Šis tekstas yra skirtas tik informacijai ir teisin ės galios neturi. Europos S ąjungos institucijos n ėra teisiškai atsakingos už jo 
turinį. Autentiškos atitinkam ų teisės aktų, įskaitant j ų preambules, versijos skelbiamos Europos S ąjungos oficialiajame 
leidinyje ir pateikiamos svetain ėje „EUR-Lex“. Oficial ūs tekstai tiesiogiai prieinami naudojantis šiame dokumente 
pateikiamomis nuorodomis  
►B EUROPOS S ĄJUNGOS KOMBINUOTOSIOS NOMENKLAT ŪROS PAAIŠKINIMAI  
(2019/C 119/01)  
Leidinys, išleistas remiantis 1987 m. liepos 23 d. Tarybos reglamento (EEB) Nr. 2658/87 d ėl tarifų 
ir statistin ės nomenklat ūros bei d ėl Bendrojo muit ų tarifo  ( 1 ), 9 straipsnio 1 dalimi  
(OL C 119, 2019 3 29, p. 1)  
iš dalies kei čiamas:  
Oficialusis leidinys  
Nr. puslapis  data  
►M1 Europos S ąjungos kombinuotosios nomenklat ūros paaiškinimai 2019/C 
157/04  C 157  12  2019 5 8  
►M2 Europos S ąjungos kombinuotosios nomenklat ūros paaiškinimai 2019/C 
179/02  C 179  2  2019 5 24  
►M3 Europos S ąjungos kombinuotosios nomenklat ūros paaiškinimai 2019/C 
179/03  C 179  2  2019 5 24  
►M4 Europos S ąjungos kombinuotosios nomenklat ūros paaiškinimai 2019/C 
179/04  C 179  3  2019 5 24  
►M5 Europos S ąjungos kombinuotosios nomenklat ūros paaiškinimai 2019/C 
179/05  C 179  4  2019 5 24  
►M6 Europos S ąjungos kombinuotosios nomenklat ūros paaiškinimai 2019/C 
192/09  C 192  25  2019 6 7  02019XC0329(02) — LT — 07.06.2019 — 001.001 — 1  
( 1 ) OL L 256, 1987 9 7, p. 1.
02019XC0329(02) — LT — 07.06.2019 — 001.001 — 2  
EUROPOS S ĄJUNGOS KOMBINUOTOSIOS 
NOMENKLAT ŪROS PAAIŠKINIMAI  
(2019/C 119/01)  
Leidinys, išleistas remiantis 1987 m. liepos 23 d. Tarybos 
reglamento (EEB) Nr. 2658/87 d ėl tarifų ir statistin ės 
nomenklat ūros bei d ėl Bendrojo muit ų tarifo  ( 1 ), 9 straipsnio 
1 dalimi  
TURINYS  
Įžanga  
A. Bendrosios Kombinuotosios nomenklat ūros aiškinimo taisykl ės 
C. Bendrosios taisykl ės, taikomos ir nomenklat ūrai, ir muitams  
I skyrius  
Gyvi gyv ūnai; gyvūninės kilmės produktai  
1 Gyvi gyv ūnai 
2 Mėsa ir valgomieji m ėsos subproduktai  
3 Žuvys ir v ėžiagyviai, moliuskai ir kiti vandens bestuburiai  
4 Pienas ir pieno produktai; paukš čių kiaušiniai; nat ūralus medus; 
gyvūninės kilmės maisto produktai, nenurodyti kitoje vietoje  
5 Gyvūninės kilmės produktai, nenurodyti kitoje vietoje  
II skyrius  
Augaliniai produktai  
6 Augantys medžiai ir kiti augalai; svog ūnėliai, šaknys ir kitos pana ­ 
šios augal ų dalys; skintos g ėlės ir dekoratyviniai žalumynai  
7 Valgomosios daržov ės ir kai kurie šakniavaisiai bei šakniagumbiai  
8 Valgomieji vaisiai ir riešutai; citrusini ų vaisių arba melion ų žievelės 
ir luobos  
9 Kava, arbata, mat ė ir prieskoniai  
10 Javai  
11 Malybos produkcija; salyklas; krakmolas; inulinas; kvie čių glitimas  
12 Aliejini ų kultūrų sėklos ir vaisiai; įvairūs grūdai, sėklos ir vaisiai; 
augalai, naudojami pramon ėje ir medicinoje; šiaudai ir pašarai  
13 Šelakas; lipai, dervos ir kiti augal ų syvai bei ekstraktai  
14 Augalin ės pynimo medžiagos; augaliniai produktai, nenurodyti 
kitoje vietoje  
III skyrius  
Gyvūniniai arba augaliniai riebalai ir aliejus bei j ų skilimo 
produktai; paruošti valgomieji riebalai; gyv ūninis arba augalinis 
vaškas  
15 Gyvūniniai arba augaliniai riebalai ir aliejus bei j ų skilimo 
produktai; paruošti valgomieji riebalai; gyv ūninis arba augalinis 
vaškas  ▼B 
( 1 ) OL L 256, 1987 9 7, p. 1.
 02019XC0329(02) — LT — 07.06.2019 — 001.001 — 3  
IV skyrius  
Paruošti maisto produktai; nealkoholiniai ir alkoholiniai g ėrimai bei 
actas; tabakas ir perdirbti tabako pakaitalai  
16 Gaminiai iš m ėsos, žuvies arba v ėžiagyvių, moliusk ų arba kit ų 
vandens bestuburi ų 
17 Cukrūs ir konditerijos gaminiai iš cukraus  
18 Kakava ir gaminiai iš kakavos  
19 Gaminiai iš jav ų, miltų, krakmolo arba pieno; miltiniai konditerijos 
gaminiai  
20 Daržovi ų, vaisių, riešutų arba kitų augalų dalių produktai  
21 Įvairūs maisto produktai  
22 Nealkoholiniai ir alkoholiniai g ėrimai bei actas  
23 Maisto pramon ės liekanos ir atliekos; paruošti pašarai gyv ūnams  
24 Tabakas ir perdirbti tabako pakaitalai  
V skyrius  
Mineraliniai produktai  
25 Druska; siera; žem ės ir akmenys; tinkavimo medžiagos, kalk ės ir 
cementas  
26 Rūdos, šlakas ir pelenai  
27 Mineralinis kuras, mineralin ės alyvos ir j ų distiliavimo produktai; 
bituminės medžiagos; mineraliniai vaškai  
VI skyrius  
Chemijos pramon ės ir jai gimining ų pramon ės šakų produkcija  
28 Neorganiniai chemikalai; organiniai arba neorganiniai tauri ųjų 
metalų, retųjų žemių metalų, radioaktyvi ųjų elementų arba izotop ų 
junginiai  
29 Organiniai chemikalai  
30 Farmacijos produktai  
31 Trąšos 
32 Rauginimo arba dažymo ekstraktai; taninai ir j ų dariniai; dažikliai, 
pigmentai ir kitos dažiosios medžiagos; dažai ir lakai; glaistai ir 
kitos mastikos; rašalai  
33 Eteriniai aliejai ir kvapieji derv ų ekstraktai (rezinoidai); parfume ­ 
rijos, kosmetikos ir tualetiniai preparatai  
34 Muilas, organin ės paviršinio aktyvumo medžiagos, skalbikliai, 
tepimo priemon ės, dirbtiniai vaškai, paruošti vaškai, blizginimo 
arba šveitimo priemon ės, žvakės ir panaš ūs dirbiniai, modeliavimo 
pastos, stomatologiniai vaškai, taip pat stomatologijos preparatai, 
daugiausia iš gipso  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 07.06.2019 — 001.001 — 4  
35 Albuminin ės medžiagos; modifikuoti krakmolai; klijai; fermentai 
(enzimai)  
36 Sprogmenys; pirotechnikos gaminiai; degtukai; piroforiniai lydiniai; 
tam tikros degiosios medžiagos  
37 Fotografijos ir kinematografijos prek ės 
38 Įvairūs chemijos produktai  
VII skyrius  
Plastikai ir j ų gaminiai; kau čiukas ir jo gaminiai  
39 Plastikai ir j ų gaminiai  
40 Kaučiukas ir jo gaminiai  
VIII skyrius  
Žalios (neišdirbtos) odos, išdirbta oda, kailiai ir j ų dirbiniai; 
pakinktai ir balnai; kelion ės reikmenys, rankin ės ir panaš ūs 
daiktai; dirbiniai iš gyv ūnų žarnų (išskyrus šilkaverpi ų žarnas)  
41 Žaliavin ės odos (išskyrus kailius) ir išdirbta oda  
42 Odos dirbiniai; balnai ir pakinktai; kelion ės reikmenys, rankin ės ir 
panašūs daiktai; dirbiniai iš gyv ūnų žarnų (išskyrus šilkaverpi ų 
žarnas)  
43 Kailiai ir dirbtiniai kailiai; j ų dirbiniai  
IX skyrius  
Mediena ir medienos gaminiai; medžio anglys; kamštiena ir 
kamštienos dirbiniai; dirbiniai iš šiaud ų, esparto arba iš kit ų 
pynimo medžiag ų; pintinės ir kiti pinti dirbiniai  
44 Mediena ir medienos gaminiai; medžio anglys  
45 Kamštiena ir kamštienos dirbiniai  
46 Dirbiniai iš šiaud ų, esparto arba iš kit ų pynimo medžiag ų; pintinės ir 
pinti dirbiniai  
X skyrius  
Medienos arba kit ų pluoštini ų celiuliozini ų medžiag ų plaušiena; 
perdirbti skirtas popierius arba kartonas (atliekos ir liekanos); 
popierius ir kartonas bei j ų gaminiai  
47 Medienos arba kit ų pluoštini ų celiuliozini ų medžiag ų plaušiena; 
perdirbti skirtas popierius arba kartonas (atliekos ir liekanos)  
48 Popierius ir kartonas; popieriaus plaušienos, popieriaus arba kartono 
gaminiai  
49 Spausdintos knygos, laikraš čiai, reprodukcijos ir kiti poligrafijos 
pramonės gaminiai; rankraš čiai, mašinraš čiai ir brėžiniai  
XI skyrius  
Tekstilės medžiagos ir tekstil ės dirbiniai  
50 Šilkas  
51 Vilna, švelniavilni ų arba šiurkš čiavilnių gyvūnų plaukai; ašut ų 
verpalai ir audiniai  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 07.06.2019 — 001.001 — 5  
52 Medviln ė 
53 Kiti augaliniai tekstil ės pluoštai; popieriniai verpalai ir popierini ų 
verpalų audiniai  
54 Chemin ės gijos; juostel ės ir panaš ūs dirbiniai iš chemini ų tekstilės 
medžiagų 
55 Cheminiai kuokšteliniai pluoštai  
56 Vata, veltinys ir neaustin ės medžiagos; specialieji si ūlai; virvės, 
virvelės, lynai ir trosai bei j ų dirbiniai  
57 Kilimai ir kita tekstilin ė grindų danga  
58 Specialieji audiniai; si ūtinės pūkinės tekstilės medžiagos; n ėriniai; 
gobelenai; apsiuvai; siuvin ėjimai  
59 Įmirkyti, aptraukti, padengti arba laminuoti tekstil ės audeklai; teks ­ 
tilės dirbiniai, tinkami naudoti pramon ėje 
60 Megztin ės arba nertin ės medžiagos  
61 Megzti arba nerti drabužiai ir j ų priedai  
62 Drabužiai ir j ų priedai, išskyrus megztus ir nertus  
63 Kiti gatavi tekstil ės dirbiniai; rinkiniai; d ėvėti drabužiai ir d ėvėti 
tekstilės dirbiniai; skudurai  
XII skyrius  
Avalynė, galvos apdangalai, sk ėčiai, skėčiai nuo saul ės, lazdos, 
lazdos-sėdynės, vytiniai, botagai ir j ų dalys; paruoštos naudoti 
plunksnos ir j ų dirbiniai; dirbtin ės gėlės; dirbiniai iš žmoni ų plaukų 
64 Avalyn ė, getrai ir panaš ūs dirbiniai; toki ų dirbinių dalys  
65 Galvos apdangalai ir j ų dalys  
66 Skėčiai, skėčiai nuo saul ės, lazdos, lazdos-s ėdynės, vytiniai, botagai 
ir jų dalys  
67 Paruoštos naudoti plunksnos ir p ūkai bei dirbiniai iš plunksn ų arba 
iš pūkų; dirbtinės gėlės; dirbiniai iš žmoni ų plaukų 
XIII skyrius  
Dirbiniai iš akmens, gipso, cemento, asbesto, ž ėručio arba panaši ų 
medžiagų; keramikos dirbiniai; stiklas ir stiklo dirbiniai  
68 Dirbiniai iš akmens, gipso, cemento, asbesto, ž ėručio arba panaši ų 
medžiagų 
69 Keramikos dirbiniai  
70 Stiklas ir stiklo dirbiniai  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 07.06.2019 — 001.001 — 6  
XIV skyrius  
Gamtiniai arba dirbtiniu b ūdu išauginti perlai, brangakmeniai arba 
pusbrangiai akmenys, taurieji metalai, metalai, plakiruoti tauriuoju 
metalu, bei j ų dirbiniai; dirbtin ė bižuterija; monetos  
71 Gamtiniai arba dirbtiniu b ūdu išauginti perlai, brangakmeniai arba 
pusbrangiai akmenys, taurieji metalai, metalai, plakiruoti tauriuoju 
metalu, bei j ų dirbiniai; dirbtin ė bižuterija; monetos  
XV skyrius  
Netaurieji metalai ir netauri ųjų metalų gaminiai  
72 Geležis ir plienas (juodieji metalai)  
73 Gaminiai iš geležies arba iš plieno (iš juod ųjų metalų) 
74 Varis ir vario gaminiai  
75 Nikelis ir nikelio gaminiai  
76 Aliuminis ir aliuminio gaminiai  
78 Švinas ir švino gaminiai  
81 Kiti netaurieji metalai; kermetai; gaminiai iš ši ų medžiag ų 
82 Įrankiai, padargai, peiliai, šaukštai ir šakut ės iš netauri ųjų metalų; jų 
dalys iš netauri ųjų metalų 
83 Įvairūs gaminiai iš netauri ųjų metalų 
XVI skyrius  
Mašinos ir mechaniniai įrenginiai; elektros įranga; jų dalys; garso 
įrašymo ir atk ūrimo aparatai, televizijos vaizdo ir garso įrašymo ir 
atkūrimo aparatai, ši ų gaminių dalys bei reikmenys  
84 Branduoliniai reaktoriai, katilai, mašinos ir mechaniniai įrenginiai; 
jų dalys  
85 Elektros mašinos ir įranga bei j ų dalys; garso įrašymo ir atk ūrimo 
aparatai, televizinio vaizdo ir garso įrašymo ir atk ūrimo aparatai, ši ų 
gaminių dalys ir reikmenys  
XVII skyrius  
Antžeminio, oro, vandens transporto priemon ės ir pagalbin ė 
transporto įranga  
86 Geležinkelio arba tramvajaus lokomotyvai, riedmenys ir j ų dalys; 
geležinkeli ų arba tramvaj ų bėgių įrenginiai ir įtaisai bei j ų dalys; 
visų rūšių mechanin ė (įskaitant elektromechanin ę) eismo signaliza ­ 
cijos įranga  
87 Antžeminio transporto priemon ės, išskyrus geležinkelio ir tramva ­ 
jaus riedmenis; j ų dalys ir reikmenys  
88 Orlaiviai, erdv ėlaiviai ir j ų dalys  
89 Laivai, valtys ir plaukiojantieji įrenginiai  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 07.06.2019 — 001.001 — 7  
XVIII skyrius  
Optikos, fotografijos, kinematografijos, matavimo, tikrinimo, 
tikslieji, medicinos arba chirurgijos prietaisai ir aparatai; 
laikrodžiai; muzikos instrumentai; j ų dalys ir reikmenys  
90 Optikos, fotografijos, kinematografijos, matavimo, tikrinimo, tiks ­ 
lieji, medicinos arba chirurgijos prietaisai ir aparatai; j ų dalys ir 
reikmenys  
91 Laikrodžiai ir j ų dalys  
92 Muzikos instrumentai; ši ų dirbinių dalys ir reikmenys  
XIX skyrius  
Ginklai ir šaudmenys; j ų dalys ir reikmenys  
93 Ginklai ir šaudmenys; j ų dalys ir reikmenys  
XX skyrius  
Įvairūs pramon ės dirbiniai  
94 Baldai; patalyn ės reikmenys, čiužiniai, čiužinių karkasai, dekoraty ­ 
vinės pagalvėlės ir panaš ūs kimštiniai bald ų reikmenys; šviestuvai ir 
apšvietimo įranga, nenurodyti kitoje vietoje; švie čiantieji ženklai, 
šviečiančiosios iškabos ir panaš ūs dirbiniai; surenkamieji statiniai  
95 Žaislai; žaidimai ir sporto reikmenys; j ų dalys ir reikmenys  
96 Įvairūs pramon ės dirbiniai  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 07.06.2019 — 001.001 — 8  
ĮŽANGA  
1987 m. liepos 23 d. Tarybos reglamentas (EEB) Nr. 2658/87 d ėl tarifų 
ir statistin ės nomenklat ūros bei d ėl Bendrojo muit ų tarifo (  1 ) patvirtino 
nomenklat ūrą, vadinam ą „Kombinuot ąja nomenklat ūra“ arba sutrum ­
pintai „KN“, kuri remiasi Suderintos preki ų aprašymo ir kodavimo 
sistemos tarptautine konvencija (  2 ), vadinama „Suderinta sistema“ arba 
sutrumpintai „SS“.  
SS buvo papildyta jai skirtais paaiškinimais (SSP). Šiuos paaiškinimus 
anglų ir prancūzų kalbomis išleidžia ir atnaujina:  
PASAULIO MUITINI Ų ORGANIZACIJA (PMO)  
Muitinių bendradarbiavimo taryba (MBT)  
30, rue du Marché,  
B-1210 Briuselis  
Remiantis Reglamento (EEB) Nr. 2658/87 9 straipsnio 1 dalies a punkto 
pirma įtrauka, Komisija tvirtina Kombinuotosios nomenklat ūros 
paaiškinimus (KNP), kai juos apsvarsto Muitin ės kodekso komiteto 
Tarifų ir statistin ės nomenklat ūros pakomitetis. Nors KNP gali pateikti 
nuorodas į SSP, jie n ėra pastarųjų pakaitalas, bet juos papildo, tod ėl 
reikia naudotis ir Suderintos sistemos, ir Kombinuotosios nomenklat ūros 
paaiškinimais.  
Šioje KNP redakcijoje įtraukti visi ir, atitinkamais atvejais, pakeisti 
paaiškinimai, paskelbti  Europos S ąjungos oficialiojo leidinio  C serijoje 
iki 2019 m. sausio 4 d. (  3 ). KNP, kurie  Oficialiojo leidinio  C serijoje 
buvo paskelbti v ėliau, laikomi galiojan čiais ir bus įtraukti į kitą KNP 
redakciją. 
Taip pat pažym ėtina, kad KN pozicij ų ir subpozicij ų kodai, į kuriuos 
pateikiamos nuorodos, sutampa su 2019 m. Kombinuotosios nomenkla ­
tūros kodais, patvirtintais Komisijos įgyvendinimo reglamentu (ES) 
2018/1602 (  4 ). 
Be to, informacija, susijusi su „Preki ų, supakuot ų į mažmeninei 
prekybai skirtus rinkinius, klasifikavimo Kombinuotojoje nomenklat ū­
roje gairėmis“, buvo paskelbta  Europos S ąjungos oficialiojo leidinio  
C serijoje (  5 ). ▼B 
( 1 ) OL L 256, 1987 9 7, p. 1. 
( 2 ) OL L 198, 1987 7 20, p. 1. 
( 3 ) OL C 2, 2019 1 4, p. 2. 
( 4 ) OL L 273, 2018 10 31, p. 1. 
( 5 ) OL C 105, 2013 4 11, p. 1.
 02019XC0329(02) — LT — 07.06.2019 — 001.001 — 9  
A. Bendrosios Kombinuotosios nomenklat ūros aiškinimo taisykl ės 
5 bendrosios taisykl ės 
b punktas  Pakavimo talpyklos, kurios paprastai naudojamos 
gėrimų, džemų, garstyčių, prieskoni ų ir t. t. laikymui, 
klasifikuojamos kartu su produktais, kuriuos jos 
talpina, nors šios talpyklos gali b ūti ir daugkartinio 
naudojimo.  
C. Bendrosios taisykl ės, taikomos ir nomenklat ūrai, ir muitams  
3 bendroji taisykl ė Komisijos įgyvendinimo reglamento (ES) 2015/ 
2447 (  1 ) 48 straipsnio 2 dalyje „darbo dienos“ įvardija 
visas dienas, išskyrus šeštadienius, sekmadienius ir 
Europos Centrinio Banko paskelbtas šven čių dienas.  ▼B 
( 1 ) 2015 m. lapkri čio 24 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 
2015/2447, kuriuo nustatomos išsamios tam tikr ų Europos Parlamento ir 
Tarybos reglamento (ES) Nr. 952/2013, kuriuo nustatomas S ąjungos muitin ės 
kodeksas, nuostat ų įgyvendinimo taisykl ės (OL L 343, 2015 12 29, p. 558).
 02019XC0329(02) — LT — 07.06.2019 — 001.001 — 10  
I SKYRIUS  
GYVI GYV ŪNAI; GYV ŪNINĖS KILM ĖS PRODUKTAI  
1 SKIRSNIS  
GYVI GYV ŪNAI 
0101  Gyvi arkliai, asilai, mulai ir arkl ėnai 
0101 29 10 ir 
0101 29 90  Arkliai  
Šioms subpozicijoms priskiriami laukiniai arkliai, pavyz ­
džiui, Prževalskio arkliai arba tarpanai (Mongolijos arkliai). 
Tačiau zebrai ( Equus zebra , Equus grevyi , Equus burchelli , 
Equus quagga  ir t. t.), nors jie ir priklauso arklini ų šeimai, 
priskiriami 0106 19 00 subpozicijai. 
Kumelės ir zebro mišr ūnai priskiriami 
0106 19 00 subpozicijai.  
0101 30 00  Asilai  
Šiai subpozicijai priskiriami naminiai ir laukiniai asilai. Iš 
pastarųjų paminėtini mongoliniai džigetai, tibetiniai kiangai, 
azijiniai asilai arba kulanai ( Equus hemionus ). 
Asilo ir zebro mišr ūnai priskiriami 0106 19 00 subpozicijai.  
0101 90 00  Kiti  
Šiai subpozicijai priskiriami gyv ūnai, aprašyti paskutin ėje 
SS paaiškinim ų 0101 pozicijos paaiškinim ų pastraipoje.  
0102  Gyvi galvijai  
0102 21 10 – 
0102 29 99  Galvijai  
Šioms subpozicijoms priskiriami gyv ūnai, aprašyti SS paaiš ­
kinimų 0102 pozicijos paaiškinim ų pirmosios pastraipos 
1 punkte. 
Jakai turi 14 por ų šonkauli ų, o visi kiti galvijai (išskyrus 
stumbrus ir amerikinius bizonus) – tik 13 por ų šonkauli ų. 
0102 31 00 – 
0102 39 90  Buivolai  
Šioms subpozicijoms priskiriami gyv ūnai, aprašyti SS paaiš ­
kinimų 0102 pozicijos paaiškinim ų pirmosios pastraipos 
2 punkte. 
Stumbrai ( Bison bonasus ) ir amerikiniai bizonai ( Bison 
bison ) turi 14 por ų šonkauli ų, o visi kiti galvijai (išskyrus 
jakus) – tik 13 por ų šonkauli ų. 
0102 39 10  Namini ų rūšių 
Šiai subpozicijai priskiriami vis ų rūšių naminiai galvijai, 
priklausantys  Bubalus  genties, nepriklausomai nuo j ų numa­
tomo panaudojimo (veisimui, auginimui, pen ėjimui, sker ­
dimui ir t. t.), ta čiau šiai subpozicijai nepriskiriami gryna ­
kraujai veisimui skirti gyv ūnai (0102 31 00 subpozicija).  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 07.06.2019 — 001.001 — 11  
0102 39 90  Kiti  
Šiai subpozicijai priskiriami vis ų rūšių naminiai galvijai, 
priklausantys  Syncerus  ir Bison  gentims, ta čiau šiai subpo ­
zicijai nepriskiriami grynakraujai veisimui skirti gyv ūnai 
(0102 31 00 subpozicija).  
0102 90 20 – 
0102 90 99  Kiti 
Šioms subpozicijoms priskiriami gyv ūnai, aprašyti SS paaiš ­
kinimų 0102 pozicijos paaiškinim ų pirmosios pastraipos 
3 punkte.  
0102 90 91  Namini ų rūšių 
Šiai subpozicijai priskiriami pirmiau nepamin ėti visų rūšių 
naminiai galvijai, nepriklausomai nuo j ų numatomo panau ­
dojimo (veisimui, auginimui, pen ėjimui, skerdimui ir t. t.), 
tačiau šiai subpozicijai nepriskiriami grynakraujai veisimui 
skirti gyv ūnai (0102 90 20 subpozicija).  
0103  Gyvos kiaul ės 
0103 91 90  Kitos  
Laukinėms gyvų kiaulių rūšims priskiriami: 
1. šernai ( Sus scrofa ); 
2. karpočiai ( Phacochoerus aethiopicus ), krūmyninės 
kiaulės (Potamochoerus porcus ) ir didžiosios miškin ės 
kiaulės; 
3. babirusos ( Babyrousa babyrussa ); 
4. pekariai (laukin ės kiaulės) (Dycotyles tajacu ). 
0103 92 90  Kitos  
Žr. paaiškinim ų 0103 91 90 subpozicijos paaiškinimus.  
0104  Gyvos avys ir ožkos  
0104 10 10 – 
0104 10 80  Avys  
Šioms subpozicijoms priskiriamos namin ės avinių (Ovis 
aries ) genties r ūšys, įvairios muflon ų rūšys, pavyzdžiui, 
europinis muflonas ( Ovis musimon ), Kanados arba snieginis 
avinas ( Ovis canadiensis ), Azijos arba Šapuro urialas ( Ovis 
orientalis ), muflonas Pamyro argalis ( Ovis ammon ), taip pat 
berberinis avinas ( Ammotragus lervia ), kuris dar vadinamas 
„gauruota avimi“, nors yra labiau panašus į ožkas nei į avis.  
0104 20 10 ir 
0104 20 90  Ožkos  
Šioms subpozicijoms priskiriamos namin ės ožkinių rūšys: 
kalnų ožys ( Capra ibex ) ir bezoarinis ožys ( Capra aegagrus  
arba Capra hircus ). 
Toliau pamin ėti gyvūnai šioms subpozicijoms nepriskiriami, 
o priskiriami 0106 19 00 subpozicijai: kabarga ( Moschus 
moschiferus ), afrikinis elniukas ( Hyemoschus ) ir azijinis 
elniukas ( Tragulus ), kurie nepriklauso ožkini ų rūšims. 
Taip pat šioms subpozicijoms nepriskiriami gyv ūnai, vadi­
nami ožkin ėmis antilop ėmis kaip antai gemz ės (Rupricapra ) 
ir Himalajiniai tarai ( Hemitragus ). ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 07.06.2019 — 001.001 — 12  
0105  Gyvi naminiai paukš čiai, t. y.  Gallus domesticus  rūšies 
paukščiai (vištos ir gaidžiai), antys, ž ąsys, kalakutai ir 
perlinės vištos (patarškos)  
Šiai pozicijai priskiriami tik gyvi naminiai, pozicijos pava ­
dinime nurodyt ų rūšių, paukščiai (Gallus domesticus  rūšies 
paukščiams priklauso viš čiukai ir kastruoti gaidžiai), 
nesvarbu, ar jie auginami kiaušiniams d ėti, mėsai, plunks ­
noms, ar bet kuriam kitam tikslui (pavyzdžiui, introduka ­
vimui paukštid ėse, parkams ar ežerams). 
Laukiniai paukš čiai (pavyzdžiui, laukiniai kalakutai –  
Meleagris gallopavo ), net jei jie yra užauginti ir papjauti 
panašiai kaip ir šioje pozicijoje pamin ėti naminiai paukš čiai, 
priskiriami 0106 39 80 subpozicijai. 
Naminių r ūšių balandžiai priskiriami 
0106 39 10 subpozicijai.  
0106  Kiti gyvi gyv ūnai 
0106 13 00  Kupranugariai ir kiti kupranugariniai ( Camelidae ) 
Šiai subpozicijai priskiriami kupranugariai, vienkupriai ir 
kiti kupranugarini ų šeimos gyv ūnai (lamos, alpakos, 
guanakos, vikunijos).  
0106 14 10  Naminiai triušiai  
Šiai subpozicijai priskiriami tik namini ų rūšių triušiai, augi ­
nami mėsai, dėl kailio (pavyzdžiui, Angoros triušis) ar bet 
kuriam kitam tikslui.  
0106 14 90  Kiti  
Šiai subpozicijai priskiriami laukiniai triušiai ( Oryctalogus 
cuniculus ) ir kiškiai.  
0106 19 00  Kiti  
Šiai subpozicijai priskiriami visi gyvi žinduoliai, išskyrus 
naminius ir ne naminius arklius, asilus, mulus ir arkl ėnus 
(0101 pozicija), galvijus (0102 pozicija), kiaules (0103 pozi ­
cija), avis ir ožkas (0104 pozicija), primatus 
(0106 11 00 subpozicija), banginius, delfinus, j ūrų kiaules, 
lamantinus ir diugonius, ruonius, j ūrų liūtus ir vėplius 
(0106 12 00 subpozicija) ir triušius ir kiškius (0106 14 10 
ir 0106 14 90 subpozicijos). 
Šiai subpozicijai priskiriam ų gyvūnų pavyzdžiai: 
1. elniai, danieliai, stirnos, gemz ės arba laukin ės ožkos 
(Rupicapra rupicapra ), paprastieji arba Amerikos brie ­
džiai ( Alces alces ), ožkinės antilopės (goralai ( Naemor­
hedus ), Hermitragus  arba šakiarag ės) ir tikrosios anti ­
lopės); 
2. liūtai, tigrai, meškos, raganosiai, begemotai, drambliai, 
žirafos, okapijos, keng ūros, zebrai ir t. t.; 
3. voverės, lapės, visonai (Amerikos audin ės), švilpikai, 
bebrai, ondatros, ūdros, jūrų kiaulytės; 
4. šiaurės elniai; 
5. šunys ir kat ės. ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 07.06.2019 — 001.001 — 13  
0106 20 00  Ropliai ( įskaitant gyvates ir v ėžlius)  
Šiai subpozicijai priskiriami visi ropliai, driežai ir v ėžliai 
(jūriniai ir g ėlavandeniai).  
0106 39 10  Balandžiai  
Šiai subpozicijai priskiriami visi balandini ų šeimos laukiniai 
arba naminiai paukš čiai, nesvarbu, kokiais tikslais jie b ūtų 
naudojami (auginami ūkyje, dekoratyviniai ar pašto balan ­
džiai). 
Ne naminiams balandžiams priklauso keršuliai ( Columba 
palumbus ), karveliai uldukai ( Columba oenas ), uoliniai 
karveliai ( Columba livia ), Australijos bronziniai balandžiai, 
karveliai ir paprastieji purpleliai ( Streptopelia turtur , Strep­
topelia risoria ). 
Tačiau šiai subpozicijai nepriskiriamos gana artimos vištini ų 
būriui rūšys, pavyzdžiui, nikobarai ( Caloenas nicobarica ), 
kolumbarai, kar ūnuotieji balandžiai, baltapilv ės smiltvišt ės 
(Pterocles alchata ) ir stepin ės vištelės (Syrrhaptes para ­
doxus ) (priskiriama 0106 39 80 subpozicijai).  
0106 39 80  Kiti  
Šiai subpozicijai priskiriami visi gyvi paukš čiai, išskyrus  
Gallus domesticus  rūšies paukš čius (vištas ir gaidžius), 
antis, žąsis, kalakutus ir perlines vištas (patarškas) 
(0105 pozicija), paukš čius plėšrūnus (0106 31 00 subpozi ­
cija), pap ūginių būrio paukš čius (0106 32 00 subpozicija), 
stručius ir emu (0106 33 00 subpozicija) ir naminius bei 
ne naminius balandžius (0106 39 10 subpozicija). 
Šiai subpozicijai priskiriam ų paukščių pavyzdžiai: 
1. laukin ės žąsys ( Anser anser ), paprastosios bernikl ės 
(Branta bernicla ), urvinės antys ( Tadorna tadorna ), 
didžiosios antys ( Anas platyrhynchos ), pilkosios antys 
(Anas strepera ), cyplės (Anas penelope ), smailiauodeg ės 
antys ( Anas acuta ), šaukštasnap ės antys ( Anas clypeata ), 
dryžgalvės antys, rudagalv ės kryklės (Anas querquedula , 
Anas crecca ), nuodėgulės (juodosios antys) ir gagos; 
2. gulbės ir povai; 
3. kurapkos, fazanai, putpel ės, slankos, perk ūno oželiai, 
škotinės kurapkos, jerub ės, laukin ės antys, laukin ės 
žąsys, sodin ės startos, strazdai, juodieji strazdai, 
vieversiai; 
4. kikiliai, zyl ės, kanarėlės, kolibriai ir t. t.  
0106 49 00  Kiti  
Šiai subpozicijai priskiriami šilkaverpi ų vikšrai, drugeliai, 
vabalai ir kiti vabzdžiai.  
