.







III ANTRAŠTINĖ DALIS

EKONOMINIS BENDRADARBIAVIMAS IR SOCIALINĖ PLĖTRA

35 straipsnis

Tikslai

1. Šalys įsipareigoja intensyvinti ekonominį bendradarbiavimą jų savitarpio interesais ir atsižvelgiant į bendruosius šio Susitarimo tikslus.

2. Bendradarbiavimo tikslas yra parama Palestinos valdžios dedamoms pastangoms pasiekti tvarią ekonominę ir socialinę plėtrą.

36 straipsnis

Taikymo sritis

1. Bendradarbiavimo metu pirmiausia dėmesys bus skiriamas sektoriams, patiriantiems vidinių sunkumų arba paveiktiems dėl Vakarų Kranto ir Gazos ruožo ūkio bendro liberalizavimo proceso, ypač dėl prekybos tarp Vakarų Kranto ir Gazos ruožo bei Bendrijos liberalizavimo.

2. Bendradarbiavimo metu dėmesys taip pat bus skiriamas toms sritims, kuriose bandoma suartinti Bendrijos bei Vakarų Kranto ir Gazos ruožo ūkį, ypač toms sritims, kurios garantuos tvarų augimą ir užimtumą.

3. Bendradarbiavimo metu skatinama įgyvendinti priemones, skirtas regionų bendradarbiavimo plėtrai.

4. Vykdant ekonominį bendradarbiavimą įvairiuose sektoriuose, kuriems jis yra reikšmingas, atsižvelgiama į aplinkos ir ekologinės pusiausvyros išsaugojimą.

5. Šalys gali susitarti dėl ekonominio bendradarbiavimo kituose sektoriuose, nenumatytuose šios antraštinės dalies nuostatose.

37 straipsnis

Metodai ir tvarka

Ekonominis bendradarbiavimas vykdomas, ypač:

a) plėtojant reguliarų ekonominį Šalių dialogą visose makroekonominės politikos srityse, ypač biudžeto politikos, mokėjimų balanso ir pinigų politikos klausimais;

b) reguliariai keičiantis informacija ir idėjomis kiekviename bendradarbiavimo sektoriuje, įskaitant pareigūnų ir ekspertų posėdžius;

c) teikiant konsultacijas, dalijantis patirtimi ir organizuojant mokymą;

d) vykdant bendrą veiklą, tokią kaip seminarai ir pasitarimai;

e) teikiant techninę, administracinę pagalbą ir vykdant priežiūrą;

f) skatinant steigti bendras įmones;

g) skleidžiant informaciją apie bendradarbiavimą.

38 straipsnis

Bendradarbiavimas pramonės srityje

Pagrindinis tikslas bus:

— parama Palestinos valdžios pastangoms modernizuoti ir įvairinti pramonę, ypač kuriant privačiam sektoriui ir pramonės plėtrai palankią aplinką,

— abiejų šalių ūkio subjektų bendradarbiavimo skatinimas,

— bendradarbiavimo pramonės politikos, konkurencingumo atviros ekonomikos sąlygomis ir pramonės modernizavimo ir plėtros klausimais skatinimas,

— paramos produkcijos asortimento didinimui, eksportui ir realizavimui užsienio rinkose teikimas,

— tyrimų ir taikomosios veiklos skatinimas, inovacijų ir technologijų perdavimas tiek, kiek jos duoda naudos pramonei,

— pramonei reikalingų žmogiškųjų išteklių plėtra ir stiprinimas,

— galimybės Palestinos pramonei gauti paskolų rizikingo kapitalo finansavimui suteikimas.

39 straipsnis

Investicijų skatinimas ir investavimas

Bendradarbiavimo tikslas bus palankios ir stabilios aplinkos investicijoms į Vakarų Krantą ir Gazos ruožą sukūrimas.

Bendradarbiavimas įgaus investicijų skatinimo formą. Šitaip bus skatinamas vystymasis:

— suderintos ir supaprastintos administravimo tvarkos,

— bendrai vykdomo investavimo mechanizmo, ypač skirto abiejų Šalių smulkiosioms ir vidutinėms įmonėms,

— informavimo kanalų ir investavimo galimybių nustatymo priemonių,

— aplinkos, palankios investicijoms Vakarų Krante ir Gazos ruože.

Galima bendradarbiauti ir plėtojant bei įgyvendinant projektus, įrodančius efektyvų pagrindinių technologijų įdiegimą bei panaudojimą, standartų vartojimą ir žmogiškųjų išteklių plėtrą (pvz., technologijų ir valdymo srityse) bei darbo vietų kūrimą.

40 straipsnis

Standartizavimas ir atitikties įvertinimas

Bendradarbiavimo tikslas bus sumažinti atotrūkį tarp standartų ir sertifikavimo.

Praktiškai, bendradarbiavimas bus vykdomas:

— skatinant taikyti Bendrijos techninius reglamentus ir Europos standartus bei atitikties įvertinimo tvarką,

— padidinant Palestinos sertifikavimo ir akreditacijos įstaigų atliekamo atitikties įvertinimo lygį,

— diskutuojant abipusio pripažinimo tvarkos klausimu tam tikrais atvejais,

— bendradarbiaujant kokybės vadybos srityje,

— kuriant intelektinės, pramoninės ir komercinės nuosavybės teisų apsaugos, standartizavimo ir kokybės standartų nustatymo struktūras.

41 straipsnis

Įstatymų suderinimas

Bendradarbiavimo tikslas bus Palestinos savivaldos tarybos leidžiamų teisės aktų suderinimas su Bendrijos teisės aktais šiame Susitarime numatytose srityse.

42 straipsnis

Mažosios ir vidutinės įmonės

Bendradarbiavimo tikslas bus aplinkos, palankios mažųjų ir vidutinių įmonių plėtrai, sukūrimas vidaus ir eksporto rinkose, inter alia:

— skatinant ryšių tarp įmonių užmezgimą, ypač naudojantis Bendrijos tinklais ir bendradarbiavimo bei partnerystės pramonės srityje skatinimo priemonėmis,

— sudarant galimybę gauti lėšų investicijoms,

— teikiant informaciją ir paramos paslaugas,

— sustiprinant žmogiškuosius išteklius, siekiant skatinti inovacijas ir projektų parengimą ir bendrų įmonių steigimą.

43 straipsnis

Finansinės paslaugos

Bendradarbiavimo tikslas bus finansinių paslaugų gerinimas ir plėtra.

Bus bendradarbiaujama:

— skatinant Palestinos finansų sektoriaus stiprinimą ir restruktūrizavimą,

— tobulinant Palestinos bankininkystės, draudimo ir kitų finansinio sektoriaus sričių atsiskaitymo, priežiūros ir reguliavimo sistemas.

44 straipsnis

Žemės ūkis ir žuvininkystė

Bendradarbiavimo pagal šią antraštę tikslas iš esmės bus, jei būtina, žemės ūkio ir žuvininkystės modernizavimas ir pertvarkymas.

Bus vykdomas infrastruktūrų ir įrangos modernizavimas, pakavimo, saugojimo bei rinkodaros metodų kūrimas ir paskirstymo kanalų tobulinimas.

Ypač bus siekiama:

— sukurti stabilias rinkas,

— teikti paramą produkcijos asortimento didinimo politikai, eksportui ir realizavimui užsienio rinkose,

— sumažinti priklausomybę nuo maisto produktų,

— skatinti ekologinę žemdirbystę ir žuvininkystę, ypatingą dėmesį skiriant žuvų išteklių išsaugojimo ir racionalaus valdymo poreikiui,

— skatinti verslo grupes glaudžiau bendradarbiauti su prekybininkų ir žemės ūkio bei žuvininkystės specialistų organizacijomis laisvanoriškumo pagrindu,

— teikti techninę pagalbą ir organizuoti mokymą,

— suderinti fitosanitarinius ir veterinarinius standartus,

— vykdyti integruotą kaimo plėtrą, įskaitant teikiamų bazinių paslaugų gerinimą ir su jomis susietos ekonominės veiklos plėtrą, ir

— skatinti kaimo regionų bendradarbiavimą ir keitimąsi patirtimi ir žiniomis kaimo plėtros klausimais.

45 straipsnis

Socialinė plėtra

Šalys pripažįsta socialinės plėtros, kuri turėtų būti vykdoma kartu su ekonomikos plėtra, svarbą. Pagrindinį prioritetą jos teikia pagrindinėms socialinėms teisėms.

Šalys teiks prioritetą priemonėms, kuriomis siekiama:

— akcentuoti moterų lygiateisiškumą ir subalansuotą dalyvavimą sprendimų ekonominiais ir socialiniais klausimais priėmimo procese, pirmiausia vykdant švietimo veiklą ir naudojantis žiniasklaidos priemonėmis,

— plėtoti šeimos planavimą ir motinų bei vaikų apsaugą,

— tobulinti socialinės apsaugos sistemą,

— gerinti atsaką į sveikatai keliamus reikalavimus,

— gerinti gyvenimo sąlygas tankiai gyvenamose mažesnį palankumo statusą turinčių regionų teritorijose,

— skatinti gerbti žmogaus teises ir demokratiją, inter alia , plėtojant visuomenės ir specialistų dialogą.

46 straipsnis

Transportas

Bendradarbiavimo tikslai bus:

— pagalba kelių, uostų ir oro uostų pertvarkymui ir modernizavimui,

— keleivių ir krovinių vežėjų paslaugų gerinimas tiek dvišaliame, tiek ir regionų lygmenyje, ir

— veiklos standartų, palyginamų su Bendrijos standartais, sukūrimas ir taikymas.

Prioritetas bus teikiamas šioms sritims:

— kelių transportui, įskaitant tranzito reikalavimų sušvelninimą palaipsniui,

— geležinkelių, uostų ir oro uostų valdymui, įskaitant navigacijos sistemas ir atitinkamų nacionalinių institucijų tarpusavio bendradarbiavimą,

— bendrojo naudojimo kelių, geležinkelių, uostų ir oro uostų pagrindinių maršrutų modernizavimui,

— transeuropiniams keliams bei regionų maršrutams, ir

— techninės įrangos atnaujinimui, kad ši atitiktų Bendrijos standartus, taikomus kelių/geležinkelių transportui, konteinerių transportui ir perkėlimui į kitos rūšies transportą.

47 straipsnis

Informacijos infrastruktūra ir telekomunikacijos

Bendradarbiavimo tikslas bus ekonominės ir socialinės plėtros skatinimas, taip pat ir informacinės visuomenės kūrimas.

Bendradarbiavimo metu prioritetas bus teikiamas:

— bendradarbiavimo telekomunikacijų politikos srityje palengvinimui, tinklų ir informacinės visuomenės infrastruktūros kūrimui,

— dialogo klausimais, susijusiais su informacine visuomene, plėtrai ir skatinimui keistis informacija bei seminarų ir konferencijų šioje srityje organizavimui,

— bendrų projektų, kuriais siekiama pradėti teikti naujas telekomunikacijų paslaugas, ir taikomųjų programų, susijusių su informacine visuomene, kūrimui ir įgyvendinimui,

— galimybės keistis informacija apie standartizavimą, atitikimo standartams tyrimą ir informacinių ir ryšių technologijų sertifikavimą sudarymui,

— tinklų ir telematinių tarnybų tarpusavio ryšiui ir tarpusavio veikimo gebai.

48 straipsnis

Energetika

Bendradarbiavimo energetikos srityje tikslas bus pagalba Vakarų Krantui ir Gazos ruožui, kuriant naujas technologijas ir infrastruktūras, būtinas jo plėtrai, ypač atsižvelgiant į jo ūkio ir Bendrijos ūkio ryšių glaudumo didinimą.

Bendradarbiavimo metu prioritetas bus teikiamas šioms sritims:

— savaime atsinaujinančių energijos šaltinių propagavimui,

— skatinimui taikyti energiją taupančias ir efektyviai energiją naudojančias sistemas,

— paramai veiklai, kuria siekiama palengvinti dujų, naftos ir elektros energijos tiekimą bei duomenų bankų tinklų ekonominiame ir socialiniame sektoriuje, ypač sujungiančių Bendrijos ir Palestinos operatorius, taikomiesiems tyrimams, ir

— paramai, teikiamai energijos tinklų modernizavimui ir plėtrai bei jų sujungimui su Bendrijos tinklais.

49 straipsnis

Bendradarbiavimas mokslo ir technologijų srityje

Šalys dės pastangas skatinti bendradarbiavimą dėl mokslo ir technologijų plėtros.

Bendradarbiavimo tikslas yra:

a) skatinti nuolatinių ryšių tarp šalių mokslininkų bendruomenių užmezgimą, pirmiausia: — suteikiant galimybę Palestinos institucijoms dalyvauti Bendrijos mokslo ir technologijų plėtros programose, laikantis taisyklių, reglamentuojančių Bendrijai nepriklausančių valstybių dalyvavimą tokiose programose, — Palestinai dalyvaujant decentralizuoto bendradarbiavimo tinkluose, — skatinant mokymo ir mokslinių tyrimų tarpusavio sąveiką;

b) padidinti Palestinos vykdomų mokslinių tyrimų pajėgumus;

c) skatinti technologines inovacijas ir keitimąsi naujomis technologijomis bei mokslo žiniomis;

d) skatinti bet kokią veiklą, kuria siekiama sukurti tarpusavio sąveiką regionų lygmenyje.

50 straipsnis

Aplinkosauga

Bendradarbiavimo tikslai bus aplinkos blogėjimo prevencija, užterštumo kontrolė, žmonių sveikatos apsauga ir racionalus žmogiškųjų išteklių panaudojimo užtikrinimas, siekiant skatinti tvarią plėtrą.

Prioritetas bus klausimams, susijusiems su dykumėjimu, vandens išteklių valdymu, druskėjimu, žemės ūkio poveikiu dirvožemio ir vandens kokybei, tinkamu energijos panaudojimu, pramonės plėtros poveikiu apskritai ir pramonės įmonių sauga, ypač atliekų tvarkymu, pažeidžiamų teritorijų integruotu valdymu, jūrų vandenų kokybe ir jūrų taršos kontrole bei prevencija ir aplinkosauginiu švietimu bei sąmoningumu.

Bendradarbiavimas yra palengvinamas naudojant šiuolaikiškas aplinkosaugos vadybos, aplinkos monitoringo priemones ir priežiūros metodus, įskaitant Aplinkosaugos informacijos sistemos (EIS) ir poveikio aplinkai įvertinimo metodus (EIA).

51 straipsnis

Turizmas

Bendradarbiavimo prioritetai yra:

— investicijų turizmo srityje skatinimas,

— žinių apie turizmo industriją gilinimas ir politikos, darančios įtaką turizmui, nuoseklumo didinimas,

— tinkamo turizmo veiklos paskirstymo skirtingais metų laikais skatinimas,

— kaimyninių šalių regionų ir miestų bendradarbiavimo skatinimas,

— kultūrinio paveldo svarbos turizmui akcentavimas,

— turizmo konkurencingumo didinimas, teikiant paramą profesionalumo didinimui, užtikrinant subalansuotą ir tvarią turizmo plėtrą.

52 straipsnis

Muitinių bendradarbiavimas

Muitinių bendradarbiavimu siekiama užtikrinti, kad būtų kontroliuojamas nuostatų dėl prekybos laikymasis ir garantuojama sąžininga prekyba.

Muitinės galėtų bendradarbiauti:

— įvairiais būdais keisdamosi informacija ir mokymo planais,

— supaprastindamos prekėms taikomą muitinės procedūrų atlikimo tvarką ir kontrolę,

— pradėdamos naudoti tik vieną administracinį dokumentą ir sistemą, sujungiančią Bendrijos ir Palestinos valdžios taikomą tranzito tvarką, ir

— Bendrijos ekspertams teikiant techninę pagalbą.

Nepažeisdamos šiame Susitarime numatytų kitų bendradarbiavimo formų, Šalių vykdomosios valdžios institucijos teiks vienos kitoms savitarpio pagalbą muitinių klausimais.

53 straipsnis

Bendradarbiavimas statistikos srityje

Bendradarbiaujant šioje srityje, turėtų būti siekiama iš esmės užtikrinti statistinių duomenų apie prekybą su užsienio šalimis, mokėjimų finansavimą ir balansą, gyventojus, migraciją, transportą ir ryšius bei apskritai apie visas, šiame Susitarime numatytas sritis, palyginamumą ir naudą, dėti pastangas sukurti statistinio duomenų vertinimo sistemą.

54 straipsnis

Bendradarbiavimas ekonomikos politikos srityje

Bendradarbiaujant siekiama:

— keistis informacija apie makroekonominę situaciją ir jos perspektyvas bei plėtros strategijas,

— bendrai analizuoti abipusį interesą skatinančius ekonominius klausimus, ir

— stiprinti Bendrijos bei Vakarų Kranto ir Gazos ruožo ekonomistų bei politikų bendradarbiavimą.

55 straipsnis

Regionų bendradarbiavimas

Šalys, teikdamos techninę paramą, skatins operacijas, skirtas Palestinos valdžios bendradarbiavimo su kitais Viduržemio jūros regiono partneriais plėtrai kaip ekonominio bendradarbiavimo įgyvendinimo įvairiose srityse dalį.

Šis bendradarbiavimas taps Bendrijos paramos viso šio regiono plėtrai esminiu elementu.

Prioritetas bus teikiamas operacijoms, kuriomis siekiama:

— skatinti tarpregioninę prekybą,

— plėtoti regionų bendradarbiavimą aplinkos srityje,

— skatinti ryšių infrastruktūros plėtrą, būtiną šio regiono plėtrai,

— stiprinti jaunimo bendradarbiavimo su kaimyninėmis šalimis plėtrą.

Be to, Šalys stiprins tarpusavio bendradarbiavimą regionų plėtros ir žemės naudmenų panaudojimo planavimo srityje.

Šiuo tikslu galima imtis šių priemonių:

— regionų ir vietos valdžios institucijų bendri veiksmai ekonominės plėtros srityje bei

— keitimosi informacija ir patirtimi mechanizmų kūrimas.







IV ANTRAŠTINĖ DALIS

BENDRADARBIAVIMAS AUDIOVIZUALINIAIS IR KULTŪROS KLAUSIMAIS INFORMACIJOS BEI RYŠIŲ SRITYJE

56 straipsnis

Šalys skatina bendradarbiavimą audiovizualiniame sektoriuje, siekdamos abipusės naudos. Šalys ieško Palestinos valdžios asociacijos su Bendrijos iniciatyvomis šiame sektoriuje būdų, šitaip sudarydamos galimybę bendradarbiauti tokiose srityse kaip bendra gamyba, mokymas, kūrimas ir platinimas.

57 straipsnis

Šalys skatina kultūrinį bendradarbiavimą. Bendradarbiavimo sričiai gali priklausyti Bendrijos veikla, ypač susijusi su vertimu, keitimusi meno kūriniais ir menininkais, istorijos ir kultūros paminklų bei vietų išsaugojimu ir restauravimu, asmenų, dirbančių kultūros srityje, mokymu, į Europą orientuotais kultūriniais renginiais, didinančiais abipusį sąmoningumą ir prisidedančiais prie informacijos apie svarbiausius kultūrinius renginius platinimo.

58 straipsnis

Šalys įsipareigoja rasti būdus žymiai pagerinti švietimo ir profesinio mokymo situaciją. Šiam tikslui reikės didesnį dėmesį moterų švietimo galimybėms, įskaitant techninius kursus, aukštesnįjį išsilavinimą ir profesinį mokymą.

Siekdamos, kad visuomeniniame ir privačiame sektoriuose dirbantis vyresnysis personalas pasiektų ekspertų lygmenį, Šalys bendradarbiavimo metu pagrindinį dėmesį skiria švietimui ir profesiniam mokymui bei universitetų ir bendrovių tarpusavio bendradarbiavimui.

Reikėtų skatinti jaunimą tapti aktyviais demokratinės pilietinės visuomenės nariais. Todėl reikėtų teikti paramą ir padėti plėtoti jaunimo bendradarbiavimą, įskaitant jaunų darbuotojų ir jaunimo lyderių mokymą, jaunimo mainus ir savanorišką paslaugų teikimą.

Ypatingą dėmesį reikėtų skirti operacijoms ir programoms, kurios užtikrins nuolatinius ryšius (pvz., MED-CAMPUS) tarp Bendrijos bei Vakarų Kranto ir Gazos ruožo specializuotų įstaigų, kartu paskatins patirties ir techninių išteklių kaupimą bei mainus.

59 straipsnis

Šalys skatina veiklą informacijos ir ryšių srityje, siekdamos abipusių interesų.

60 straipsnis

Bendradarbiaujama, ypač:

a) vykdant reguliarų abiejų Šalių dialogą;

b) reguliariai keičiantis informacija ir idėjomis apie bendradarbiavimą kiekviename sektoriuje, įskaitant valdžios pareigūnų ir ekspertų susitikimus;

c) teikiant abipuses konsultacijas ir keičiantis patyrimu ir mokant jaunus Palestinos diplomuotus specialistus;

d) vykdant bendrą veiklą, tokią kaip seminarų ir pasitarimų organizavimas;

e) techninė, administracinė pagalba bei priežiūra;

f) informacijos apie veiklą, susijusią su bendradarbiavimu, platinimas.







V ANTRAŠTINĖ DALIS

FINANSINIS BENDRADARBIAVIMAS

61 straipsnis

Siekiant šio Susitarimo tikslų, reikia sudaryti galimybę Palestinos valdžiai naudotis finansinio bendradarbiavimo priemonių paketu atitinkama tvarka ir atsižvelgiant į reikalingus finansinius išteklius.

Dėl šios tvarkos susitaria abi Šalys, taikydamos tinkamiausias priemones po to, kai įsigalios šis Susitarimas.

Finansinio bendradarbiavimo metu pagrindinis dėmesys skiriamas:

— reagavimui į Vakarų Kranto ir Gazos ruožo ekonomikos atsaką, palaipsniui suteikiant laisvosios prekybos zonos statusą, pirmiausia modernizuojant ir pertvarkant pramonę,

— prekybos institucijoms, skatinančioms prekybinius ryšius su užsienio rinkomis,

— priemonėms, papildančioms politiką, įgyvendinamą socialiniame sektoriuje,

— ekonominės ir socialinės infrastruktūros atnaujinimui,

— privataus investavimo skatinimui ir darbo vietų kūrimui produktyviuose sektoriuose,

— reformų, skirtų modernizuoti ūkį, skatinimui,

— paslaugoms,

— miestų ir kaimų plėtrai,

— aplinkai,

— institucijų, būtinų užtikrinti tinkamą Palestinos viešąjį administravimą bei pažangą demokratijos ir žmogaus teisių srityje, įsteigimui ir tobulinimui.