0106 90 00  Kiti  
Šiai subpozicijai priskiriami: 
1. visų rūšių gyvi gyv ūnai, išskyrus žuvis, v ėžiagyvius, 
moliuskus ir kitus vandens bestuburius (3 skirsnis) ir 
mikroorganizm ų kultūras (3002 pozicija); 
2. varlės. ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 07.06.2019 — 001.001 — 14  
2 SKIRSNIS  
MĖSA IR VALGOMIEJI M ĖSOS SUBPRODUKTAI  
Bendrosios nuostatos  
1. Šiam skirsniui priskiriama žmoni ų maistui vartoti tinkama m ėsa ir 
subproduktai net ir tuo atveju, jei jie pateikti, pavyzdžiui, kaip 
tinkami namini ų gyvūnų maistui gaminti.  
2. Šiame skirsnyje s ąvokų „mėsa“ ir „m ėsos subproduktai“ taikymo 
sritis apibr ėžta SS paaiškinim ų šio skirsnio paaiškinim ų Bendrosiose 
nuostatose.  
3. Patarimai apie šiam skirsniui priskiriam ų mėsos ir mėsos subpro ­
duktų būsenas (šviežia, atšaldyta, užšaldyta, s ūdyta arba užpilta 
sūrymu, džiovinta (vytinta) arba r ūkyta) pateikti SS paaiškinim ų 
šio skirsnio paaiškinim ų Bendrosiose nuostatose. Pažym ėtina, kad 
stipriai užšaldyta m ėsa ir iš dalies ar visiškai atšildyta m ėsa klasifi­
kuojama kaip užšaldyta m ėsa. Be to, „užšaldytos“ m ėsos kategorijai 
priklauso ne tik šviežia užšaldyta m ėsa, bet ir m ėsa, kuri iš pradži ų 
buvo padžiovinta, o paskui užšaldyta tiek, kiek jos faktinis ir ilga ­
laikis išsaugojimas iš tikr ųjų priklauso nuo tokio užšaldymo.  
4. SS paaiškinim ų šio skirsnio paaiškinim ų Bendrosiose nuostatose taip 
pat nurodoma, kuo skiriasi šiam ir 16 skirsniui priskiriama m ėsa ir 
mėsos subproduktai. Ta čiau žali arba sumalti ar smulkiai sukapoti, 
bet toliau neapdoroti m ėsos subproduktai, suvynioti į plastikin ę 
plėvelę (net, jei suvyniojus jie yra dešreli ų pavidalo), šiam skirsniui 
priskiriami tiktai transportavimui ar krovimui palengvinti.  
5. Kremzl ės ir sausgysl ės nėra laikomos kaulais, kai reikia atskirti 
mėsos gabalus su kaulais nuo m ėsos gabal ų be kaulų. 
6. Mėsa ir mėsos subproduktai, kuriuose yra konservant ų, stabilizatori ų 
arba antioksidant ų, pridėtų šių produktų gedimui sustabdyti, turi b ūti 
priskiriami šiam skirsniui.  
1 papildomosios 
pastabos A dalies 
d punktas ir 
1 papildomosios 
pastabos A dalies 
e punktas  Taikant šio skirsnio 1 papildomosios pastabos A dalies 
d punkto ir 1 papildomosios pastabos A dalies e punkto 
(susijusių su šio skirsnio 1 papildomosios pastabos C dalimi) 
nuostatas ir nustatant, ar laikomasi su mažiausiu ir 
didžiausiu šonkauli ų skaičiumi susijusi ų reikalavim ų, skai­ 
čiuojami tik tie sveiki arba perkirsti šonkauliai, kurie yra 
tiesiogiai suaug ę su nugarkauliu. 
Remiantis šiuo paaiškinimu, toliau pateiktoje diagramoje 
pateikiamas galvij ų priekinio ketvir čio, atitinkan čio 1 papil ­
domosios pastabos A dalies d punkto ir 1 papildomosios 
pastabos A dalies e punkto (susijusi ų su šio skirsnio 1 papil ­
domosios pastabos C dalimi) nuostatas, pavyzdys.  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 07.06.2019 — 001.001 — 15  
PRIEKINIS KETVIRTIS UŽPAKALINIS KETVIRTIS
  
2 papildomosios 
pastabos C dalis  Šio skirsnio 2 papildomosios pastabos C dalies nuostatoms 
paaiškinti toliau pateikiamos dvi diagramos, kuriose paro ­
dytas „pažand ės“, „apatin ės žando dalies“ ir „apatin ės žando 
dalies su pažande“ pjaustymo b ūdas:
 ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 07.06.2019 — 001.001 — 16  
6 papildomosios 
pastabos 
a punktas  Šioje papildomojoje pastaboje druska nelaikoma prieskoniu. 
Taip pat žr. šio skirsnio 7 papildom ąją pastabą. 
0201  Galvij ų mėsa, šviežia arba atšaldyta  
Šiai subpozicijai priskiriama tik šviežia arba atšaldyta 
0102 pozicijai priskiriam ų gyvūnų mėsa. 
Apibūdinant priekinius ir užpakalinius ketvir čius, laikomasi 
šių nuostatų: 
a) kakline ir sprandine laikoma raumeninga kaklo dalis iki 
septintojo slankstelio; 
b) mente laikomas kojos s ąnarys, susidedantis iš menti ­
kaulio žastikaulio, stipinkaulio ir alk ūnkaulio ir šiuos 
kaulus dengian čių raumenų; 
c) nugarine laikoma visa nugarin ė; pasturgaliui gali priklau ­
syti arba nepriklausyti pasl ėpsniai.  
0201 10 00  Skerdenos ir skerden ų pusės 
Sąvokos „skerdenos“ ir „skerden ų pusės“ apibrėžtos šio 
skirsnio 1 papildomosios pastabos A dalies a ir b punktuose. 
Ant kairiosios ar dešiniosios skerdenos pus ės gali b ūti 
paliktos aštuonios ar devynios nugaros stuburo apofiz ės. 
0201 20 20  „Kompensuoti” ketvir čiai 
Sąvoka „kompensuoti ketvir čiai“ apibr ėžta 1 papildomosios 
pastabos A dalies c punkte.  
0201 20 30  Neperskirti arba perskirti priekiniai ketvir čiai 
Sąvokos „neperskirti priekiniai ketvir čiai“ ir „perskirti prie ­
kiniai ketvir čiai“ apibr ėžtos šio skirsnio 1 papildomosios 
pastabos A dalies d ir e punktuose. Min ėta papildomoji 
pastaba nustato, kad šiai subpozicijai nepriskiriamos prie ­
kinės skerden ų pusės, pavyzdžiui, kurios su visais atitinka ­
mais kaulais turi mažiau kaip keturis šonkaulius, nuo kuri ų 
atskirtas kaklas ar ment ė, arba nuo kuri ų atskirtas kaulas, 
pavyzdžiui, atlanto kaulas. Tokie produktai priskiriami 
0201 20 90 subpozicijai.  
0201 20 50  Neperskirti arba perskirti užpakaliniai ketvir čiai 
Sąvokos „neperskirti užpakaliniai ketvir čiai“ ir „perskirti 
užpakaliniai ketvir čiai“ apibr ėžtos šio skirsnio 1 papildomo ­
sios pastabos A dalies f ir g punktuose. Min ėta papildomoji 
pastaba nustato, kad šiai subpozicijai nepriskiriamos galin ės 
skerdenų pusės, pavyzdžiui, kurios su visais atitinkamais 
kaulais turi mažiau kaip tris šonkaulius, arba nuo kuri ų 
atkirsti kumpiai šlaunys ar kryžkaulis kartu su nugarine. 
Tokie produktai priskiriami 0201 20 90 subpozicijai. Ta čiau 
užpakaliniai ketvir čiai be inkst ų ar inkstų riebalų, su plonaja 
papilve arba be jo klasifikuojami kaip užpakaliniai 
ketvirčiai. ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 07.06.2019 — 001.001 — 17  
0201 20 90  Kitos  
Šiai subpozicijai priskiriamos, pavyzdžiui, ment ės, kumpiai 
ir nugarin ės su nepašalintais kaulais. Taip pat šiai subpozi ­
cijai priskiriamos priekin ės ir užpakalin ės skerden ų pusių 
dalys su kaulais, kurios neatitinka „kompensuot ų ketvirčių“, 
priekinių ar užpakalini ų ketvirčių apibrėžimo.  
0201 30 00  Be kaul ų 
Šiai subpozicijai priskiriamos visos šviežios arba atšaldytos 
galvijų skerdenų dalys, iš kuri ų pašalinti visi kaulai, pavyz ­
džiui, filė be kaulo ir papilv ės. 
0202  Galvij ų mėsa, užšaldyta  
Šiai subpoziciji priskiriama 0102 pozicijai priskiriam ų 
gyvūnų mėsa. 
0202 10 00  Skerdenos ir skerden ų pusės 
Sąvokos „skerdenos“ ir „skerden ų pusės“ apibrėžtos šio 
skirsnio 1 papildomosios pastabos A dalies a ir 
b punktuose.  
0202 20 10  „Kompensuoti” ketvir čiai 
Sąvoka „kompensuoti ketvir čiai“ apibr ėžta šio skirsnio 
1 papildomosios pastabos A dalies c punkte.  
0202 20 30  Neperskirti arba perskirti priekiniai ketvir čiai 
Sąvokos „neperskirti priekiniai ketvir čiai“ ir „perskirti prie ­
kiniai ketvir čiai“ apibr ėžtos šio skirsnio 1 papildomosios 
pastabos A dalies d ir e punktuose.  
0202 20 50  Neperskirti ir perskirti užpakaliniai ketvir čiai 
Sąvokos „neperskirti užpakaliniai ketvir čiai“ ir „perskirti 
užpakaliniai ketvir čiai“ apibr ėžtos šio skirsnio 1 papildomo ­
sios pastabos A dalies f ir g punktuose.  
0202 20 90  Kitos  
Mutatis mutandis  taikomi paaiškinim ų 0201 20 90 subpozi ­
cijos paaiškinimai.  
0202 30 50  Nugarin ės, mentin ės nuopjovos ir kr ūtininės nuopjovos 
gabalai  
Nugarinės, mentin ės nuopjovos ir kr ūtininės nuopjovos 
sąvokos apibr ėžtos šio skirsnio 1 papildomosios pastabos 
A dalies h punkte.  
0202 30 90  Kitos  
Šiai subpozicijai priskiriami visi visiškai bekauliai užšal ­
dytos galvij ų mėsos gabalai, išskyrus užšaldytus blokus, 
paminėtus 0202 30 10 subpozicijoje ir užšaldytus gabalus, 
paminėtus 0202 30 50 subpozicijoje.  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 07.06.2019 — 001.001 — 18  
0203  Kiauli ų mėsa, šviežia, atšaldyta arba užšaldyta  
Šiai subpozicijai priskiriama 0103 pozicijai priskiriam ų 
gyvūnų mėsa. 
Kiaulinių rūšies gyvūnų mėsa, kurią kompetentingos Aust ­
ralijos institucijos yra patvirtinusios kaip Australijoje gyve ­
nančių laukinių kiaulių mėsą, yra laikoma kiauliena, ta čiau 
nelaikoma namini ų kiaulių mėsa. 
0203 11 10 – 
0203 19 90  Šviežia arba atšaldyta  
Šioms subpozicijoms priskiriama šviežia arba atšaldyta 
0103 pozicijai priskiriam ų gyvūnų mėsa. 
0203 11 10  Namini ų kiaulių 
Sąvoka „skerdenos arba skerden ų pusės“ apibrėžtos šio 
skirsnio 2 papildomosios pastabos A dalies a punkte.  
0203 12 11  Kumpiai ir j ų dalys  
Sąvoka „kumpiai“ apibr ėžta šio skirsnio 2 papildomosios 
pastabos A dalies b punkte. 
Šiai subpozicijai priskiriamos užpakalini ų kojų kulninės su 
kaulais.  
0203 12 19  Ment ės ir jų dalys  
Sąvoka „ment ės“ apibrėžta šio skirsnio 2 papildomosios 
pastabos A dalies d punkte. 
Šiai subpozicijai priskiriami maži šonkauliukai ir priekini ų 
kojų kulninės su kaulais.  
0203 19 11  Priekin ės nuokartos ir j ų dalys  
Sąvoka „priekin ės nuokartos“ apibr ėžta šio skirsnio 2 papil ­
domosios pastabos A dalies c punkte. 
Šiai subpozicijai nepriskiriama priekini ų kojų kulninės su 
kaulais ir maži šonkauliukai (0203 12 19 subpozicija).  
0203 19 13  Nugarin ės ir jų dalys, su kaulais  
Sąvoka „nugarin ės“ apibrėžta šio skirsnio 2 papildomosios 
pastabos A dalies e punkte. 
Šiai subpozicijai priskiriami nugarin ės šonkauliai.  
0203 19 15  Šonin ės (su raumen ų sluoksneliais) ir j ų dalys  
Sąvoka „šonin ės ir jų dalys“ apibr ėžtos šio skirsnio 2 papil ­
domosios pastabos A dalies f punkte ir 2 papildomosios 
pastabos B dalyje. 
Šiai subpozicijai priskiriamos šonini ų dalys tik tuomet, jei 
jos yra su oda ir poodiniais riebalais.  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 07.06.2019 — 001.001 — 19  
Šiai subpozicijai nepriskiriami šonkauliukai be odos arba 
poodinių riebalų (0203 19 59 subpozicija).  
0203 19 59  Kita  
Šiai subpozicijai taip pat priskiriami šonkauliukai be odos 
arba poodini ų riebalų. 
0203 19 90  Kit ų 
Šiai subpozicijai priskiriama tik 0103 91 90 arba 
0103 92 90 subpozicijai priskiriam ų gyvūnų mėsa, ypač 
šerniena, išskyrus skerdenas, skerden ų puses, kojas, mentes, 
kojų ir menčių dalis.  
0203 21 10 – 
0203 29 90  Užšaldyta  
Mutatis mutandis  taikomi paaiškinim ų 
0203 11 10–0203 19 90 subpozicij ų ir jų poklasi ų 
paaiškinimai.  
0204  Avi ų arba ožk ų mėsa, šviežia, atšaldyta arba užšaldyta  
Šiai pozicijaie priskiriama 0104 pozicijai priskiriam ų 
naminių arba laukini ų gyvūnų šviežia, atšaldyta arba užšal ­
dyta mėsa, ypač avinių rūšių (naminės ar laukin ės avys), 
taip pat ir kaln ų ožkų mėsa. 
0204 10 00  Ėriukų skerdenos ir skerden ų pusės, šviežios arba atšal ­
dytos  
Sąvokos „skerdenos“ ir ,,skerden ų pusės“ apibrėžtos šio 
skirsnio 3 papildomosios pastabos A dalies a ir b punk ­
tuose. 
Ėriuko m ėsos apibr ėžimas nurodytas SS paaiškinim ų 
0204 10 ir 0204 30 subpozicij ų paaiškinimuose.  
0204 21 00  Skerdenos ir skerden ų pusės 
Sąvokos „skerdenos“ ir ,,skerden ų pusės“ apibrėžta šio 
skirsnio 3 papildomosios pastabos A dalies a ir 
b punktuose.  
0204 22 10  Trumpieji priekiniai ketvir čiai 
Sąvoka „trumpieji priekiniai ketvir čiai“ apibr ėžta šio 
skirsnio 3 papildomosios pastabos A dalies c ir 
d punktuose.  
0204 22 30  Stuburo ir (arba) šonkauli ų dalys  
Sąvoka „stuburo ir (arba) šonkauli ų dalys“ apibr ėžta šio 
skirsnio 3 papildomosios pastabos A dalies e ir f punktuose.  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 07.06.2019 — 001.001 — 20  
0204 22 50  Kumpiai (šlaunys)  
Sąvoka „kumpiai (šlaunys)“ apibr ėžta šio skirsnio 3 papildo ­
mosios pastabos A dalies g ir h punktuose.  
0204 30 00  Ėriukų skerdenos ir skerden ų pusės, užšaldytos  
Mutatis mutandis  taikomi paaiškinim ų 0204 10 00 subpozi ­
cijos paaiškinimai.  
0204 41 00 – 
0204 43 90  Kita avių mėsa, užšaldyta  
Paaiškinim ų 0204 21 00, 0204 22 10, 0204 22 30 ir 
0204 22 50 subpozicij ų paaiškinimai  mutatis mutandis  
atitinkamai taikomi 0204 41 00, 0204 42 10, 0204 42 30 ir 
0204 42 50 subpozicijoms.  
0204 50 11 – 
0204 50 79  Ožkų mėsa 
Sąvokos „skerdenos“ ir „skerden ų pusės“ (0204 50 11 ir 
0204 50 51 subpozicijos), „trumpieji priekiniai ketvir čiai“ 
(0204 50 13 ir 0204 50 53 subpozicijos), „stuburo ir (arba) 
šonkaulių dalys“ (0204 50 15 ir 0204 50 55 subpozicijos) ir 
„kumpiai (šlaunys)“ (0204 50 19 ir 0204 50 59 subpozicijos) 
atitinkamai apibr ėžtos šio skirsnio 3 papildomosios pastabos 
A dalies a ir b, c ir d, e ir f, g ir h punktuose.  
0206  Galvij ų, kiaulių, avių, ožkų, arklių, asilų, mulų arba 
arklėnų valgomieji subproduktai, švieži, atšaldyti arba 
užšaldyti  
Šiai pozicijai priskiriami gyv ūnų, priskiriam ų 
0101–0104 pozicijoms, valgomieji m ėsos subproduktai. 
Valgomieji m ėsos subproduktai, skirti farmacijos prepara ­
tams gaminti, susijusioms subpozicijoms nepriskiriami, 
nebent jie atitinka kompetenting ų institucij ų nustatytus 
reikalavimus. 
Išsamesni patarimai pateikti SS paaiškinim ų 0206 pozicijos 
paaiškinimuose.  
0206 10 10 – 
0206 10 98  Galvijų, švieži arba atšaldyti  
Šioms subpozicijoms priskiriami tik švieži arba atšaldyti 
mėsos subproduktai gyv ūnų, priskiriam ų 0102 pozicijai.  
0206 10 95  Storosios ir plonosios diafragmos  
Storosios ir plonosios diafragmos yra raumenin ės diafragm ų 
dalys.  
0206 21 00 – 
0206 29 99  Galvijų, užšaldyti  
Šioms subpozicijoms priskiriami tik užšaldyti m ėsos subpro ­
duktai gyv ūnų, priskiriam ų 0102 pozicijai.  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 07.06.2019 — 001.001 — 21  
0206 30 00  Kiauli ų, švieži arba atšaldyti  
Šiai subpozicijai priskiriami tik švieži ir atšaldyti m ėsos 
subproduktai gyv ūnų, priskiriam ų 0103 pozicijai.  
Mutatis mutandis  taikoma paaiškinim ų 0206 49 00 subpozi ­
cijos paaiškinim ų pirmoji pastraipa. 
Šiai subpozicijai taip pat priskiriama kojos, uodegos, 
kepenys, inkstai, širdys, liežuviai, plau čiai, valgomoji oda, 
smegenys ir didžioji taukin ė. 
0206 41 00 ir 
0206 49 00  Kiaulių, užšaldyti  
Šioms subpozicijoms priskiriami tik 0103 pozicijai priski ­
riamų gyvūnų užšaldyti m ėsos subproduktai.  
0206 49 00  Kiti  
Šiai subpozicijai priskiriamos galvos ir galv ų pusės su 
smegenimis, žandais ( cheeks ) ar liežuviais arba be j ų, ir 
galvų dalys (šio skirsnio 2 papildomosios pastabos 
C dalis); s ąvoka „galv ų dalys“ apibr ėžta minėtos papildo ­
mosios pastabos tre čiojoje pastraipoje. 
Šiai subpozicijai taip pat priskiriama kojos, uodegos, inkstai, 
širdys, liežuviai, plau čiai, valgomoji oda, smegenys ir 
didžioji taukin ė. 
Šiai subpozicijai priskiriami šern ų mėsos subproduktai.  
0206 80 91  Arkli ų, asilų, mulų ir arklėnų 
Šiai subpozicijai priskiriami tik švieži arba atšaldyti m ėsos 
subproduktai gyv ūnų, priskiriam ų 0101 pozicijai.  
0206 80 99  Avi ų ir ožkų 
Šiai subpozicijai priskiriami tik švieži arba atšaldyti m ėsos 
subproduktai gyv ūnų, priskiriam ų 0104 pozicijai.  
0206 90 91  Arkli ų, asilų, mulų ir arklėnų 
Šiai subpozicijai priskiriami tik užšaldyti m ėsos subpro ­
duktai gyv ūnų, priskiriam ų 0101 pozicijai.  
0206 90 99  Avi ų ir ožkų 
Šiai subpozicijai priskiriami tik užšaldyti m ėsos subpro ­
duktai gyv ūnų, klasifikuojam ų 0104 pozicijoje.  
0207  Namini ų paukščių, nurodyt ų 0105 pozicijoje, m ėsa ir 
valgomieji subproduktai, švieži, atšaldyti arba užšaldyti  
0207 11 10  Nupeštos ir be žarn ų, su galvomis ir p ėdomis, vadinamos 
„83 % viš čiukas“  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 07.06.2019 — 001.001 — 22  
Šiai subpozicijai priskiriami nupešti naminiai paukš čiai su 
galvomis ir p ėdomis, iš kuri ų pašalintos žarnos, ta čiau nepa­ 
šalinti kiti vidaus organai (ypa č plaučiai, kepen ėlės, skil­
velis, širdel ė, kiaušidės). 
0207 11 30  Nupeštos ir išskrostos, be galv ų ir pėdų, bet su kakle ­
liais, širdel ėmis, kepen ėlėmis ir skilveliais, vadinamos 
„70 % viš čiukas“  
Šiai subpozicijai taip pat priskiriami nupešti, be galv ų ir 
pėdų, tačiau su kakleliais, visiškai išskrosti, bet su širdele, 
kepenėlėmis ir skilveliu skerden ėlės viduje kepimui skirti 
viščiukai.  
0207 11 90  Nupeštos ir išskrostos, be galv ų ir pėdų, taip pat be 
kaklelių, širdeli ų, kepenėlių ir skilveli ų, vadinamos 
„65 % viš čiukas“, arba pateiktos kitu pavidalu  
Šiai subpozicijai priskiriami nupešti, be galv ų ir pėdų bei 
visiškai išskrosti kepimui skirti viš čiukai. Čia taip pat klasi ­
fikuojami viš čiukai, pateikti kitu pavidalu, nei pamin ėtu 
0207 11 10 ir 0207 11 30 subpozicijose, pavyzdžiui, nenu ­
pešti, neišskrosti viš čiukai su galvomis ir p ėdomis.  
0207 12 10 ir 
0207 12 90  Skerdenėlės, nesukapotos į dalis, užšaldytos  
Mutatis mutandis  taikomi paaiškinim ų 0207 11 30 ir 
0207 11 90 subpozicij ų paaiškinimai.  
0207 13 10  Be kaul ų 
Šiai subpozicijai priskiriama namini ų paukščių mėsa be 
kaulų, nesvarbu iš kokios skerden ėlės dalies ji b ūtų. 
0207 13 20  Pus ės arba ketvir čiai 
Sąvoka „pus ės“ apibrėžta šio skirsnio 4 papildomosios 
pastabos a ir b punktuose. 
Sąvoka „ketvir čiai“ apibr ėžta šio skirsnio 4 papildomosios 
pastabos a ir c punktuose. Šiai subpozicijai priskiriami 
užpakaliniai ketvir čiai, kuriuos sudaro blauzdel ė (blauzdi ­
kaulis ir šeivikaulis), kulšel ė (šlaunikaulis), užpakalin ė 
nugarėlės dalis ir uodeg ėlė, taip pat priekiniai ketvir čiai, 
kuriuos sudaro pus ė krūtinėlės su sparneliu.  
0207 13 30  Sveiki sparneliai su plongaliais arba be j ų 
Sąvoka „sveiki sparneliai su plongaliais arba be j ų“ 
apibrėžta šio skirsnio 4 papildomosios pastabos a ir 
d punktuose.  
0207 13 40  Nugar ėlės, kakleliai, nugar ėlės kartu su kakleliais, uode ­
gėlės ir sparneli ų plongaliai  
Žr. šio skirsnio 4 papildomosios pastabos a punkt ą. ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 07.06.2019 — 001.001 — 23  
Šiai subpozicijai priskiriamos nugar ėlės su kakleliais, kurias 
sudaro dalis kaklelio, nugar ėlė ir, galima, uodg ėlė; nuga­
rėlės; kakleliai; sturpliai (uodeg ėlės); sparneli ų plongaliai.  
0207 13 50  Kr ūtinėlės ir jų dalys  
Sąvoka „krūtinėlės“ apibrėžta šio skirsnio 4 papildomosios 
pastabos a ir e punktuose.  
0207 13 60  Kulšel ės ir jų dalys  
Sąvoka „kulšel ės“ apibrėžta šio skirsnio 4 papildomosios 
pastabos a ir f punktuose. 
Kulšelę nuo nugar ėlės reikia atskirti pjaunant tarp dviej ų 
linijų, žyminčių sąnarius, kaip parodyta toliau pateiktoje 
diagramoje:
  
0207 13 91  Kepen ėlės 
Žr. SS paaiškinim ų 0207 pozicijos paaiškinim ų paskutini ąją 
pastraipą. 
0207 13 99  Kiti  
Šiai subpozicijai priskiriami valgomieji subproduktai, b ūtent 
širdelės, skiauter ėlės, pakarūklai, tačiau ne priskiriamos 
kepenėlės. 
Šiai subpozicijai taip pat priskiriamos ir paukš čių pėdos. 
0207 14 10 – 
0207 14 99  Skerdenėlių dalys ir subproduktai, užšaldyti  
Mutatis mutandis  taikomi paaiškinim ų 
0207 13 10–0207 13 99 subpozicij ų paaiškinimai.  
0207 24 10  Nupeštos ir išskrostos, be galv ų ir pėdų, bet su kakle ­
liais, širdel ėmis, kepen ėlėmis ir skilveliais, vadinamos 
„80 % kalakutas“  
Šiai subpozicijai priskiriami nupešti, be galv ų ir pėdų, tačiau 
su kakleliu, visiškai išskrosti, bet su širdele, kepen ėlėmis ir 
skilveliu skerden ėlės viduje kalakutai.  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 07.06.2019 — 001.001 — 24  
0207 24 90  Nupeštos ir išskrostos, be galv ų ir pėdų, taip pat be 
kaklelių, širdeli ų, kepenėlių ir skilveli ų, vadinamos 
„73 % kalakutas“, arba pateiktos kitu pavidalu  
Šiai subpozicijai priskiriami nupešti, be galv ų, kaklelių ir 
pėdų bei visiškai išskrosti kepimui paruošti kalakutai. Čia 
taip pat priskiriami kalakutai, pateikti kitu, nei pamin ėtu 
0207 24 10 ir 0207 24 90 subpozicijose, pavidalu.  
0207 25 10 ir 
0207 25 90  Skerdenėlės, nesukapotos į dalis, užšaldytos  
Mutatis mutandis  taikomi paaiškinim ų 0207 24 10 ir 
0207 24 90 subpozicij ų paaiškinimai.  
0207 26 10  Be kaul ų 
Mutatis mutandis  taikomi paaiškinim ų 0207 13 10 subpozi ­
cijos paaiškinimai.  
0207 26 20  Pus ės arba ketvir čiai 
Mutatis mutandis  taikomi paaiškinim ų 0207 13 20 subpozi ­
cijos paaiškinimai.  
0207 26 30  Sveiki sparneliai su plongaliais arba be j ų 
Sąvoka „sveiki sparneliai su plongaliais arba be j ų“ 
apibrėžta šio skirsnio 4 papildomosios pastabos a ir 
d punktuose.  
0207 26 40  Nugar ėlės, kakleliai, nugar ėlės kartu su kakleliais, uode ­
gėlės ir sparneli ų plongaliai  
Mutatis mutandis  taikomi paaiškinim ų 0207 13 40 subpozi ­
cijos paaiškinimai.  
0207 26 50  Kr ūtinėlės ir jų dalys  
Sąvoka „krūtinėlės“ apibrėžta šio skirsnio 4 papildomosios 
pastabos a ir e punktuose.  
0207 26 60  Blauzdel ės ir jų dalys  
Sąvoka „blauzdel ės“ apibrėžta šio skirsnio 4 papildomosios 
pastabos a ir g punktuose. 
Blauzdelę nuo šlaunikaulio reikia atskirti pjaunant tarp 
dviejų linijų, žyminčių sąnarius, kaip parodyta toliau pateik ­
toje diagramoje:
  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 07.06.2019 — 001.001 — 25  
0207 26 70  Kitos  
Šiai subpozicijai priskiriamos dalys, apibr ėžtos šio skirsnio 
4 papildomosios pastabos a ir h punktuose. 
Pjūvis, atskiriantis šlaunikaul į (prekyboje kartais vadinam ą 
šlaunimi) arba vis ą kulšelę nuo nugar ėlės, turi būti atlie­
kamas pjaunant tarp dviej ų linijų, žyminčių sąnarius, kaip 
parodyta diagramoje, pateiktoje paaiškinim ų 
0207 13 60 subpozicijos paaiškinimuose. 
Pjūvis, atskiriantis šlaunikaul į nuo blauzdel ės, turi būti atlie­
kamas pjaunant tarp dviej ų linijų, žyminčių sąnarius, kaip 
parodyta diagramoje, pateiktoje paaiškinim ų 
0207 26 60 subpozicijos paaiškinimuose.  
0207 26 91  Kepen ėlės 
Žr. SS paaiškinim ų 0207 pozicijos paaiškinim ų paskutini ąją 
pastraipą. 
0207 26 99  Kiti  
Mutatis mutandis  taikomi paaiškinim ų 0207 13 99 subpozi ­
cijos paaiškinimai.  
0207 27 10 – 
0207 27 99  Skerdenėlių dalys ir subproduktai, užšaldyti  
Mutatis mutandis  taikomi paaiškinim ų 
0207 26 10–0207 26 99 subpozicij ų paaiškinimai.  
0207 41 30  Nupeštos ir išskrostos, be galv ų ir pėdų, bet su kakle ­
liais, širdel ėmis, kepen ėlėmis ir skilveliais, vadinamos 
„70 % antis“  
Šiai subpozicijai priskiriamos nupeštos, be galv ų ir pėdų, 
tačiau su kakleliu, visiškai išskrostos, bet su širdele, kepe ­
nėlėmis ir skilveliu skerden ėlės viduje antys.  
0207 41 80  Nupeštos ir išskrostos, be galv ų ir pėdų, taip pat be 
kaklelių, širdeli ų, kepenėlių ir skilveli ų, vadinamos 
„63 % antis“, arba pateiktos kitu pavidalu  
Šiai subpozicijai priskiriamos nupeštos, be galv ų, kaklelių ir 
pėdų bei visiškai išskrostos kepimui paruoštos antys. Čia 
taip pat priskiriamos antys, pateiktos kitais, nei pamin ėtais 
0207 41 20, 0207 41 30 ir 0207 41 80 subpozicijose, 
pavidalais.  
0207 42 30  Nupeštos ir išskrostos, be galv ų ir pėdų, bet su kakle ­
liais, širdel ėmis, kepen ėlėmis ir skilveliais, vadinamos 
„70 % antis“  
Mutatis mutandis  taikomi paaiškinim ų 0207 41 30 subpozi ­
cijos paaiškinimai.  
0207 42 80  Nupeštos ir išskrostos, be galv ų ir pėdų, taip pat be 
kaklelių, širdeli ų, kepenėlių ir skilveli ų, vadinamos 
„63 % antis“, arba pateiktos kitu pavidalu  
Mutatis mutandis  taikomi paaiškinim ų 0207 41 80 subpozi ­
cijos paaiškinimai.  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 07.06.2019 — 001.001 — 26  
0207 43 00  Riebiosios kepen ėlės, šviežios arba atšaldytos  
Žr. SS paaiškinim ų 0207 pozicijos paaiškinim ų paskutini ąją 
pastraipą. 
0207 44 10  Be kaul ų 
Mutatis mutandis  taikomi paaiškinim ų 0207 13 10 subpozi ­
cijos paaiškinimai.  
0207 44 21  Pus ės ir ketvir čiai 
Mutatis mutandis  taikomi paaiškinim ų 0207 13 20 subpozi ­
cijos paaiškinimai.  
0207 44 31  Sveiki sparneliai su plongaliais arba be j ų 
Sąvoka „sveiki sparneliai su plongaliais arba be j ų“ 
apibrėžta šio skirsnio 4 papildomosios pastabos a ir 
d punktuose.  
0207 44 41  Nugar ėlės, kakleliai, nugar ėlės kartu su kakleliais, uode ­
gėlės ir sparneli ų plongaliai  
Mutatis mutandis  taikomi paaiškinim ų 0207 13 40 subpozi ­
cijos paaiškinimai.  
0207 44 51  Kr ūtinėlės ir jų dalys  
Sąvoka „krūtinėlės“ apibrėžta šio skirsnio 4 papildomosios 
pastabos a ir e punktuose.  
0207 44 61  Kulšel ės ir jų dalys  
Sąvoka „kulšel ės“ apibrėžta šio skirsnio 4 papildomosios 
pastabos a ir f punktuose.  
0207 44 71  Paletotai  
Sąvoka „an čių arba žąsų paletotai“ apibr ėžta šio skirsnio 
4 papildomosios pastabos ij punkte.  