62 straipsnis

Siekdamos užtikrinti, kad bet kokios makroekonominės ar finansinės problemos, galinčios atsirasti dėl šio Susitarimo įgyvendinimo, sprendžiamos koordinuotai, Šalys plėtoja III antraštinėje dalyje numatytą reguliarų ekonominį dialogą, ypatingą dėmesį skirdamos tarpusavio prekybos ir finansų srautų monitoringui.







VI ANTRAŠTINĖ DALIS

INSTITUCINĖS, BENDROSIOS IR BAIGIAMOSIOS NUOSTATOS

63 straipsnis

1. Europos bendrijos ir Palestinos valdžios Jungtinis prekybos ir bendradarbiavimo komitetas, nurodytas šiame Susitarime kaip „Jungtinis komitetas“ įkuriamas šiuo Susitarimu. Jis turi įgaliojimus priimti sprendimus šiame Susitarime nurodytais atvejais, taip pat ir kitais atvejais, kai būtina pasiekti šiame Susitarime išdėstytų tikslų.

Priimti sprendimai yra privalomi Šalims, kurios imasi tokių priemonių, kokių reikia jiems įgyvendinti.

2. Jungtinis komitetas taip pat gali suformuluoti bet kokias rezoliucijas, rekomendacijas ar nuomones, kurios jo nuomone būtinos bendriesiems tikslams pasiekti ir šio Susitarimo sklandžiam vykdymui užtikrinti.

3. Jungtinis komitetas priima savo darbo tvarkos taisykles.

64 straipsnis

1. Jungtinis komitetas sudaromas iš Bendrijos ir Palestinos valdžios atstovų.

2. Jungtinis komitetas veikia Bendrijos ir Palestinos valdžios abipusiu susitarimu.

65 straipsnis

1. Jungtiniam komitetui pasirinktinai pirmininkauja Bendrija ir Palestinos valdžia, laikydamasi darbo tvarkos taisyklėse nustatytų sąlygų.

2. Jungtinis komitetas susirenka vienąkart per metus ir, susiklosčius būtinoms aplinkybėms, jo Pirmininko iniciatyva.

66 straipsnis

1. Jungtinis komitetas gali nuspręsti įkurti bet kurį kitą komitetą, kuris jam padėtų vykdyti jo pareigas.

2. Jungtinis komitetas nustato tokių komitetų sudėtį ir pareigas bei jų darbo tvarką.

67 straipsnis

1. Bet kuri Šalis gali Jungtiniam komitetui perduoti spręsti bet kurį ginčą, susijusį su šio Susitarimo taikymu arba aiškinimu.

2. Jungtinis komitetas gali išspręsti ginčą, priimdamas sprendimą.

3. Kiekviena Šalis įsipareigoja taikyti priemones, būtinas 2 straipsnio dalyje nurodytam sprendimui įgyvendinti.

4. Tuo atveju, kai ginčą neįmanoma išspręsti pagal 2 straipsnio dalį, bet kuri iš Šalių gali pranešti kitai Šaliai apie arbitro paskyrimą; kita Šalis privalo paskirti antrąjį arbitrą per du mėnesius.

Jungtinis komitetas paskiria trečiąjį arbitrą.

Arbitrų sprendimai priimami balsų dauguma.

Kiekviena ginčo Šalis privalo imtis priemonių, būtinų arbitro sprendimo įgyvendinimui.

68 straipsnis

Šis Susitarimas neriboja Šalies imtis bet kokių priemonių:

a) kurias ji laiko būtinomis, apsisaugant nuo informacijos atskleidimo esminiais saugumo interesais;

b) kurios susijusios su ginklų, karinės amunicijos ar karinėms reikmėms naudojamų medžiagų gamyba, prekyba arba moksliniais tyrimais, kūrimu ar gamyba, būtinais gynybos tikslams, nustatant, kad tokios priemonės nepažeidžia konkurencijos sąlygų produktų, kurie nėra skirti ypatingiems kariniams tikslams, atveju;

c) kurias ji laiko būtinomis, užtikrinant savo pačios saugumą rimtų vidaus neramumų, pažeidžiančių įstatymus ar viešąją tvarką, karo ar tarptautinės įtampos, keliančios karo pavojų, atveju tam, kad vykdytų prisiimtas prievoles išsaugoti taiką ir tarptautinį saugumą.

69 straipsnis

Šiame Susitarime numatytose srityse ir nepažeidžiant bet kokių, jose taikomų nuostatų:

— Palestinos valdžios susitarimai su Bendrija nesukelia jokios diskriminacijos tarp valstybių narių, jų piliečių arba jų bendrovių ar firmų,

— Bendrijos susitarimai su Palestinos valdžia nesukelia jokios diskriminacijos tarp Palestinos gyventojų, Vakarų Kranto ir Gazos ruožo bendrovių ar firmų.

70 straipsnis

1. Šalys imasi bet kurių bendrųjų ar ypatingų priemonių, būtinų savo įsipareigojimams įvykdyti, kaip numatyta šiame Susitarime. Jos siekia, kad šiame Susitarime išdėstyti tikslai būtų įgyvendinti.

2. Jei bet kuri Šalis mano, kad kita Šalis neįvykdė įsipareigojimo pagal šį Susitarimą, ji gali imtis atitinkamų priemonių. Prieš taip darydama, išskyrus ypatingos skubos atvejus, ji pateikia Jungtiniam komitetui visą atitinkamą informaciją, būtiną nuodugniai situacijos analizei, tam, kad priimtų abiem Šalims priimtiną sprendimą.

Pasirenkant priemones, prioritetą būtina teikti toms priemonėms, kurios mažiausiai sutrikdo šio Susitarimo vykdymą. Apie šias priemones nedelsiant pranešama Jungtiniam komitetui ir su Jungtiniu komitetu konsultuojamasi, jei kita Šalis to reikalauja.

71 straipsnis

1–3 priedai ir 1–3 protokolai yra šio Susitarimo neatskiriama dalis.

Deklaracijos pateikiamos baigiamajame akte, kuris yra šio Susitarimo neatskiriama dalis.

72 straipsnis

Šiame Susitarime terminas „Šalys“ reiškia PIO, atstovaujančią Palestinos valdžios interesams, ir Bendriją, kurių kiekviena laikosi savo atitinkamų įgaliojimų.

73 straipsnis

Viena vertus, šis Susitarimas taikomas teritorijose, kuriose taikoma Europos bendrijos steigimo sutartis, toje Sutartyje nustatytomis sąlygomis, o kita vertus, taikomas Vakarų Krante ir Gazos ruože.

74 straipsnis

Šis Susitarimas sudarytas dviem egzemplioriais anglų, arabų, danų, graikų, ispanų, italų, olandų, portugalų, prancūzų, suomių, vokiečių ir švedų kalbomis. Visi tekstai yra autentiški ir perduodami saugoti Europos Sąjungos Tarybos Generaliniam Sekretoriui.

75 straipsnis

1. Šalys šį Susitarimą patvirtins savo įprasta tvarka.

Šis Susitarimas įsigalioja kito mėnesio, kai Šalys apsikeitė notomis, patvirtinančiomis šio Susitarimo įsigaliojimo tvarkos taikymo pabaigą, pirmąją dieną.

2. Ne vėliau kaip nuo 1999 m. gegužės 4 d. pradedamos derybos dėl Europos–Viduržemio jūros regiono asociacijos Susitarimo sudarymo. Iki tokio Susitarimo sudarymo galioja šis Susitarimas, iš dalies pakeičiamas Šalių susitarimu.

3. Bet kuri Šalis gali nutraukti šį Susitarimą, apie tai pranešdama kitai Šaliai. Praėjus šešiems mėnesiams nuo tokio pranešimo dienos, Susitarimo taikymas sustabdomas.

Hecho en Bruselas, el veinticuatro de febrero de mil novecientos noventa y siete.

Udfærdiget i Bruxelles den fireogtyvende februar nitten hundrede og syv og halvfems.

Geschehen zu Brüssel am vierundzwanzigsten Februar neunzehnhundertsiebenundneunzig.

Έγινε στις Βρυξέλλες, στις είκοσι τέσσερις Φεβρουαρίου χίλια εννιακόσια ενενήντα επτά.

Done at Brussels on the twenty-fourth day of February in the year one thousand nine hundred and ninety-seven.

Fait à Bruxelles, le vingt-quatre février mille neuf cent quatre-vingt-dix-sept.

Fatto a Bruxelles, addì ventiquattro febbraio millenovecentonovantasette.

Gedaan te Brussel, de vierentwintigste februari negentienhonderd zevenennegentig.

Feito em Bruxelas, em vinte e quatro de Fevereiro de mil novecentos e noventa e sete.

Tehty Brysselissä kahdentenakymmenentenäneljäntenä päivänä helmikuuta vuonna tuhatyhdeksänsataayhdeksänkymmentäseitsemän.

Som skedde i Bryssel den tjugofjärde februari nittonhundranittiosju.

Por la Comunidad Europea

For Det Europæiske Fællesskab

Für die Europäische Gemeinschaft

Για την Ευρωπαϊκή Κοινότητα

For the European Community

Pour la Communauté européenne

Per la Comunità europea

Voor de Europese Gemeenschap

Pela Comunidade Europeia

Euroopan yhteisön puolesta

På Europeiska gemenskapens vägnar

Priedų sąrašas







1 priedas: Produktai, nurodyti 7 straipsnio 1 dalyje 2 priedas: Produktai, nurodyti 7 straipsnio 2 dalyje 3 priedas: Produktai, nurodyti 7 straipsnio 1 dalyje