0207 44 91  Kepen ėlės, išskyrus riebi ąsias kepen ėles 
Žr. SS paaiškinim ų 0207 pozicijos paaiškinim ų paskutini ąją 
pastraipą. 
0207 44 99  Kiti  
Mutatis mutandis  taikomi paaiškinim ų 0207 13 99 subpozi ­
cijos paaiškinimai.  
0207 45 10  Be kaul ų 
Mutatis mutandis  taikomi paaiškinim ų 0207 13 10 subpozi ­
cijos paaiškinimai.  
0207 45 21 – 
0207 45 81  Su kaulais  
Mutatis mutandis  taikomi paaiškinim ų 
0207 13 20–0207 13 60 ir 0207 44 71 subpozicij ų 
paaiškinimai.  
0207 45 93 ir 
0207 45 95  Kepenėlės 
Žr. SS paaiškinim ų 0207 pozicijos paaiškinim ų paskutini ąją 
pastraipą. ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 07.06.2019 — 001.001 — 27  
0207 45 99  Kiti  
Mutatis mutandis  taikomi paaiškinim ų 0207 13 99 subpozi ­
cijos paaiškinimai.  
0207 51 90  Nupeštos ir išskrostos, be galv ų ir pėdų, su širdel ėmis ir 
skilveliais arba be j ų, vadinamos „75 % ž ąsis“, arba 
pateiktos kitu pavidalu  
Šiai subpozicijai priskiriamos nupeštos, be galv ų ir pėdų, 
visiškai išskrostos, ta čiau su širdele ir skilveliu skerden ėlės 
viduje žąsys bei nupeštos, be galv ų ir kojų, visiškai išdari ­
nėtos kepimui paruoštos ž ąsys. Čia taip pat priskiriamos 
žąsys, pateiktos kitais, nei pamin ėta 0207 51 10 ir 
0207 51 90 subpozicijose, pavidalais, pavyzdžiui, papjautos 
žąsys, kurios buvo nupeštos ir nukraujintos, be galv ų ir 
pėdų, tačiau neišskrostos.  
0207 52 90  Nupeštos ir išskrostos, be galv ų ir pėdų, su širdel ėmis ir 
skilveliais arba be j ų, vadinamos „75 % ž ąsis“, arba 
pateiktos kitu pavidalu  
Mutatis mutandis  taikomi paaiškinim ų 0207 51 90 subpozi ­
cijos paaiškinimai.  
0207 53 00  Riebiosios kepen ėlės, šviežios arba atšaldytos  
Žr. SS paaiškinim ų 0207 pozicijos paaiškinim ų paskutini ąją 
pastraipą. 
0207 54 10  Be kaul ų 
Mutatis mutandis  taikomi paaiškinim ų 0207 13 10 subpozi ­
cijos paaiškinimai.  
0207 54 21  Pus ės arba ketvir čiai 
Mutatis mutandis  taikomi paaiškinim ų 0207 13 20 subpozi ­
cijos paaiškinimai.  
0207 54 31  Sveiki sparneliai su plongaliais arba be j ų 
Sąvoka „sveiki sparneliai su plongaliais arba be j ų“ 
apibrėžta šio skirsnio 4 papildomosios pastabos a ir 
d punktuose.  
0207 54 41  Nugar ėlės, kakleliai, nugar ėlės kartu su kakleliais, uode ­
gėlės ir sparneli ų plongaliai  
Mutatis mutandis  taikomi paaiškinim ų 0207 13 40 subpozi ­
cijos paaiškinimai.  
0207 54 51  Kr ūtinėlės ir jų dalys  
Sąvoka „krūtinėlės“ apibrėžta šio skirsnio 4 papildomosios 
pastabos a ir e punktuose.  
0207 54 61  Kulšel ės ir jų dalys  
Sąvoka „kulšel ės“ apibrėžta šio skirsnio 4 papildomosios 
pastabos a ir f punktuose.  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 07.06.2019 — 001.001 — 28  
0207 54 71  Paletotai  
Sąvoka „an čių arba žąsų paletotai“ apibr ėžta šio skirsnio 
4 papildomosios pastabos ij punkte.  
0207 54 91  Kepen ėlės, išskyrus riebi ąsias kepen ėles 
Žr. SS paaiškinim ų 0207 pozicijos paaiškinim ų paskutini ąją 
pastraipą. 
0207 54 99  Kiti  
Mutatis mutandis  taikomi paaiškinim ų 0207 13 99 subpozi ­
cijos paaiškinimai.  
0207 55 10  Be kaul ų 
Mutatis mutandis  taikomi paaiškinim ų 0207 13 10 subpozi ­
cijos paaiškinimai.  
0207 55 21 – 
0207 55 81  Su kaulais  
Mutatis mutandis  taikomi paaiškinim ų 
0207 13 20–0207 13 60 ir 0207 44 71 subpozicij ų 
paaiškinimai.  
0207 55 93 ir 
0207 55 95  Kepenėlės 
Žr. SS paaiškinim ų 0207 pozicijos paaiškinim ų paskutini ąją 
pastraipą. 
0207 55 99  Kiti  
Mutatis mutandis  taikomi paaiškinim ų 0207 13 99 subpozi ­
cijos paaiškinimai.  
0207 60 10  Be kaul ų 
Mutatis mutandis  taikomi paaiškinim ų 0207 13 10 subpozi ­
cijos paaiškinimai.  
0207 60 21  Pus ės ir ketvir čiai 
Mutatis mutandis  taikomi paaiškinim ų 0207 13 20 subpozi ­
cijos paaiškinimai.  
0207 60 31  Sveiki sparneliai su plongaliais arba be j ų 
Sąvoka „sveiki sparneliai su plongaliais arba be j ų“ 
apibrėžta šio skirsnio 4 papildomosios pastabos a ir 
d punktuose.  
0207 60 41  Nugar ėlės, kakleliai, nugar ėlės kartu su kakleliais, uode ­
gėlės ir sparneli ų plongaliai  
Mutatis mutandis  taikomi paaiškinim ų 0207 13 40 subpozi ­
cijos paaiškinimai.  
0207 60 51  Kr ūtinėlės ir jų dalys  
Sąvoka „krūtinėlės“ apibrėžta šio skirsnio 4 papildomosios 
pastabos a ir e punktuose.  
0207 60 61  Kulšel ės ir jų dalys  
Sąvoka „kulšel ės“ apibrėžta šio skirsnio 4 papildomosios 
pastabos a ir f punktuose.  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 07.06.2019 — 001.001 — 29  
0207 60 99  Kiti  
Mutatis mutandis  taikomi paaiškinim ų 0207 13 99 subpozi ­
cijos paaiškinimai.  
0208  Kita m ėsa ir valgomieji m ėsos subproduktai, švieži, 
atšaldyti arba užšaldyti  
Šiai pozicijai priskiriama tik 0106 pozicijai priskiriam ų 
gyvūnų mėsa ir valgomieji m ėsos subproduktai – švieži, 
atšaldyti arba užšaldyti.  
0208 10 10  Namini ų triušių 
Šiai subpozicijai priskiriama gyv ūnų, priskiriam ų 
0106 14 10 subpozicijai, m ėsa ir valgomieji m ėsos 
subproduktai.  
0208 90 10  Namini ų balandži ų 
Šiai subpozicijai priskiriama namini ų balandži ų (auginam ų 
sodybose, dekoratyvini ų, pašto balandži ų) mėsa ir valgo ­
mieji mėsos subproduktai. Balandži ų, kurie paaiškinim ų 
0106 39 10 subpozicijos paaiškinimuose apib ūdinti kaip 
„ne naminiai“, m ėsa ir valgomieji m ėsos subproduktai šiai 
subpozicijai nepriskiriami, o priskiriami 
0208 90 30 subpozicijai.  
0208 90 30  Medžiojam ųjų paukščių ir žvėrių, išskyrus triuši ų arba 
kiškių 
Šiai subpozicijai priskiriama ši ų gyvūnų mėsa ir valgomieji 
mėsos subproduktai: 
1. kailini ų medžiojam ųjų žvėrių: danielių, stirnų, gemzių 
(Rupicapra rupicapra ), briedži ų, ožkinių antilopių, anti­
lopių, gazelių, meškų ir kengūrų; 
2. plunksnot ų medžiojam ųjų paukščių: laukinių karvelių, 
laukinių žąsų, laukinių ančių, kurapkų, fazanų, slankų, 
perkūno oželi ų, škotini ų kurapkų, sodinių startų ir 
stručių. 
Dažniausiai medžiojam ų gyvūnų (fazanų, danielių, stručių ir 
t. t.) mėsa ir valgomieji m ėsos subproduktai klasifikuojami 
taip pat kaip medžiojam ų gyvūnų mėsa ar valgomieji m ėsos 
subproduktai, net jei šie gyv ūnai išauginti nelaisv ėje. 
Šiai subpozicijai nepriskiriama šiaur ės elnių mėsa ir valgo ­
mieji mėsos subproduktai (0208 90 60 subpozicija). Ta čiau 
tam tikrų šiaurės elnių rūšių (pavyzdžiui, karibu) m ėsa ir 
valgomieji m ėsos subproduktai priskiriami šiai subpozicijai, 
jeigu įrodoma, kad m ėsa ir valgomieji m ėsos subproduktai 
yra gyvūnų, kurie gyveno laisv ėje ir buvo sumedžioti. 
Šiai subpozicijai nepriskiriama laukini ų triušių (Oryctolagus 
cuniculus ) ar kiškių mėsa ir valgomieji m ėsos subproduktai; 
jie priskiriami 0208 10 90 subpozicijai.  
0208 90 60  Šiaur ės elnių 
Žr. paaiškinim ų 0208 90 30 subpozicijos paaiškinim ų 
trečiąją pastraipą. ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 07.06.2019 — 001.001 — 30  
0209  Kiauli ų riebalai be liesos m ėsos ir namini ų paukščių 
riebalai, nelydyti ar kitu b ūdu neekstrahuoti, švieži, 
atšaldyti, užšaldyti, s ūdyti, užpilti s ūrymu, džiovinti 
arba rūkyti 
0209 10 11 ir 
0209 10 19  Poodiniai kiauli ų riebalai  
Sąvoka „poodiniai kiauli ų riebalai“ apibr ėžta šio skirsnio 
2 papildomosios pastabos D dalyje.  
0209 10 90  Kiauli ų riebalai, išskyrus priskiriamus 0209 10 11 arba 
0209 10 19 subpozicijai  
Žr. SS paaiškinim ų 0209 pozicijos paaiškinim ų antrąją 
pastraipą. 
0209 90 00  Kiti  
Žr. SS paaiškinim ų 0209 pozicijos paaiškinim ų trečiąją 
pastraipą. 
0210  M ėsa ir valgomieji m ėsos subproduktai, s ūdyti, užpilti 
sūrymu, džiovinti (vytinti) arba r ūkyti; valgomieji 
mėsos arba m ėsos subprodukt ų miltai ir rupiniai  
Šiai pozicijai priskiriami vis ų gyvūnų, priskiriam ų 
0101–0106 pozicijoms, m ėsa ir valgomieji m ėsos subpro ­
duktai, sūdyti, užpilti s ūrymu, džiovinti (vytinti) arba r ūkyti, 
išskyrus poodinius riebalus ir kitus riebalus, priskiriamus 
0209 pozicijai. 
Sąvokas „džiovinti (vytinti) arba r ūkyti“ ir „s ūdyti, užpilti 
sūrymu“ žr. šio skirsnio 2 papildomosios pastabos E dalyje 
ir 7 papildomojoje pastaboje.  
0210 11 11 – 
0210 11 90  Kumpiai, ment ės ir jų dalys, su kaulais  
Sąvokos „su kaulais“ apibr ėžimą žr. SS paaiškinim ų 2 
skirsnio subpozicij ų paaiškinimuose.  
0210 11 11 – 
0210 11 39  Naminių kiaulių 
Sąvokos „kumpiai“ ir „ment ės“ apibrėžtos šio skirsnio 
2 papildomosios pastabos A dalies b ir d punktuose.  
0210 11 11 ir 
0210 11 19  Sūdyti arba užpilti s ūrymu  
Šioms subpozicijoms priskiriami tik namini ų kiaulių 
kumpiai, ment ės ir jų dalys su kaulais, kurios buvo konser ­
vuotos stipriai sausai užs ūdant arba marinuojant s ūryme. 
Tačiau ši m ėsa vėliau gali b ūti truputį padžiovinta arba 
parūkyta, bet ne tiek, kad j ą būtų galima klasifikuoti kaip 
džiovintą (vytintą) arba rūkytą ir priskirti 0210 11 31 ir 
0210 11 39 subpozicijoms (kaip apibr ėžta šio skirsnio 
2 papildomosios pastabos E dalyje).  
0210 11 31 ir 
0210 11 39  Džiovinti (vytinti) arba r ūkyti 
Šioms subpozicijoms priskiriami namini ų kiaulių kumpiai, 
mentės ir jų dalys, konservuotos džiovinant (vytinant) arba 
rūkant. Produktai priskiriami šioms subpozicijoms net ir tuo 
atveju, jeigu jie konservuoti mišriai – prieš džiovinim ą (vyti­
nimą) arba rūkymą buvo pas ūdyti arba marinuoti. Tai ypa č 
taikoma kumpiams, kurie buvo pas ūdyti, o po to iš dalies 
dehidratuoti – arba atvirame ore („ Parma “ arba „ Bayonne “ 
rūšių kumpiai), arba išr ūkant („ Ardennes “ rūšies kumpiai).  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 07.06.2019 — 001.001 — 31  
Kumpiai, ment ės ir jų dalys, kurie buvo iš dalies dehidra ­
tuoti, tačiau jų faktinį tinkamum ą laikyti užtikrina užšal ­
dymas arba stiprus užšaldymas, priskiriami 0203 22 11 
arba 0203 22 19 subpozicijai.  
0210 12 11 ir 
0210 12 19  Naminių kiaulių 
Sąvokos „šonin ės“ ir „jų dalys“ apibr ėžtos šio skirsnio 
2 papildomosios pastabos A dalies f punkte ir 2 papildomo ­
sios pastabos B dalyje.  
0210 12 11  S ūdytos arba užpiltos s ūrymu  
Mutatis mutandis  taikomi paaiškinim ų 0210 11 11 ir 
0210 11 19 subpozicij ų paaiškinimai.  
0210 12 19  Džiovintos (vytintos) arba r ūkytos  
Mutatis mutandis  taikomi paaiškinim ų 0210 11 31 ir 
0210 11 39 subpozicij ų paaiškinimai.  
0210 19 10  Bekono skerden ų pusės (baconsides ) arba bekono sker ­
denų pusės be kumpi ų (spensers ) 
Sąvokos „bekono skerden ų pusės“ (bacon sides )ir „bekono 
skerdenų pusės be kumpi ų“ (spensers ) apibrėžtos šio 
skirsnio 2 papildomosios pastabos A dalies g ir 
h punktuose.  
0210 19 20  Trys ketvirtadaliai bekono skerden ų pusių (three-quarter 
sides ) arba bekono skerden ų vidurinės dalys ( middles ) 
Sąvokos „trys ketvirtadaliai bekono skerden ų pusių“ ir 
„bekono skerden ų vidurinės dalys“ apibr ėžtos šio skirsnio 
2 papildomosios pastabos A dalies ij ir k punktuose.  
0210 19 30  Priekin ės nuokartos ir j ų dalys  
Sąvoka „priekin ės nuokartos“ apibr ėžta šio skirsnio 2 papil ­
domosios pastabos A dalies c punkte.  
0210 19 40  Nugarin ės ir jų dalys  
Sąvoka „nugarin ė“ apibrėžta šio skirsnio 2 papildomosios 
pastabos A dalies e punkte.  
0210 19 60  Priekin ės nuokartos ir j ų dalys  
Sąvoka „priekin ės nuokartos“ apibr ėžta šio skirsnio 2 papil ­
domosios pastabos A dalies c punkte.  
0210 20 10 ir 
0210 20 90  Galvijų mėsos 
Šiai subpozicijai priskiriama tik 0102 pozicijai priskiriam ų 
gyvūnų mėsa, sūdyta, užpilta s ūrymu, džiovinta (vytinta) 
arba rūkyta; galvij ų subproduktai priskiriami 0210 99 51 
arba 0210 99 59 subpozicijai.  
0210 99 10  Arkli ų, sūdyta, užpilta s ūrymu arba džiovinta (vytinta)  
Šiai subpozicijai priskiriama tik gyv ūnų, priskiriam ų 
0101 21 00–0101 29 90 subpozicijoms, m ėsa, sūdyta, 
užpilta sūrymu arba džiovinta (vytinta). R ūkyta arkliena 
priskiriama 0210 99 39 subpozicijai. Arklienos m ėsos 
subproduktai priskiriami 0210 99 85 subpozicijai.  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 07.06.2019 — 001.001 — 32  
0210 99 21 ir 
0210 99 29  Avių ir ožkų 
Šiai subpozicijai priskiriama gyv ūnų, priskiriam ų 0104 pozi ­
cijai, mėsa, sūdyta, užpilta s ūrymu, džiovinta (vytinta) arba 
rūkyta. Šių gyvūnų rūšių mėsos subproduktai priskiriami 
0210 99 85 subpozicijai.  
0210 99 31  Šiaur ės elnių 
Žr. paaiškinim ų 0208 90 30 subpozicijos paaiškinim ų 
trečiąją pastraipą. 
0210 99 49  Kiti  
Šiai subpozicijai priskiriamos namini ų kiaulių galvos arba 
galvų pusės, su smegenimis, žandais ( cheeks ) ar liežuviais 
arba be j ų ir jų dalys (žr. šio skirsnio 2 papildomosios 
pastabos C dal į). Galvų dalys apibr ėžtos minėtos papildo ­
mosios pastabos tre čiojoje pastraipoje. 
Mėsos subprodukt ų apibrėžimą žr. SS paaiškinim ų 
0206 pozicijos paaiškinimuose.  
0210 99 90  Valgomieji m ėsos arba m ėsos subprodukt ų miltai ir 
rupiniai  
Šiai subpozicijai taip pat priskiriamos ši ų miltų ar rupini ų 
granulės. ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 07.06.2019 — 001.001 — 33  
3 SKIRSNIS  
ŽUVYS IR V ĖŽIAGYVIAI, MOLIUSKAI IR KITI VANDENS 
BESTUBURIAI  
Bendrosios nuostatos  
1. Stipriai užšaldytos žuvys ir v ėžiagyviai, moliuskai ir kiti vandens 
bestuburiai klasifikuojami taip pat kaip ir užšaldytos žuvys ir v ėžia­
gyviai, moliuskai ir kiti vandens bestuburiai.  
2. Paprastas nuplikinimas (blanširavimas), kuris yra lengvas apdoro ­
jimas karš čiu, nesukelian čiu virimo, klasifikavimui įtakos neturi. Ši 
operacija dažnai atliekama prieš užšaldant, ypa č tunams ir v ėžiagyvių 
arba moliusk ų mėsai. 
3. Šiam skirsniui nepriskiriamos:  
a) žuvų plaukiojamosios p ūslės, žalios, džiovintos arba s ūdytos, 
netinkamos vartoti žmoni ų maistui (0511 pozicija);  
b) lengvai s ūdytos žuvys, džiovintos arba r ūkytos ir mirkytos auga ­
liniame aliejuje siekiant užtikrinti j ų laikiną išsaugojim ą – 
produktai, vadinami „iš dalies konservuotais“ – (1604 pozicija);  
c) papras čiausiai aliejuje ar acte marinuota žuvis, toliau apdorota 
arba neapdorota (1604 pozicija);  
d) moliuskai, kurie buvo apdoroti karš čiu, pakankamu sukelti j ų 
baltymų koaguliacij ą (1605 pozicija).  
0301  Gyvos žuvys  
0301 11 00 ir 
0301 19 00  Dekoratyvin ės žuvytės 
Žr. SS paaiškinim ų 0301 11 ir 0301 19 subpozicij ų 
paaiškinimus.  
0301 11 00  G ėlavanden ės žuvys  
Šiai subpozicijai priskiriamos: 
1. Hemigrammus ocellifer ; 
2. auksin ės žuvytės (Carassius auratus ) ir auksiniai karpiai; 
3. molinezijos, įskaitant juod ąsias molinezijas ( Mollienisia 
latipinna  ir velifera ), žalieji kardonešiai ir j ų raudonosios 
bei albinosin ės atmainos ( Xiphophorus helleri ), raudono ­
sios, auksin ės, juodosios ir baltosios pecilijos ( Platypoe­
cilus maculatus ) ir kardonešio ir pecilijos hibridai 
(Xiphophorus  ir Okattoiecukys ), būtent juodieji kardone ­ 
šiai ir Berlyno kardonešiai; 
4. gaidukai ( Betta splenders ), makropodai ( Macropodus 
opercularis  arba  viridi-auratus ), dėmėtieji guramiai, 
laliusai ir dryžuotosios kolizos ( Trichogaster trichopterus  
ir Colisa lalia  bei fasciata ); 
5. skaliarijos ( Pterophyllum scalare  ir eimckei ). ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 07.06.2019 — 001.001 — 34  
0301 19 00  Kitos  
Šiai subpozicijai priskiriamos: 
1. Chaetodontidae ; 
2. Labridae ; 
3. Scaridae  (papūgžuvės, netikrosios pap ūgžuvės ir  
scarichthys ). 
0302  Šviežios arba atšaldytos žuvys, išskyrus žuv ų filė ir kitą 
žuvų mėsą, priskiriam ą 0304 pozicijai  
0302 11 10 – 
0302 11 80  Upėtakiai ( Salmo trutta , Oncorhynchus mykiss , Oncor­
hynchus clarki , Oncorhynchus aguabonita , Oncorhynchus 
gilae , Oncorhynchus apache  ir Oncorhynchus chryso ­
gaster ) 
Šioms subpozicijoms priskiriami: 
1. šlakiai ( Salmo trutta trutta ); 
2. margieji (upiniai arba paprastieji) up ėtakiai ( Salmo trutta 
fario ); 
3. ežeriniai up ėtakiai ( Salmo trutta lacustris ); 
4. vaivorykštiniai arba amerikiniai up ėtakiai ( Oncorhynchus 
mykiss ); 
5. plėšrieji upėtakiai ( Oncorhynchus clarki ); 
6. auksiniai up ėtakiai ( Oncorhynchus aguabonita ); 
7. Oncorhynchus gilae  rūšies upėtakiai; 
8. Oncorhynchus apache  rūšies upėtakiai; 
9. Oncorhynchus chrysogaster  rūšies upėtakiai.  
0302 13 00  Ramiojo vandenyno lašišos ( Oncorhynchus nerka , Oncor­
hynchus gorbuscha , Oncorhynchus keta , Oncorhynchus 
tschawytscha , Oncorhynchus kisutch , Oncorhynchus 
masou  ir Oncorhynchus rhodurus ) 
Šiai subpozicijai priskiriamos: 
1. raudonosios lašišos arba nerkos arba Aliaskos raudono ­
sios lašišos ( Oncorhynchus nerka ); 
2. kuprės arba rausvosios lašišos ( Oncorhynchus 
gorbuscha ); 
3. ketos ( Oncorhynchus keta ); 
4. čavičos arba karališkosios lašišos arba Kalifornijos 
lašišos arba pavasarin ės lašišos ( Oncorhynchus tscha ­
wytscha ); 
5. didžiosios lašišos arba kižu čai (Oncorhynchus kisutch ); 
6. japonin ės lašišos arba japonin ės vyšninės lašišos ( Oncor­
hynchus masou ); 
7. Oncorhynchus rhodurus  rūšies lašišos.  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 07.06.2019 — 001.001 — 35  
0302 19 00  Kitos  
Be kitų gėlavandeni ų lašišinių žuvų čia priskiriami: 
1. sykai, seliavos ( Coregonus clupeaformis , Coreganus 
fera, Coreganus albula , Coreganus lavaretus ); 
2. aštriasnukiai (Šiaur ės jūros) sykai ( Coreganus oxyrhyn ­
chus); 
3. arktinės palijos ( Salvelinus alpinus ), amerikin ės palijos 
arba upokšni ų šalviai ( Salvelinus fontinalis ), amerikiniai 
ežeriniai up ėtakiai arba kristivomeriai ( Savelinus namay ­
cush arba  Christivomer namaycush ). 
0302 21 10 – 
0302 29 80  Plekšniažuv ės (Pleuronectidae , Bothidae , Cynoglossidae , 
Soleidae , Scophthlamidae  ir  Citharidae ), išskyrus 
0302 91 – 0302 99 subpozicijose nurodytus valgomuosius 
žuvų subproduktus  
Plekšniažuv ės yra suplotos ne vertikaliai (kaip pa čiūža), bet 
horizontaliai ir turi dvi akis viršutin ėje dalyje.  
0302 29 80  Kitos  
Šiai subpozicijai priskiriami: švelnieji otai ( Scophthalmus 
rhombus ), paprastosios gelsvapelek ės plekšnės (limandos) 
(Pleuronectes limanda  arba  Limanda limanda ), europin ės 
mažažiotės plekšn ės (Pleuronectes microcephalus  arba  
Microstomus kitt ), paprastosios, europin ės arba upin ės 
plekšnės (Platichthys flesus  arba  Flesus flesus ). 
0302 31 10 ir 
0302 31 90  Ilgapelekiai tunai ( Thunnus alalunga ) 
Ilgapelekiai tunai atpaž įstami pagal savo ilgus kr ūtinės 
pelekus, kurie siekia išorin ę išangės dalį, ir pagal j ų tamsiai 
mėlynas nugaras bei pilkai-m ėlynus šonus ir pilv ą. 
0302 32 10 ir 
0302 32 90  Geltonpelekiai tunai ( Thunnus albacares ) 
Geltonpelekius tunus lengva atpažinti pagal pjautuvo formos 
užpakalinius ir antrinius nugarinius pelekus.  
0302 33 10 ir 
0302 33 90  Dryžieji tunai  
Dryžieji tunai ( Euthynnus  (Katsuwonus ) pelamis ) atpažįs­
tami pagal išilginius tamsius dryžius ant pilv ų, kurių gali 
būti nuo keturi ų iki septyni ų. Tamsiai m ėlynos šių žuvų 
nugaros išsiskiria aiškiai matoma žalios spalvos d ėme virš 
nugarinio peleko, ši d ėmė išnyksta einant link k ūno vidurio. 
Jų šonai ir pilvai yra sidabrin ės spalvos, o pelekai – trumpi. 
Šioms subpozicijoms nepriskiriamos Atlanto pelamid ės 
(Sarda sarda ), kurios pasižymi įstrižomis juostomis ant 
nugarų; šios žuvys, jei jos šviežios arba atšaldytos, priski ­
riamos 0302 89 90 subpozicijai.  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 07.06.2019 — 001.001 — 36  
0302 41 00  Silk ės (Clupea harengus , Clupea pallasii ) 
Šioje subpozicijoje s ąvoka „silk ė“ įvardija tik  Clupea 
harengus  (Atlanto silk ė) ir Clupea pallasii  (Ramiojo vande ­
nyno silk ė) rūšies Clupeidae  šeimos žuvis. Žuvis, vadinama 
„indiška silke“ („Indian herring“) ( Chirocentrus dorab ), jei 
ji importuojama šviežia ar atšaldyta, priskiriama 
0302 89 90 subpozicijai.  
0302 43 10  Sardina pilchardus  rūšies sardin ės 
Šiai subpozicijai taip pat priskiriamos didel ės suaugusios 
(iki 25 cm) sardin ės. 
0302 43 90  Šprotai ( Sprattus sprattus ) 
Šioje subpozicijoje s ąvoka „šprotas“ įvardija tik  Sprattus 
sprattus  rūšies Clupeidae  šeimos žuvis; šios žuvys yra 
artimos silk ėms, tačiau daug mažesnio dydžio, ir dažnai 
klaidingai vadinamos „norveginiais an čiuviais“.  
0302 51 10 ir 
0302 51 90  Menkės (Gadus morhua , Gadus ogac , Gadus macrocep ­
halus ) 
Menkės gali būti iki 1,5 m ilgio. Jos pasižymi alyv ų spalvos 
nugara su tamsiomis d ėmėmis ir šviesiu pilvu su balta 
šonine linija. Jos turi tris šoninius pelekus, trump ą pilvo 
peleką ir ūselius ant smakro.  
0302 53 00  Amerikiniai polakai ( Pollachius virens ) 
Amerikiniai polakai (ledj ūrio menkės) dažniausiai vadinami 
saidomis.  
0302 74 00  Unguriai ( Anguilla  spp.)  
Šioje subpozicijoje s ąvoka „ungurys“ įvardija tik tikruosius 
ungurius ( Anguilla  spp.), įskaitant dviej ų atmainų (didžiagal ­
vius ungurius ir aštrianosius arba ilgasnukius ungurius) 
europinius ungurius ( Anguilla anguilla ), amerikinius ungu ­
rius ( Anguilla rostrata ), japoninius ungurius ( Anguilla japo ­
nica) ir australinius ungurius ( Anguilla australis ). 
Žuvys, kurios yra klaidingai laikomos unguriais, pavyzdžiui, 
vadinamieji „j ūriniai unguriai“ ( Conger conger ), murenos, 
dar vadinamos „mureniniais unguriais“ ( Muraena helena ) 
ir smėliniai unguriai ( Ammodytes  spp.), šiai subpozicijai 
nepriskiriamos, o priskiriamos 0302 89 90 subpozicijai.  
0302 81 15  Paprastieji dygliarykliai ( Squalus acanthias ) ir katrykliai 
(Scyliorhinus  spp.)  
Paprastieji dygliarykliai yra spygliuoti rykliai su šonin ėmis 
žiaunų įpjovomis šiek tiek aukš čiau krūtinės pelekų; jų 
kūnai yra apval ūs ir lygūs; jų nugaros pilkos, pilvai – 
balti; šių žuvų ilgis gali siekti 1 metr ą. 
0302 81 80  Kiti  
Šiai subpozicijai priskiriami paprastieji sriubiniai arba 
pilkieji rykliai ( Galeorhinus galeus  arba  Galeus canis ). ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 07.06.2019 — 001.001 — 37  
0302 89 10  G ėlavanden ės žuvys  
Šiai subpozicijai priskiriamoms g ėlavandenėms žuvims 
priklauso šios žuvys: 
1. lynai ( Tinca tinca ); 
2. ūsoriai ( Barbus  spp); 
3. ešeriai: paprastieji ešeriai ( Perca fluviatilis ), Micro­
pterus  spp. r ūšies ešeriai, saulažuv ės (Lepomis 
gibbosus ) ir pūgžliai ( Gymnocephalus cernuus  arba  
Acerina cernua ); 
4. paprastieji karšiai ( Abramis brama ) ir plakiai ( Blicca 
bjoerkna ); 
5. lydekos ( Esox  spp.) ir kaimanžuv ės (Lepisosteus  spp.); 
6. aukšl ės (Alburnus alburnus ), paprastieji gružliai ( Gobio 
gobio ); Dunojaus gružliai ( Gobio uranoscopus ), papras­
tieji kūjagalviai ( Cottus gobio ), upinės vėgėlės (Lota 
lota); 
7. upinės nėgės (Lampetra fluviatilis ) ir mažosios n ėgės 
(Lampetra planeri ); 
8. Leuciscus  spp.,  Rutilus  spp. ir  Idus  spp., gen čių žuvys, 
pavyzdžiui, kuojos, tamsiosios mekn ės, išsprogtak ės 
meknės, šapalai, strepe čiai; 
9. kiršliai ( Thymallus  spp.); 
10. sterkai ( Stizostedion lucioperca ). 
0302 89 90  Kitos  
Šiai subpozicijai priskiriamoms j ūrinėms žuvims priklauso 
šios žuvys: 
1. merlangai ( Trisopterus luscus  ir Trisopterus esmarki ); 
2. komberiai (comber) ( Serranus  spp.) ir  Epinephelus  spp. 
ešeriai; 
3. kefal ės (Mullus barbatus ) ir barzduot ės (Mullus surmu ­
letus ); 
4. jūrų gaidžiai ( Trigla , Eutrigla , Aspitrigla , Lepidotrigla  
ir Trigloporus  spp.); 
5. skorpionžuv ės (Scorpaena  spp.); 
6. jūrinės nėgės (Petromyzon marinus ); 
7. vėjažuvės ( Belone belone ) ir jūriniai drakonai 
(Trachinus  spp.); 
8. stintos ( Osmerus  spp.); 
9. stinten ės (Mallotus villosus ); 
10. Kathetostoma giganteum  rūšies žuvys.  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 07.06.2019 — 001.001 — 38  
0302 91 00  Kepenys, ikrai ir pieniai  
Šiai subpozicijai priskiriamos šviežios ar atšaldytos žuvies 
kepenys, ikrai ir pieniai, kurie pagal r ūšį ar būklę tinkami 
vartoti žmogaus maistui, net jei jie skirti naudoti pramon ėje. 
0303  Užšaldytos žuvys, išskyrus žuv ų filė ir kitą žuvų mėsą, 
priskiriam ą 0304 pozicijai  
Šios pozicijos subpozicijoms  mutatis mutandis  taikomi 
paaiškinim ų 0302 pozicijos subpozicij ų paaiškinimai.  
0304  Žuv ų filė ir kita žuv ų mėsa (malta arba nemalta), 
šviežia, atšaldyta arba užšaldyta  
0304 31 00 – 
0304 49 90  Šviežia arba atšaldyta fil ė 
Žr. SS paaiškinim ų 0304 pozicijos paaiškinim ų pirmosios 
pastraipos 1 punkt ą. 