1 PRIEDAS

PRODUKTAI, NURODYTI 7 STRAIPSNIO 1 DALYJE







KN kodas Aprašymas 0403 Pasukos, rūgpienis ir grietinė, jogurtas, kefyras ir kitoks fermentuotas arba raugintas pienas ir grietinėlė, koncentruoti arba nekoncentruoti, į kuriuos pridėta arba nepridėta cukraus ar kitų saldiklių arba aromatinių medžiagų, taip pat į kuriuos pridėta arba nepridėta vaisių, riešutų arba kakavos: Nuo 0403 10 51 iki 0403 10 99 Jogurtas, į kurį pridėta aromatinių medžiagų arba vaisių, riešutų arba kakavos Nuo 0403 90 71 iki 0403 90 99 Kiti, į kuriuos pridėta aromatinių medžiagų arba vaisių, riešutų arba kakavos 0710 40 00 Saldieji kukurūzai (nevirti arba virti garuose ar vandenyje), sušaldyti 0711 90 30 Konservuoti saldieji kukurūzai, netinkami ilgai laikyti ir papildomai neapdorojus tiesiogiai vartoti maistui (pavyzdžiui, konservuoti dujiniu sieros dioksidu, sūrymu, sieros vandeniu arba kitais konservuojamais tirpalais) ex 15 17 Margarinas; gyvūninių arba augalinių riebalų ir aliejaus bei įvairių šiame skirsnyje klasifikuojamų riebalų arba aliejaus frakcijų valgomieji mišiniai arba preparatai, išskyrus valgomuosius riebalus, aliejų arba jų frakcijas, klasifikuojamus 15.16 pozicijoje: 1517 10 10 Margarinas, išskyrus skystąjį margariną, kurio sudėtyje yra daugiau kaip 10 %, bet ne daugiau kaip 15 % masės pieno riebalų 1517 90 10 Kiti, kurių sudėtyje yra daugiau kaip 10 %, bet ne daugiau kaip 15 % masės pieno riebalų ex 17 04 Konditerijos gaminiai iš cukraus (įskaitant baltąjį šokoladą), kurių sudėtyje nėra kakavos; išskyrus saldišaknės ekstraktą, kurio sudėtyje yra daugiau kaip 10 % masės sacharozės, bet nėra kitų medžiagų priedų, klasifikuojamą KN 1704 90 10 pozicijoje. 1806 Šokoladas ir kiti maisto produktai, turintys kakavos ex 19 01 Salyklo ekstraktas; maisto produktai iš miltų, rupinių, krakmolo arba salyklo ekstrakto, kurių sudėtyje nėra kakavos miltelių arba kurių sudėtyje esanti kakava sudaro mažiau kaip 50 % masės, nenurodyti kitoje vietoje; maisto produktai iš prekių, klasifikuojamų 0401–0404 pozicijose, kurių sudėtyje nėra kakavos arba kurių sudėtyje esanti kakava sudaro mažiau kaip 10 % masės, nenurodyti kitoje vietoje, išskyrus produktus, kurių KN kodas yra 1901 90 91 ex 19 02 Tešlos gaminiai, išskyrus įdarytus tešlos gaminius, klasifikuojamus KN kodų 1902 20 10 ir 1902 20 30 subpozicijose; kuskusas, paruoštas arba neparuoštas 1903 Tapijoka ir iš krakmolo pagaminti jos pakaitalai, turintys dribsnių, grūdelių, žirnelių, išsijų arba panašų pavidalą 1904 Paruošti maisto produktai, pagaminti išpučiant arba skrudinant javų grūdus ar javų grūdų produktus (pavyzdžiui, kukurūzų dribsnius); javai (išskyrus kukurūzus), turintys grūdų, dribsnių arba kitaip apdorotų grūdų pavidalą (išskyrus miltus, kruopas ir rupinius), apvirti arba paruošti kitu būdu 1905 Duona, pyragai, bandelės, pyragaičiai, sausainiai ir kiti kepiniai, su kakava arba be kakavos; ostijos ir kalėdaičiai, tuščios kapsulės, naudojamos farmacijoje, plokštieji vafliai, ryžinis popierius ir panašūs produktai 2001 90 30 Cukriniai kukurūzai (Zea mays var. saccharata), paruošti arba konservuoti su actu arba acto rūgštimi 2001 90 40 Batatai, saldžiosios bulvės ir panašios valgomosios augalų dalys, kuriose krakmolas sudaro ne mažiau kaip 5 % masės, paruošti arba konservuoti su actu arba acto rūgštimi 2004 10 91 Bulvės, turinčios miltų, rūpinių arba dribsnių pavidalą, paruoštos arba konservuotos be acto arba acto rūgšties, sušaldytos 2004 90 10 Cukriniai kukurūzai (Zea mays var. saccharata), paruošti arba konservuoti kitu būdu negu su actu arba acto rūgštimi, sušaldyti 2005 20 10 Bulvės, turinčios miltų, rūpinių arba dribsnių pavidalą, paruoštos arba konservuotos be acto arba acto rūgšties, nesušaldytos 2005 80 00 Cukriniai kukurūzai (Zea mays var. saccharata), paruošti arba konservuoti kitu būdu negu su actu arba acto rūgštimi, nesušaldyti 2008 92 45 Javainių (Müsli) rūšies produktai, daugiausia sudaryti iš neskrudintų javų grūdų dribsnių 2008 99 85 Kukurūzai, išskyrus cukrinius kukurūzus (Zea mays var. saccharata), paruošti arba konservuoti kitu būdu, kurių sudėtyje nepridėta spirito arba cukraus 2008 99 91 Batatai, saldžiosios bulvės ir panašios valgomosios augalų dalys, kuriose krakmolas sudaro ne mažiau kaip 5 % masės, paruošti arba konservuoti kitu būdu, kurių sudėtyje nepridėta spirito arba cukraus 2101 10 98 Produktai, daugiausia sudaryti iš kavos 2101 20 98 Produktai, daugiausia sudaryti iš arbatos arba matės 2101 30 19 Skrudintos kavos pakaitalai, neįskaitant skrudintų trūkažolių (cikorijų) 2101 30 99 Skrudintų kavos pakaitalų ekstraktai, esencijos ir koncentratai, neįskaitant skrudintų trūkažolių (cikorijų) Nuo 2102 10 31 iki 2102 10 39 Kepimo mielės ex 21 03 Padažai ir jų pusgaminiai: — Majonezas 2105 Grietininiai ir kiti valgomieji ledai, su kakava arba be jos ex 21 06 Maisto produktai, nenurodyti kitoje vietoje, išskyrus klasifikuojamus KN kodų 2106 10 20 ir 2106 90 92 subpozicijose ir išskyrus aromatintus arba dažytus cukraus sirupus 22029091 22029095 22029099 Nealkoholiniai gėrimai, neįskaitant vaisių arba daržovių sulčių, klasifikuojamų KN kodo 2009 pozicijoje, kurių sudėtyje yra produktų, klasifikuojamų KN kodų 0401 –0404 pozicijose, arba riebalų, gautų iš produktų, klasifikuojamų KN kodų 0401 –0404 pozicijose 2905 43 00 Manitolis 2905 44 D-gliucitolis (sorbitolis) ex 3505 10 Dekstrinai ir kiti modifikuoti krakmolai, išskyrus esterintus arba eterintus krakmolus, klasifikuojamus KN kodo 3505 10 50 subpozicijoje 3505 20 Klijai, kurių pagrindas yra krakmolai arba dekstrinai arba kiti modifikuoti krakmolai 3809 10 Apdailos agentai, priemonės, naudojamos dažymui arba dažiklių fiksacijai pagreitinti, ir kiti produktai bei preparatai (pavyzdžiui, užpildai ir kandikai), naudojami tekstilės, popieriaus, odos pramonėje arba panašiose pramonės šakose, nenurodyti kitoje vietoje 3823 60 Gliucitolis (sorbitolis), išskyrus klasifikuojamą 2905 44 subpozicijoje

2 PRIEDAS

PRODUKTAI, NURODYTI 7 STRAIPSNIO 2 DALYJE







KN kodas Aprašymas 1902 Tešlos gaminiai ir kuskusas: A — iš kietųjų kviečių B — kiti 1905 10 Duonos traškučiai 1905 20 90 Meduoliai su imbiero priedais ir panašūs produktai, kurie nėra skirti diabetikams: A — kurių sudėtyje yra daugiau kaip 15 % masės grūdų miltų, išskyrus kviečius, palyginti su visu miltų kiekiu B — kiti ex 30 00 A Vafliai ir sausblyniai A1 — neįdaryti, padengti arba nepadengti A1a — kurių sudėtyje yra daugiau kaip 15 % masės grūdų miltų, išskyrus kviečius, palyginti su visu miltų kiekiu A1b — kiti A2 — kiti A2a — kurių sudėtyje yra ne mažiau kaip 1,5 % pieno riebalų arba ne mažiau kaip 2,5 % pieno baltymų A2b — kiti 1905 40 10 Džiūvėsiai, į kuriuos pridėta cukraus, medaus, kitų saldiklių, kiaušinių, riebalų, sūrio, vaisių, kakavos ar panašių produktų: A — kurių sudėtyje yra daugiau kaip 15 % masės grūdų miltų, išskyrus kviečius, palyginti su visu miltų kiekiu B — kiti 1905 ex 30 00 ) + 9019) B Kiti kepiniai, į kuriuos pridėta cukraus, medaus, kitų saldiklių, kiaušinių, riebalų, sūrio, vaisių, kakavos ar panašių produktų: B1 — kurių sudėtyje esantys kiaušiniai sudaro ne mažiau kaip 2,5 % masės B2 — į kuriuos pridėta džiovintų vaisių ar riešutų: B2a — kurių sudėtyje yra ne mažiau kaip 1,5 % masės pieno riebalų ir ne mažiau kaip 2,5 % masės pieno baltymų; žr. V priedą B2b — kiti B3 — kurių sudėtyje esantis cukrus sudaro mažiau kaip 10 % masės ir į kuriuos nepridėta kiaušinių, džiovintų vaisių ar riešutų

3 PRIEDAS

PRODUKTAI, NURODYTI 8 STRAIPSNIO 2 DALYJE







KN kodas Aprašymas 1704 90 39/05 Karamelės ir ledinukai ant pagaliuko 1806 32 00/2 Šokoladas 1905 90 90/7 Sausainiai ir sausblyniai 2005 20 90/6 Traškučiai ir užkandžiai 6208 51 00/2 Kilpiniai maudymosi chalatai 6302 60 00 Rankšluoščiai

Protokolų sąrašas







1 protokolas dėl į europos sąjungą importuojamiems žemės ūkio produktams, perdirbtiems žemės ūkio produktams, žuvims ir žuvininkystės produktams, kurių kilmės šalis yra vakarų krantas ir gazos ruožas, taikomos laikinos tvarkos 2 protokolas dėl į vakarų krantą ir gazos ruožą importuojamiems žemės ūkio produktams, perdirbtiems žemės ūkio produktams, žuvims ir žuvininkystės produktams, kurių kilmės šalis yra europos sąjunga, taikomos tvarkos 3 protokolas dėl sąvokos „produktų kilmė“ apibrėžties ir administracinio bendradarbiavimo metodų

▼M3

1 PROTOKOLAS

dėl į europos sąjungą importuojamiems žemės ūkio produktams, perdirbtiems žemės ūkio produktams, žuvims ir žuvininkystės produktams, kurių kilmės šalis yra vakarų krantas ir gazos ruožas, taikomos laikinos tvarkos







1. Remiantis Europos Sąjungos ir Palestinos Administracijos susitarimo pasikeičiant laiškais, kuriame numatoma dar labiau liberalizuoti prekybą žemės ūkio produktais, perdirbtais žemės ūkio produktais, žuvimis ir žuvininkystės produktais ir kuriuo iš dalies keičiamas šis Susitarimas, pasirašyto 2011 m., C dalies 1 punkto a papunkčio nuostatomis, muitai ir jiems lygiaverčio poveikio privalomieji mokėjimai (įskaitant jų žemės ūkio sudedamąją dalį), taikomi į Europos Sąjungą importuojamiems produktams, kurių kilmės šalis yra Vakarų Krantas ir Gazos ruožas ir kurie išvardyti Kombinuotosios nomenklatūros (KN) ir Palestinos Administracijos muitų tarifo 1–24 skyriuose ir GATT susitarimo dėl žemės ūkio 1 priedo 1 dalies ii punkte, išskyrus chemiškai gryną laktozę (KN kodas 1702 11 00 ), gliukozę ir gliukozės sirupą (kurių sudėtyje esanti gliukozė sudaro 99 % arba daugiau sausosios medžiagos masės ir kurių KN kodai yra ex 1702 30 50 ir ex 1702 30 90 ), kuriems taikomas 1 skyrius, laikinai panaikinami.

2. Nepaisant šio Protokolo 1 punkte nustatytų sąlygų, produktams, kurių įvežimo kaina nustatoma pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 1234/2007 ( 1 ) 140a straipsnį ir kuriems Bendrajame muitų tarife numatyta taikyti ad valorem muitus ir specifinį muitą, panaikinama tik muito ad valorem dalis.

▼M1

1 PROTOKOLO PRIEDAS







KN kodas (1) Aprašymas (2) MFN muito mokesčio sumažinimas (%) (3) Tarifinės kvotos (t, jeigu nenurodyta kitaip) MFN muito mokesčių, viršijančių esamą arba galimą tarifinę kvotą, sumažinimas (%) (3) Referenciniskiekis (t, jeigu nenurodyta kitaip) Konkrečios nuostatos a b c d e 0409 00 00 Natūralus medus 100 500 0 4 punktas – kasmet didinama 250 t ex 0603 10 Skintos gėlės ir gėlių žiedpumpuriai, gyvos 100 2 000 0 4 punktas – kasmet didinama 250 t 0702 00 00 Pomidorai, švieži arba atšaldyti, nuo gruodžio 1 d. iki kovo 31 d. 100 60 2 000 ex 0703 10 Svogūnai, švieži arba atšaldyti, nuo vasario 15 d. iki gegužės 15 d. 100 60 0709 30 00 Baklažanai, švieži arba atšaldyti, nuo sausio 15 d. iki balandžio 30 d. 100 60 3 000 ex 0709 60 Capsicum genties arba Pimenta genties vaisiai, švieži arba atšaldyti: 0709 60 10 Saldžiosios paprikos 100 40 1 000 0709 60 99 Kitos daržovės 100 80 0709 90 70 Cukinija, šviežia arba atšaldyta, nuo gruodžio 1 d. iki vasario pabaigos 100 60 300 ex 0709 90 90 Svogūnai, įskaitant Muscari comosum rūšies svogūnus, švieži arba atšaldyti, nuo vasario 15 d. iki gegužės 15 d. 100 60 0710 80 59 Capsicum genties arba Pimenta genties vaisiai, išskyrus saldžiąsias paprikas, nevirti arba virti garuose ar vandenyje, sušaldyti 100 80 0711 90 10 Capsicum genties arba Pimenta genties vaisiai, išskyrus saldžiąsias paprikas, konservuoti, netinkami papildomai neapdorojus tiesiogiai vartoti maistui 100 80 0712 31 00 0712 32 00 0712 33 00 0712 39 00 Grybai, ausiagrybiai (Auricularia spp.), žiūryčiai (Tremella spp.) ir trumai, džiovinti 100 500 0 ex 0805 10 Apelsinai, švieži 100 60 25 000 ex 0805 20 Mandarinai (įskaitant tikruosius mandarinus (tangerines) ir likerinius mandarinus (satsumas); klementinos (clementines), vilkingai (wilkings) ir panašūs citrusinių hibridai, švieži 100 60 500 0805 40 00 Greipfrutai 100 80 ex 0805 50 10 Tikrosios citrinos (Citrus limon, Citrus limonum), šviežios 100 40 800 0806 10 10 Šviežios valgomosios vynuogės, nuo vasario 1 d. iki liepos 14 d. 100 1 000 0 4 punktas – kasmet didinama 500 t 0807 19 00 Melionai (neskaitant arbūzų), švieži, nuo lapkričio 1 d. iki gegužės 31 d. 100 50 10 000 0810 10 00 Šviežios braškės, nuo lapkričio 1 d. iki kovo 31 d. 100 2 000 0 4 punktas – kasmet didinama 500 t 0812 90 20 Apelsinai, konservuoti, netinkami papildomai neapdorojus tiesiogiai vartoti maistui 100 80 0904 20 30 Capsicum genties arba Pimenta genties vaisiai, išskyrus saldžiąsias paprikas, džiovinti, bet ne susmulkinti ar sumalti 100 80 1509 10 Pirmojo spaudimo aliejus 100 2 000 0 4 punktas – kasmet didinama 500 t 2001 90 20 Capsicum genties vaisiai, išskyrus saldžiąsias paprikas arPimenta genties vaisius, paruošti arba konservuoti su actu arba acto rūgštimi 100 80 2005 90 10 Capsicum genties vaisiai, išskyrus saldžiąsias paprikas ar Pimenta genties vaisius, paruošti arba konservuoti be acto arba acto rūgšties, nesušaldyti 100 80 ( 1 ) KN kodai, atitinkantys Reglamentą (EB) Nr. 1789/2003 (OL L 281, 2003 10 30, p. 1). ( 2 ) Nepažeidžiant Kombinuotosios nomenklatūros aiškinimo taisyklių, produktų aprašymas laikomas tik indikatyviu, preferencinio prekybos režimo schema šiame priede buvo apibrėžta naudojantis KN kodais. Ten, kur nurodyta ex KN kodai, preferencinio prekybos režimo schemą reikia nustatyti kartu pritaikant ir KN kodą, ir atitinkamą aprašymą. ( 3 ) Mokesčio sumažinimas taikomas tik ad valorem muito mokesčiams. Kiekvienu atveju dėl produkto, kuriam taikomas 1509 10 kodas, specifiniam mokesčiui taikoma sumažinimo teisė.

▼M3

2 PROTOKOLAS

dėl į vakarų krantą ir gazos ruožą importuojamiems žemės ūkio produktams, perdirbtiems žemės ūkio produktams, žuvims ir žuvininkystės produktams, kurių kilmės šalis yra europos sąjunga, taikomos tvarkos







1. Prieduose išvardytus produktus, kurių kilmės šalis yra Europos Sąjunga, leidžiama importuoti į Vakarų Krantą ir Gazos ruožą remiantis šiame Protokole ir prieduose nustatytomis sąlygomis.

2. Importo muitai panaikinami arba sumažinami iki „a“ skiltyje nurodytos ribos, neviršijant „b“ skiltyje nurodytos metinės tarifinės kvotos ir atsižvelgiant į „c“ skiltyje nurodytas konkrečias nuostatas.

3. Importuojami produktai, kurių kiekis viršija tarifines kvotas, apmokestinami trečiosioms šalims taikomais bendraisiais muitais, laikantis „c“ skiltyje nurodytų konkrečių nuostatų.

4. Pirmaisiais taikymo metais tarifinių kvotų dydžiai ir referenciniai kiekiai apskaičiuojami proporcingai baziniams dydžiams, atsižvelgiant į laikotarpį iki šio Protokolo įsigaliojimo dienos.

2 PROTOKOLO 1 PRIEDAS







KN kodas Aprašymas Muitas (%) Tarifinė kvota (t, nebent nurodyta kitaip) Konkrečios nuostatos a b c 0102 90 71 Skerstini didesnės kaip 300 kg masės gyvi galvijai, išskyrus telyčias ir karves 0 300 0202 30 90 Sušaldyta galvijiena, be kaulų, išskyrus priekinius ketvirčius, „kompensuotus“ ketvirčius, galvijienos nugarinės pjausnio (rostbifo), galvijienos muštinio (antrekoto), mentės ir pakrūtinio gabalus 0 200 0206 22 00 Galvijienos valgomos kepenys, sušaldytos 0 100 0406 Sūriai ir varškė 0 200 0407 00 19 Naminių paukščių kiaušiniai, skirti inkubacijai (perinimui), išskyrus kalakučių arba žąsų kiaušinius 0 120 000 vnt. 1101 00 15 Paprastųjų kviečių ir speltos miltai 0 13 000 2309 90 99 Kiti produktai, naudojami gyvūnų pašarams 2 100

2 PROTOKOLO 2 PRIEDAS







EUROPOS IR VIDURŽEMIO JŪROS REGIONO LAIKINOJO ASOCIACIJOS SUSITARIMO 7 STRAIPSNIO 2 DALYJE NURODYTI PRODUKTAI KN kodas Aprašymas 1902 Tešlos gaminiai ir kuskusas: A — iš kietųjų kviečių B — kiti 1905 10 Duoniniai traškučiai 1905 20 90 Meduoliai ir panašūs produktai, kurie nėra skirti konkrečiai diabetu sergantiems žmonėms: A — kurių daugiau kaip 15 % masės (lyginant su visu miltų kiekiu) sudaro kitų grūdų nei kviečiai miltai B — kiti ex 1905 32 A Vafliai ir sausblyniai Al — neįdaryti, padengti arba nepadengti Ala — kurių daugiau kaip 15 % masės (lyginant su visu miltų kiekiu) sudaro kitų grūdų nei kviečiai miltai Alb — kiti A2 — kiti A2a — kurių sudėtyje yra ne mažiau kaip 1,5 % pieno riebalų arba ne mažiau kaip 2,5 % pieno baltymų A2b — kiti 1905 40 10 Džiūvėsiai, į kuriuos pridėta cukraus, medaus, kitų saldiklių, kiaušinių, riebalų, sūrio, vaisių, kakavos arba panašių produktų: A — kurių daugiau kaip 15 % masės (lyginant su visu miltų kiekiu) sudaro kitų grūdų nei kviečiai miltai B — kiti 1905 ex 31) B + ex 90) Kiti kepiniai, į kuriuos pridėta cukraus, medaus, kitų saldiklių, kiaušinių, riebalų, sūrio, vaisių, kakavos arba panašių produktų: Bl — į kuriuos pridėta kiaušinių – ne mažiau kaip 2,5 % masės B2 — į kuriuos pridėta džiovintų vaisių ar riešutų: B2a — kurių sudėtyje yra ne mažiau kaip 1,5 % pieno riebalų ir ne mažiau kaip 2,5 % pieno baltymų; žr. V priedą B2b — kiti ВЗ — į kuriuos pridėtas cukrus sudaro mažiau kaip 10 % masės ir į kuriuos nepridėta kiaušinių, džiovintų vaisių arba riešutų

▼M6

3 PROTOKOLAS

DĖL SĄVOKOS „KILMĖS STATUSĄ TURINTYS PRODUKTAI“ APIBRĖŽTIES IR ADMINISTRACINIO BENDRADARBIAVIMO METODŲ







1 straipsnis

Taikytinos kilmės taisyklės

1. Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje , I priedėlis ir atitinkamos II priedėlio nuostatos. Įgyvendinant Susitarimą taikomas Visos Europos ir Viduržemio jūros regiono valstybių preferencinių kilmės taisyklių regioninės konvencijos ( 2 ) (toliau – Konvencija) su paskutiniais pakeitimais, paskelbtais, I priedėlis ir atitinkamos II priedėlio nuostatos.

2. Konvencijos I priedėlyje ir atitinkamose II priedėlio nuostatose pateiktos nuorodos į „atitinkamą susitarimą“ laikomos nuorodomis į Susitarimą.

2 straipsnis

Alternatyvios taikytinos kilmės taisyklės

1. Nepaisant šio protokolo 1 straipsnio, įgyvendinant Susitarimą produktai, kurie pagal šio protokolo A priedėlyje nurodytas alternatyvias taikytinas kilmės taisykles (toliau – pereinamojo laikotarpio taisyklės) įgyja lengvatinės kilmės statusą, taip pat laikomi Europos Sąjungos arba Vakarų Kranto ir Gazos Ruožo kilmės produktais.

2. Pereinamojo laikotarpio taisyklės taikomos iki tol, kol įsigalios Konvencijos daliniai pakeitimai, kuriais tos taisyklės yra grindžiamos.

3 straipsnis

Ginčų sprendimas

1. Jeigu dėl Konvencijos I priedėlio 32 straipsnyje arba šio protokolo A priedėlio 34 straipsnyje nustatytų tikrinimo procedūrų kyla ginčų, kurių negali išspręsti tikrinimo prašanti muitinė ir už to tikrinimo atlikimą atsakinga muitinė, tie ginčai perduodami spręsti Jungtiniam komitetui.