Šioms subpozicijoms taip pat priskiriama į gabaliukus 
supjaustyta fil ė, jei įmanoma nustatyti, kad gabaliukai yra 
gauti iš fil ė. Taip dažniausiai apdorojamos šios žuv ų rūšys: 
upėtakiai, lašišos, menk ės, juodadėmės menkės, saidos, j ūri­
niai ešeriai (pavyzdžiui, norvegin ės juodadėmės menkės), 
merlangai, merl ūzos, auksagalviai karšiai arba doradai, j ūri­
niai liežuviai, j ūrinės plekšnės, paprastieji otai, molv ės, 
tunai, skumbr ės, silkės ir ančiuviai.  
0304 49 90  Kit ų 
Šiai subpozicijai priskiriama silki ų filė. 
0304 61 00 – 
0304 89 90  Užšaldyta fil ė 
Žr. paaiškinim ų 0304 31 00–0304 49 90 subpozicij ų paaiški­
nimus. 
Šioms subpozicijoms priskiriami stipriai užšaldyti blokai 
arba luitai, kuriuos sudaro fil ė arba filė dalys (dažniausiai 
menkių), sumaišytos arba nesumaišytos su nedideliu kiekiu 
(ne daugiau 20 % mas ės) palaidų tos pačios rūšies žuvų 
žvynų, naudojam ų tik tarpams tarp blok ų arba luit ų užpil­
dyti. Blokai arba luitai skirti smulkinimui į mažesnes dalis 
(porcijas, pirštelius ir t. t.), kurios pakuojamos į mažmeninei 
prekybai skirtas pakuotes.  
0304 93 10  Surimi ų 
Surimi yra tarpinis produktas, parduodamas užšaldytas. J į 
sudaro balsva mas ė, praktiškai neturinti kvapo ar skonio, 
pagaminta iš smulkiai sumaltos, nuplautos ir perkoštos 
žuvų mėsos. Daug plovim ų pašalina didži ąją riebalų ir 
vandenyje tirpi ų baltymų dalį. Siekiant padidinti tirštum ą 
ir stabilizuoti produkt ą užšaldytame b ūvyje, pridedami 
maži kiekiai pried ų (pavyzdžiui, cukraus, druskos, 
D-gliucitolio (sorbitolio) ir di- arba trifosfato. 
Šiai subpozicijai nepriskiriami produktai, daugiausia suda ­
ryti iš surimi ų (1604 20 05 subpozicija).  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 07.06.2019 — 001.001 — 39  
0304 94 10  Surimi ų 
Žr. paaiškinim ų 0304 93 10 subpozicijos paaiškinimus.  
0304 95 10  Surimi ų 
Žr. paaiškinim ų 0304 93 10 subpozicijos paaiškinimus.  
0304 99 10  Surimi ų 
Žr. paaiškinim ų 0304 93 10 subpozicijos paaiškinimus.  
0305  Žuvys, vytintos, s ūdytos arba užpiltos s ūrymu; rūkytos 
žuvys, virtos ar keptos arba nevirtos ir nekeptos prieš 
rūkymą arba rūkymo proceso metu; žuv ų miltai, rupi ­
niai ir granul ės, tinkami vartoti žmoni ų maistui  
0305 10 00  Žuv ų miltai, rupiniai ir granul ės, tinkami vartoti žmoni ų 
maistui  
Miltai ir rupiniai dažniausiai paver čiami tinkamais maistui 
pašalinus riebalus ir kvap ą bei kartais gali b ūti vadinami 
„žuvų koncentratu“. 
Šiai subpozicijai taip pat priskiriami produktai, vadinami 
„tirpia žuvimi“, gaminami iš šviežios žuvies m ėsos, sušal ­
dyti, labai susmulkinti ir džiovinti.  
0305 31 00 – 
0305 39 90  Žuvų filė, vytinta, s ūdyta ar užpilta s ūrymu, išskyrus 
rūkytą 
Mutatis mutandis  taikomi paaiškinim ų 
0304 31 00–0304 49 90 subpozicij ų paaiškinimai. R ūkyta 
žuvies fil ė priskiriama 
0305 41 00–0305 49 80 subpozicijoms.  
0305 41 00 – 
0305 49 80  Rūkytos žuvys, įskaitant fil ė, išskyrus valgomuosius žuv ų 
subproduktus  
Žr. SS paaiškinim ų 0305 pozicijos paaiškinim ų ketvirtąją 
pastraipą. 
0305 63 00  An čiuviai ( Engraulis  spp.)  
Šiai subpozicijai priskiriami tik an čiuviai sūryme, kurie 
nebuvo jokiu kitu b ūdu apdoroti. Jie yra patalpinti į mažas 
statines ar stiklainius arba dažnai į hermetiškai užsandarintas 
skardines ir po to termiškai neapdoroti.  
0306  V ėžiagyviai, su kiautais arba be kiaut ų, gyvi, švieži, 
atšaldyti, užšaldyti, vytinti, s ūdyti arba užpilti s ūrymu; 
rūkyti vėžiagyviai, su kiautais arba be kiaut ų, virti ar 
kepti arba nevirti ir nekepti prieš r ūkymą arba rūkymo 
proceso metu; v ėžiagyviai su kiautais, virti vandenyje 
arba garuose, atšaldyti arba neatšaldyti, užšaldyti arba 
neužšaldyti, vytinti arba nevytinti, s ūdyti arba užpilti 
sūrymu arba nes ūdyti ir neužpilti s ūrymu; vėžiagyvių 
miltai, rupiniai ir granul ės, tinkami vartoti žmoni ų 
maistui  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 07.06.2019 — 001.001 — 40  
Vėžiagyviai, kurie buvo išimti iš kiaut ų ir išvirti (pavyz ­
džiui, išvirtos ir nuluptos ir dažniausiai užšaldytos kreve čių 
uodegėlės), priskiriami 1605 pozicijai. 
Iš dalies išlukštentos krab ų dalys (pavyzdžiui, žnypl ės), 
kurios buvo išvirtos garuose ar vandenyje ir yra paruoštos 
valgyti daugiau nelukštenant, taip pat priskiriamos 
1605 pozicijai.  
0306 11 10 ir 
0306 11 90  Langustai ir kiti j ūriniai vėžiai ( Palinarus  spp.,  Panulirus  
spp.,  Jasus  spp.)  
Priešingai nei omarai, langustai ir kiti j ūriniai vėžiai yra 
raudoni ir turi tik labai mažas žnyples, bet gerai išvystytus 
čiuptuvėlius. Be to, j ų šarvas yra dygliuotas ir gumbuotas.  
0306 11 10  V ėžių uodegos  
Šiai subpozicijai priskiriamos v ėžių uodegos su kiautu, 
sveikos arba padalintos į dvi dalis, taip pat ir uodegos be 
kiautų. 
0306 11 90  Kiti  
Šiai subpozicijai priskiriami v ėžiai su kiautais, sveiki arba 
perpjauti išilgai, taip pat v ėžių mėsa. 
0306 12 10 ir 
0306 12 90  Omarai ( Homarus  spp.)  
Omarai yra dideles žnyples turintys v ėžiagyviai. Neišvirti 
omarai yra tamsiai m ėlynos su baltomis ar gelsvomis prie ­
maišomis spalvos ir tampa raudonais tik juos išvirus. 
Omarai yra pateikiami iš esm ės taip pat kaip langustai ir kiti 
jūriniai vėžiai. 
0306 14 10 – 
0306 14 90  Krabai  
Sąvoka „krabai“ įvardija plat ų žnyples turin čių vėžiagyvių 
spektrą, kurie skiriasi savo dydžiu ir kurie nuo v ėžių, 
omarų, krevečių skiriasi tuo, kad neturi m ėsingos judrios 
uodegos.  
0306 14 90  Kiti  
Šiai subpozicijai be europini ų jūrinių krabų, pavyzdžiui, 
plaukiančiųjų krabų (Portunus puber ) ir vorini ų krabų 
(Maia squinado ), priskiriama daug kit ų rūšių krabų (visų 
pirma,  Cancer , Carcinus , Portunus , Neptunus , Charybdis , 
Scylla , Eriacrus , Limulus , Maia , Menippi  spp.) bei g ėlavan­
deniai krabai, vadinami „kininiais krabais“ ( Eriocheir 
sinensis ). 
0306 15 00  Norveginiai omarai ( Nephrops norvegicus ) 
Norveginiai omarai, dar vadinami Dublino įlankos kreve ­
tėmis, atpaž įstami pagal j ų ilgas, plonas, prizm ės formos 
žnyples.  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 07.06.2019 — 001.001 — 41  
0306 16 91 – 
0306 17 99  Šaltavanden ės krevet ės ( Pandalus  spp.,  Crangon 
crangon ); kitos krevet ės 
Šioms subpozicijoms priskiriamos: 
1. Pandalida e šeimos krevet ės, kurių kai kurios r ūšys vadi­
namos „rausvosiomis krevet ėmis“ (nors kai kurios 
atmainos neparausv ėja, kol neišverdamos); 
2. Crangon  rūšies rudosios arba pilkosios krevet ės; 
3. Palaemonidae  ir Penaeidae  šeimos krevet ės. Čia 
priklauso ir paprastosios krevet ės (Palaemon serratus ) 
ir karališkosios krevet ės (Penaeus caramota  arba  
Penaeus kerathurus ). 
0306 19 10  G ėlavandeniai v ėžiai 
Vėžiai yra g ėlavandeniai v ėžiagyviai, kuri ų vertingiausios 
rūšys priklauso  Astacus , Cambarus , Orconectes  ir Pacifas­
tacus gentims. 
Šiai subpozicijai taip pat priskiriamos ir uodegos.  
0306 31 00  Langustai ir kiti j ūriniai v ėžiai ( Palinurus  spp.,  
Panulirus  spp.,  Jasus  spp.)  
Žr. paaiškinim ų 0306 11 10 ir 0306 11 90 subpozicij ų 
paaiškinimus.  
0306 32 10 – 
0306 32 99  Omarai ( Homarus  spp.)  
Žr. paaiškinim ų 0306 12 10 ir 0306 12 90 subpozicij ų 
paaiškinimus.  
0306 33 10 ir 
0306 33 90  Krabai  
Žr. paaiškinim ų 0306 14 10–0306 14 90 subpozicij ų 
paaiškinimus.  
0306 33 90  Kiti  
Šiai subpozicijai be europini ų jūrinių krabų, pavyzdžiui, 
plaukiančiųjų krabų (Portunus puber ) ir vorini ų krabų 
(Maia squinado ), priskiriama daug kit ų rūšių krabų (visų 
pirma,  Cancer , Carcinus , Portunus , Neptunus , Charybdis , 
Scylla , Eriacrus , Limulus , Maia , Menippi  spp.) bei g ėlavan­
deniai krabai, vadinami „kininiais krabais“ ( Eriocheir 
sinensis ). 
0306 34 00  Norveginiai omarai ( Nephrops norvegicus ) 
Žr. paaiškinim ų 0306 15 00 subpozicijos paaiškinimus. .  
0306 35 10 – 
0306 36 90  Šaltavanden ės krevet ės ( Pandalus  spp.,  Crangon 
crangon ); kitos krevet ės 
Žr. paaiškinim ų 0306 16 91–0306 17 99 subpozicij ų paaiš­
kinimus. .  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 07.06.2019 — 001.001 — 42  
0306 39 10  G ėlavandeniai v ėžiai 
Žr. paaiškinim ų 0306 19 10 subpozicijos paaiškinimus.  
0306 91 00  Langustai ir kiti j ūriniai v ėžiai ( Palinurus  spp.,  
Panulirus  spp.,  Jasus  spp.)  
Mutatis mutandis  taikomi paaiškinim ų 0306 11 10 ir 
0306 11 90 subpozicij ų paaiškinimai.  
0306 92 10 ir 
0306 92 90  Omarai ( Homarus  spp.)  
Mutatis mutandis  taikomi paaiškinim ų 0306 12 10 ir 
0306 12 90 subpozicij ų paaiškinimai.  
0306 93 10 ir 
0306 93 90  Krabai  
Mutatis mutandis  taikomi paaiški ­
nimų 0306 14 10–0306 14 90 subpozicij ų paaiškinimai.  
0306 93 90  Kiti  
Mutatis mutandis  taikomi paaiškinim ų 0306 33 90 subpozi ­
cijos paaiškinimai.  
0306 94 00  Norveginiai omarai ( Nephrops norvegicus ) 
Mutatis mutandis  taikomi paaiškinim ų 0306 15 00 subpozi ­
cijos paaiškinimai.  
0306 95 11 – 
0306 95 90  Krevetės 
Mutatis mutandis  taikomi paaiški ­
nimų 0306 16 91–0306 17 99 subpozicij ų paaiškinimai.  
0306 99 10  G ėlavandeniai v ėžiai 
Žr. paaiškinim ų 0306 19 10 subpozicijos paaiškinimus.  
0307  Moliuskai, su geldel ėmis arba be geldeli ų, gyvi, švieži, 
atšaldyti, užšaldyti, vytinti, s ūdyti ar užpildyti s ūrymu; 
rūkyti moliuskai, su geldel ėmis arba be geldeli ų, virti ar 
kepti arba nevirti ir nekepti prieš r ūkymą arba rūkymo 
proceso metu; moliusk ų miltai, rupiniai ir granul ės, 
tinkami vartoti žmoni ų maistui  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 07.06.2019 — 001.001 — 43  
0307 11 10 – 
0307 19 00  Austrės 
Šioms subpozicijoms priskiriami tik  Ostrea , Crassostrea  
(dar vadinama  Gryphaea ) ir Pycnodonta  genčių dvigeldžiai 
moliuskai. 
Dažniausiai daromas skirtumas tarp plokš čiųjų austrių 
(Ostrea  genties) ir austri ų su netaisyklingomis geldel ėmis, 
pavyzdžiui, portugališk ųjų austrių (Crassostrea angulata ) ir 
Virdžinijos austri ų (Crassostrea virginica ). 
0307 11 10  Plokš čiosios austr ės (Ostrea  genties), gyvos, kiekvienos 
masė su geldele ne didesnis kaip 40 g  
Šiai subpozicijai priskiriamos tik  Ostrea  genties austr ės, 
kurių kiekvienos mas ė kartu su geldele ne didesn ė kaip 
40 gramų. Europoje renkamos plokš čiosios austr ės dažniau ­
siai priklauso  Ostrea edulis  rūšiai. Yra kit ų rūšių, pavyz­
džiui, dažniausiai Šiaur ės Amerikos Ramiojo vandenyno 
pakrantėje renkamos  Ostrea lurida  rūšies, o Čilėje randamos  
Ostrea chilensis  rūšies austr ės. 
0307 11 90 – 
0307 19 00  Kitos  
Šioms subpozicijoms priskiriamos  Ostrea  genties austr ės, 
kurių kiekvienos mas ė didesnė kaip 40 gram ų, taip pat 
visos  Crassostrea  (dar vadinama  Gryphaea ) genties nesu ­
brendusios arba subrendusios austr ės bei  Pycnodonta  genties 
austrės. 
Crassostrea  genties austr ėms priklauso portugalin ės austrės 
(Crassostrea angulata ), japonin ės austrės (Crassostrea 
gigas ) ir Virdžinijos austr ės (Crassostrea virginica ). 
0307 42 90  Kiti  
Šiai subpozicijai priskiriama  Sepia pharaonis  rūšies sepijos, 
paprastasis didysis skraidkalmaris ( Dosidicus gigas ) ir 
Ramiojo vandenyno skraidkalmaris ( Todarodes pacificus ). 
0307 43 99  Kiti  
Žr. paaiškinim ų 0307 42 90 subpozicijos paaiškinimus.  
0307 49 80  Kiti  
Žr. paaiškinim ų 0307 42 90 subpozicijos paaiškinimus.  
0307 71 00 – 
0307 79 00  Dvigeldžiai j ūriniai moliuskai (angl. Clams, cockles ir 
ark shells) ( Arcidae , Arcticidae , Cardiidae , Donacidae , 
Hiatellidae , Mactridae , Mesodesmatidae , Myidae , Seme­
lidae , Solecurtidae , Solenidae , Tridacnidae  ir Veneridae  
šeimos)  
Šioms subpozicijoms priskiriami: 
1. valgomieji j ūriniai moliuskai ( Scorbicularia plana , 
Mactra  spp.) ir širdut ės (Cardium  spp.); 
2. aštrieji kiaukutai ( Solen  spp.), pavyzdžiui,  Solen margi ­
natus , Solen siliqua  ir Solen ensis  ir venusai ( Venus 
mercenaria  ir Venus verrucosa ). ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 07.06.2019 — 001.001 — 44  
0307 91 00 – 
0307 99 00  Kiti, įskaitant miltus, rupinius ir granules, tinkami 
vartoti žmoni ų maistui  
Šioms subpozicijoms priskiriama: 
1. jūrinės sraigės, pavyzdžiui, paprastosios j ūrinės sraigės 
(Buccinum undatum ); 
2. krantin ės sraigės (Littorina  ir Lunatia  spp.).  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 07.06.2019 — 001.001 — 45  
4 SKIRSNIS  
PIENAS IR PIENO PRODUKTAI; PAUKŠ ČIŲ KIAUŠINIAI; 
NATŪRALUS MEDUS; GYV ŪNINĖS KILM ĖS MAISTO PRODUKTAI, 
NENURODYTI KITOJE VIETOJE  
Bendrosios nuostatos  
Kazeinatai, gauti iš pieno kazeino, naudojami, pavyzdžiui, kaip emul ­
sikliai (natrio kazeinatas) arba baltym ų šaltinis (kalcio kazeinatas). 
Produktai, kuri ų sudėtyje esan čių kazeinat ų kiekis didesnis kaip 3 % 
sausosios medžiagos mas ės, nepriskiriami 0401–0404 pozicijoms, nes 
toks šių kazeinat ų kiekis piene nat ūraliai nesusidaro (vis ų pirma 
žr. 1901 pozicij ą). 
0401  Nekoncentruotas pienas ir grietin ėlė, į kuriuos neprid ėta 
cukraus ar kit ų saldiklių 
Jei į produktus n ėra pridėta kitokių priedų, išskyrus numa ­
tytus SS paaiškinim ų šio skyriaus paaiškinim ų antrojoje 
pastraipoje, šiai pozicijai priskiriama: 
1. nenugriebtas pienas su grietin ėle, neperdirbtas ir iš dalies 
arba visiškai nugriebtas pienas; 
2. pasterizuotas pienas, t. y. pienas, išlaik ęs savo savybes, 
kurios buvo pagerintos terminiu apdorojimu pašalinant 
dalį mikrobini ų kultūrų; 
3. sterilizuotas pienas, įskaitant ultraaukštoje temperat ūroje 
apdorotą (UHT ) pieną, kuris ilgiau laikosi, nes mikro ­
binių kultūrų augimas praktiškai sustabdytas d ėl taikyto 
didesnio terminio apdorojimo; 
4. homogenizuotas pienas, kuriame nat ūralios emulsijos 
riebalų lašeliai mechanin ėmis priemon ėmis, t. y. naudo ­
jant didel į slėgį kartu su terminiu apdorojimu yra suskal ­
dyti – į mažesnes daleles, kurios iš dalies trukdo susida ­
ryti grietinei; 
5. peptonizuotas pienas, t. y. pienas, padarytas geriau virš ­
kinamu pridedant baltymus perdirban čių pepsinų; 
6. grietin ėlė – tai stovin čio pieno paviršiuje nat ūraliai susi ­
darantis riebal ų sluoksnis, kuris atsiranda d ėl riebalų 
emulsiją sudarančių dalelių lėto susijungimo. Nesvarbu, 
ar grietin ėlė nugriebiama rankomis ar išekstrahuojama 
centrifuguojant pien ą grietinėlės separatoriumi, jo sud ė­
tyje be kit ų pieno sud ėtinių dalių yra didelis riebal ų 
kiekis (dažniausiai didesnis kaip 10 % mas ės). Kai 
kuriais centrifugavimo atvejais išgaunama grietin ėlė, 
kurios sud ėtyje esantis riebal ų kiekis didesnis kaip 
50 % mas ės. 
Šioje pozicijoje grietin ėlė laikoma „nekoncentruota“, 
nesvarbu, kokiu procentu riebal ų ji pasižym ėtų, jei ji 
išgauta:  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 07.06.2019 — 001.001 — 46  
a) nugriebiant nuo pieno paviršiaus, 
b) centrifugavimo b ūdu. 
Tačiau „koncentruota“ grietin ėlė, pagaminta kitais b ūdais, 
pavyzdžiui, terminio apdorojimo metu išgarinant vanden į, 
priskiriama 0402 pozicijai.  
0402  Pienas ir grietin ėlė, koncentruoti arba į kuriuos prid ėta 
cukraus ar kit ų saldiklių 
Šiai pozicijai priskiriami pieno milteliai, į kuriuos kaip 
priedai sugr ąžintas dezinfekavimo centrifugatas, jei d ėl to 
neiškreipiamas nat ūralaus pieno sudedam ųjų dalių santykis 
(priešingu atveju – 0404 pozicija). 
Produktai, kuri ų sudėtyje esantis sojos lecitinas (emulsiklis) 
sudaro daugiau kaip 3 % sausosios medžiagos mas ės, 
nepriskiriami šiai pozicijai. 
Taip pat žr. SS paaiškinim ų 0404 pozicijos paaiškinim ų d 
išimtį. 
0403  Pasukos, r ūgpienis ir grietin ė, jogurtas, kefyras ir kitoks 
fermentuotas arba raugintas pienas ir grietin ėlė, 
koncentruoti arba nekoncentruoti, į kuriuos prid ėta 
arba neprid ėta cukraus ar kit ų saldiklių arba aroma ­
tinių medžiag ų, taip pat į kuriuos prid ėta arba neprid ėta 
vaisių, riešutų arba kakavos  
Pastos pavidalo produktai, kurie paprastai valgomi šaukštu, 
neklasifikuojami kaip milteli ų, granulių ar kitų kietų pavi­
dalų produktai. 
Šioje pozicijoje s ąvoka „pasukos“ apima ne tik saldžias 
(t. y. neraugintas), bet ir raugintas pasukas.  
0403 10 11 – 
0403 10 99  Jogurtas  
Šioms subpozicijoms priskiriami tik produktai, gauti pieno 
fermentacijos b ūdu, naudojant išimtinai  Streptococcus ther ­
mophillus  ir Lactobacillus delbrueckii  porūšis bulgaricus . 
Šioms subpozicijoms nepriskiriami produktai, kurie po 
fermentacijos buvo termiškai apdoroti, d ėl to dezaktyvavosi 
jogurto mikroorganizm ų kultūros (0403 90 subpozicija).  
0403 90 11 – 
0403 90 99  Kiti 
Žr. paaiškinim ų 0403 10 11–0403 10 99 subpozicij ų paaiš­
kinimus.  
Šioms subpozicijoms nepriskiriami „ cagliata “ rūšies 
produktai, aprašyti paaiškinim ų 0406 10 30–0406 10 80 subpo ­
zicijų paaiškinim ų trečiojoje pastraipoje.  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 07.06.2019 — 001.001 — 47  
0404  Išr ūgos, koncentruotos arba nekoncentruotos, į kurias 
pridėta arba neprid ėta cukraus ar kit ų saldikli ų; 
produktai iš nat ūralių pieno sudedam ųjų dalių, į kuriuos 
pridėta arba neprid ėta cukraus ar kit ų saldiklių, nenu­
rodyti kitoje vietoje  
Žr. paaiškinim ų 0402 pozicijos paaiškinim ų pirmąją 
pastraipą. 
0404 90 21 – 
0404 90 89  Kiti 
Mutatis mutandis  taikomi paaiškinim ų 0402 pozicijos paaiš ­
kinimai. 
Šioms subpozicijoms priskiriami koncentruoti pieno 
baltymai, gaunami iš dalies pašalinant iš nugriebto pieno 
laktozę ir mineralines druskas, ir kuri ų sudėtyje esantis 
baltymų kiekis ne didesnis kaip 85 % sausosios medžiagos 
masės. Baltym ų kiekis apskai čiuojamas dauginant azoto 
kiekį iš perskai čiavimo koeficiento 6,38. 
Kai koncentruot ų pieno baltym ų sudėtyje esantis baltym ų 
kiekis didesnis kaip 85 % sausosios medžiagos mas ės, 
produktas priskiriamas 3504 pozicijai (žr. 35 skirsnio 
1 papildom ąją pastabą). 
0405  Sviestas ir kiti pieno riebalai ir aliejai; pieno pastos  
0405 10 11 – 
0405 10 90  Sviestas  
Sąvoka „sviestas“ apibr ėžta šio skirsnio 2 pastabos a punkte 
ir 2 subpozicij ų pastaboje. 
Taip pat žr. SS paaiškinim ų 0405 pozicijos paaiškinim ų 
A dalį. 
Sviestas yra vandens emulsija pieno riebaluose, kuriame 
vanduo yra jo dispersin ė fazė, o riebalai yra vandens disper ­
sinė terpė. 
Kita vertus, grietin ėlė (0401 ir 0402 pozicijos), kurios sud ė­
tyje esantis riebal ų procentinis kiekis kai kuriais atvejais gali 
siekti riebal ų procentin į kiekį svieste, yra riebal ų lašelių 
emulsija vandenyje, kurioje vanduo yra jos dispersin ė 
terpė, o riebalai – dispersin ė fazė. 
Iš šių struktūrinių skirtumų seka, kad prid ėjus tam tikr ą 
vandens kiek į į grietinėlę, galima atkurti pirmin į pieną, 
tačiau to ne įmanoma padaryti su sviestu.  
0405 20 10 – 
0405 20 90  Pieno pastos  
Sąvoka „pieno pastos“ apibr ėžta šio skirsnio 2 pastabos 
b punkte. 
Taip pat žr. SS paaiškinim ų 0405 pozicijos paaiškinim ų 
B dalį. ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 07.06.2019 — 001.001 — 48  
0405 90 10 ir 
0405 90 90  Kiti 
Žr. šio skirsnio 2 subpozicij ų pastabą ir SS paaiškinim ų 
0405 pozicijos paaiškinim ų C dalį. 
0406  S ūriai ir varšk ė 
Produktai, kuriuose pieno riebalai yra pilnai ar iš dalies 
pakeisti kitos r ūšies (pavyzdžiui, augaliniais) riebalais, nelai ­
komi sūriais ir nepriskiriami šiai pozicijai (dažniausiai 
2106 pozicijoje).  
0406 10 30 – 
0406 10 80  Švieži (nenokinami ir nekonservuojami) s ūriai, įskaitant 
išrūgų sūrius, ir varšk ė 
Dėl išrūgų sūrių žr. SS paaiškinim ų 0406 pozicijos paaiški ­
nimų antrąją pastraipą. 
Varškė arba „baltas s ūris“ yra produktas, gaunamas iš sukre ­
kėjusio pieno, iš kurio buvo išekstrahuota didžioji dalis 
serumo (pavyzdžiui, nupilant ar slegiant). Varšk ė (ne 
miltelių pavidalo), kurios sud ėtyje esančio pridėto cukraus 
ir vaisių kiekis siekia iki 30 % mas ės, laikoma išsaugojusia 
varškės savybes ir priskiriama šioms subpozicijoms. 
Šioms subpozicijoms priskiriami „ cagliata “ rūšies produktai, 
t. y. produktai, gaunami koaguliuojant nenugriebt ą pieną, iš 
dalies nugriebt ą arba visiškai nugriebt ą pieną su renetu, 
kitais fermentais arba apdorojant r ūgštimi, iš kuri ų buvo 
išekstrahuota didžioji dalis serumo. Šie produktai pateikiami 
dar ne plastiškos varšk ės, o vienalyt ės, lengvai skaidomos į 
pluoštus pastos, turin čios stiprų charaktering ą kvapą, pavi­
dalu, kurios sud ėtyje esantis natrio chlorido kiekis ne 
didesnis kaip 0,3 % mas ės. Jie yra tarpiniai produktai, reika ­
laujantys tolesnio apdorojimo, daugiausia skirti s ūriams 
gaminti.  
0406 20 00  Vis ų rūšių trinti arba milteli ų pavidalo s ūriai 
Šiai subpozicijai priskiriami: 
1. trinti s ūriai maisto pramon ėje dažniausiai naudojami kaip 
prieskoniai arba kitais tikslais. Dažniausiai jie gaunami iš 
kietų sūrių (pavyzdžiui,  Grana , Parmigiano Reggiano , 
Emmental , Reggianito , Sbrinz , Asiago , Pecorino  ir 
t. t.). Siekiant užtikrinti kiek įmanoma ilgesn į šių sūrių 
išsilaikym ą, jie gali b ūti iš dalies dehidratuoti. 
Šioms subpozicijoms priskiriami ir tie s ūriai, kurie po 
sutarkavimo yra supresuoti; 
2. milteli ų pavidalo s ūriai paprastai naudojami maisto 
pramonėje. Jie gaminami iš įvairių sūrių rūšių, kurie 
buvo arba suskystinti ir tada paversti milteliais, arba 
paversti į pastą, išdžiovinti ir sutrinti.  
0406 30 10 – 
0406 30 90  Lydyti s ūriai, išskyrus trintus arba milteli ų pavidalo 
sūrius 
Žr. SS paaiškinim ų 0406 pozicijos paaiškinim ų pirmosios 
pastraipos 3 punkt ą. ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 07.06.2019 — 001.001 — 49  
0406 40 10 – 
0406 40 90  Pelėsiniai sūriai ir kiti s ūriai su  Penicillium roqueforti  
pelėsių gijomis  
Žr. SS paaiškinim ų 0406 40 subpozicijos paaiškinimus. 
Pagrindin ė šių sūrių ypatybė yra netaisyklinga pigmentacija, 
atsiradusi d ėl sūryje esančių pelėsių brendimo.  
0406 40 90  Kiti  
Šiai subpozicijai priskiriami s ūriai, kuriuose aiškiai matoma 
balta/pilkšva netaisyklinga pigmentacija, gaunama panau ­
dojus bespalves  Penicillium roqueforti  rūšis. 
0407  Paukš čių kiaušiniai su lukštais, švieži, konservuoti arba 
virti 
Šiai subpozicijai tai pat priskiriami suged ę kiaušiniai su 
lukštais ir kiaušiniai, kuriuose jau prasid ėjo inkubacijos 
procesas. 
Konservuoti kiaušinius galima padengiant j ų išorę riebalais, 
vašku arba parafinu, įmerkiant į kalkių ar silikato (sodos ar 
potašo) tirpal ą arba kitais b ūdais. 
Sąvoka „naminiai paukš čiai“ įvardija paukš čius priskiriamus 
0105 pozicijai.  
0407 11 00 – 
0407 19 90  Apvaisinti kiaušiniai, skirti inkubacijai (perinimui)  
Šioms subpozicijoms priskiriami tik namini ų paukščių ir 
kitų paukščių kiaušiniai, atitinkantys kompetenting ų institu­
cijų nustatytus reikalavimus.  
0408  Paukš čių kiaušiniai be lukšt ų ir kiaušini ų tryniai, švieži, 
džiovinti, virti vandenyje arba garuose, formuoti, užšal ­
dyti arba konservuoti kitu b ūdu, į kuriuos prid ėta arba 
nepridėta cukraus ar kit ų saldiklių 
0408 11 80  Kiti  
Šiai subpozicijai priskiriami žmoni ų maistui vartoti tinkami 
kiaušinių tryniai ir kiaušini ų tryniai, netinkami vartoti 
žmonių maistui, išskyrus priskiriamus 0408 11 20 subpozi ­
cijai. 
Šiai subpozicijai taip pat priskiriami džiovinti kiaušini ų 
tryniai, kurie buvo konservuoti pridedant nedidel į kiekį 
chemikalų, skirti naudoti gaminant pyragus ar tešlas, maka ­
ronų ir panašius produktus.  
0408 19 81 ir 
0408 19 89  Kiti 
Mutatis mutandis  taikomas paaiškinim ų 0408 11 80 subpozi ­
cijos paaiškinim ų pirmasis sakinys.  
0408 91 80  Kiti  
Mutatis mutandis  taikomi paaiškinim ų 0408 11 80 subpozi ­
cijos paaiškinimai.  
0408 99 80  Kiti  
Mutatis mutandis  taikomi paaiškinim ų 0408 11 80 subpozi ­
cijos paaiškinimai.  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 07.06.2019 — 001.001 — 50  
Šiai subpozicijai be sveik ų kiaušinių be lukšt ų, kurie gali 
būti pateikiami švieži, priskiriami konservuoti skysti sveiki 
kiaušiniai, pavyzdžiui, konservuoti pridedant druskos ar 
cheminių konservant ų ir užšaldyti sveiki kiaušiniai. Šiai 
subpozicijai taip pat priskiriami kiaušiniai, virti vandenyje 
ar garuose, ir formuoti kiaušiniai (pavyzdžiui, cilindriniai 
„pailgi“ kiaušiniai, sudaryti iš keli ų kiaušini ų trynių ir 
baltymų). 