2. Importuotojo ir importuojančios šalies muitinės ginčai visais atvejais sprendžiami pagal tos šalies teisės aktus.

4 straipsnis

Protokolo pakeitimai

Jungtinis komitetas gali nuspręsti iš dalies pakeisti šio protokolo nuostatas.

5 straipsnis

Pasitraukimas iš Konvencijos

1. Jeigu Europos Sąjunga arba Palestinos išsivadavimo organizacija (PIO), atstovaujanti Vakarų Kranto ir Gazos Ruožo Palestinos valdžios interesams, raštu praneša Konvencijos depozitarui apie ketinimą pasitraukti iš Konvencijos pagal jos 9 straipsnį, Europos Sąjunga ir Palestinos išsivadavimo organizacija (PIO), atstovaujanti Vakarų Kranto ir Gazos Ruožo Palestinos valdžios interesams, nedelsdamos pradeda derybas dėl kilmės taisyklių, kad būtų galima įgyvendinti Susitarimą.

2. Iki tol, kol įsigalios tokios naujos per derybas sutartos kilmės taisyklės, Susitarimui toliau taikomos Konvencijos I priedėlyje pateiktos kilmės taisyklės ir, jei taikytina, atitinkamos II priedėlio nuostatos, galiojančios pasitraukimo momentu. Tačiau nuo pasitraukimo momento laikoma, kad Konvencijos I priedėlyje pateiktomis kilmės taisyklėmis ir, jei taikytina, atitinkamomis II priedėlio nuostatomis dvišalė kumuliacija leidžiama tik tarp Europos Sąjungos ir Palestinos išsivadavimo organizacijos (PIO), atstovaujančios Vakarų Kranto ir Gazos Ruožo Palestinos valdžios interesams.

A PRIEDĖLIS

ALTERNATYVIOS TAIKYTINOS KILMĖS TAISYKLĖS

Taisyklės, kurias Visos Europos ir Viduržemio jūros regiono valstybių preferencinių kilmės taisyklių regioninės konvencijos Susitariančiosios Šalys gali pasirinktinai taikyti, kol bus sudaryti ir įsigalios Konvencijos daliniai pakeitimai

(taisyklės arba pereinamojo laikotarpio taisyklės)

SĄVOKOS „KILMĖS STATUSĄ TURINTYS PRODUKTAI“ APIBRĖŽTIS IR ADMINISTRACINIO BENDRADARBIAVIMO METODAI

TURINYS TIKSLAI I ANTRAŠTINĖ DALIS BENDROSIOS NUOSTATOS 1 straipsnis Apibrėžtys II ANTRAŠTINĖ DALIS SĄVOKOS „KILMĖS STATUSĄ TURINTYS PRODUKTAI“ APIBRĖŽTIS 2 straipsnis Bendrieji reikalavimai 3 straipsnis Tik tam tikroje šalyje ar teritorijoje gauti produktai 4 straipsnis Pakankamas apdorojimas ar perdirbimas 5 straipsnis Leistinojo nuokrypio taisyklė 6 straipsnis Nepakankamas apdorojimas ar perdirbimas 7 straipsnis Kilmės kumuliacija 8 straipsnis Kilmės kumuliacijos taikymo sąlygos 9 straipsnis Kvalifikacinis vienetas 10 straipsnis Rinkiniai 11 straipsnis Neutralūs elementai 12 straipsnis Apskaitos atskyrimas III ANTRAŠTINĖ DALIS TERITORINIAI REIKALAVIMAI 13 straipsnis Teritoriškumo principas 14 straipsnis Nekeitimas 15 straipsnis Parodos IV ANTRAŠTINĖ DALIS SĄLYGINIS APMOKESTINIMAS ARBA NEAPMOKESTINIMAS MUITAIS 16 straipsnis Sąlyginis apmokestinimas arba neapmokestinimas muitais V ANTRAŠTINĖ DALIS PREKIŲ KILMĖS ĮRODYMAS 17 straipsnis Bendrieji reikalavimai 18 straipsnis Kilmės deklaracijos surašymo sąlygos 19 straipsnis Patvirtintas eksportuotojas 20 straipsnis EUR.1 judėjimo sertifikato išdavimo tvarka 21 straipsnis EUR.1 judėjimo sertifikatų išdavimas atgaline data 22 straipsnis EUR.1 judėjimo sertifikato dublikato išdavimas 23 straipsnis Kilmės įrodymo galiojimas 24 straipsnis Laisvosios zonos 25 straipsnis Importo reikalavimai 26 straipsnis Importavimas dalimis 27 straipsnis Atleidimas nuo reikalavimo pateikti kilmės įrodymą 28 straipsnis Neatitikimai ir formalios klaidos 29 straipsnis Tiekėjo deklaracijos 30 straipsnis Eurais apskaičiuotos sumos VI ANTRAŠTINĖ DALIS BENDRADARBIAVIMO PRINCIPAI IR PATVIRTINAMIEJI DOKUMENTAI 31 straipsnis Patvirtinamieji dokumentai, kilmės įrodymų ir papildomų dokumentų saugojimas 32 straipsnis Ginčų sprendimas VII ANTRAŠTINĖ DALIS ADMINISTRACINIS BENDRADARBIAVIMAS 33 straipsnis Pranešimas ir bendradarbiavimas 34 straipsnis Kilmės įrodymų tikrinimas 35 straipsnis Tiekėjo deklaracijų tikrinimas 36 straipsnis Sankcijos VIII ANTRAŠTINĖ DALIS A PRIEDĖLIO TAIKYMAS 37 straipsnis Europos ekonominė erdvė 38 straipsnis Lichtenšteinas 39 straipsnis San Marino Respublika 40 straipsnis Andoros Kunigaikštystė 41 straipsnis Seuta ir Melilja Priedų sąrašas I PRIEDAS II priedo sąrašo įvadinės pastabos II PRIEDAS Apdorojimo ar perdirbimo operacijų, kurias reikia atlikti su kilmės statuso neturinčiomis medžiagomis, kad pagamintas produktas įgytų kilmės statusą, sąrašas III PRIEDAS Kilmės deklaracijos tekstas IV PRIEDAS EUR.1 judėjimo sertifikato ir prašymo išduoti EUR.1 judėjimo sertifikatą pavyzdžiai V PRIEDAS Su Seutos ir Meliljos kilmės produktais susijusios specialios sąlygos VI PRIEDAS Tiekėjo deklaracija VII PRIEDAS Ilgalaikė tiekėjo deklaracija

TIKSLAI

Šios taisyklės nėra privalomos. Jos skirtos taikyti laikinai, kol bus sudaryti ir įsigalios Visos Europos ir Viduržemio jūros regiono valstybių preferencinių kilmės taisyklių regioninės konvencijos (toliau – PEM konvencija arba Konvencija) daliniai pakeitimai. Šios taisyklės taikomos dvišalei prekybai tų Susitariančiųjų Šalių, kurios sutinka pateikti į jas nuorodas ar jas įtraukti į savo dvišalius susitarimus dėl lengvatinio prekybos režimo. Šios taisyklės skirtos taikyti kaip alternatyva Konvencijoje nustatytoms taisyklėms, kurios, kaip numatyta Konvencijoje, nedaro poveikio atitinkamuose susitarimuose ir kituose susijusiuose dvišaliuose Susitariančiųjų Šalių susitarimuose nustatytiems principams. Todėl jos nebus privalomos, o jų bus laikomasi savanorišku pagrindu. Jas galės savanoriškai rinktis taikyti tie ekonominės veiklos vykdytojai, kurie pageidaus prašyti lengvatų remdamiesi jomis, o ne Konvencijoje nustatytomis taisyklėmis.

Šiomis taisyklėmis nesiekiama keisti Konvencijos. Konvencija ir toliau bus taikoma visa apimtimi tarp Konvencijos Susitariančiųjų Šalių. Šiomis taisyklėmis nekeičiamos nustatytos Susitariančiųjų Šalių teisės ir įpareigojimai.

I ANTRAŠTINĖ DALIS

BENDROSIOS NUOSTATOS

1 straipsnis

Apibrėžtys

Šiose taisyklėse vartojamų terminų apibrėžtys:

a) taikančioji Susitariančioji Šalis – PEM konvencijos Susitariančioji Šalis, šias taisykles įtraukusi į savo dvišalius lengvatinio prekybos režimo susitarimus su kita PEM konvencijos Susitariančiąja Šalimi ir apima Susitarimo Šalį;

b) skirsniai, pozicijos ir subpozicijos – skirsniai, pozicijos ir subpozicijos (žymimos keturių ar šešių skaitmenų kodais), į kuriuos suskirstyta Suderintą prekių aprašymo ir kodavimo sistemą (toliau – Suderinta sistema) sudaranti nomenklatūra, iš dalies pakeista remiantis 2004 m. birželio 26 d. Muitinių bendradarbiavimo tarybos rekomendacija;

c) žodis „klasifikuojama“ reiškia, kad prekė yra priskiriama tam tikrai Suderintos sistemos pozicijai ar subpozicijai;

d) siunta – produktai, kurie: i) vieno eksportuotojo vienu metu siunčiami vienam gavėjui arba ii) siunčiami su vienu transporto dokumentu, su kuriuo jie vežami nuo eksportuotojo iki gavėjo, arba, jei tokio dokumento nėra, su viena sąskaita faktūra;

e) terminas „Šalies arba taikančiosios Susitariančiosios Šalies muitinė“ Europos Sąjungos atveju reiškia bet kurią Europos Sąjungos valstybių narių muitinę;

f) muitinė vertė – vertė, nustatyta pagal 1994 m. Susitarimą dėl Bendrojo susitarimo dėl muitų tarifų ir prekybos VII straipsnio įgyvendinimo (PPO susitarimą dėl muitinio įvertinimo);

g) gamintojo kaina (ex-works kaina) – kaina, ex-works sąlygomis už produktą sumokėta Šalyje gamintojui, kurio įmonėje atlikta paskutinė apdorojimo arba perdirbimo operacija, jeigu į šią kainą įtraukta visų panaudotų medžiagų vertė ir visos kitos su produkto gamyba susijusios sąnaudos ir iš jos išskaičiuoti visi vidaus mokesčiai, kurie yra arba gali būti grąžinti gautąjį produktą eksportavus. Jei paskutinė apdorojimo ar perdirbimo operacija atliekama pagal subrangos sutartį su gamintoju, terminas „gamintojas“ reiškia subrangovą įdarbinusią įmonę. Jei į sumokėtą faktinę kainą nėra įtrauktos visos su produkto gamyba susijusios sąnaudos, faktiškai patirtos Šalyje, gamintojo kaina (ex-works kaina) yra lygi visų šių sąnaudų sumai, iš kurios išskaičiuoti visi vidaus mokesčiai, kurie yra ar gali būti grąžinti gautąjį produktą eksportavus;

h) pakeičiamos medžiagos, arba pakeičiami produktai, – tos pačios rūšies ir prekinės kokybės medžiagos arba produktai, kurių techninės ir fizinės charakteristikos yra vienodos ir kurių negalima atskirti vienų nuo kitų;

i) prekė – medžiaga ir produktas;

j) gamyba – apdorojimas ar perdirbimas, įskaitant surinkimą;

k) medžiaga – produkto gamyboje naudojama sudedamoji dalis, žaliava, komponentas, detalė ir kt.;

l) didžiausias kilmės statuso neturinčių medžiagų kiekis – didžiausias leidžiamas kilmės statuso neturinčių medžiagų kiekis, kurį panaudojus gamyba laikoma pakankamu apdorojimu ar perdirbimu, kad produktas įgytų kilmės statusą. Šis kiekis gali būti išreikštas produkto gamintojo kainos (ex-works kainos) procentine dalimi arba tokių panaudotų medžiagų, priskiriamų nurodytai skirsnių grupei, skirsniui, pozicijai ar subpozicijai, neto masės procentine dalimi;

m) produktas – gaminamas produktas, net jei jis skirtas vėliau naudoti atliekant kitą gamybos operaciją;

n) teritorija – Šalies sausumos teritorija, vidaus vandenys ir teritorinė jūra;

o) pridėtinė vertė – gamintojo kaina (ex-works kaina), iš kurios išskaičiuota visų panaudotų kitų taikančiųjų Susitariančiųjų Šalių, su kuriomis taikoma kumuliacija, kilmės medžiagų muitinė vertė, arba, jei muitinė vertė nežinoma ir negali būti nustatyta, pirmoji galima nustatyti kaina, sumokėta už medžiagas eksportuojančioje Šalyje;

p) medžiagų vertė – panaudotų kilmės statuso neturinčių medžiagų muitinė vertė importo metu arba, jei ji nežinoma ir negali būti nustatyta, pirmoji galima nustatyti kaina, sumokėta už medžiagas eksportuojančioje Šalyje. Jei reikia nustatyti panaudotų kilmės statusą turinčių medžiagų vertę, šis punktas taikomas mutatis mutandis.