►M6 Šiai subpozicijai priskiriami pasterizuoti skysti 
paukščių kiaušiniai, kuri ų organoleptin ės savybės tapačios 
šviežių paukščių kiaušinių savybėms ir į kuriuos prid ėtas 
arba neprid ėtas nedidelis kiekis vandens ir chemini ų konser­
vantų (pvz., citrin ų rūgšties (E 330)). ◄ ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 07.06.2019 — 001.001 — 51  
5 SKIRSNIS  
GYVŪNINĖS KILMĖS PRODUKTAI, NENURODYTI KITOJE VIETOJE 
0505  Paukš čių odos ir kitos j ų kūno dalys su plunksnomis 
arba pūkais; plunksnos ir plunksn ų dalys (su pakirptais 
arba nepakirptais kraštais) bei p ūkai, toliau neapdoroti, 
išskyrus j ų išvalym ą, dezinfekavim ą arba paruošim ą 
laikyti; plunksn ų arba plunksn ų dalių milteliai ir 
atliekos  
0505 10 10 ir 
0505 10 90  Plunksnos, naudojamos kimšimui; p ūkai 
Šioms subpozicijoms priskiriami produktai apibr ėžti SS 
paaiškinim ų 0505 10 subpozicijos paaiškinimuose.  
0505 10 10  Žaliava  
Šiai subpozicijai priskiriamos plunksnos, naudojamos 
kimšimui, ir p ūkai tokios b ūklės, kokios yra nupeštos nuo 
paukščio kūno, net jei pešant plunksnos buvo šlapios. Šiai 
subpozicijai taip pat priskiriamos plunksnos ir p ūkai, kurie 
nupešus buvo valomi nuo dulki ų, dezinfekuojami ar tiktai 
apdorojami apsaugine priemone. 
Šiai subpozicijai taip pat priskiriamos surinktos (arba 
naudotos) plunksnos, kuri ų dabartinėje būklėje nebegalima 
pakartotinai naudoti kimšimui. Šiai subpozicijai priskiriami 
produktai dažniausiai yra suspaust ų gniutulų pavidalo.  
0505 10 90  Kitos  
Šiai subpozicijai priskiriama kruopš čiau išvalytos kimšimui 
naudojamos plunksnos ir p ūkai, nei nurodyta paaiškinim ų 
0505 10 10 subpozicijos paaiškinimuose, pavyzdžiui, 
išplauti vandenyje arba garuose ir išdžiovinti karštu oru.  
0505 90 00  Kitos  
Šiai subpozicijai priskiriama: 
1. paukščių odos ir kitos dalys (galvos, sparnai, kaklai ir t. 
t.) su plunksnomis arba p ūkais, skirtos, pavyzdžiui, 
galvos apdangal ų aksesuarams gaminti; 
2. paukščių odos be uodegos ir sparn ų plunksn ų, ypač 
žąsies odos dalis, vadinama „gulb ės oda“, daugiausia 
naudojamos bumbulams (kepurai čių ir pan. papuoši ­
mams) gaminti; 
3. didelės uodegų arba sparn ų plunksnos ar kitos plunksnos, 
kurios dėl jų dydžio ir standumo netinkamos naudoti 
kimšimui;  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 07.06.2019 — 001.001 — 52  
4. dekoratyvin ės dalys, kurios po apdorojimo naudojamos 
galvos apdangalams puošti, dirbtin ėms gėlėms gaminti ir 
t. t. Prie toki ų dalių priklauso, pavyzdžiui, stru čio, 
didžiojo baltojo garnio, fazano, marabu, ibio, gaidžio, 
rojaus paukšt ės, flamingo, k ėkšto, strazdo, šarkos, grifo, 
kiro ir gandro plunksnos; 
5. plunksnos, dažniausiai vienodo ilgio, skirtos plunksni ­
nėms dulki ų šluostėms ir plunksniniams šepet ėliams 
gaminti; 
6. tam tikros aiškiai apib ūdintos plunksn ų dalys, tokios, 
kaip kotai, perpjauti arba neperpjauti (pavyzdžiui, skirti 
dantų krapštukams, žvejybos reikmenims gaminti), su 
nuo kotų atpjautais spygliukais su apkarpytais arba neap ­
karpytais kraštais (nupeštos plunksnos). Ta čiau, jeigu 
nepaisant bet kokio apdorojimo, plunksnos išlaiko 
tinkamų kimšti plunksn ų savybes, jos priskiriamos 
0505 10 10 arba 0505 10 90 subpozicijai. 
Šiai subpozicijai taip pat priskiriami produktai, vadinami 
„gerissene Hahnenhalse “, t. y. visiškai nupešti plunksn ų 
kotai, ant kuri ų liko šiek tiek maž ų plunksneli ų ar 
spygliukų, kuriuos nebuvo įmanoma pašalinti pešant; 
7. plunksn ų arba plunksn ų dalių milteliai (arba miltai) ir 
atliekos.  
0506  Kaulai ir rag ų šerdys, neapdoroti, be riebal ų, paprastai 
apdoroti (bet neišpjauti pagal form ą), apdoroti r ūgš­
timi ar deželatinizuoti; ši ų produkt ų milteliai ir atliekos  
0506 10 00  Oseinas ir kaulai, apdoroti r ūgštimi  
Žr. SS paaiškinim ų 0506 pozicijos paaiškinim ų antrosios 
pastraipos 3 punkt ą. 
0506 90 00  Kiti  
Žr. SS paaiškinim ų 0506 pozicijos paaiškinim ų antrosios 
pastraipos 1, 2, 4 ir 5 punktus.  
0510 00 00  Pilkoji ambra, bebr ų muskusas, cibetas ir muskusas; 
ispaniniai vabalai; tulžis, džiovinta arba nedžiovinta; 
liaukos ir kiti gyv ūniniai produktai, naudojami farma ­
cijos preparatams gaminti, švieži, atšaldyti, užšaldyti 
arba kitu b ūdu konservuoti neilgam laikymui  
Be produkt ų, paminėtų SS paaiškinim ų 0510 pozicijos 
paaiškinimuose, šiai pozicijai priskiriami atšaldyti arba 
užšaldyti placentos audiniai, steriliose ar nesteriliose 
talpyklose.  
0511  Gyv ūniniai produktai, nenurodyti kitoje vietoje, nugaiš ę 
gyvūnai, priskiriami 1 arba 3 skirsniui, netinkami 
vartoti žmoni ų maistui  
0511 91 10  Žuv ų atliekos  
Žr. SS paaiškinim ų 0511 pozicijos paaiškinim ų, 6 punkto 
i–iv papunk čius. ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 07.06.2019 — 001.001 — 53  
0511 91 90  Kiti  
Šiai subpozicijai priskiriami: 
1. nevalgomi žuv ų ikreliai, ikrai (su kiaušid ės plėvelės 
apvalkalu) ir pieniai (žr. SS paaiškinim ų 0511 pozicijos 
paaiškinim ų 5 punkto i ir ii papunk čius); 
2. vėžiagyvių, moliusk ų ir kitų vandens bestuburi ų atliekos, 
pavyzdžiui, kreve čių kiaukutai, padengti milteliais arba 
nepadengti; 
3. nugaiš ę gyvūnai, priskiriami 3 skirsniui, nevalgomi arba 
priskirti netinkamais vartoti žmoni ų maistui, pavyzdžiui, 
dafnijos, vadinamos vandens blusomis, ir kiti  ostracoda  
arba phyllopods  genties vabzdžiai, sudžiovinti, skirti 
akvariumo žuvims maitinti.  
0511 99 31 ir 
0511 99 39  Gyvūninės kilmės gamtin ės pintys  
Žr. SS paaiškinim ų 0511 pozicijos paaiškinim ų 14 punkt ą. 
0511 99 31  Žaliava  
Be pinčių, importuojam ų tokios b ūklės, kokios jos buvo 
ištrauktos iš j ūros, šiai subpozicijai priskiriamos gamtin ės 
pintys, kuri ų išorės danga – minkšta t ąsi medžiaga ir dalis 
jų pašalini ų medžiag ų (pavyzdžiui, kalkin ės medžiagos, 
smėlis) nusilupo ar nusišlifavo ir nusiplov ė jūros vandenyje. 
Šiai subpozicijai taip pat priskiriamos gamtin ės pintys, 
kurioms buvo pašalintos, pavyzdžiui, nupjaunant, naudoti 
netinkamos dalys (pavyzdžiui, supuvusios dalys) ir apskritai 
visos pintys, kurios nebuvo chemiškai apdorotos.  
0511 99 39  Kitos  
Šiai subpozicijai priskiriamos pintys, kurios buvo toliau 
apdorotos siekiant pašalinti j ų kalkines medžiagas, pašvie ­
sinti jų spalvą (apdorojant bromu arba natrio tiosulfatu), 
pašalinti riebalus (pamerkiant į amoniako tirpal ą), nubaltinti 
(mirkant 2 % oksalo r ūgšties tirpale) arba, panaudojus kitok į 
cheminį apdorojim ą, padaryti pintis tinkamomis naudoti.  
0511 99 85  Kiti  
Šiai subpozicijai priskiriami produktai, aprašyti SS paaiški ­
nimų 0511 pozicijos paaiškinim ų 2, 3, 4, 7, 8 ir 13 punk ­
tuose. Šiai subpozicijai taip pat priskiriami nugaiš ę gyvūnai, 
priskiriami 1 skirsniui, nevalgomi arba priskirti netinkamais 
vartoti žmoni ų maistui. 
Šiai subpozicijai nepriskiriama gyv ūnų kraujo plazma 
(pavyzdžiui, 3002 pozicija).  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 07.06.2019 — 001.001 — 54  
II SKYRIUS  
AUGALINIAI PRODUKTAI  
6 SKIRSNIS  
AUGANTYS MEDŽIAI IR KITI AUGALAI; SVOG ŪNĖLIAI, ŠAKNYS IR 
KITOS PANAŠIOS AUGAL Ų DALYS; SKINTOS G ĖLĖS IR 
DEKORATYVINIAI ŽALUMYNAI 
0601  Svog ūnėliai, gumbai, šakniagumbiai, gumbasvog ūniai, 
šaknų skrotelės ir šakniastiebiai, esantys vegetacin ės 
ramybės, vegetacijos arba žyd ėjimo būsenoje; tr ūkažolės 
(cikorijos) augalai ir šaknys, išskyrus šaknis, priski ­
riamas 1212 pozicijai  
0601 20 30  Gegužraibi ų (orchidėjų), hiacint ų, narcizų ir tulpių 
Šiai subpozicijai priskiriamos epifitin ės gegužraib ės (orchi­
dėjos) (pavyzdžiui,  Cattleya  ir Dendrobium  rūšies geguž ­
raibės (orchidėjos)).  
0602  Kiti augantys augalai ( įskaitant j ų šaknis), auginiai ir 
ūgliai; grybiena  
0602 10 10 ir 
0602 10 90  Neįsišakniję auginiai ir ūgliai 
Šioms subpozicijoms priskiriami: 
1. gyvos augal ų dalys be šakn ų, kurios buvo atskirtos nuo 
motininio augalo ir tapo atskirais augalais (auginiai); 
2. gyvos augal ų dalys su pumpurais (akut ėmis), skirtos 
skiepyti į augalus ( ūgliai).  
0602 40 00  Rož ės, skiepytos arba neskiepytos  
Šiai subpozicijai priskiriamos ir kult ūrinės ir laukin ės rožės. 
0602 90 10  Grybiena  
Grybiena yra s ąvoka, apib ūdinanti trapi ų gijų tinklą (Thallus  
arba Mycelium ), dažnai aptinkam ą po žeme, kuris minta ir 
auga ant p ūvančios gyvulin ės ar augalin ės medžiagos pavir ­ 
šiaus ir pats savaime formuojasi audiniuose bei gamina 
grybus. 
Komerciniais tikslais išauginta grybiena parduodama kvad ­
ratų pavidalo pusiau supuvusi ų šiaudų paketuose, ant kuri ų 
yra padėti micelio sluoksniai. 
Šiai subpozicijai taip pat priskiriami produktai, sudaryti iš 
ne visiškai susiformavusios grybienos, mikroskopiniais 
kiekiais užd ėtos ant jav ų grūdų, patalpint ų sterilizuoto arklio 
mėšlo komposte (šiaud ų ir arklio m ėšlo mišinyje), 
sluoksnio.  
0602 90 41  Miško medžiai  
Šiai subpozicijai priskiriami jauni augalai, išauginti iš 
spygliuočių arba lapuo čių medžių sėklų, paprastai naudo ­
jami apželdinimui. Dažniausiai jie tiekiami be žemi ų aplink 
šaknis.  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 07.06.2019 — 001.001 — 55  
0602 90 45  Įsišakniję auginiai ir jauni augalai  
Šiai subpozicijai priskiriami jauni augalai, nenurodyti kitoje 
vietoje, t. y. augalai, kuriuos prieš sodinim ą reikia toliau 
auginti daigyne. Tokie augalai – tai 1–2 met ų sodinukai, 
taip pat įsišakniję auginiai, paskiepyti arba pumpurus išleid ę 
poskiepiai arba augalai, atlankos ir augalai, paprastai ne 
senesni, kaip 2–3 met ų amžiaus.  
0602 90 48  Kiti  
Šiai subpozicijai priskiriami europiniai arba egzotišk ų rūšių 
medžiai ir kr ūmai, nenurodyti kitoje vietoje, kurie paprastai 
naudojami miško želdinimui. Dažniausiai jie yra su žem ėmis 
aplink šaknis.  
0602 90 50  Kiti atvirame grunte augantys augalai  
Šiai subpozicijai priskiriami žiemos šal čiams atspar ūs 
augalai, skirti daugiame čiam auginimui, kuri ų nemedinis 
virš žemės esantis stiebas ruden į miršta, o pavasar į išleidžia 
naujus ūglius. 
Šiai subpozicijai taip pat priskiriami papar čiai, pelki ų ir 
vandens augalai (išskyrus priskiriamus 0601 pozicijai ir 
0602 90 99 subpozicijai). 
Šiai subpozicijai priskiriami pieveli ų želdinimui skirti durpi ų 
rulonai ir durpi ų luitai.  
0603  Puokšt ėms ir kitiems dekoratyviniams tikslams skintos 
gėlės ir gėlių žiedpumpuriai, gyvos, džiovintos, dažytos, 
balintos, įmirkytos arba apdorotos kitu b ūdu 
0603 11 00 - 
0603 19 70  Gyvos  
Šioms subpozicijoms priskiriamos g ėlės ir gėlių žiedpumpu ­
riai, kuri ų natūrali spalva buvo pakeista arba sustiprinta, 
ypač absorbcijos b ūdu apdorojant spalvotais tirpalais prieš 
arba po nuskynimo, arba tiktai mirkant, jei šie produktai 
importuojami gyvi.  
0603 19 70  Kitos  
Šiai subpozicijai priskiriamos saul ėgrąžos ir razetos. Ta čiau 
šių augalų stiebai ir lapai (be žied ų) priskiriami 
1404 90 00 subpozicijai. 
Šiai subpozicijai taip pat priskiriamos gluosni ų šakelės su 
žiedpumpuriais arba žiedais. Ta čiau karklų šakelės be žied ­
pumpurių arba žied ų priskiriamos 1401 90 00 subpozicijai.  
0604  Lapai, šakos ir kitos augal ų dalys be žied ų arba žied ­
pumpuri ų, taip pat žol ės, samanos ir kerp ės, tinkamos 
puokštėms ar kitiems dekoratyviniams tikslams, gyvos, 
džiovintos, balintos, įmirkytos arba apdorotos kitu b ūdu 
0604 20 11  Elnin ės šiurės 
Tai yra  Cladoniceae  šeimos augalas ( Cladonia rangiferina, 
Cladonia silvatica  ir Cladonia alpestris ). ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 07.06.2019 — 001.001 — 56  
0604 20 90  Kitos  
Šiai subpozicijai nepriskiriamos šviežios cukrini ų kukurūzų 
burbuolės (Zea mays var. saccharata ) (7 skirsnis) arba 
grūdinių kultūrų varpos (10 skirsnis).  
0604 90 11  Elnin ės šiurės 
Žr. paaiškinim ų 0604 20 11 subpozicijos paaiškinimus.  
0604 90 91  Toliau neapdorotos, išskyrus džiovinim ą 
Šiai subpozicijai nepriskiriamos džiovintos šakos, kurios 
buvo susukiotos arba suformuotos spirale, nepaisant, ar 
spirale jos buvo susukiotos ar suformuotos prieš džiovinim ą 
(0604 90 99 subpozicija). 
Šiai subpozicijai nepriskiriamos paprastai džiovintos 
cukrinių kukurūzų burbuolės (Zea mays var. saccharata ) 
(7 skirsnis) arba gr ūdinių kultūrų varpos (10 skirsnis).  
0604 90 99  Kiti  
Šiai subpozicijai priskiriamos džiovintos gr ūdinių augalų 
varpos (pavyzdžiui, kukur ūzų), kurios buvo balintos, 
dažytos, įmirkytos ar puošybos tikslais kitaip apdorotos. 
Šiai subpozicijai taip pat priskiriamos džiovintos šakos, 
kurios buvo susukiotos arba suformuotos spirale.  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 07.06.2019 — 001.001 — 57  
7 SKIRSNIS  
VALGOMOSIOS DARŽOV ĖS IR KAI KURIE ŠAKNIAVAISIAI BEI 
ŠAKNIAGUMBIAI  
Bendrosios nuostatos  
1. Šiam skirsniui priskiriam ų produkt ų blanširuoti neleidžiama, 
išskyrus:  
— 0710 pozicijai priskiriamas užšaldytas daržoves (nevirtas arba 
virtas garuose ar vandenyje,  
— 0713 pozicijai priskiriamas džiovintas ankštines daržoves, gliau ­
dytas, su luobel ėmis arba be luobeli ų, skaldytas arba neskaldytas.  
2. Daigai (daržovi ų daigai ir kiti daigai) yra žmon ėms vartoti skirtos 
daigintos s ėklos, valgomos šviežios arba virtos. Daiginimas – tai 
sėklų dygimo sužadinimas jas dr ėkinant (d ėl to sėklose padaug ėja 
vandens ir nutraukiama j ų ramybės būklė), kol pradeda augti naujas 
augalas ir išsiskleidžia lapeliai.  
Paprastai daigai, paruošti vartoti žmon ėms, gali b ūti pateikiami trimis 
būdais:  
a) kaip sudyg ę augalai su skil čialapiais (s ėklaskiltėmis, embrioni ­
niais pirmaisiais lapeliais) bei s ėklų ir šaknų likučiais; 
b) kaip augalai, kuriuos sudaro daiginami jav ų grūdai (pavyzdžiui, 
daiginti miežiai, vadinamasis šviežiai daigintas salyklas (taip pat 
žr. paaiškinim ų 1107 10 11–1107 10 99 subpozicij ų paaiški ­
nimus)), kurie gali b ūti vartojami arba švieži – salotoms gaminti 
arba, toliau apdoroti, – daugiausia alui arba viskiui gaminti;  
c) kaip nesubrend ę augalai, kuriuos sudaro tik skil čialapiai, be s ėklų 
ir šaknų likučių ir be subrendusi ų lapų (tikrųjų lapų, susidariusi ų 
po embrionin ės fazės). Šios r ūšies daigai paprastai pateikiami 
mažose d ėžutėse su augimo terpe.  
Klasifikuojant daigus laikomasi ši ų principų: 
— 7 skirsnyje nurodyt ų daržovių daigai klasifikuotini kaip šviežios 
daržovės ir priskirtini jas atitinkan čioms 7 skirsnio pozicijoms, 
nes šviežios daržov ės, nepriklausomai nuo to, ar jos skirtos 
vartoti maistui, s ėjai ar sodinimui, priskiriamos šiam skirsniui, 
išskyrus 0602 pozicijai priskiriamus daržovi ų daigus, pagal 
savo būseną tinkamus persodinti (žr. SS paaiškinim ų 7 skirsnio 
paaiškinim ų Bendrųjų nuostatų dešimtą pastraipą), 
— pupeli ų daigams auginti naudojamos pupel ės klasifikuotinos kaip 
džiovintos ankštin ės daržov ės ir priskirtinos 0713 pozicijai 
(žr. SS paaiškinim ų 0713 31 subpozicijos paaiškinimus). Ta čiau 
iš jų sudaiginti pupeli ų daigai ir sudaiginti kit ų ankštini ų 
daržovių daigai klasifikuotini kaip šviežios ankštin ės daržovės 
ir priskirtini 0708 pozicijai,  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 07.06.2019 — 001.001 — 58  
— nors ir b ūdami tik s ėklų pavidalo kai kurie augalai priskirti 
kitiems, pavyzdžiui, 9 ir 12, Kombinuotosios nomenklat ūros 
skirsniams, ta čiau pradėję dygti jie jau tinka vartoti kaip daržov ės 
ir priskirtini 7 skirsniui, nes b ūna prarad ę objektyvias 9 ir 
12 skirsniams priskiriam ų augalų savybes. Žr. SS paaiškinim ų 
0709 pozicijos paaiškinim ų pirmosios pastraipos 14 punkt ą dėl 
bambukų ūglių ir sojos pupeli ų daigų klasifikavimo,  
— 10 skirsniui (1001, 1002, 1003, 1004, 1006 arba 1008 pozicijos) 
priskiriam ų javų grūdų daigai, pavyzdžiui, daiginti miežiai, 
priskirtini 1107 10 subpozicijai (daiginti miežiai nepriskiriami 
10 skirsniui, žr. SS paaiškinim ų 1003 pozicijos paaiškinim ų a 
išimtį), nes ši pozicija yra tinkamiausia daigintiems gr ūdams ir 
apima ne tik džiovintus daigintus gr ūdus (salykl ą). „Šviežiai 
daigintas salyklas“ priskirtinas 1107 10 11–1107 10 99 subpozici ­
joms (žr. paaiškinim ų 1107 10 11–1107 10 99 subpozicij ų paaiš­
kinimų pirmą pastraip ą) ir apib ūdinamas kaip prad ėję dygti, 
tačiau dar nedžiovinti gr ūdai, 
— vadovaujantis 7 skirsnio 2 pastaba ir 10 skirsnio 2 pastaba  Zea 
mays  var.  saccharata  rūšies (cukrini ų kukurūzų) daigai klasifi ­
kuotini kaip 7 skirsnio prek ės ir priskirtini 0709 pozicijai 
(0709 99 60 subpozicijoje).  
Nebaigtinis  daigų ir jų KN kod ų sąrašas:  
KN kodas  Aprašymas ( lotyniškas pavadinimas ) 
0703 10 19  valgom ųjų svogūnų (Allium cepa ) daigai  
0703 20 00  valgom ųjų česnakų (Allium sativum ) daigai  
0703 90 00  daržini ų porų (Allium porrum ) daigai  
0704 90 90  brokolini ų kopūstų (Brassica oleracea  var.  italica ) daigai  
0704 90 90  s ėjamųjų gražgars čių (Eruca sativa ; syn.  Eruca vesicaria  
ssp. sativa  (Miller) Thell.,  Brassica eruca  L.) daigai  
0706 90 90  paprast ųjų runkelių (Beta vulgaris  ssp.  vulgaris ) daigai  
0706 90 90  valgom ųjų ridikų (Raphanus sativus ) daigai  
0708 10 00  s ėjamųjų žirnių (Pisum sativum ) daigai  
0708 20 00  japonini ų pupuolių (Phaseolus angularis ) daigai  
0708 20 00  spindulini ų pupuolių (Vigna radiata ) daigai  
0708 20 00  ryži ų pupelių (Phaseolus pubescens ) daigai  
0708 90 00  s ėjamųjų avinžirni ų (Cicer arietinum ) daigai  
0708 90 00  siensparni ų (Lotus maritimus ) daigai  
0708 90 00  valgom ųjų lęšių (Lens culinaris ) daigai  
0708 90 00  tikr ųjų kajanų (Cajanus cajan ) daigai  
0709 99 50  paprast ųjų pankolių (Foeniculum vulgare  var.  azoricum ) 
daigai  
0709 99 60  cukrini ų kukurūzų (Zea mays  var.  saccharata ) daigai  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 07.06.2019 — 001.001 — 59  
0709 99 90  bazilik ų (Ocimum  spp.) daigai  
0709 99 90  juod ųjų bastučių (Brassica nigra , syn.:  Sinapis nigra  L., 
Sisymbrium nigrum  (L.) Prantl.) daigai  
0709 99 90  pankolini ų kinmėčių (Agastache foeniculum ) daigai  
0709 99 90  vaistini ų agurklių (Borago officinalis ) daigai  
0709 99 90  kinini ų indenių (Toona sinensis ) daigai  
0709 99 90  europini ų salikornij ų (Salicornia europaea ) daigai  
0709 99 90  blakini ų kalendrų (Coriandrum sativum ) daigai  
0709 99 90  s ėjamųjų pipirnių (Lepidium sativum ) daigai  
0709 99 90  vaistini ų ožragių (Trigonella foenum-graecum ) daigai  
0709 99 90  žali ųjų krūminių perilių arba raudon ųjų krūminių perilių 
(Perilla frutescens ) daigai  
0709 99 90  tikr ųjų saulėgrąžų (Helianthus annuus ) daigai  
0709 99 90  balt ųjų garstyčių (Sinapis alba ) daigai  
1107 10 19  paprast ųjų kviečių (Triticum aestivum ) šviežiai daigintas 
salyklas  
1107 10 99  paprast ųjų miežių (Hordeum vulgare ) šviežiai daigintas 
salyklas  
1107 10 99  tikr ųjų sorų (Panicum miliaceum ) šviežiai daigintas 
salyklas  
1107 10 99  s ėjamųjų avižų (Avena sativa ) šviežiai daigintas salyklas  
1107 10 99  s ėjamųjų ryžių (Oryza sativa ) šviežiai daigintas salyklas  
1107 10 99  s ėjamųjų rugių (Secale cereale ) šviežiai daigintas salyklas  
1214 90 90  m ėlynžiedžių liucernų (Medicago sativa ) daigai  
0701  Bulv ės, šviežios arba atšaldytos  
0701 90 50  Šviežios, nuo sausio 1d. iki birželio 30 d.  
Šviežios bulv ės atskiriamos pagal blyški ą jų spalvą 
(dažniausiai baltos arba rausvos) ir plon ą odelę, kuri yra 
netvirta ir skutant lengvai pašalinama. Be to, jos nerodo 
jokių dygimo ženkl ų. 
0703  Svog ūnai, valgomieji svog ūnėliai, valgomieji česnakai, 
daržiniai porai ir kitos svog ūninės daržov ės, šviežios 
arba atšaldytos  
0703 10 11 – 
0703 10 90  Svogūnai ir valgomieji svog ūnėliai 
Šioms subpozicijoms priskiriamos įvairios svog ūnų (Allium 
cepa ) ir ( Allium ascalonicum ) rūšys. 
0703 10 11  Sodinukai  
Šiai subpozicijai priskiriami vienme čiai sodinimui skirti iš 
sėklų sudaiginti svog ūnų gumbai. Skersmuo dažniausiai – 
1–2 cm.  
0703 20 00  Valgomieji česnakai  
Šiai subpozicijai priskiriamos visos žmogaus maistui vartoti 
tinkamos česnakų rūšys ( Allium sativum ). ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 07.06.2019 — 001.001 — 60  
Šiai subpozicijai taip pat priskiriami vieno svog ūnėlio, 
atskirų skiltelių neturintys česnakai, kuri ų apytikslis 
skersmuo yra 25–50 mm ir kurie prekyboje vadinami 
„solo česnakais“ (angl. solo garlic), „poriniais česnakais“ 
(angl. pearl garlic), „didžiaskil čiais česnakais“ (angl. single 
bulb garlish), „vienskil čiais česnakais“ (angl. single clove 
garlic) arba „viengalviais česnakais“ (angl. monobulb garlic) 
(ar bet kokiu kitu panašiu prekiniu pavadinimu). Šiai subpo ­
zicijai neprisikiriami vadinamieji „gausiažiedžiai porai“ 
(angl. great round-headed garlic) arba „drambliniai 
česnakai“ (angl. elephant garlic) (lot.  Allium ampeloprasum , 
priskiriami 0703 90 00 subpozicijai), sudaryti iš vieno 
svogūnėlio, kurio skersmuo apytiksliai siekia ne mažiau 
kaip 60 mm (t. y. jis gerokai didesnis ir sunkesnis nei 
daugiaskil čio česnako galvut ė). Allium sativum  ir Allium 
ampeloprasum  rūšys taip pat skiriasi savo genofondu.  
0703 90 00  Daržiniai porai ir kitos svog ūninės daržovės 
Šiai subpozicijai priskiriami paprastieji daržiniai porai 
(Allium porum ), tuščialaiškiai česnakai ( Allium fistulosum ) 
ir laiškiniai česnakai ( Allium schoenoprasum ). 
0704  G ūžiniai kop ūstai, žiediniai kop ūstai, ropiniai kop ūstai, 
lapiniai kop ūstai ir panašios valgomosios bastu čio 
genties ( Brassica ) daržovės, šviežios arba atšaldytos  
0704 10 00  Žiediniai kop ūstai ir tankiažiedžiai (headed) brokoliniai 
kopūstai 
Žr. SS paaiškinim ų 0704 pozicijos paaiškinim ų pirmosios 
pastraipos 1 punkt ą. 
0704 90 10  Baltag ūžiai ir raudong ūžiai kopūstai 
Šiai subpozicijai priskiriami baltag ūžiai kopūstai ( Brassica 
oleracea  L. var.  capitata L. f. alba D. C .), įskaitant pail ­
guosius kop ūstus ( Brassica oleracea  L. var.  capitata L. f. 
var. alba D. C.  subvar.  conica  ir subvar.  piramidalis ) ir 
raudongūžius kopūstus (Brassica oleracea  L. var.  capitata 
L. f. rubra (L.) Thell ). 
0704 90 90  Kiti  
Šiai subpozicijai priskiriami savojiniai kop ūstai ( Brassica 
oleracea  L.var.  bullata D. C . ir var.  sabauda L .), kininiai 
kopūstai (pavyzdžiui,  Brassica sinensis  ir Brassica peki ­
nensis ), kaliarop ės arba ropiniai kop ūstai ( Brassica oleracea  
var. gongylodes ) ir brokoliniai kop ūstai ( Brassica 
oleracea  L. convar.  botrytis (L.) Alef var. italica Plenck ). 
Tačiau šiai subpozicijai nepriskiriama: 
a) valgomosios  Brassica  rūšies šaknys (rop ės priskiriamos 
0706 pozicijai, o griež čiai (Brassica napus  var.  napo­
brassica ) priskiriami 1214 pozicijai); 
b) pašariniai lapiniai kop ūstai, pavyzdžiui, baltieji arba 
raudonieji  Brassica oleracea  var.  medullosa  rūšies ir 
lapiniai kop ūstai ( Brassica oleracea  var.  viridis ), priski­
riami 1214 pozicijai.  
0706  Morkos, rop ės, burok ėliai, puteliai, gumbiniai salierai, 
ridikai ir panaš ūs valgomieji šakniavaisiai, švieži arba 
atšaldyti  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 07.06.2019 — 001.001 — 61  
0706 10 00  Morkos ir rop ės 
Šiai subpozicijai priskiriamos tik žmogaus maistui vartoti 
tinkamos ropi ų ir morkų (raudonųjų arba rausv ųjų) rūšys. 
Pašarinės morkos, dažniausiai baltos ir šviesiai geltonos, 
pašarinės ropės (Brassica campestris  var.  rapa ) ir griež čiai 
(Brassica napus  var.  napobrassica ) priskiriami 
1214 90 10 subpozicijai.  
0706 90 90  Kiti  
Šiai subpozicijai priskiriami: 
1. burokėliai ( Beta vulgaris  var.  conditiva ); 
2. puteliai ( Tragopogon porrifolius ) ir geltekl ės (Scorzonera 
hispanica ); 
3. visų rūšių ridikai: baltieji, juodieji, rausvieji ir t. t. 
(Raphanus sativus  var.  sativus  ir ypač niger ); 
4. sėjamosios šaknin ės petražol ės (Petroselinum crispum  
var. tuberosum ) ir šakniniai daržiniai builiai ( Chaerop­
hyllum bulbosum ); 
5. paprastieji pastarnokai ( Pastinaca sativa ); 
6. gumbuotosios notros ( Stachys affinis  arba  Srachys 
sieboldii ), tai yra pailgi gelsvai balti šakniastiebiai, 
dažniausiai mažojo piršto dydžio. 
Tačiau valgomieji šakniavaisiai ir gumbavaisiai, kuri ų sudė­
tyje yra didelis krakmolo arba inulino kiekis, pavyzdžiui, 
topinambai, batatai, stambiašakn ės alokazijos priskiriami 
0714 pozicijai.  
0707 00  Agurkai ir dygliuotieji agurkai (kornišonai), švieži arba 
atšaldyti  
0707 00 90  Dygliuotieji agurkai (kornišonai)  
Šiai subpozicijai priskiriama maž ųjų dygliuot ųjų agurkų 
atmaina (ne mažiau kaip 85 agurkai viename kilograme).  
0708  Ankštin ės daržov ės, gliaudytos arba negliaudytos, švie ­ 
žios arba atšaldytos  
0708 10 00  Žirniai ( Pisum sativum ) 
Šiai subpozicijai priskiriami vis ų rūšių Pisum sativum  
genties žirniai, įskaitant ir dirvinius žirnius ( Pisum sativum  
var. arvense ). 
Čia nepriskiriamos daržin ės pupelės (įskaitant juod ąsias), 
kurios priskiriamos 0708 20 00 subpozicijai, ir  Cicer  genties 
avinžirniai, kurie priskiriami 0708 90 00 subpozicijai.  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 07.06.2019 — 001.001 — 62  
0708 90 00  Kitos ankštin ės daržov ės 
Šiai subpozicijai priskiriami produktai, pamin ėti SS paaiški ­
nimų 0708 pozicijos paaiškinim ų pirmosios pastraipos 3, 4, 
5 ir 6 punktuose.  