II ANTRAŠTINĖ DALIS

SĄVOKOS „KILMĖS STATUSĄ TURINTYS PRODUKTAI“ APIBRĖŽTIS

2 straipsnis

Bendrieji reikalavimai

Įgyvendinant Susitarimą, kilusiais iš Šalies laikomi šie į kitą Šalį eksportuojami produktai:

a) tik Šalyje gauti produktai, kaip apibrėžta 3 straipsnyje;

b) Šalyje gauti produktai, kuriuose yra ne vien tik joje gautų medžiagų, jeigu tos medžiagos toje Šalyje buvo pakankamai apdorotos arba perdirbtos, kaip apibrėžta 4 straipsnyje.

3 straipsnis

Tik tam tikroje šalyje ar teritorijoje gauti produktai

1. Tik Šalyje gautais produktais laikomi šie į kitą Šalį eksportuojami produktai: a) mineraliniai produktai ir natūralus vanduo, išgauti iš jos žemės gelmių arba jūros dugno; b) joje išauginti arba surinkti augalai, įskaitant vandens augalus, ir augaliniai produktai; c) joje atsivesti ir užauginti gyvi gyvūnai; d) produktai, gauti iš joje užaugintų gyvų gyvūnų; e) produktai, pagaminti paskerdus joje atsivestus ir užaugintus gyvūnus; f) produktai, gauti iš joje vykdomos medžioklės ar žvejybos; g) akvakultūros produktai, jei žuvys, vėžiagyviai, moliuskai ir kiti vandens bestuburiai joje veisiami ir auginami iš ikrų, lervų, mailiaus arba jauniklių; h) jūrų žvejybos ir kiti produktai, išgauti iš jūros jos laivais už teritorinės jūros ribų; i) produktai, pagaminti jos žvejybos produktų perdirbimo laivuose tik iš h punkte nurodytų produktų; j) joje surinkti naudoti gaminiai, tinkami tik žaliavoms atgauti; k) joje vykdomos gamybos atliekos ir laužas; l) produktai, išgauti iš jūros dugno arba podugnio, esančių už jos teritorinės jūros ribų, jei ji turi išimtinę teisę juos eksploatuoti; m) prekės, joje pagamintos tik iš a–l punktuose nurodytų produktų.

2. Atitinkamai šio straipsnio 1 dalies h ir i punktuose vartojami terminai „jos laivai“ ir „jos žvejybos produktų perdirbimo laivai“ taikomi tik tiems laivams ir žvejybos produktų perdirbimo laivams, kurie atitinka visus šiuos reikalavimus: a) yra registruoti eksportuojančioje arba importuojančioje Šalyje; b) plaukioja su eksportuojančios arba importuojančios Šalies vėliava; c) atitinka vieną iš toliau nurodytų sąlygų: i) ne mažiau kaip 50 % jų nuosavybės teise priklauso eksportuojančios arba importuojančios Šalies piliečiams arba ii) jie priklauso bendrovėms, kurių: — pagrindinė buveinė ir pagrindinė verslo vieta yra eksportuojančioje arba importuojančioje Šalyje ir — ne mažiau kaip 50 % nuosavybės teise priklauso eksportuojančiai arba importuojančiai Šaliai arba šių Šalių viešiesiems subjektams ar piliečiams.

3. Taikant 2 dalį, kai eksportuojanti arba importuojanti Šalis yra Europos Sąjunga, laikoma, kad tai yra Europos Sąjungos valstybės narės.

4. Taikant 2 dalį, ELPA valstybės laikomos viena taikančiąja Susitariančiąja Šalimi.

4 straipsnis

Pakankamas apdorojimas ar perdirbimas

1. Nedarant poveikio šio straipsnio 3 dalies ir 6 straipsnio taikymui, produktai, kurie nėra tik Šalyje gauti produktai, laikomi pakankamai apdorotais ar perdirbtais, jei įvykdomos II priedo sąraše atitinkamoms prekėms nustatytos sąlygos.

2. Jeigu pagal 1 dalį Šalyje kilmės statusą įgijęs produktas panaudojamas kaip medžiaga kitam produktui pagaminti, į kilmės statuso neturinčias medžiagas, kurios galėjo būti panaudotos jam pagaminti, neatsižvelgiama.

3. Kiekvieno produkto atveju nustatoma, ar laikomasi 1 dalyje nustatytų reikalavimų.

Tačiau kai atitinkama taisyklė yra grindžiama didžiausio kilmės statuso neturinčių medžiagų kiekio kriterijumi, Šalių muitinės gal leisti eksportuotojams produktų gamintojo kainą (ex-works kainą) ir kilmės statuso neturinčių medžiagų vertę apskaičiuoti pagal vidurkį, kaip nustatyta 4 dalyje, siekiant atsižvelgti į sąnaudų ir valiutų kurso svyravimus.

4. Kai taikoma 3 dalies antra pastraipa, vidutinė produkto gamintojo kaina ( ex-works kaina) ir vidutinė panaudotų kilmės statuso neturinčių medžiagų vertė apskaičiuojama atitinkamai remiantis visų ankstesniais finansiniais metais parduotų tokių pačių produktų gamintojo kainų ( ex-works kainų) suma ir visiems tokiems patiems produktams pagaminti ankstesniais finansiniais metais, kaip nustatyta eksportuojančioje Šalyje, panaudotų kilmės statuso neturinčių medžiagų verčių suma, arba, jeigu nėra visų finansinių metų statistikos, pasirinkus ne trumpesnį kaip trys mėnesiai laikotarpį.

5. Eksportuotojai, pasirinkę skaičiavimą pagal vidurkį, šį metodą taiko nuosekliai kitais metais po ataskaitinių finansinių metų arba prireikus kitais metais po trumpesnio laikotarpio, naudojamo kaip ataskaitinis laikotarpis. Jie gali nustoti taikyti šį metodą, kai konkrečiais finansiniais metais arba atitinkamu ne trumpesniu kaip trys mėnesiai laikotarpiu nustato, jog sąnaudų arba valiutų kurso svyravimai, dėl kurių buvo pasirinkta taikyti šį metodą, pasibaigė.

6. Siekiant nustatyti, ar laikomasi reikalavimo neviršyti didžiausio kilmės statuso neturinčių medžiagų kiekio, 4 dalyje nurodyti vidurkiai naudojami kaip gamintojo kaina ( ex-works kaina) ir kilmės statuso neturinčių medžiagų vertė.

5 straipsnis

Leistinojo nuokrypio taisyklė

1. Nukrypstant nuo šio straipsnio 4 straipsnio ir laikantis šio straipsnio 2 ir 3 dalių, kilmės statuso neturinčias medžiagas, kurių, vadovaujantis II priedo sąraše nustatytomis sąlygomis, negalima naudoti atitinkamam produktui pagaminti, vis dėlto galima naudoti, jeigu įvertinta bendra produkto neto masė ar vertė neviršija: a) 15 % produkto neto masės, jei produktas priskiriamas 2 ir 4–24 skirsniams, išskyrus 16 skirsniui priskiriamus žuvininkystės produktus; b) 15 % produkto gamintojo kainos (ex-works kainos), jei tai yra a punkte nenurodytas produktas.

Ši dalis netaikoma produktams, kurie priskiriami Suderintos sistemos 50–63 skirsniams ir kuriems taikomi I priedo 6 ir 7 pastabose minimi leistinieji nuokrypiai.

2. Taikant šio straipsnio 1 dalį, neleidžiama viršyti nė vieno didžiausio kilmės statuso neturinčių medžiagų kiekio procentinio dydžio, nurodyto II priedo sąraše nustatytose taisyklėse.

3. Šio straipsnio 1 ir 2 dalys netaikomos tik Šalyje gautiems produktams, kaip apibrėžta 3 straipsnyje. Tačiau, nedarant poveikio 6 straipsnio ir 9 straipsnio 1 dalies taikymui, minėtose nuostatose numatytas leistinasis nuokrypis vis dėlto taikomas produktui, kuriam pagal II priedo sąraše nurodytą taisyklę pagaminti turi būti naudojamos tik tam tikroje šalyje ar teritorijoje gautos medžiagos.

6 straipsnis

Nepakankamas apdorojimas ar perdirbimas

1. Nedarant poveikio šio straipsnio 2 dalies taikymui ir neatsižvelgiant į tai, ar 4 straipsnio reikalavimai įvykdyti, kilmės statusas nesuteikiamas dėl šių nepakankamo apdorojimo ar perdirbimo operacijų: a) operacijų, kuriomis užtikrinama, kad produktai išliktų geros būklės juos vežant ir saugant; b) pakuočių išardymo ir surinkimo; c) plovimo, valymo; dulkių, oksido, alyvos, dažų ar kitokių dangų nuvalymo; d) tekstilės lyginimo arba presavimo; e) paprastų dažymo ir poliravimo operacijų; f) ryžių lukštenimo ir dalinio ar visiško malimo; grūdų ir ryžių poliravimo ir glazūravimo; g) cukraus dažymo ar aromatizavimo arba cukraus gabalėlių formavimo operacijų; dalinio arba visiško cukraus kristalų malimo; h) vaisių, riešutų ir daržovių lupimo, kauliukų išėmimo ir lukštenimo; i) galandimo, paprasto šlifavimo arba paprasto pjaustymo; j) sijojimo, atrankinės patikros, rūšiavimo, klasifikavimo, kategorizavimo, derinimo (įskaitant rinkinių sudarymą); k) paprasto išpilstymo į butelius, skardines, flakonus, dėjimo į maišus, dėklus, dėžes, kortelių ar lentelių tvirtinimo ir visų kitų paprastų pakavimo operacijų; l) ženklų, etikečių, logotipų ir kitų panašių skiriamųjų ženklų tvirtinimo ar spausdinimo ant produktų ar jų pakuočių; m) paprasto vienos ar kelių rūšių produktų sumaišymo; n) cukraus sumaišymo su bet kokia medžiaga; o) paprasto vandens pridėjimo arba produktų praskiedimo, dehidratacijos arba denatūracijos; p) paprasto gaminio surinkimo iš dalių sudarant užbaigtą gaminį arba produktų išardymo į dalis; q) gyvūnų skerdimo; r) dviejų ar kelių operacijų, išvardytų a–q punktuose, derinio.