0709  Kitos daržov ės, šviežios arba atšaldytos  
0709 20 00  Smidrai  
Šiai subpozicijai priskiriami tik jauni smidr ų (šparagų) ūgliai 
(Asparagus officinalis ). 
0709 40 00  Lapkotiniai salierai, išskyrus gumbinius salierus  
Šiai subpozicijai priskiriami  Apium graveolens  L. var.  dulce 
(Mill.) Pers . rūšies salierai (rumbuoti, pailgi arba žieminiai 
salierai) ir  Apium graveolens  var.  secalinium Alef . rūšies 
salierai (lapiniai salierai).  
0709 59 10  Voverait ės 
Šiai subpozicijai priskiriamos tik  Cantharellus cibarius 
Fries  ir Cantharellus friesii Quélet  rūšies voverait ės 
(grybai), dažniausiai kiaušinio trynio geltonumo spalvos. 
Panašios valgomosios r ūšys, pavyzdžiui, tauriab ūdė (Clito­
cybe aurantiaca ) ir juodoji voverait ė (Craterellus cornuco ­
pioides ), kartais naudojamos kaip trum ų pakaitalas kulinari ­
joje, priskiriamos 0709 59 90 subpozicijai.  
0709 59 30  Baravykai  
Šiai subpozicijai priskiriami tik baravykiniai  Boletus  genties 
grybai, ypa č paprastieji baravykai ( Boletus edulis ). 
0709 60 10 – 
0709 60 99  Capsicum  genties arba  Pimenta  genties vaisiai  
Žr. SS paaiškinim ų 0709 pozicijos paaiškinim ų pirmosios 
pastraipos 5 punkt ą. 
0709 92 10 ir 
0709 92 90  Alyvuogės 
Alyvuogės, iš kuri ų išspaustas aliejus, ta čiau jų sudėtyje 
esančios riebal ų medžiagos kiekis didesnis kaip 8 %, priski ­
riamos šioms subpozicijoms.  
0709 99 10  Salotiniai augalai, išskyrus salotas ( Lactuca sativa ) ir 
trūkažoles ( Cichorium  spp.)  
Šiai subpozicijai priskiriami vis ų rūšių salotiniai augalai, 
išskyrus salotas ( Lactuca sativa ), trūkažoles ir salotines 
trūkažoles ( Cichorium  spp.); čia priskiriamos: 
1. salotin ės sultenės; 
2. kiaulpien ės (Taraxacum officinale ). 
0709 99 20  Lapiniai burok ėliai ir dygieji artišokai  
Šiai subpozicijai priskiriami paprastieji runkeliai ( Beta 
vulgaris  subvar.  cicla ) ir artišokai ( Cynara cardunculus ). ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 07.06.2019 — 001.001 — 63  
0709 99 40  Kapar ėliai 
Kaparėliai – tai neišsiskleid ę dygliuoto daugiame čio augalo 
(Capparis spinosa ) pumpurai.  
0709 99 90  Kitos  
Šiai subpozicijai priskiriami: 
1. valgomosios ybišk ės (Hibiscus esculentus ); 
2. rabarbarai; 
3. rūgštynės (Rumex acetosa ); 
4. Oxalis crenata  rūšies rūgštynės 
5. saldžiašakn ės drėgmenės (Sium sisarum ); 
6. įvairios pipirn ės rūšys: sėjamosios pipirn ės (Lepidum 
sativum ), paprastieji r ėžiukai ( Nasturtium officinale ), 
barborytės (Barbarea verna ), nasturt ės (Tropaeolum 
majus ), ir t. t.; 
7. portulakos ( Portulaca oleracea ); 
8. petražol ės ir daržiniai builiai, išskyrus 
0706 90 90 subpozicijai priskiriamas s ėjamąsias petra ­ 
žoles ir gumbuotuosius gurgždžius; 
9. peletr ūnai ( Artemisia dracunculus ) ir dašiai ( Satureja 
hortensis  arba daržiniai dašiai ir  Satureja montana  
arba kalniniai dašiai); 
10. kultūriniai arba saldieji mair ūnai ( Origanum majorana ); 
11. Liliaceae šeimos  Muscari comsum  (kuoduotosios 
žydrės) augalų svogūnėliai. 
Reikia pažym ėti, kad: 
a) šakniavaisiai ir gumbavaisiai, kuri ų sudėtyje yra didelis 
krakmolo arba inulino kiekis, priskiriami 0714 pozicijai; 
b) tam tikri, ypa č nurodyti toliau, augalai nepriskiriami šiai 
subpozicijai, nors jie ir vartojami žmogaus maistui: 
1. čiobreliai (0910 99 31–0910 99 39 subpozicijos); 
2. lauro lapai (0910 99 50 subpozicija); 
3. laukiniai mair ūnai arba paprastieji raudon ėliai 
(Origanum vulgare ), šalavijai ( Salva officinalis ), bazi­
likai ( Ocimum basilicum ), mėtos (visos r ūšys), 
verbenos ( Verbena  spp.), r ūtos ( Ruta graveolens ), 
vaistinės juozažol ės (Hyssopus officinalis ) ir vaistin ės 
agurklės (Borago officinalis ), kurie visi priskiriami 
1211 pozicijai.  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 07.06.2019 — 001.001 — 64  
0710  Daržov ės (nevirtos arba virtos garuose ar vandenyje), 
užšaldytos  
Sąvoka „užšaldytos“, kaip apibr ėžta SS paaiškinim ų šio 
skirsnio paaiškinim ų trečiojoje pastraipoje, taip pat turi 
būti vartojama atsižvelgiant į Europos S ąjungos Teisingumo 
Teismo bylos 120/75 sprendime pateiktus kriterijus. Be to, 
remiantis Teismo bylos C-423/09 sprendime pateiktu ši ų 
kriterijų išaiškinimu, užšaldymo proceso metu privalo įvykti 
esminiai ir negr įžtami poky čiai, dėl kurių produktas neb ėra 
natūralus. 
Taigi produktai laikomi „užšaldytais“, kai b ūtent dėl šio 
užšaldymo proceso jie patiria tam tikr ų negrįžtamų pokyčių, 
ypač jų ląstelių struktūros, todėl net atitirpdami arba atitirp ę 
jie nebėra natūralūs. 
0711  Konservuotos daržov ės, netinkamos ilgai laikyti ir papil ­
domai neapdorojus tiesiogiai vartoti maistui (pavyzdžiui, 
konservuotos dujiniu sieros dioksidu, s ūrymu, sieros 
vandeniliu arba kitais konservuojamais tirpalais)  
0711 20 10 ir 
0711 20 90  Alyvuogės 
Šioms subpozicijoms priskiriamos alyvuog ės, dažniausiai 
užpiltos s ūrymu ir dar neapdorotos procesais, kurie pašalina 
jų kartų skonį. Alyvuog ės, kurios paruoštos vartoti maistui 
– net jei ir papras čiausiai ilgiau palaikius s ūryme – šioms 
subpozicijoms nepriskiriamos, o priskiriamos 2005 70 00 
subpozicijai.  
0711 40 00  Agurkai ir dygliuotieji agurkai (kornišonai)  
Šiai subpozicijai priskiriami agurkai ir dygliuotieji agurkai 
(kornišonai), kurie yra tiesiog sud ėti į dideles talpyklas su 
sūrymu (galimai į jį pridėjus acto arba acto r ūgšties), kuris 
tiek, kiek tokios b ūklės jie nėra tinkami vartoti maistui, 
užtikrina laikin ą konservavim ą transportavimo ir sand ėlia­
vimo metu. Ši ų produktų sudėtyje druskos kiekis paprastai 
sudaro ne mažiau kaip 10 proc. mas ės. 
Prieš galutin į vartojim ą šie produktai paprastai apdorojami 
tokiais metodais, kurie leidžia juos priskirti 20 skirsniui: 
— iš dalies pašalinama druska pridedant pagard ų (dažniau ­
siai užpilant aromatizuot ą skystį, kurio pagrindin ė sudė­
tinė dalis yra actas), 
— pasterizavimas, kuriuo siekiama sustiprinti stabilizuojant į 
druskos ir acto poveik į po to, kai produktai buvo perd ėti 
į mažas talpyklas (skardines, butelius, stiklainius, ir t. t.). 
Tačiau konservuoti arba nekonservuoti s ūryme agurkai ir 
dygliuotieji agurkai (kornišonai), kurie surauginti iki galo 
atlikus pieno r ūgšties fermentacij ą, priskiriami 20 skirsniui. 
Agurkų ir dygliuot ųjų agurkų (kornišon ų), suraugint ų iki 
galo atlikus pieno r ūgšties fermentacij ą, skiriamasis požymis 
yra tas, kad perpjovus visas minkštimas yra vaiskus (t. y. 
tarsi permatomas).  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 07.06.2019 — 001.001 — 65  
0711 51 00  Pievagrybiai ( Agaricus  genties)  
Šiai subpozicijai priskiriami grybai gali b ūti konservuoti 
stipriame s ūryme, į kurį pridėta acto arba acto r ūgšties.  
0711 90 70  Kapar ėliai 
Šiai subpozicijai priskiriami kapar ėliai dažniausiai konser ­
vuojami s ūrymu statin ėse. 
0712  Džiovintos daržov ės, sveikos, supjaustytos stambiais 
gabalais, griežin ėliais, susmulkintos arba sumaltos į 
miltelius, bet toliau neapdorotos  
Šiai pozicijai nepriskiriamos medžiagos, kurios sudžiovintu 
pavidalu naudojamos ne kaip daržov ės, tačiau visų pirma 
naudojamos parfumerijoje, farmacijoje arba kaip insekti ­
cidai, fungicidai ar panašiais tikslais (1211 pozicija).  
0712 90 30  Pomidorai  
Dėl pomidor ų miltelių klasifikavimo žr. paaiškinim ų 
2002 90 11–2002 90 99 subpozicij ų paaiškinimus.  
0712 90 90  Kiti  
Šiai subpozicijai nepriskiriama džiovinti paprastosios kiaul ­
pienės (Taraxacum officinale ) lapai ir šaknys, džiovintos 
valgomosios r ūgštynės (Rumex acetosa ) ir džiovintos 
nasturtos ( Tropaeolum majus ), kurios naudojamos medicini ­
niams preparatams gaminti (1211 90 86 subpozicija).  
0713  Džiovintos ankštin ės daržov ės, gliaudytos, su luobel ėmis 
arba be luobeli ų, skaldytos arba neskaldytos  
Šiai pozicijoje priskiriami produktai, kurie skirti s ėjai, yra 
augalų veisimo produktai ir dažniausiai identifikuojami 
pagal jų įpakavimą (pavyzdžiui, ant maiš ų pritvirtintose 
etiketėse būna pateikiama informacija apie naudojim ą) ir 
pagal didesn ę kainą. 
0713 10 10 ir 
0713 10 90  Žirniai ( Pisum sativum ) 
Mutatis mutandis  taikomi paaiškinim ų 0708 10 00 subpozi ­
cijos paaiškinimai.  
0713 20 00  Avinžirniai  
Šiai subpozicijai priskiriami avinžirniai priklauso  Cicer  
genčiai (dažniausiai  Cicer arietinum ) ir gali b ūti skirti 
arba neskirti s ėjai, žmogaus maistui ar gyvuli ų pašarui.  
0713 31 00  Vigna mungo  (L.) Hepper arba  Vigna radiata  (L.)  
Wilczek  veislių pupuolės 
Žr. SS paaiškinim ų 0713 31 subpozicijos paaiškinimus.  
0713 32 00  Pupuol ės (adzuki ) (Phaseolus  arba  Vigna angularis ) 
Pupuolės (adzuki ) visada parduodamos sausos. Kol nesu ­
brendusios, jos yra žalios spalvos ir pasižymi dideliu 
vandens kiekiu. Augalui subrendus, pupuol ės parausta ir 
tampa sausomis.  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 07.06.2019 — 001.001 — 66  
0713 35 00  Kinin ės pupuol ės (Vigna unguiculata ) 
Šiai subpozicijai priskiriamos arkliapup ės (anksčiau vadintos  
Dolichos sinensis  ssp.  sesquipedalis ), kurios laikytinos  
Vigna  rūšies pupel ėmis. Pavadinimai „ Dolichos unguicu ­
lata“ ir „ Dolichos sinensis “ yra sinonimai, kurie daugiau 
nebevartojami  Vigna  rūšies pupel ėms vadinti. Tod ėl 
teisingas arkliapupi ų pavadinimas yra „ Vigna unguicu ­
lata (L.)  Walp . ssp.  sesquipedalis “. 
0713 40 00  L ęšiai 
Šiai subpozicijai priskiriami tik  Ervum  arba  Lens  genties 
lęšiai, pavyzdžiui, daug paprast ųjų lęšių rūšių (Ervum lens  
arba Lens esculenta ) ir lęšiniai vikiai ( Ervum ervilia ). 
0713 90 00  Kitos  
Šiai subpozicijai priskiriamos  Dolichos  genties augal ų 
sėklos, pavyzdžiui, egiptin ės lobijos ( Dolichos lablab ), lenk­
tosios kardapup ės (Canavalia ensiformis ), aksompup ės 
(Mucuna utilis ) ir siampup ės (Cyamopsis tetragonoloba ), 
išskyrus arkliapupes, priskiriamas 0713 35 00 subpozicijai 
ir kajanus ( Cajanus cajan ), priskiriamus 0713 60 00 subpo ­
zicijai. 
Šiai subpozicijai nepriskiriami: vikiai (1209 29 45 subpozi ­
cija), išskyrus  Vica faba  rūšies, ir lubin ų sėklos 
(1209 29 50 subpozicija).  
0714  Maniokai, marantos, salepai, topinambai, batatai ir 
panašūs šakniavaisiai ir gumbavaisiai, turintys daug 
krakmolo arba inulino, švieži, atšaldyti, užšaldyti arba 
džiovinti, supjaustyti griežin ėliais arba nesupjaustyti, 
granuliuoti arba negranuliuoti; sago palm ės šerdys  
Sąvoka „granuliuoti“ apibr ėžta šio skyriaus 1 pastaboje.  
0714 10 00  Maniokai  
Šiai subpozicijai priskiriami: 
1. maniok ų gumbavaisiai, kurie b ūna dviejų rūšių (Manihot 
utilissima  ir Manihot aipi ); šaknys yra rato stipin ų 
formos; subrendusi ų masė gali būti nuo 500 g iki 3 kg 
arba didesn ė; 
2. iš aglomeruot ų manioko šakn ų dalių pagamintos granul ės 
arba iš šakn ų pagaminti aglomeruoti rupiniai ir miltai 
(žr. SS paaiškinim ų 0714 pozicijos paaiškinim ų antrąją 
pastraipą). 
0714 20 10 ir 
0714 20 90  Batatai  
Batatai yra šakniagumbiai, kuri ų vaisiaus vidus priklausomai 
nuo rūšies yra baltas, geltonas arba raudonas ir kuriuos 
subrandina žolinis vijoklinis augalas  Ipomea batatas . ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 07.06.2019 — 001.001 — 67  
0714 90 20  Marantos, salepai ir panaš ūs šakniavaisiai ir gumbavai ­
siai, turintys daug krakmolo  
Šiai subpozicijai priskiriami: 
1. marant ų šaknys, kurios, priklausomai nuo savo kilm ės 
šalies, skirstomos į įvairias augal ų rūšis: bermudines 
marantas ( Maranta arundinacea ), indines marantas 
(Maranta indica ), takas ( tacca ) (Tacca pinnatifida ), 
indines kanas ( Canna edulis ); 
2. salepų šaknys iš įvairių augalų, priklausan čių Orchis  
genčiai; 
3. negyvos jurgin ų šaknys ir kitos negyvos šakniagumbin ės 
augalų šaknys; 
4. valgomosios viksvuol ės ( Cyperus esculentus ) 
gumbavaisiai.  
0714 90 90  Kiti  
Šiai subpozicijai priskiriamos įvairios topinamb ų rūšys 
(pavyzdžiui,  Helianthus tuberosus , Helianthus strumosus  ir 
Helianthus decapetalus ) ir krakmolingos sago palm ės šerdys 
iš įvairių rūšių palmių kamienų (Metroxylon , Rumphii , 
Raphia ruffia , Arenga  ir t. t.).  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 07.06.2019 — 001.001 — 68  
8 SKIRSNIS  
VALGOMIEJI VAISIAI IR RIEŠUTAI; CITRUSINI Ų VAISIŲ ARBA 
MELION Ų ŽIEVEL ĖS IR LUOBOS  
Bendrosios nuostatos  
1. Šiam skirsniui priskiriami distiliavimui skirti vaisiai, turintys stam ­
bios pulpos pavidal ą, net jeigu yra prasid ėjusi natūrali fermentacija.  
2. Šiam skirsniui nepriskiriami pasterizuoti produktai, išskyrus:  
— šiam skirsniui priskiriamus džiovintus vaisius ir riešutus,  
— 0812 pozicijai priskiriamus konservuotus vaisius ir riešutus,  
— 0811 pozicijai priskiriamus užšaldytus vaisius ir riešutus.  
Šiam skirsniui nepriskiriami sterilizuoti vaisiai ir riešutai (dažniausiai 
jie priskiriami 2008 pozicijai).  
0801  Kokosai, bertoletijos ir anakardžiai, švieži arba džio ­
vinti, su kevalais arba be keval ų, išgliaudyti arba neiš ­
gliaudyti  
0801 21 00 ir 
0801 22 00  Bertoletijos  
Šiuos riešutus dengia kietas lukštas, savo strukt ūra ir dydžiu 
jie primena mandarino skilteles. Lukšte yra didelis trikampis 
branduolys, padengtas rusva pluoštine pl ėvele.  
0802  Kiti riešutai, švieži arba džiovinti, su kevalais arba be 
kevalų, išgliaudyti arba neišgliaudyti  
0802 21 00 ir 
0802 22 00  Lazdynų (Corylus  spp.) riešutai  
Šioms subpozicijoms priskiriami paprastojo lazdyno riešutai 
(Corylus avellana  vaisiai), turkinio lazdyno riešutai ( Corylus 
colurna  vaisiai) ir didžiojo lazdyno riešutai ( Corylus 
maxima  vaisiai).  
0802 41 00 ir 
0802 42 00  Kaštainiai ( Castanea  spp.)  
Šioms subpozicijoms priskiriami tik valgomieji sald ūs 
Castanea  genties kaštainiai; Šioms subpozicijoms nepriski ­
riami saldieji duoniai ( water chesnuts ) (Trapa natans  
vaisiai), kurie priskiriami 0802 90 85 subpozicijai, arba 
paprastieji kaštonai, priskiriami 2308 pozicijai.  
0802 51 00 ir 
0802 52 00  Pistacijos  
Pistacijos yra pistacijos medžio ( Pistacia vera ) vaisiai. Šis 
augalas daugiausia auginamas Sicilijoje, Graikijoje ir Vidu ­
riniuosiuose Rytuose. 
Pistacijos riešutas yra mažos alyvuog ės dydžio, sudarytas iš 
minkšto, plono ir paprastai dr ėgno raudonai-rudo, iš išor ės 
labai šiurkštaus ir šiek tiek kvepian čio apvalkalo, dviskil čio, 
sumedėjusio šviesios spalvos kevalo bei pailgo, malonaus 
aromato ir švelnaus skonio branduolio, kurio odel ė 
raudonai-ruda, o vidus šviesiai žalias.  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 07.06.2019 — 001.001 — 69  
0802 90 50  Puš ų riešutai ( Pinus  spp.)  
Šiai subpozicijai priskiriami puš ų branduoliai (s ėklos) 
(Pinus  genties puš ų, pvz.,  Pinus pinea , Pinus cembra  ir 
Pinus koraiensis,  vaisiai), esantys kankor ėžyje arba ne 
kankorėžyje.  
0803  Bananai, įskaitant tikruosius bananus ( plantains ), švieži 
arba džiovinti  
0803 10 10  Švieži  
Tikrųjų bananų ilgis gali siekti 50 cm, jie yra didesni ir 
pasižymi labiau kampuotu skerspj ūviu nei 
0803 90 10 subpozicijai priskiriami bananai. Šiuose bana ­
nuose esantis krakmolas skiriasi nuo paprastuosiuose stalo 
bananuose esan čio krakmolo tuo, kad jis bananui br ęstant 
nesaldėja. Tikrieji bananai nepasižymi išskirtiniu kvapu. Jie 
netinka vartoti maistui j ų neparuošus. Dažniausiai šie 
bananai skinami kol yra žalios spalvos ir valgomi iškepti.  
0804  Datul ės, figos, ananasai, avokadai, gvajavos, mangai ir 
mangostanin ės garcinijos, švieži arba džiovinti  
0804 40 00  Avokadai  
Avokadai yra avokado medžio vaisiai ( Persea americana 
Mill.). Tai kaulavaisiai, dažnai gana dideli, priklausomai 
nuo veisl ės – ovalūs arba ilgakaklio butelio formos, viduje 
būna (kartais didelis) kauliukas. Odel ės spalva – tamsiai 
žalia, tamsiai raudona, rusva ar geltona. Kai vaisius yra 
prinokęs, tvirtas minkštimas po odele yra žalsvai baltos 
spalvos, prie kauliuko atspalvis šviesesnis.  
0804 50 00  Gvajavos, mangai ir mangostanin ės garcinijos  
Gvajavos yra gvajavos medžio ( Psidium guayava L .) 
vaisiai; gvajavos yra uogos, kuri ų minkštimas b ūna įvairių 
spalvų (balsvas, rusvas, kreminis, šviesiai raudonas arba 
žalias) ir kuriose yra maž ų sėklelių. 
Mangai yra mango medžio ( Mangifer indica ) vaisiai; 
mangai yra kaulavaisiai, kuriuose b ūna plokščias kauliukas 
su prilipusiomis, besidriekian čiomis gijomis. Yra kelios 
mangų rūšys, jų vaisiai skiriasi mase (nuo 150 g iki 
1 kg), saldumu ir skoniu (kai kurie vaisiai turi šveln ų 
terpentino skon į). 
Garcinijos yra garcinijos medžio ( Garcinia mangostana ) 
vaisiai. Tai uoga, kuri prinokusi b ūna rusvai-purpurin ės 
spalvos ir turi stor ą apyvaisį, kuriame b ūna kelios s ėklelės, 
apgaubtos minkštu, kempin ės pavidalo luobu, kuris b ūna 
baltas, cukringas ir pasižymi specifiniu delika čiu skoniu.  
0805  Citrusini ų vaisiai, švieži arba džiovinti  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 07.06.2019 — 001.001 — 70  
0805 10 22 – 
0805 10 28  Tikrieji apelsinai, švieži  
Šioms subpozicijoms priskiriami tik  Citrus sinensis  rūšies 
apelsinai.  
0805 10 22  Keimariniai ( Navel ) apelsinai  
Keimariniams ( Navel ) apelsinams b ūdingas vaisi ų viršūnė­
lėse susiformav ęs antrasis vaisius, šiek tiek išsikiš ęs ir 
primenantis žmogaus bamb ą. Tai - sald ūs, dideli, bes ėkliai 
apelsinai, sodraus skonio ir sultingi. 
Šiai subpozicijai priskiriamos tokios veisl ės kaip  Navel , 
Navels sanguinas , Lane late , Navelate , Navelina , Thomson , 
Washington . 
0805 10 24  Šviesieji apelsinai  
Šviesieji apelsinai taip pat vadinami paprastaisiais apelsinais 
ir dažnai naudojami sul čių pramonėje. 
Šiai subpozicijai priskiriamos tokios veisl ės kaip  Salustiana , 
Valencia , Valencia late , Delta seedless , Midknight , 
Shamouti . 
0805 10 28  Kiti  
Šiai subpozicijai priskiriami raudonieji  (sanguine ) arba 
pigmentuoti, apelsinai. 
Dėl raudonuosiuose apelsinuose esan čių antocianin ų jų 
minkštimas ir sultys (o kartais ir žiev ės) turi pigmentacij ą. 
Raudoniesiems apelsinams priskiriami  Maltaise , Moro , 
Sanguinelli /Sanguinello , Tarocco , Blood ovals , Sanguinas 
redondas , Doubles fines , Washington sanguines  arba  
Improved doubles fines , arba  Large sanguines  ir Portuguese  
veislių apelsinai.  
0805 10 80  Kiti  
Šiai subpozicijai priskiriami kar čiavaisio citrinmedžio 
(Citrus aurantium ) vaisiai – aitrieji apelsinai. Dažniausiai 
jie naudojami džemams gaminti.  
0805 21 10  Likeriniai mandarinai  
Likeriniai mandarinai ( Citrus reticulata Blanco  var.  unshiu ) 
yra ankstyv ųjų mandarin ų rūšis. Šie vaisiai yra dideli, 
geltonai-oranžin ės spalvos, sultingi, ner ūgštūs ir neturi 
kauliukų. 
0805 21 90  Kiti  
Šiai subpozicijai priskiriami: 
1. mandarinai  (Citrus nobilis Lour.  or Citrus reticulata 
Blanco ). Jie nuo paprast ųjų apelsinų skiriasi tuo, kad 
yra mažesni, plokštesn ės formos, lengviau lupasi, turi 
lengviau atskiriamas skilteles ir yra saldesni bei 
aromatingesni. 
2. Citrus reticulata Blanco  var.  tangerina  veislės tikrieji 
mandarinai.  
0805 22 00  Klementinai  
Šiai subpozicijai priskiriami monrealiai.  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 07.06.2019 — 001.001 — 71  
0805 29 00  Kiti  
Šiai subpozicijai priskiriami: 
1. tanželai ( tangelos ), tikrojo mandarino ir greipfruto 
hibridai, įskaitant didžiuosius greipfrutus; 
2. ortanikai ( ortaniques ), apelsino ir tikrojo mandarino 
hibridai; 
3. malakinai ( malaquines ), apelsino ir mandarino hibridai; 
4. tangorai; 
5. vilkingai, selekcijos b ūdu išvesta r ūšis, hibridas iš 
Willow mandarino ir Karališkojo mandarino (kuris pats 
yra mandarino ir aitriojo apelsino hibridas). Jie primena 
mandarinus, ta čiau yra didesni ir viename gale 
smailėjantys.  
0805 40 00  Greipfrutai, įskaitant didžiuosius greipfrutus  
Šiai subpozicijai priskiriami  Citrus grandis  ir Citrus para ­
disi rūšių vaisiai. Šie vaisiai turi šviesiai gelsv ą žievelę ir 
dažniausiai yra didesni už apelsinus, j ų forma apvali, kartais 
– šiek tiek suplota, minkštimas – geltonas arba rausvas ir 
rūgštaus skonio.  
0805 50 90  Žaliosios citrinos ir persin ės citrinos ( Citrus aurantifolia , 
Citrus latifolia ) 
Šiai subpozicijai priskiriamos visos  Citrus aurantifolia , 
Citrus latifolia  rūšių atmainos. 
Žaliosios citrinos ir persin ės citrinos yra beveik apval ūs arba 
kiaušinio formos vaisiai, turi plon ą žalią arba žalsvai gelton ą 
glotniai prilipusi ą žievelę. Sultingas minkštimas yra žalios 
spalvos ir labai r ūgštus.  
0805 90 00  Kiti  
Šiai subpozicijai priskiriama: 
1. citronai ( Citrus medica ), kurie primena didel ę citriną su 
stora, grubl ėta žieve; minkštimas yra labai aromatingas ir 
rūgštokas, o cukruotos ši ų vaisių žievelės dažnai naudo ­
jamos konditerijoje; 
2. japoniniai ir kiaušininiai kinkanai ( Fortunella japonica , 
F. Hindsii  ir F. Margarita ) – didelės alyvuog ės dydžio 
vaisiai, apval ūs, pailgi, galuose nesusiplojantys, turi lygi ą 
odelę, nedaug minkštimo ir pasižymi šiek tiek r ūgščiu 
skoniu; odel ė yra saldi ir valgoma žalia ar sutrynus į 
piurė; šie vaisiai gali b ūti vartojami konditerijoje; 
3. činotai ( chinottos ) (Citrus aurantium  var.  myrtifolia ); 
4. bergamot ės (Citrus aurantium  var.  bergamia ), apelsin ų 
veislė, šviesiai geltoni kriauš ės formos vaisiai, šiek tiek 
rūgštaus skonio, dažniausiai naudojami eteriniams alie ­
jams gaminti;  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 07.06.2019 — 001.001 — 72  
5. didžiojo ir greipfrutinio citrinmedžio hibridas (angl. orob ­
lanco arba sweetie,  Citrus grandis Osbeck  × Citrus para ­
disi Macf. ), berūgščio didžiojo greipfruto ir baltojo greip ­
fruto hibridas, su stora žieve, šviesiai žalios ar aukso 
spalvos; truput į didesnis už greipfrut ą, bet turi mažiau 
sėklų ir yra saldesnis.  
0806  Vynuog ės, šviežios arba džiovintos  
0806 10 10  Valgom ųjų vynuogi ų veislės 
Valgomosios vynuog ės nuo vyno darymui skirt ų vynuogių 
skiriasi išvaizda ir pakavimo b ūdais. Valgomosios vynuog ės 
dažniausiai pakuojamos į dėžes, kartonines d ėžes, lėkštes, 
krepšelius ar mažas užsandarintas pintines, o vyno darymui 
skirtos vynuog ės pakuojamos arba į didelius krepšius, neuž ­
dengtas pakavimo d ėžes, arba į kibirus, kur vynuog ės yra 
labai suspaustos ar net aptraiškytos.  
0806 20 10  Razinos ( Currants ) 
Razinos ( Currants ) yra džiovintas produktas, gaunamas iš 
Korinthiaki N. ( Juodojo korinto ) (Vitis vinifera  L.) veisli ų 
(kultūrinių veislių) vynuogi ų. Jos yra mažos, apvalios, be 
kotelių ir beveik be s ėklelių, tamsiai purpurin ės, pereinan ­ 
čios į juodą, spalvos ir labai saldžios.  
0806 20 30  Razinos ( Sultanas ) 
Razinos ( Sultanas ) yra džiovintas produktas, gaunamas iš 
Soultanina B (arba  Thompson bes ėklių) (Vitis vinifera  L.) 
veislių (kultūrinių veislių) vynuogi ų. Jos yra be s ėklelių, 
vidutinio dydžio, aukso, pereinan čios į rudą, spalvos ir 
saldžios.  
0806 20 90  Kitos  
Šiai subpozicijai priskiriamos visos kitos džiovintos 
vynuogės, išskyrus  Currants  ir Sultanas  razinas. 
Džiovintos muskatin ės vynuog ės yra džiovintas produktas, 
gaunamas iš Moschato Alexandreias B. (arba  Muscatel  ar 
Malaga ) (Vitis vinifera  L.) veisli ų (kultūrinių veislių) 
vynuogių. Jos yra su s ėklelėmis. 
0807  Melionai ( įskaitant arb ūzus) ir tikrosios papajos, švieži  
0807 11 00  Arb ūzai 
Arbūzai yra  Citrullus vulgaris Schrad  rūšies vaisiai. Jie gali 
užaugti iki 20 kg mas ės. Minkštimas n ėra labai cukringas, 
tačiau labai vandeningas ir paprastai skais čiai raudonos 
spalvos bei su juodomis s ėklomis.  
0807 19 00  Kiti  
Šiai subpozicijai priskiriami  Cucumis melo  rūšies vaisiai, 
yra keletas j ų atmainų, pavyzdžiui, raukšl ėtieji melionai 
(var. reticulatus Naud ), kurie turi tinklišk ą luobą, cukriniai 
melionai (var.  saccharus Naud .), kurie irgi pasižymi 
tinklišku luobu, kantalupos ( cantaloupe ) (var.  cantalupensis 
Naud .), kurios ant luobo turi aiškias raukšles, žieminiai 
melionai (var.  inodorus Naud .) ir lygieji melionai. Šie 
vaisiai dažniausiai b ūna nemaži, apval ūs arba kiaušinio 
formos, turi lyg ų arba grubl ėtą luobą; jų minkštimas yra 
tvirtas ir sultingas, gelsvai oranžinis arba baltas, saldus. 
Vaisiaus centras yra tuš čiaviduris ir pilnas plaušeli ų, jame 
būna labai daug ovalo formos plokš čių sėklų, kurios yra 
blizgios ir gelsvai-baltos.  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 07.06.2019 — 001.001 — 73  
0807 20 00  Tikrosios papajos  
Tikrosios papajos ( Carica papaya ), taip pat vadinamos 
papajomis, yra pailgi ir apval ūs vaisiai, lyg ūs arba šiek 
tiek raukšl ėti, prinok ę būna nuo gelsvai žalios iki oranžin ės 
spalvos, j ų masė gali būti įvairi: nuo keli ų šimtų gramų iki 
kelių kilogram ų. Minkštimas savo konsistencija primena 
melionus ir yra geltonos, ta čiau linkęs į oranžinę, spalvos, 
cukringumas ir aromatingumas taip pat b ūna įvairus. Minkš ­
time yra ertm ė, kurioje minkštame apvalkale yra daug 
apvalių juodų sėklelių. 
0808  Obuoliai, kriauš ės ir svarainiai, švieži  
0808 10 10  Obuoliai, skirti sidrui gaminti, palaidi, nuo rugs ėjo 16 d. 
iki gruodžio 15 d.  
Šiai subpozicijai priskiriami obuoliai, kurie d ėl savo 
išvaizdos ir savybi ų (nekokybiški, neišr ūšiuoti vaisiai, 
dažniausiai mažesni nei desertiniai vaisiai, pasižymintys 
rūgščiu, nemaloniu skoniu, žemos vert ės ir t. t.) gali b ūti 
naudojami tik fermentuotiems arba nefermentuotiems g ėri­
mams gaminti. Jie turi b ūti palaidi, be separatori ų, sukrauti į 
transportavimo talpas (pavyzdžiui, geležinkelio vagonus, 
dideles talpyklas, sunkvežimius ar baržas).  
0808 30 10  Kriauš ės, skirtos kriauši ų sidrui gaminti ( perry ), 
palaidos, nuo rugpj ūčio 1 d. iki gruodžio 31 d.  
Mutatis mutandis  taikomi paaiškinim ų 0808 10 10 subpozi ­
cijos paaiškinimai.  
0809  Abrikosai, vyšnios, persikai ( įskaitant nektarinus), slyvos 
ir dygiųjų slyvų vaisiai, švieži  
0809 21 00 ir 
0809 29 00  Vyšnios  
Šioms subpozicijoms priskiriamos vis ų veislių vyšnios, 
įskaitant ir laukines vyšnias, ypa č paprastąsias vyšnias 
(Prunus cerasus  vaisiai), moreles  (morello cherries) (Prunus 
cerasus  var.  austrea  vaisiai),  Prunus avium  var.  juliana  ir 
Prunus avium  var.  duracina  rūšių vyšnias, bei trešnes 
(Prunus avium  arba  Cerasus avium  vaisiai).  
0809 30 10 ir 
0809 30 90  Persikai, įskaitant nektarinus  
Priešingai nei persik ų, nektarin ų odelė yra lygi.  
0809 40 90  Dygi ųjų slyvų vaisiai  
Dygiųjų slyvų vaisiai yra laukini ų slyvų arba laukini ų 
kryklių (Prunus spinosa ) vaisiai.  
0810  Kiti vaisiai, švieži  
0810 20 10  Aviet ės 
Šiai subpozicijai priskiriami  Rubus idaeus , Rubus illece ­
brosus , Rubus occidentalis  ir Rubus strigosus  rūšių vaisiai. 
Vienų veislių vaisiai raudoni, kit ų – balti.  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 07.06.2019 — 001.001 — 74  
0810 30 10  Juodieji serbentai  
Šiai subpozicijai priskiriami  Ribes nigrum  L. rūšies vaisiai.  
0810 30 30  Raudonieji serbentai  
Šiai subpozicijai priskiriami  Ribes rubrum  L. rūšies vaisiai.  
0810 40 10  Brukn ės, meškauog ės (foxberries ) arba kalnin ės span­
guolės (Vaccinium vitis-idaea  rūšies vaisiai)  
Šios uogos yra raudonos arba rausvos spalvos.  
0810 40 30  M ėlynės (Vaccinium myrtillus  rūšies) 
Šios uogos yra melsvai juosvos spalvos.  
0810 50 00  Kiviai  
Šiai subpozicijai priskiriami  Actinidia chinensis Planch . arba  
Actinidia deliciosa  rūšies vaisiai. 
Šie kiaušinio dydžio vaisiai yra m ėsingi, pasižymi saldžia ­
karčiu skoniu, j ų plaukuota odel ė yra žalsvai rudos spalvos.  
0810 90 20  Tamarindai, anakardži ų obuoliai, li čiai, duonvaisiai, 
sapodilės, pasifloros, karambolos ir kertuo čiai 
Tamarindai ( Tamarindus indica  ir Tamarindus officinalis  
vaisiai), tokiu pavidalu, kokiu jie paprastai pateikiami tarp ­
tautinėje prekyboje (ankštys arba minkštimas be prid ėtojo 
cukraus ar kit ų medžiag ų ir kitaip neapdorotas) yra priski ­
riami 0813 40 65 subpozicijai. 
Duonvaisiai yra  Artocarpus heterophylla  ir Artocarpus inte ­
grifolia  vaisiai. Li čiai yra  Litchi chinensis  vaisiai. Sapodil ės 
yra Achras sapota  augalo vaisiai. 
Šiai subpozicijai priskiriami pasiflor ų (pavyzdžiui, „mara ­
kujos“) vaisiai: valgomoji pasiflora ( Passiflora edulis ), 
melioninė pasiflora ( Passiflora quadrangularis ) ir persikin ė 
pasiflora ( Passiflora ligularis ). 
0810 90 75  Kiti  
Be produkt ų, išvardyt ų SS paaiškinim ų 0810 pozicijos 
paaiškinim ų antrosios pastraipos 8 punkte (išskyrus li čius 
ir sapodiles), šiai subpozicijai priskiriami: 
1. arbutai ( arbutus ) (Arbutus unedo  vaisiai); 
2. raugerškiai ( Berberis vulgaris  vaisiai); 
3. šaltalankiai ( Hippophae rhamnoides  vaisiai); 
4. šermukšnio uogos (pavyzdžiui,  Sorbus domestica  ir 
Sorbus aria  vaisiai);  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 07.06.2019 — 001.001 — 75  
5. peruvin ės anonos ( Annona cherimola  (cherymoya ) ir 
(Annona reticulata  (akytosios anonos) vaisiai); 
6. įvairios dumpl ūnės (Physalis ) augalų rūšys: paprastoji 
dumplūnė (Physalis alkekengi  arba  Physalis pubescens  
vaisiai); 
7. flakurtijos ( flacurtia fruit ) (Flacourtia cataphracta  ir 
Idesia polycarpa  vaisiai); 
8. baltažied ės šliandros vaisiai ( Mespilus germanica  
vaisiai) ir lokvos arba japonin ės lokvos vaisiai ( Eriobo­
trya japonica ); 
9. įvairių Sapotaceae  rūšių vaisiai, pavyzdžiui, sapotos 
(Lucuma mammosa  vaisiai), išskyrus sapodiles, priski ­
riamas 0810 90 20 subpozicijai; 
10. valgomosios  Actinidia  augalų rūšys, išskyrus kivius 
(Actinidia chinensis Planch . arba  Actinidia deliciosa ), 
klasifikuojamus 0810 50 00 subpozicijoje; 
11. įvairių Sapindaceae  rūšių vaisiai, pavyzdžiui, rambu ­
tanai ( rambutants ) (Nephelium lappaceum  vaisiai) ir 
pulasanai ( pulasans ) (Nephelium mutabile  vaisiai), 
tačiau čia nepriskiriami li čiai (Litchi chinensis  vaisiai) 
(0810 90 20 subpozicija).  
0811  Vaisiai ir riešutai, nevirti arba išvirti garuose ar vande ­
nyje, užšaldyti, į kuriuos prid ėta arba neprid ėta cukraus 
ar kitų saldiklių 
Žodis „užšaldyti“, kaip apibr ėžta SS paaiškinim ų šio 
skirsnio paaiškinim ų antrojoje pastraipoje, taip pat turi b ūti 
vartojamas atsižvelgiant į Europos S ąjungos Teisingumo 
Teismo bylos 120/75 sprendime pateiktus kriterijus. Be to, 
remiantis Teismo bylos C-423/09 sprendime pateiktu ši ų 
kriterijų išaiškinimu, užšaldymo proceso metu privalo įvykti 
esminiai ir negr įžtami poky čiai, dėl kurių produktas neb ėra 
natūralus. 
Taigi produktai laikomi „užšaldytais“, kai b ūtent dėl šio 
užšaldymo proceso jie patiria tam tikr ų negrįžtamų pokyčių, 
ypač jų ląstelių struktūros, todėl net atitirpdami arba atitirp ę 
jie nebėra natūralūs. 
Dėl subpozicij ų, kuriose pamin ėtas cukraus kiekis, žr. šio 
skirsnio 1 papildom ąją pastabą. 
0811 20 31  Aviet ės 
Žr. paaiškinim ų 0810 20 10 subpozicijos paaiškinimus.  
0811 20 39  Juodieji serbentai  
Žr. paaiškinim ų 0810 30 10 subpozicijos paaiškinimus.  
0811 20 51  Raudonieji serbentai  
Žr. paaiškinim ų 0810 30 30 subpozicijos paaiškinimus.  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 07.06.2019 — 001.001 — 76  
9 SKIRSNIS  
KAVA, ARBATA, MAT Ė IR PRIESKONIAI  
Bendrosios nuostatos  
Prieskoni ų, kurie buvo sumaišyti arba į kuriuos buvo prid ėta kitų 
medžiagų, klasifikavimas apibr ėžtas šio skirsnio 1 pastaboje.  
Pagal šią pastabą prieskoni ų ir kitų medžiag ų, nepasižymin čių esmi­
nėmis prieskoni ų savybėmis, mišiniai šiam skirsniui nepriskiriami. 
Tokie mišiniai priskiriami 2103 pozicijai, jeigu jie yra sumaišyti uždarai 
arba sumaišyti pagardai. D ėl mišinių, tiesiogiai naudojam ų gėrimams 
aromatizuoti arba g ėrimų gamyboje naudojamiems ekstraktams paruošti, 
sudarytų iš prieskoni ų arba augal ų, augalų dalių, sėklų, vaisių ar riešutų 
(sveikų, supjaustyt ų, susmulkint ų arba sumalt ų į miltelius) arba iš 
kitiems skirsniams (7, 11, 12 ir t. t.) priskiriam ų rūšių, žr. SS paaiški ­
nimų šio skirsnio paaiškinim ų Bendrųjų nuostatų šeštąją ir septint ąją 
pastraipas.  
Prieskoni ų atliekos, kuri ų neišvengiamai atsiranda derliaus nu ėmimo 
metu ir v ėliau jį apdorojant (pavyzdžiui, r ūšiuojant arba džiovinant) 
arba sand ėliavimo ar transportavimo metu, klasifikuojamos kaip 
„negrūstos ir nemaltos“, išskyrus atvejus, kai galima nustatyti, kad 
produktas buvo gr ūstas specialiai (pavyzdžiui, d ėl jo homogenin ės sudė­
ties).  
Įvairiuose šio skirsnio pozicijose naudojamas žodži ų junginys „gr ūstas 
arba maltas“ netaikoma produktams, kurie yra supjaustyti į dalis.  
0901  Kava, skrudinta arba neskrudinta, be kofeino arba su 
kofeinu; kavos išaižos ir luobel ės; kavos pakaitalai, 
turintys bet kok į kiekį kavos  
0901 11 00 ir 
0901 12 00  Neskrudinta kava  
Šioms subpozicijoms priskiriama vis ų pavidalų neskrudinta 
kava, be kofeino arba su kofeinu ( įskaitant ir pupeles bei j ų 
dalis, atskirtas r ūšiavimo, sijojimo metu ir t. t.), net ir tuo 
atveju, jei j ą numatoma naudoti kitiems tikslams nei 
žmogaus maistui (pavyzdžiui, kofeinui ekstrahuoti).  
0901 11 00  Su kofeinu  
Šiai subpozicijai priskiriama neskrudinta kava, iš kurios 
nebuvo (bet kokiu b ūdu) ekstrahuotas kofeinas.  
0901 12 00  Be kofeino  
Šiai subpozicijai priskiriama neskrudinta kava, iš kurios 
buvo išekstrahuotas kofeinas. Paprastai tokiu b ūdu apdo­
rotos kavos sud ėtyje esantis kofeino kiekis sudaro ne 
daugiau kaip 0,2 % sausosios medžiagos mas ės. 
0901 21 00 ir 
0901 22 00  Skrudinta kava  
Šioms subpozicijoms priskiriama kava, pamin ėta paaiški ­
nimų 0901 11 00 ir 0901 12 00 subpozicij ų paaiškinimuose, 
kuri buvo skrudinta, plauta arba neplauta, sumalta arba 
nesumalta ir koncentruota arba nekoncentruota.  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 07.06.2019 — 001.001 — 77  
0901 21 00  Su kofeinu  
Mutatis mutandis  taikomi paaiškinim ų 0901 11 00 subpozi ­
cijos paaiškinimai.  
0901 22 00  Be kofeino  
Mutatis mutandis  taikomi paaiškinim ų 0901 12 00 subpozi ­
cijos paaiškinimai.  
0901 90 10  Kavos išaižos ir luobel ės 
Išaižos yra vaisiuje (uogoje) esantys kevalai, kuriuose b ūna 
pupelės, dažniausiai j ų būna dvi. 
Luobelės yra vidinis pupel ę dengiantis sluoksnis, kuris paša ­
linamas skrudinant.  
0901 90 90  Kavos pakaitalai, turintys kavos  
Šiai subpozicijai priskiriami produktai, pamin ėti SS paaiški ­
nimų 0901 pozicijos paaiškinim ų pirmosios pastraipos 
5 punkte. Šie mišiniai gali b ūti malti arba nemalti ar net 
supresuoti.  
0904  Pipirai ( Piper  genties); džiovinti arba gr ūsti ar malti  
Capsicum  genties arba  Pimenta  genties vaisiai  
0904 11 00  Negr ūsti ir nemalti  
Šiai subpozicijai priskiriami produktai, nurodyti SS paaiški ­
nimų 0904 pozicijos paaiškinim ų 1 punkte. Pažym ėtina, kad 
skaldyti pipirai ir pipir ų dalys priskiriami šiai subpozicijai, 
jeigu yra akivaizdu, kad jie nebuvo specialiai sumalti ar 
suskaldyti. Tai taikoma ir prieskoni ų milteliams arba s ąšla­
voms, kuriuos sudaro pipirai su priemaišomis. 
Šiai subpozicijai priskiriami žali pipirai, konservuoti acto 
tirpale arba s ūryme net ir prid ėjus nedidel į citrinų rūgšties 
kiekį. 
0904 21 10 – 
0904 22 00  Capsicum  genties arba  Pimenta  genties vaisiai  
Šioms subpozicijai priskiriami produktai, nurodyti SS paaiš ­
kinimų 0904 pozicijos paaiškinim ų 2 punkte, jei šie 
produktai yra džiovinti arba gr ūsti ar malti.  
0904 21 10  Saldžiosios paprikos ( Capsicum annuum ) 
Šiai subpozicijai priskiriamos paprikos ( Capsicum annuum ) 
yra pakankamai didel ės ir saldžios (ne aštrios). Jos gali b ūti 
įvairių spalvų. Šiai subpozicijai priskiriamos tik džiovintos 
paprikos, sveikos arba supjaustytos į gabalus, ta čiau 
negrūstos ir nemaltos.  
0906  Cinamonas ir cinamon ų žiedai  
0906 11 00 ir 
0906 19 00  Negrūsti ir nemalti  
Šioms subpozicijoms priskiriami, pavyzdžiui: 
1. lazdelės, kurias sudaro žiev ės juostelės arba vienas į kitą 
suvynioti „ritin ėliai“, ir kuri ų ilgis gali siekti iki 110 cm;  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 07.06.2019 — 001.001 — 78  
2. į tam tikro ilgio dalis supjaustytos cinamono lazdel ės 
(pavyzdžiui, nuo 5 iki 10 cm ilgio); 
3. įvairių ilgių ir pločių žievės gabalėliai, pavyzdžiui, 
„drožlės“ (gabalėliai, nuskil ę pjaustant cinamono lazdeles 
į standartini ų ilgių gabalėlius) ir „atplaišos“ (maži cina ­
mono žiev ės gabalėliai, atsirandantys lupant cinamono 
žievę ir dažniausiai naudojami gaminant cinamono 
esencijas).  
0906 11 00  Cinamonas ( Cinnamomum zeylanicum Blume ) 
Žr. SS paaiškinim ų 0906 11 subpozicijos paaiškinimus.  
0907  Gvazdik ėliai (sveiki vaisiai, žiedai ir žiedko čiai) 
Šiai pozicijai taip pat priskiriami gr ūsti arba sumalti 
gvazdikėliai. 
0908  Muskatai, macis ( mace ) ir kardamonas  
0908 11 00  Negr ūsti ir nemalti  
Žr. SS paaiškinim ų 0908 pozicijos paaiškinim ų a punkt ą. 
Šiai subpozicijai taip pat priskiriami muskatai – muskatme ­
džio ( Myristica fragrans ) sėklos. 
Šiai subpozicijai taip pat priskiriami sveiki muskatai, skirti 
eterinių aliejų arba rezinoid ų pramoninei gamybai, kurie, 
siekiant apsaugoti nuo vabzdži ų, dažnai apdorojami kalkiniu 
vandeniu; taip pat šiai subpozicijai priskiriami prastesn ės 
kokybės muskatai, pavyzdžiui, sudži ūvę ar suskaldyti 
skinant, ir parduodami su prierašu „atliekos“, „BWP“ 
(suskaldyti, sukirmij ę, apipeliję) arba „su defektais“.  
0908 21 00 ir 
0908 22 00  Macis ( mace ) 
Žr. SS paaiškinim ų 0908 pozicijos paaiškinim ų b punkt ą. 
0908 31 00 ir 
0908 32 00  Kardamonas  
Žr. SS paaiškinam ų 0908 pozicijos paaiškinim ų c punkto 
1–4 papunk čius. 
0909  Anyžini ų ožiažoli ų, žvaigždanyži ų, pankoli ų, 
kalendrų, kmynini ų kuminų arba paprast ųjų kmynų 
sėklos; kadagi ų uogos  
0909 21 00 ir 
0909 22 00  Kalendrų sėklos 
Žr. SS paaiškinim ų 0909 pozicijos paaiškinim ų pirmąją ir 
trečiąją pastraipas. 
Kalendros yra ovalios, šviesiai geltonos-rudos spalvos 
sėklos. Jų skonis saldus ir šiek tiek aštrokas.  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 07.06.2019 — 001.001 — 79  
0909 31 00 ir 
0909 32 00  Kmynini ų kuminų sėklos 
Žr. SS paaiškinim ų 0909 pozicijos paaiškinim ų pirmąją ir 
trečiąją pastraipas. 
Kmyninių kuminų sėklos yra kiaušinio pavidalo, briaunotos.  
0909 61 00 ir 
0909 62 00  Anyžinių ožiažoli ų, žvaigždanyži ų, paprast ųjų kmynų 
arba pankoli ų sėklos; kadagi ų uogos  
Žr. SS paaiškinim ų 0909 pozicijos paaiškinimus. 
Paprastųjų kmynų sėklos yra kiaušinio pavidalo, pailgos ir 
briaunotos.  
0910  Imbieras, šafranas, ciberžol ė, čiobreliai, lauro lapai, 
karis ir kiti prieskoniai  
0910 11 00 ir 
0910 12 00  Imbieras  
Žr. SS paaiškinim ų 0910 pozicijos paaiškinim ų a punkt ą. 
Šioms subpozicijoms priskiriami imbiero ( Amomum zingiber 
L.) šakniastiebiai, kurie gali b ūti švieži, džiovinti arba gr ūsti. 
Šioms subpozicijoms taip pat priskiriamas „pilkasis“ (vadi ­
namas „juoduoju“ imbieru) imbieras (neskustas) ir „baltasis“ 
imbieras (nuskustas).  
0910 20 10 ir 
0910 20 90  Šafranas  
Žr. SS paaiškinim ų 0910 pozicijos paaiškinim ų b punkt ą. 
0910 30 00  Ciberžol ė 
Žr. SS paaiškinim ų 0910 pozicijos paaiškinim ų c punkt ą. 
Komercin ė apvalioji ciberžol ė yra išgaunama iš pagrindinio 
šakniagumbio, kuris yra didelis ir apvalus, o ilgoji ciberžol ė 
yra gaunama iš šonini ų šakniagumbio ataug ų, kurie yra 
kiaušinio arba cilindro formos.  
0910 91 05 – 
0910 91 90  Mišiniai, nurodyti šio skirsnio 1 pastabos b punkte  
Žr. SS paaiškinim ų 0910 pozicijos paaiškinim ų e ir 
g punktą. 
0910 91 05  Karis  
Kari milteliai yra aprašyti SS paaiškinim ų 0910 pozicijos 
paaiškinim ų e punkte; ši ų mišinių klasifikavimui įtakos 
neturi nedideli kit ų sudėtinių dalių priedai (druskos, gars ­
tyčių sėklų, ankštini ų augalų miltų). 
0910 99 31 – 
0910 99 39  Čiobreliai  
Šioms subpozicijoms priskiriama daug čiobrelio r ūšių 
(Thymus vulgaris , Thynus zygis , Thymus serpyllum  L. arba 
paprastasis čiobrelis), džiovint ų arba nedžiovint ų. 
0910 99 31  Paprastieji čiobreliai ( Thymus serpyllum  L.) 
Šiai subpozicijai priskiriami tik  Thymus serpyllum  L. rūšies 
čiobreliai.  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 07.06.2019 — 001.001 — 80  
0910 99 33  Kiti  
Šiai subpozicijai priskiriami skinti ir džiovinti  Thymus 
vulgaris  ir Thymus zygis  rūšių augalų lapai ir žiedai.  
0910 99 50  Lauro lapai  
Šiai subpozicijai priskiriami lauro ( Laurus nobilis ) lapai, 
džiovinti arba nedžiovinti.  
0910 99 91 ir 
0910 99 99  Kiti 
Šioms subpozicijoms priskiriama krap ų sėklos ( Anethum 
graveolens) , Kani ir „juodieji pipirai“, gauti iš  Xylopia 
aethiopica  vaisių. 
Tačiau nepaisant to, kad dažniausiai šie produktai naudo ­
jami prieskoniams, šioms subpozicijoms nepriskiriama: 
a) garsty čių sėklos (1207 pozicija); 
b) visų rūšių kvapiųjų imbieručių (galanga ) šakniastiebiai 
(1211 pozicija); 
c) produktas, vadinamas „šafrano hibridu“ arba „dažiniu 
dygminu“, kuris yra raudonesnis nei tikras šafranas ir 
kurį sudaro dažinio dygmino žiedai –  Carthamus tincto ­
rius arba  Carthamus oxyacantha  arba  Carthamus palaes ­
tinus  (1404 pozicija). 
Daug prieskonini ų augalų, kurie iš tikr ųjų nėra prieskoniai, 
taip pat nepriskiriami šiam skirsniui, o priskiriami 7 ir 
12 skirsniams (žr. ši ų skirsnių paaiškinimus).  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 07.06.2019 — 001.001 — 81  
10 SKIRSNIS  
JAVAI  
Bendrosios nuostatos  
Džiovintos jav ų (pavyzdžiui, kukur ūzų) varpos, kurios buvo balintos, 
dažytos, įmirkytos ar kitaip dekoratyviniais tikslais apdorotos, priski ­
riamos 0604 90 99 subpozicijai.  
Javai priskiriami šiam skirsniui net jei konservavimo tikslais jie buvo 
apdoroti karš čiu, dėl kurio gr ūdai galėjo iš dalies želatinizuotis ir kartais 
suskilti. Dalinis želatinizavimasis (išankstinis želatinizavimasis) vyksta 
džiovinimo proceso metu ir apima tik nedidel į grūdų kiekį. Šis krak ­
molo pasikeitimas yra ne apdorojimo karš čiu tikslas, o tik pašalinis 
efektas. Toks apdorojimas nelaikytinas 10 skirsnio 1 pastabos B dalyje 
nurodytu apdorojimu „kitu b ūdu apdoroti“.  
1001  Kvie čiai ir meslinas (kvie čių bei rugi ų mišinys)  
1001 11 00 ir 
1001 19 00  Kietieji kvie čiai 
Žr. šio skirsnio 1 subpozicijos pastab ą ir SS paaiškinim ų 
1001 pozicijos paaiškinim ų pirmosios pastraipos 2 punkt ą. 
1001 91 20  Paprast ųjų kviečių ir meslino (kvie čių bei rugi ų mišinio)  
Sėklos yra rinktin ės ir dažniausiai atskiriamos pagal įpaka­
vimą (pavyzdžiui, pakuojamos į maišelius nurodant j ų 
paskirtį ant etiket ės) ir pagal didesnes j ų kainas. 
Šios sėklos gali b ūti apdorotos siekiant apsaugoti jas po 
sėjos nuo kenk ėjų arba paukš čių. 
1003  Miežiai  
1003 10 00  S ėkla 
Žr. paaiškinim ų 1001 91 20 subpozicijos paaiškinimus.  
1006  Ryžiai  
Žr. šio skirsnio 1 papildom ąją pastabą. 
1008  Grikiai, soros ir kanar ėlių lesalas (strypainio s ėklos); kiti 
javai  
1008 60 00  Kvietrugiai ( Triticale ) 
Kvietrugiai yra hibridas, gautas sukryžminus kvie čius su 
rugiais. Šie gr ūdai paprastai yra didesni ir pailgesni už 
rugių grūdus ir dažnai didesni ir pailgesni už kvie čių 
grūdus; išorin ė odelė yra raukšl ėta. ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 07.06.2019 — 001.001 — 82  
11 SKIRSNIS  
MALYBOS PRODUKCIJA; SALYKLAS; KRAKMOLAS; INULINAS; 
KVIEČIŲ GLITIMAS 
2 papildomoji 
pastaba  Kokosų atveju šio skirsnio 2 papildomoji pastaba taikoma 
tik kokos ų miltams, rupiniams ir milteliams. Susmulkinti ir 
išdžiovinti kokosai priskirtini 0801 11 00 subpozicijai ir 
nepatenka į 1106 pozicijos apr ėptį, net jeigu jie atitinka 
šio skirsnio 2 papildomosios pastabos b punkte nustatytus 
kriterijus. 
Susmulkinti ir išdžiovinti kokosai pateikiami griežin ėlių, 
mažų gabalėlių ar plonų juostelių pavidalu. Kokos ų miltai, 
rupiniai ar milteliai yra sudaryti iš smulki ų dalelių. 
1101 00  Kvietiniai ir meslininiai (kvie čių ir rugių mišinio) miltai  
Žr. šio skirsnio 2 pastab ą. 
Šiai pozicijai priskiriam ų miltų sudėtyje gali b ūti nedideli 
kiekiai druskos (paprastai ne daugiau kaip 0,5 %), taip pat 
nedideli kiekiai amilaz ės, maltų gemalų ir skrudinto salyklo.  
1102  Kit ų javų, išskyrus kvie čius ir meslin ą (kviečių ir rugių 
mišinį), miltai  
Žr. šio skirsnio 2 pastab ą. 
Šiai pozicijai priskiriam ų miltų sudėtyje gali b ūti nedideli 
kiekiai druskos (paprastai ne daugiau kaip 0,5 %), taip pat 
nedideli kiekiai amilaz ės, maltų gemalų ir skrudinto salyklo.  
1102 20 10 ir 
1102 20 90  Kukurūziniai miltai  
Vadovaujantis Komisijos reglamentu (EEB) Nr. 1748/85 
(OL L 167, 1985 6 27, p. 26) riebal ų kiekiui nustatyti 
taikomas analiz ės metodas, aprašytas Komisijos 
reglamento (EEB) Nr. 152/2009 (OL L 54, 2009 2 26, 
p. 1) III priede H dalyje. 
Šioms subpozicijoms taip pat priskiriami kukur ūziniai 
miltai, vadinami „masos miltais“, gaminami „nikstemaliza ­
vimo“ būdu, kurį taikant kukur ūzų grūdai termiškai apdoro ­
jami ir mirkomi kalcio hidroksido tirpale, v ėliau džiovinami 
ir malami. 
Tačiau bet koks papildomas produkto perdirbimas, pavyz ­
džiui, skrudinimas, reiškia, kad jis nepriskiriamas 1102 pozi ­
cijai (dažniausiai 19 skirsnis).  
1103  Jav ų kruopos, rupiniai ir granul ės 
1103 11 10 – 
1103 19 90  Kruopos ir rupiniai  
1. Žr. šio skirsnio 2 ir 3 pastabas. 
2. Žr. SS paaiškinim ų 1103 pozicijos paaiškinim ų pirmąsias 
šešias pastraipas.  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 07.06.2019 — 001.001 — 83  
3. — Produktai, neatitinkantys šio skirsnio 3 pastaboje 
nustatytų išsijojimo kriterij ų, priskiriami 1104 pozi ­
cijai. 
— Produktai, atitinkantys šio skirsnio 3 pastaboje nusta ­
tytus išsisijojimo kriterijus, bet buvo gludinti ir yra 
įgavę apvalių grūdų dalių pavidalą, priskiriami vienai 
iš 1104 pozicijos subpozicij ų, kuriai priskiriami 
gludinti gr ūdai. 
1103 13 10 ir 
1103 13 90  Kukurūzų 
Dėl riebalų kiekio nustatymo žr. paaiškinim ų 1102 20 10 ir 
1102 20 90 subpozicij ų paaiškinimus. 
Šioms subpozicijoms taip pat priskiriami kukur ūzų kruopos 
ir rupiniai, vadinami „masos miltais“, gaminami „nikstema ­
lizavimo b ūdu“, kurį taikant kukur ūzų grūdai termiškai 
apdorojami ir mirkomi kalcio hidroksido tirpale, v ėliau džio­
vinami ir malami. 
Tačiau bet koks papildomas produkto perdirbimas, pavyz ­
džiui, skrudinimas, reiškia, kad jis nepriskiriamas 1103 pozi ­
cijai (dažniausiai 19 skirsnis).  
1103 20 25 – 
1103 20 90  Granulės 
Žr. SS paaiškinim ų 1103 pozicijos paaiškinim ų paskutini ąją 
pastraipą. 
1104  Jav ų grūdai, apdirbti kitais b ūdais (pavyzdžiui, lukš ­
tenti, traiškyti, perdirbti į dribsnius, gludinti, skaldyti 
arba smulkinti), išskyrus ryžius, priskiriamus 1006 pozi ­
cijai; jav ų gemalai, sveiki, traiškyti, perdirbti į dribsnius 
arba malti  
Grūdai, perdirbti į dribsnius, priskiriami 1104 12 90, 
1104 19 69 ir 1104 19 91 subpozicijoms, yra gr ūdai, kurie 
buvo lukštenti ir traiškyti.  
1104 22 40 – 
1104 29 89  Grūdai, apdirbti kitais b ūdais (pavyzdžiui, lukštenti, 
gludinti, skaldyti arba smulkinti)  
Žr. SS paaiškinim ų 1104 pozicijos paaiškinim ų antrosios 
pastraipos 2–5 punktus.  
1104 22 50  Gludinti  
Be SS paaiškinim ų 1104 pozicijos paaiškinim ų antrosios 
pastraipos 4 punkte pamin ėtų gludintų grūdų, šioje subpo ­
zicijai priskiriamos gr ūdų dalys, kurios po gludinimo yra 
įgavusios apvali ų granulių formą. ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 07.06.2019 — 001.001 — 84  
1104 22 95  Kiti  
Šiai subpozicijai priskiriami produktai, gauti skaldant 
nelukštentus gr ūdus, kurie neatitinka šio skirsnio 3 pastaboje 
nustatytų išsijojimo kriterij ų. 
1104 23 40  Lukštenti (pašalinta gr ūdo luobel ė), skaldyti arba 
neskaldyti, smulkinti arba nesmulkinti; gludinti  
Sąvokos „gludinti“ apibr ėžimą žr. paaiškinim ų 
1104 22 50 subpozicijos paaiškinimuose.  
1104 23 98  Kiti  
Žr. paaiškinim ų 1104 22 95 subpozicijos paaiškinimus. 
Skaldyti kukur ūzų grūdai, gauti sijojant valytus ir nelukš ­
tentus kukur ūzų grūdus ir atitinkantys šio skirsnio 2 pastabos 
A dalies reikalavimus, šioje subpozicijoje klasifikuojami 
kaip grūdai „apdirbti tiktai smulkinant“.  
1104 29 05  Gludinti  
Žr. paaiškinim ų 1104 22 50 subpozicijos paaiškinimus.  
1104 29 08  Kiti  
Žr. paaiškinim ų 1104 22 95 subpozicijos paaiškinimus.  
1104 29 30  Gludinti  
Žr. paaiškinim ų 1104 22 50 subpozicijos paaiškinimus.  
1104 29 51 – 
1104 29 59  Apdirbti tiktai smulkinant  
Žr. paaiškinim ų 1104 22 95 subpozicijos paaiškinimus.  
1104 30 10 – 
1104 30 90  Javų gemalai, sveiki, traiškyti, perdirbti į dribsnius arba 
malti  
Žr. SS paaiškinim ų 1104 pozicijos paaiškinim ų antrosios 
pastraipos 6 punkt ą. 
1106  Džiovint ų ankštinių daržovių, priskiriam ų 0713 pozicijai, 
sago palmi ų šerdžių arba šakniavaisi ų ar gumbavaisi ų, 
priskiriam ų 0714 pozicijai, arba produkt ų, priskiriam ų 
8 skirsniui, miltai, rupiniai ir milteliai  
Sąvokos „miltai“, „rupiniai“ ir „milteliai“ apibr ėžtos šio 
skirsnio 2 papildomojoje pastaboje. 
Tešlos pavidalu pateikti produktai šiai pozicijai 
nepriskiriami.  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 07.06.2019 — 001.001 — 85  
1107  Salyklas, skrudintas arba neskrudintas  
1107 10 11 – 
1107 10 99  Neskrudintas  
Šioms subpozicijoms priskiriamos visos salyklo r ūšys, turin ­ 
čios diastatin į aktyvum ą, būtiną grūdų krakmolo pavertimui 
cukrumi. Tarp toki ų salyklų paminėtini: šviežiai daigintas 
salyklas, prisotintas duj ų (aerated ) salyklas ir džiovintas 
(kilned ) salyklas, kuris komerciškai dar skirstomas į šviesųjį 
(pale) (Pilzeno tipo) salykl ą ir tamsųjį (Miuncheno tipo) 
salyklą. 