2. Nustatant, ar konkretaus produkto apdorojimas ar perdirbimas turi būti laikomas nepakankamu, kaip apibrėžta 1 dalyje, atsižvelgiama į visas eksportuojančioje Šalyje su tuo produktu atliktas operacijas.

7 straipsnis

Kilmės kumuliacija

1. Nedarant poveikio 2 straipsnio taikymui, į kitą Šalį eksportuojami produktai yra laikomi eksportuojančios Šalies kilmės produktais, jeigu jie yra gauti toje Šalyje ir juose yra taikančiosios Susitariančiosios Šalies, išskyrus eksportuojančią Šalį, kilmės medžiagų ir jeigu eksportuojančioje Šalyje atliktų apdorojimo ar perdirbimo operacijų mastas yra didesnis nei 6 straipsnyje nurodytų operacijų mastas. Tokios medžiagos nebūtinai turi būti pakankamai apdorotos arba perdirbtos.

2. Jeigu eksportuojančioje Šalyje atliktų apdorojimo ar perdirbimo operacijų mastas nėra didesnis nei 6 straipsnyje nurodytų operacijų mastas, gautas produktas, kuriame yra kitos taikančiosios Susitariančiosios Šalies kilmės medžiagų, laikomas eksportuojančios Šalies kilmės produktu tik tuo atveju, jei joje sukurta pridėtinė vertė yra didesnė už panaudotų bet kurios iš kitų taikančiųjų Susitariančiųjų Šalių kilmės medžiagų vertę. Priešingu atveju gautas produktas laikomas kilusiu iš tos taikančiosios Susitariančiosios Šalies, kuriai priskiriama didžiausia kilmės statusą turinčių medžiagų, panaudotų gamybai eksportuojančioje Šalyje, vertė.

3. Nedarant poveikio 2 straipsnio taikymui, jei tai yra ne 50–63 skirsniams priskiriami produktai, taikančiojoje Susitariančiojoje Šalyje, išskyrus eksportuojančią Šalį, atliktos apdorojimo arba perdirbimo operacijos laikomos atliktomis eksportuojančioje Šalyje, jeigu gauti produktai buvo vėliau apdoroti ar perdirbti toje eksportuojančioje Šalyje.

4. Nedarant poveikio 2 straipsnio taikymui, jei tai yra 50–63 skirsniams priskiriami produktai ir tik jei vykdoma dvišalė prekyba tarp Šalių, importuojančioje Šalyje atliktos apdorojimo ar perdirbimo operacijos laikomos atliktomis eksportuojančioje Šalyje, jeigu produktai buvo vėliau apdoroti arba perdirbti toje eksportuojančioje Šalyje.

Taikant šią dalį, Europos Sąjungos stabilizacijos ir asociacijos proceso dalyvės ir Moldovos Respublika laikomos viena taikančiąja Susitariančiąja Šalimi.

5. Šalys gali pasirinkti vienašališkai išplėsti šio straipsnio 3 dalies taikymo sritį įtraukdamos 50–63 skirsniams priskiriamų produktų importą. Galimybę išplėsti taikymo sritį pasirinkusi Šalis apie tai praneša kitai Šaliai ir informuoja Europos Komisiją pagal 8 straipsnio 2 dalį.

6. Taikant kumuliaciją pagal šio straipsnio 3–5 dalis, kilmės statusą turintys produktai laikomi eksportuojančios Šalies kilmės produktais tik tuo atveju, jei joje atliktų apdorojimo arba perdirbimo operacijų mastas yra didesnis nei 6 straipsnyje nurodytų operacijų mastas.

7. Eksportuojančioje Šalyje neapdorotų arba neperdirbtų 1 dalyje nurodytų taikančiųjų Susitariančiųjų Šalių kilmės produktų kilmės šalis išlieka ta pati eksportuojant juos į vieną iš kitų taikančiųjų Susitariančiųjų Šalių.

8 straipsnis

Kilmės kumuliacijos taikymo sąlygos

1. 7 straipsnyje numatyta kumuliacija gali būti taikoma tik jei: a) taikančiosios Susitariančiosios Šalys, dalyvaujančios kilmės statuso įgijimo procese, ir paskirties taikančioji Susitariančioji Šalis taiko lengvatinio prekybos režimo susitarimą pagal 1994 m. Bendrojo susitarimo dėl muitų tarifų ir prekybos (GATT) XXIV straipsnį ir b) prekės kilmės statusą įgijo taikant šioms taisyklėms tapačias kilmės taisykles.

2. Pranešimai apie kumuliacijai taikyti būtinų reikalavimų įvykdymą skelbiami Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje (C serijoje) ir Vakarų Kranto ir Gazos Ruožo oficialiajame leidinyje, laikantis jame galiojančios tvarkos.

7 straipsnyje numatyta kumuliacija taikoma nuo tuose pranešimuose nurodytos datos.

Šalys Europos Komisijai pateikia išsamią informaciją apie atitinkamus susitarimus, sudarytus su kitomis taikančiosiomis Susitariančiosiomis Šalimis, įskaitant šių taisyklių įsigaliojimo datas.

3. Tais atvejais, kai produktai kilmės statusą įgijo pagal 7 straipsnį taikant kilmės kumuliaciją, kilmės įrodyme turėtų būti įrašas anglų kalba „CUMULATION APPLIED WITH (atitinkamos (-ų) taikančiosios (-iųjų) Susitariančiosios (-iųjų) Šalies (-ių) pavadinimas (-ai) anglų kalba)“.

Jei kaip kilmės įrodymas naudojamas EUR.1 judėjimo sertifikatas, šis įrašas pateikiamas EUR.1 judėjimo sertifikato 7 langelyje.

4. Šalys gali nuspręsti tuo atveju, kai į jas eksportuojami produktai kilmės statusą įgijo eksportuojančioje Šalyje taikant kilmės kumuliaciją pagal 7 straipsnį, atleisti nuo pareigos į kilmės įrodymą įtraukti šio straipsnio 3 dalyje nurodytą įrašą ( 3 ).

Šalys apie atleidimą nuo pareigos praneša Europos Komisijai pagal 8 straipsnio 2 dalį.

9 straipsnis

Kvalifikacinis vienetas

1. Taikant šias taisykles, kvalifikaciniu vienetu laikomas konkretus produktas, kuris, klasifikuojant pagal Suderintos sistemos nomenklatūrą, laikomas baziniu vienetu. Todėl: a) kai produktas, kurį sudaro gaminių grupė arba rinkinys, pagal Suderintos sistemos taisykles yra klasifikuojamas jį priskiriant vienai pozicijai, ta visuma sudaro kvalifikacinį vienetą; b) kai siuntą sudaro tam tikras skaičius vienodų produktų, priskiriamų tai pačiai Suderintos sistemos pozicijai, šios taisyklės taikomos atskirai kiekvienam produktui.

2. Jei pagal Suderintos sistemos 5 bendrąją taisyklę pakuotė klasifikuojama kartu su produktu, nustatant kilmę ji taip pat vertinama kartu su produktu.

3. Reikmenys, atsarginės dalys ir įrankiai, siunčiami kartu su įranga, mechanizmu, aparatu ar transporto priemone, įeinantys į įprastą jų sudėtį ir įtraukti į jų gamintojo kainą ( ex-works kainą), yra laikomi neatskiriama tos įrangos, mechanizmo, aparato ar transporto priemonės dalimi.

10 straipsnis

Rinkiniai

Rinkiniai, kaip apibrėžta Suderintos sistemos 3 bendrojoje taisyklėje, laikomi turinčiais kilmės statusą, jei kilmės statusą turi visos jų sudėtinės dalys.

Jei rinkinį sudaro kilmės statusą turintys ir kilmės statuso neturintys produktai, pats rinkinys vis dėlto laikomas turinčiu kilmės statusą, jeigu kilmės statuso neturinčių produktų vertė neviršija 15 % rinkinio gamintojo kainos (ex-works kainos).

11 straipsnis

Neutralūs elementai

Siekiant nustatyti, ar produktas turi kilmės statusą, neatsižvelgiama į tolesnių elementų, kurie gali būti naudojami produkto gamyboje, kilmę:

a) energijos ir kuro;

b) įrangos ir įrenginių;

c) mechanizmų ir įrankių;

d) kitų prekių, kurios neįeina į galutinę produkto sudėtį ir nėra tam skirtos.

12 straipsnis

Apskaitos atskyrimas

1. Jeigu produktui apdoroti ar perdirbti naudojamos kilmės statusą turinčios ir jo neturinčios pakeičiamos medžiagos, ekonominės veiklos vykdytojai gali užtikrinti, kad tos medžiagos būtų apskaitomos taikant apskaitos atskyrimo metodą, neprivalant atskirai jų laikyti.

2. Ekonominės veiklos vykdytojai gali užtikrinti, kad 1701 pozicijai priskiriami kilmės statusą turintys ir jo neturintys produktai būtų apskaitomi taikant apskaitos atskyrimo metodą, neprivalant atskirai jų laikyti.

3. Šalys gali reikalauti, kad apskaitos atskyrimo metodą būtų galima taikyti tik gavus išankstinį muitinės leidimą. Muitinė gali leidimą suteikti taikydama tokias sąlygas, kokios, jos manymu, yra tinkamos, ir stebi, kaip naudojamasi leidimu. Muitinė gali panaikinti leidimą, jei metodą taikantis asmuo netinkamai juo naudojasi arba nesilaiko kurių nors kitų šiose taisyklėse nustatytų sąlygų.

Taikant apskaitos atskyrimo metodą turi būti užtikrinta, kad eksportuojančios Šalies kilmės produktais bet kuriuo metu būtų laikoma ne daugiau produktų, nei tuo atveju, jei atsargos būtų fiziškai atskirtos.

Metodas taikomas ir jo taikymas registruojamas pagal eksportuojančioje Šalyje taikomus bendruosius apskaitos principus.

4. 1 ir 2 dalyse nurodytą metodą taikantis asmuo surašo prekių kilmės įrodymus arba kreipiasi, kad jie būtų surašyti produktų, kurie gali būti laikomi eksportuojančios Šalies kilmės produktais, kiekiui. Metodą taikantis asmuo muitinės prašymu pateikia tų kiekių apskaitos ataskaitą.

III ANTRAŠTINĖ DALIS

TERITORINIAI REIKALAVIMAI

13 straipsnis

Teritoriškumo principas

1. II antraštinėje dalyje išdėstytų sąlygų atitinkamoje Šalyje laikomasi nepertraukiamai.

2. Jei kilmės statusą turintys produktai, eksportuoti iš Šalies į kitą šalį, grąžinami, jie laikomi neturinčiais kilmės statuso, jeigu muitinei nepateikiama jai priimtinų įrodymų, kad: a) grąžinami produktai yra tie patys, kurie buvo eksportuoti, ir b) su jais nebuvo atlikta jokių kitų operacijų, išskyrus tas, kurios yra būtinos gerai produktų būklei išlaikyti, kol jie yra laikomi toje šalyje arba eksportuojami.

3. Kai prekės įgyja kilmės statusą pagal II antraštinės dalies sąlygas