Šioms subpozicijoms taip pat priskiriamas žmoni ų maistui 
naudojamas šviežiai daigintas salyklas, vartojamas tokiu 
pačiu būdu kaip daržovi ų daigai, nes tai prad ėję dygti, 
tačiau dar nedžiovinti jav ų grūdai. 
Visas šioms subpozicijoms priskiriamas salyklas pasižymi 
miltingu, baltu, trapiu branduoliu. Ta čiau tamsiajame (Miun ­
cheno tipo) salykle maždaug 10 % gr ūdų branduoli ų spalva 
yra nuo geltonos iki rudos. Branduoliai yra sausos, trapios 
konsistencijos. Sumalus gaunami smulk ūs, minkšti rupiniai.  
1107 20 00  Skrudintas  
Šiai subpozicijai priskiriamas bet kuris salyklas, kuriame d ėl 
skrudinimo diastatinis aktyvumas yra susilpn ėjęs arba 
visiškai sustabdytas ir kuris d ėl tos priežasties alaus darymo 
metu naudojamas tik kaip priedas prie neskrudinto salyklo 
siekiant suteikti alui specifin ę spalvą ir skonį. 
Priklausomai nuo r ūšies, tokio salyklo branduoliai yra nuo 
murzinai baltos iki juodos spalvos. 
Šiai subpozicijai priskiriamas: 
1. skrudintas salyklas, kuris priklausomai nuo panaudoto 
šviesaus salyklo dr ėgnumo laipsnio buvo skrudintas 
neprasidėjus jo sucukrinimui arba po dalinio sucukri ­
nimo. Šis salyklas pasižymi blizgiu paviršiumi, o jo 
endospermas yra juodas ir neblizgus; 
2. karamelizuotas salyklas, kuriame sucukrinimo metu susi ­
daręs cukrus buvo karamelizuotas. Šis salyklas yra nuo 
pilkai gelsvos iki šviesiai rudos spalvos; mažiausiai 90 % 
grūdų endospermas yra blizgus, nuo murzinai baltos iki 
tamsiai rudos spalvos. Labai šviesiame karamelizuotame 
salykle vis dar tam tikru laipsniu vyksta diastaz ė. Apie 
10 % grūdų gali likti nekaramelizuotais.  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 07.06.2019 — 001.001 — 86  
12 SKIRSNIS  
ALIEJINI Ų KULTŪRŲ SĖKLOS IR VAISIAI; ĮVAIRŪS GRŪDAI, 
SĖKLOS IR VAISIAI; AUGALAI, NAUDOJAMI PRAMON ĖJE IR 
MEDICINOJE; ŠIAUDAI IR PAŠARAI 
1201  Sojos pupel ės, smulkintos arba nesmulkintos  
Sojos pupeli ų (Glycine max  sėklos) spalva gali b ūti įvairi – 
ruda, žalia ir juoda. J ų sudėtyje praktiškai n ėra krakmolo, 
tačiau yra daug baltym ų ir aliejaus. 
Kai kuri ų pupelių, parduodam ų kaip „žaliosios sojos 
pupelės“ arba „žaliosios pupel ės“, tarifinis klasifikavimas 
turi būti atliekamas itin atidžiai, nes dažnai jos yra ne 
sojos pupel ės, bet pupel ės, priskiriamos 0713 pozicijai.  
1202  Žem ės riešutai, neskrudinti ir nevirti arba nekepti, gliau ­
dyti arba negliaudyti, smulkinti arba nesmulkinti  
Žemės riešutuose,  Arachis hypogaea  sėklose, yra dideli 
kiekiai maistui vartoti tinkamo aliejaus.  
1205  Raps ų arba rapsuk ų sėklos, smulkintos arba 
nesmulkintos  
1205 10 10 ir 
1205 10 90  Mažai eruko r ūgšties turin čios raps ų arba rapsuk ų 
sėklos 
Žr. šio skirsnio 1 subpozicijos pastab ą ir SS paaiškinim ų 
1205 pozicijos paaiškinimus.  
1206 00  Saul ėgrąžų sėklos, smulkintos arba nesmulkintos  
1206 00 91  Gliaudytos; su pilkai ir baltai dryžuotais lukštais  
Šiai subpozicijai priskiriamos saul ėgrąžų sėklos paprastai 
yra skirtos saldumynams gaminti, paukš čių lesalui arba 
tiesiogiai vartoti maistui. Dažniausiai j ų ilgis sudaro tik 
pusę lukšto, kuris gali viršyti 2 cm, ilgio. Ši ų sėklų sudėtyje 
esančio aliejaus kiekis paprastai sudaro maždaug 30–35 % 
masės. 
1206 00 99  Kitos  
Šiai subpozicijai priskiriamos saul ėgrąžų sėklos, skirtos 
žmogaus vartojimui skirto aliejaus gamybai. Jos dažniausiai 
tiekiamos su lukštais, kurie yra lygios juodos spalvos. 
Lukšto ir s ėklos ilgis šiose saul ėgrąžose dažniausiai yra 
beveik vienodas. Ši ų sėklų sudėtyje esan čio aliejus kiekis 
paprastai sudaro maždaug 40–45 % mas ės. 
1207  Kitos aliejini ų kultūrų sėklos ir vaisiai, smulkinti arba 
nesmulkinti  
1207 40 10 ir 
1207 40 90  Sezamų sėklos 
Šioms subpozicijoms priskiriamos  Sesamum indicum  sėklos. ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 07.06.2019 — 001.001 — 87  
1207 50 10 ir 
1207 50 90  Garstyčių sėklos 
Garstyčių sėklos gaunamos iš įvairių daržovių rūšių, pavyz­
džiui,  Sinapis alba, Brassica hirta, Brassica nigra  ir Bras­
sica juncea . 
1207 99 96  Kitos  
Šiai subpozicijai priskiriami vaisiai ir s ėklos, pamin ėti SS 
paaiškinim ų 1207 pozicijos paaiškinim ų antrojoje pastrai ­
poje, jeigu jie nepriskiriami pirmesn ėms šios pozicijos 
subpozicijoms. 
Šiai subpozicijai taip pat priskiriamos minkštos žaliosios 
moliūgų sėklos, genez ės požiūriu neturin čios išorinio s ėklos 
lukšto sluoksnio ( Cucurbita pepo  L. convar.  citrullinia  
Greb.var.  styriaca ir Cucurbita pepo  L. var.  oleifera  
Pietsch). Šie moli ūgai daugiausia auginami d ėl jų sudėtyje 
esančio aliejaus ir nevartojami maistui kaip daržov ės. 
Moliūgų, kurie auginami ir vartojami kaip daržov ės, sėklos 
priskiriamos 1209 91 80 subpozicijai. 
Šiai subpozicijai nepriskiriamos skrudintos moli ūgų sėklos 
(2008 19 arba 2008 97 subpozicija).  
1208  Miltai ir rupiniai iš aliejini ų kultūrų sėklų arba vaisi ų, 
išskyrus garsty čių sėklas 
Žr. šio skirsnio 2 pastab ą. 
1209  S ėklos, vaisiai ir sporos, tinkamos s ėti 
1209 10 00  Cukrini ų runkelių sėklos 
Šiai subpozicijai priskiriamos tik cukrini ų runkelių (Beta 
vulgaris  var.  altissima ) sėklos. 
Taip pat čia priskiriamos vadinamosios vienadaig ės sėklos, 
kurios gaunamos arba genetiškai apdorojant arba segmenta ­
vimo būdu (segmentuota s ėkla), su apvalkalu arba be apval ­
kalo. Dažniausiai naudojamas apvalkalas yra molio 
pagrindu.  
1209 29 60  Pašarini ų runkelių sėkla ( Beta vulgaris  var.  alba ) 
Šiai subpozicijai taip pat priskiriamos vadinamosios viena ­
daigės sėklos, kurios gaunamos arba genetiškai apdorojant 
arba segmentavimo b ūdu (segmentuota s ėkla), su apvalkalu 
arba be apvalkalo. Dažniausiai naudojamas apvalkalas yra 
molio pagrindu.  
1209 30 00  Žolini ų augalų, daugiausia auginam ų dėl jų žiedų, sėklos 
Šiai subpozicijai priskiriamos žolini ų augalų, išimtinai arba 
daugiausia auginam ų dėl jų žiedų (žiedų, skirtų skynimui, 
puošimui ir t. t.), s ėklos. Šių rūšių sėklos gali b ūti patei­
kiamos su apsaugine terpe, pavyzdžiui, celiulioz ės pluoštu 
ar durpėse. Šiai subpozicijai priskiriamos ir kvapi ųjų pelė­ 
žirnių sėklos ( Lathyrus odoratus ). ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 07.06.2019 — 001.001 — 88  
1209 91 80  Kitos  
Šiai subpozicijai priskiriamos moli ūgų sėklos, naudojamos 
sėjai. 
Taip pat žr. 1207 99 96 ir 1212 99 95 subpozicij ų 
paaiškinimus.  
1209 99 10  Miško medži ų sėklos 
Šiai subpozicijai priskiriamos miško medži ų sėklos, net jei 
importuojanti šalis ketina jas naudoti dekoratyviniams 
medžiams ar kr ūmams auginti. 
Šioje subpozicijoje s ąvoka „medžiai“ įvardija visus medžius, 
krūmus arba kr ūminius medžius, kuri ų šaknys, kamienas ir 
šakos yra sumed ėjusios. 
Šiai subpozicijai priskiriami visi min ėtų rūšių sėklos ir 
vaisiai, skirti s ėjai: 
1. europiniai ir egzotišk ų rūšių medžiai, skirti miško želdi ­
nimui, turint omenyje medienos gamyb ą ar siekiant 
apsaugoti žem ę nuo erozijos; 
2. medžiai, naudojami dekoratyviniams tikslams – park ų 
apželdinimams, vieš ųjų ir privačių sodų, aikščių, miesto 
gatvių, kelių, kanalų apsodinimui ir t. t. 
Prie antrajai grupei priklausan čių medžių (kurie iš esm ės yra 
tų pačių rūšių kaip ir pirmosios grup ės medžiai) priklauso 
tokie medžiai, kurie naudojami ne tik d ėl savo lapijos 
formos ir spalvos (pavyzdžiui, tam tikr ų rūšių topoliai, 
klevai, spygliuo čiai ir t. t.), ta čiau ir dėl savo žied ų (pavyz­
džiui, mimoza, egl ūnas, magnolija, alyva, darželinis 
pupmedis, sakura, Judo medis, rož ės) arba d ėl ryškios 
savo vaisi ų spalvos (pavyzdžiui, vaistin ė lauravyšn ė, 
kaulenis, dyglain ė). 
Tačiau šios s ėklos ir vaisiai, net jeigu jie ir skirti s ėjai, šiai 
subpozicijai nepriskiriami: 
a) vaisiai arba riešutai, priskiriami 8 skirsniui (ypa č riešutai, 
pavyzdžiui, kaštainiai, graikiniai riešutai, lazdyno 
riešutai, karijos, migdolai ir t. t.; 
b) sėklos ir vaisiai, priskiriami 9 skirsniui (pavyzdžiui, 
kadagio s ėklos); 
c) aliejini ų kultūrų sėklos ir riešutai, priskiriami 
1201–1207 pozicijoms (pavyzdžiui, buko riešutai, palmi ų 
branduoliai). 
Šiai subpozicijai taip pat nepriskiriama: 
a) tamarind ų sėklos (1209 99 99 subpozicija); ir 
b) gilės ir paprastieji kaštonai (2308 00 40 subpozicija).  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 07.06.2019 — 001.001 — 89  
1210  Apyni ų spurgai, švieži arba džiovinti, susmulkinti arba 
nesusmulkinti, sumalti į miltelius arba nemalti, granu ­
liuoti arba negranuliuoti; lupulinas  
1210 20 10  Apyni ų spurgai, susmulkinti, sumalti į miltelius arba 
granuliuoti, turintys didesn į lupulino kiek į; lupulinas  
Be lupulino šiai subpozicijai priskiriami produktai, savo 
sudėtyje turintys didesn į lupulino kiek į, gauti malant apyni ų 
spurgus, prieš tai mechaniškai pašalinus lapus, stiebus, 
pažiedes ir žiedynus.  
1211  Augalai ir augal ų dalys ( įskaitant s ėklas ir vaisius), 
dažniausiai naudojami parfumerijoje, farmacijoje arba 
kaip insekticidai, fungicidai ar panašiai, švieži, atšaldyti, 
užšaldyti arba džiovinti, supjaustyti arba nesupjaustyti, 
grūsti arba negr ūsti, sumalti į miltelius arba nemalti  
1211 20 00  Ženšeni ų šaknys  
Šiai subpozicijai priskiriamos ženšeni ų (Panax quinquefo ­
lium ir Panax ginseng ) šaknys. Šaknis yra nuo cilindro iki 
verpstės formos, su žiedin ėmis raukšl ėmis viršutin ėje dalyje 
(trečdalis viso šaknies ilgio); dažnai pasidalijusi į kelias 
atšakas. Išorin ė spalva – nuo gelsvai baltos iki 
rudai-geltonos, o vidus – baltas ir miltingas (išvirus vande ­
nyje tampa kieta kaip ragas). Šiai subpozicijai taip pat 
priskiriamos gr ūstos arba maltos ženšeni ų šaknys.  
1211 90 30  Tonkinin ės pupelės 
Šiai subpozicijai priskiriamos kvapiosios tongapup ės 
(Diptyrex odorata ) (Leguminosae  šeima) s ėklos. Jų sudėtyje 
yra kumarino ir jos naudojamos parfumerijos pramon ėje bei 
esencijoms, skirtoms dietiniams g ėrimams, gaminti.  
1211 90 86  Kiti  
Šiai subpozicijai priskiriami augalai, augal ų dalys, sėklos ir 
vaisiai, pamin ėti SS paaiškinim ų 1211 pozicijos paaiškinim ų 
vienuoliktojoje pastraipoje, jeigu jie nepriskiriami pirmes ­
nėms šios pozicijos subpozicijoms, bei toliau išvardyti 
augalai, augal ų dalys ir s ėklos: 
1. kanapi ų dalys, sumaišytos arba nesumaišytos su organi ­
nėmis arba neorganin ėmis medžiagomis (paprastai 
naudojamos kaip užpildai); 
2. „apelsin ų sėklos“ („ orange peas “ arba „ orangettes “), tai 
yra, neprinok ę, nevalgomi apelsinai, kurie nukrenta 
netrukus po to, kai apelsinmedis pražysta. Jie dažniausiai 
renkami sausi, ypa č naudojami eteriniams aliejams 
ekstrahuoti; 
3. džiovinti kiaulpien ės (Taxacum officinale ) lapai; 
4. džiovintos r ūgštynės (Rumex acetosa ); 
5. džiovintos didžiosios nasturtos ( Tropaeolum majus ); 
6. kuliant gauti įvairiarūšiai gyslo čio (Plantago ovata ) sėklų 
lukštų fragmentai; 
7. tikrinių blizgučių (Ganoderma lucidum ) milteliai.  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 07.06.2019 — 001.001 — 90  
Šiai subpozicijai nepriskiriamos dumbli ų (1212 pozicija) 
arba moli ūgų sėklos (1207 arba 1209 pozicija).  
1212  Saldžiavaisi ų pupmedži ų vaisiai, j ūriniai vandens augalai 
ir kiti dumbliai, cukriniai runkeliai ir cukranendr ės, 
švieži, atšaldyti, užšaldyti arba džiovinti, susmulkinti 
arba nesusmulkinti; vaisi ų kauliukai ir branduoliai, 
taip pat kiti augaliniai produktai ( įskaitant neskrudintas  
Cichorium intybus sativum  rūšies trūkažolių šaknis), 
dažniausiai vartojami žmoni ų maistui, nenurodyti kitoje 
vietoje  
1212 21 00 ir 
1212 29 00  Jūriniai vandens augalai ir kiti dumbliai  
Žr. SS paaiškinim ų 1212 pozicijos paaiškinim ų A dalį. 
1212 91 20 ir 
1212 91 80  Cukriniai runkeliai  
Šioms subpozicijoms priskiriami tik nenucukrinti runkeliai, 
kurių sudėtyje esan čio cukraus kiekis dažniausiai didesnis 
kaip 60 % sausosios medžiagos mas ės. Iš dalies arba 
visiškai nucukrinti runkeliai priskiriami 2303 20 10 arba 
2303 20 90 subpozicijai  
1212 92 00  Saldžiavaisi ų pupmedži ų vaisiai  
Žr. SS paaiškinim ų 1212 pozicijos paaiškinim ų C dalies 
pirmąją ir antrąją pastraipas.  
1212 99 41 ir 
1212 99 49  Saldžiavaisi ų pupmedži ų vaisių sėklos 
Žr. SS paaiškinim ų 1212 pozicijos paaiškinim ų C dalies 
trečiąją pastraipą. 
1212 99 95  Kiti  
Be produkt ų, paminėtų SS paaiškinim ų 1212 pozicijos 
paaiškinim ų D dalies tre čiojoje, ketvirtojoje ir penktojoje 
pastraipose, šiai subpozicijai priskiriama: 
1. konijako ( konjak , konnyaku ) šakniagumbiai, sveiki, gr ūsti 
arba malti; 
2. „bičių duonelė“ („pollen flour “) – maži gabal ėliai, sulip ­
dyti iš bi čių surinktų žiedadulki ų, su nektaru, medumi ir 
bičių seilėmis; 
3. maltos gvaranin ės paulinijos ( Paullinia cupana ) sėklos, 
neskrudintos ir neparuoštos kitu b ūdu. 
Šiai subpozicijai nepriskiriamos moli ūgų sėklos (1207 arba 
1209 pozicija), išskyrus išlukštentas moli ūgų sėklas, kurios 
pagal Europos S ąjungos Teisingumo Teismo sprendimo 
byloje C-229/06 nuostatas priskirtinos 1212 pozicijai.  
1214  Šakniavaisiniai griež čiai, pašariniai runkeliai, pašariniai 
šakniavaisiai, šienas, m ėlynžiedė liucerna, dobilai, band ­
vikiai, pašariniai kop ūstai, lubinai, vikiai ir panaš ūs 
pašariniai produktai, granuliuoti arba negranuliuoti  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 07.06.2019 — 001.001 — 91  
1214 90 10  Pašariniai runkeliai, šakniavaisiniai griež čiai ir kiti paša ­
riniai šakniavaisiai  
Šiai subpozicijai priskiriama: 
1. pašariniai runkeliai ( Beta vulgaris  var.  alba ); 
2. šakniavaisiniai griež čiai (Brassica napus  var.  napobras ­
sica); 
3. kiti pašariniai šakniavaisiai, pavyzdžiui, pašariniai 
turnipsai ( turnips ) ir pašarin ės morkos. 
Įvairios topinamb ų (pavyzdžiui,  Helianthus tuberosus ) 
rūšys priskiriamos 0714 pozicijai, tuo tarpu pastarnokai 
(Pastinaca sativa ) klasifikuojami kaip daržov ės ir priski ­
riami 7 skirsniui (jei švieži ar atšaldyti – 
0706 pozicijoje).  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 07.06.2019 — 001.001 — 92  
13 SKIRSNIS  
ŠELAKAS; LIPAI, DERVOS IR KITI AUGAL Ų SYVAI BEI 
EKSTRAKTAI  
1301  Šelakas; gamtin ės dervos, sakai, lipai ir aliejingosios 
dervos (oleorezinai) (pavyzdžiui, balzamai)  
1301 20 00  Gumiarabikas 
Gumiarabikas (arba akacij ų derva arba Senegalo derva) 
pateikiamas gelsv ų arba rausv ų gabalų pavidalu, yra perma ­
tomas ir tirpus vandenyje, bet ne spirite.  
1302  Augal ų syvai ir ekstraktai; pektino medžiagos, pektinatai ir 
pektatai; agaras ir kitos augalin ės gleivės bei tirštikliai, 
modifikuoti arba nemodifikuoti 
1302 pozicijai priskiriami augal ų ekstraktai yra augalin ės 
kilmės žaliavos, gautos, pavyzdžiui, ekstrahuojant tirpikliais, 
bet toliau chemiškai nemodifikuotos ir neapdorotos. Ta čiau 
leidžiama, kad į jas būtų pridėta inertini ų priedų (pavyz­
džiui, pried ų nuo sukepimo) ir atliktas su standartizavimu 
susijęs apdorojimas arba fizinis apdorojimas, pavyzdžiui, 
džiovinimas ar filtravimas.  
1302 11 00  Opijus 
Žr. SS paaiškinim ų 1302 pozicijos paaiškinim ų A dalies 
1 punktą. 
1302 12 00  Saldišakn ės 
Žr. SS paaiškinim ų 1302 pozicijos paaiškinim ų A dalies 
2 punktą. 
1302 19 70  Kiti 
Žr. SS paaiškinim ų 1302 pozicijos paaiškinim ų A dalies 
4–20 punktus.  
1302 20 10 ir 
1302 20 90  Pektino medžiagos, pektinatai ir pektatai 
Šioms subpozicijoms priskiriami produktai, nurodyti SS 
paaiškinim ų 1302 pozicijos paaiškinim ų B dalyje.  
1302 31 00– 
1302 39 00  Augalinės gleivės ir tirštikliai, modifikuoti arba nemodifi ­
kuoti 
SS paaiškinim ų 1302 pozicijos paaiškinim ų C dalies pirmoje 
pastraipoje nurodyti kriterijai yra tenkinami, jei produktas 
brinksta šaltame vandenyje arba tirpsta karštame vandenyje.  
1302 31 00  Agaras 
Žr. SS paaiškinim ų 1302 pozicijos paaiškinim ų C dalies 
1 punktą. 
1302 32 10 ir 
1302 32 90  Gleivės ir tirštikliai iš saldžiavaisio pupmedžio vaisi ų, 
saldžiavaisio pupmedžio vaisi ų sėklų arba siampup ės 
sėklų, modifikuoti arba nemodifikuoti 
Žr. SS paaiškinim ų 1302 pozicijos paaiškinim ų C dalies 
2 punktą. 
Šioms subpozicijoms nepriskiriamas maž ų, šviesiai gelton ų, 
netaisykling ų formų žvynelių pavidalo siampup ės sėklų 
endospermas (1404 pozicija).  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 07.06.2019 — 001.001 — 93  
1302 39 00  Kiti 
Be produkt ų, išvardyt ų SS paaiškinim ų 1302 pozicijos 
paaiškinim ų C dalies 3–5 punktuose, šiai subpozicijai taip 
pat priskiriama: 
1. ekstraktas, pagamintas iš dumblio  Furcellaria fastigiata . 
Šis dumblis renkamas Danijos pakrant ėse, gaunamas 
tokiu pat b ūdu ir yra tokios pat formos kaip agaras; 
2. gleivės, išskirtos iš svarainio s ėklų; 
3. gleivės, išskirtos iš islandini ų samanų; 
4. karageninas ir kalcio, natrio bei kalio karagenatai, net, jei 
norint užtikrinti pastov ų aktyvum ą naudojant, standarti ­
zuojami pridedant cukr ų (pavyzdžiui, sacharoz ės, gliu­
kozės). Pridėtųjų cukrų kiekis dažniausiai ne didesnis 
kaip 25 %; 
5. hidrokoloidai, ekstrahuoti iš gyslo čio (Plantago ovata ) 
sėklų lukštų. ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 07.06.2019 — 001.001 — 94  
14 SKIRSNIS  
AUGALIN ĖS PYNIMO MEDŽIAGOS; AUGALINIAI PRODUKTAI, 
NENURODYTI KITOJE VIETOJE 
1401  Augalin ės medžiagos, daugiausia tinkamos pynimui 
(pavyzdžiui, bambukai, rotangai ( rattans ), nendr ės, 
meldai, gluosni ų, karklų arba žilvi čių vytelės, rafija, 
valyti, balinti arba dažyti jav ų šiaudai bei liep ų karnos)  
1401 10 00  Bambukai  
Žr. SS paaiškinim ų 1401 pozicijos paaiškinim ų antrosios 
pastraipos 1 punkt ą. 
1401 20 00  Rotangai ( rattans ) 
Žr. SS paaiškinim ų 1401 pozicijos paaiškinim ų antrosios 
pastraipos 2 punkt ą. 
1401 90 00  Kitos  
Šiai subpozicijai priskiriami produktai, nurodyti SS paaiški ­
nimų 1401 pozicijos paaiškinim ų antrosios pastraipos 
3–7 punktuose. Šiai subpozicijai taip pat priskiriami įvairių 
švendrų (Typha ) (pavyzdžiui, pla čialapių švendrų (Typha 
latifolia )) lapai.  
1404  Augaliniai produktai, nenurodyti kitoje vietoje  
1404 20 00  Medviln ės pūkai 
Žr. SS paaiškinim ų 1404 pozicijos paaiškinim ų antrosios 
pastraipos A dal į. 
1404 90 00  Kiti  
Šiai subpozicijai priskiriami produktai, nurodyti SS paaiški ­
nimų 1404 pozicijos paaiškinim ų antrosios pastraipos B – F 
dalyse. 
SS paaiškinim ų 1404 pozicijos paaiškinim ų antrosios 
pastraipos F dalies 7 punkte nurodyti karšuliai yra  Dipsacus 
sativus  (ilgagalvi ų karšulių) rūšies augalai. 
Šiai subpozicijai taip pat priskiriamas maž ų, šviesiai 
geltonų, netaisykling ų formų žvynelių pavidalo siampup ės 
sėklų endospermas.  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 07.06.2019 — 001.001 — 95  
III SKYRIUS  
GYVŪNINIAI ARBA AUGALINIAI RIEBALAI IR ALIEJUS BEI J Ų 
SKILIMO PRODUKTAI; PARUOŠTI VALGOMIEJI RIEBALAI; 
GYVŪNINIS ARBA AUGALINIS VAŠKAS  
15 SKIRSNIS  
GYVŪNINIAI ARBA AUGALINIAI RIEBALAI IR ALIEJUS BEI J Ų 
SKILIMO PRODUKTAI; PARUOŠTI VALGOMIEJI RIEBALAI; 
GYVŪNINIS ARBA AUGALINIS VAŠKAS  
Bendrosios nuostatos  
Šio skirsnio subpozicijose s ąvoka „naudojimas pramon ėje“ įvardija tik 
tokį naudojim ą, kuris yra susij ęs su pirminio produkto pasikeitimais.  
Kita vertus, kai kuriose subpozicijose esanti s ąvoka „naudojimas tech ­
nikoje“ ne įvardija, kad buvo vykdomas toks pasikeitimas.  
Apdorojimai, pavyzdžiui, gryninimas, rafinavimas arba hidrinimas n ėra 
laikomi „naudojimu pramon ėje“ ar „naudojimu technikoje“.  
Pažymėtina, kad net žmoni ų maistui vartoti tinkami produktai gali b ūti 
skirti naudoti technikoje arba pramon ėje. 
Šio skirsnio subpozicijoms, kuriose priskiriami produktai, skirti naudoti 
technikoje arba pramon ėje, išskyrus maisto produkt ų gamybą, priski­
riami gyvuli ų ėdalui gaminti naudojami aliejus ir riebalai.  
1 papildomosios 
pastabos 
a punktas  Skystos augalinio aliejaus frakcijos, gautos atskiriant kiet ąją 
fazę, pavyzdžiui, aušinimu, panaudojus organinius tirpiklius, 
paviršinio aktyvumo medžiagas ir t. t., negali b ūti laikomos 
neapdorotais aliejais.  
1502  Galvij ų, avių arba ožk ų riebalai, išskyrus priskiriamus 
1503 pozicijai  
See the HS Explanatory Note to heading 1502. 
This heading includes rendered fats, such as: 
1. Greaves’ fat;; 
2. ‘Acid’ fat, obtained by boiling the lowest-quality unren ­
dered fat in an aqueous solution of sulphuric acid which 
hydrolyses the albuminoid substances in the tissues, thus 
releasing the fat. 
In addition to rendered fats, this heading includes unren ­
dered fats, i.e. fat enclosed in its cellular membranes.  
1503 00  Tauk ų stearinas, tauk ų aliejus, oleostearinas, oleoaliejus 
ir lajaus aliejus, neemulsuoti, nesumaišyti arba neapdo ­
roti kitu b ūdu 
1503 00 11 ir 
1503 00 19  Taukų stearinas ir oleostearinas  
Šioms subpozicijoms priskiriami produktai, nurodyti SS 
paaiškinim ų 1503 pozicijos paaiškinim ų antrojoje ir prieš ­
paskutiniojoje pastraipose.  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 07.06.2019 — 001.001 — 96  
1503 00 30  Lajaus aliejus, skirtas naudoti pramon ėje, išskyrus 
maisto produkt ų gamybą 
Šiai subpozicijai priskiriamas produktas, aprašytas SS paaiš ­
kinimų 1503 pozicijos paaiškinim ų penktojoje pastraipoje, 
jeigu jis skirtas naudoti pramon ėje, išskyrus maisto produkt ų 
gamybą (žr. paaiškinim ų šio skirsnio paaiškinim ų Bendrą­
sias nuostatas).  
1503 00 90  Kiti  
Be produkt ų, nurodyt ų SS paaiškinim ų 1503 pozicijos 
paaiškinim ų trečiojoje ir ketvirtojoje pastraipose, šiai subpo ­
zicijai priskiriamas lajaus aliejus, neatitinkantis 
1503 00 30 subpozicijai nustatyt ų kriterijų, pavyzdžiui, 
lajaus aliejus, skirtas naudoti technikoje.  
1504  Žuv ų arba jūrų žinduoli ų taukai ir aliejus bei j ų frak­
cijos, nerafinuoti arba rafinuoti, bet chemiškai nemodi ­
fikuoti  
Žr. SS paaiškinim ų šio skirsnio paaiškinim ų A dalies šešt ąją 
ir septintąją pastraipas.  
1504 10 10 – 
1504 10 99  Žuvų kepenų taukai ir j ų frakcijos  
Žr. SS paaiškinim ų 1504 pozicijos paaiškinim ų antrąją 
pastraipą. 
1504 10 10  Kuri ų sudėtyje esan čio vitamino A kiekis ne didesnis 
kaip 2 500 IU/g  
Vitamino A kiekis  gadidae  rūšies (menki ų, juodadėmių 
menkių, molvių, merlūzų ir t. t.) žuv ų kepenų taukuose 
dažniausiai ne didesnis kaip 2 500 IU/g.  
1504 10 91 ir 
1504 10 99  Kiti 
Vitamino A kiekis, pavyzdžiui, tun ų, otų ir keleto rykli ų 
rūšių kepenų taukuose dažniausiai didesnis kaip 2 500 IU/g. 
Aliejai, kuri ų sudėtyje esantis vitamin ų kiekis yra padi ­
dintas, priskiriami šioms subpozicijoms, jeigu jie neprarado 
žuvų kepenų taukų savybių. Tai būtų, pavyzdžiui, žuv ų 
kepenų taukai, kuri ų sudėtyje esantis vitamino A kiekis ne 
didesnis kaip 100 000 IU/g.  
1504 20 10 ir 
1504 20 90  Žuvų taukai ir aliejus bei j ų frakcijos, išskyrus žuv ų 
kepenų taukus  
Šioms subpozicijoms priskiriami vis ų rūšių žuvų taukai ir 
aliejus bei j ų frakcijos, išskyrus taukus, išekstrahuotus tik iš 
žuvų kepenų. Čia priskiriami: 
1. silkių ir menhaden ų (menhaden  – į silkes panašios žuvys, 
žvejojamos tik taukams ekstrahuoti) taukai;  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 07.06.2019 — 001.001 — 97  
2. taukai, gauti iš konservavimo metu atsirandan čių 
nuosėdų, kurių vertė žemesnė nei viršuje nusistov ėjusių 
taukų. Komerciškai svarb ūs yra taukai, gauti iš  
Clupeidae  šeimos žuv ų atliekų, iš tunų ir pelamidži ų 
atliekų bei lašišini ų (Salmonidae ) žuvų atliekų; 
3. taukai, gauti iš prekyboje esan čių įvairių rūšių mažesnės 
vertės žuvų atliekų; 
4. žuvų stearinas, aprašytas SS paaiškinim ų 1504 pozicijos 
paaiškinim ų trečiojoje pastraipoje. 
Šiai subpozicijai priskiriami taukai ir aliejus, vis ų pirma 
skirti naudoti technikoje ir pramon ėje, pavyzdžiui, raugi ­
nimui, daž ų preparatams, tepimo-aušinimo skys čiui, naudo ­
jamam metal ų apdirbimui pjovimu, gaminti.  
1504 30 10 ir 
1504 30 90  Jūrų žinduoli ų taukai ir aliejus bei j ų frakcijos  
Šioms subpozicijoms priskiriami: 
1. bangini ų taukai ir neapdorotas spermaceto aliejus (žr. SS 
paaiškinim ų 1504 pozicijos paaiškinim ų pirmąją 
pastraipą); 
2. jūrų žinduolių varvelis; 
3. irklakoj ų taukai (ruoni ų, jūrų vėplių ir jūrų liūtų). 
Šioms subpozicijoms priskiriami visi j ūrų žinduolių taukai ir 
jų frakcijos, įskaitant iš j ų kepenų išekstrahuotus taukus, 
pavyzdžiui, kašaloto kepen ų taukai, kuri ų sudėtyje yra 
labai daug vitamino A ir jie pasižymi panašiomis savyb ėmis 
kaip žuv ų kepenų taukai, priskiriami 1504 10 10, 
1504 10 91 ir 1504 10 99 subpozicijoms.  
1505 00  Avi ų prakaitiniai riebalai ir iš j ų gaunamos riebal ų 
medžiagos ( įskaitant lanolin ą) 
1505 00 10  Neapdoroti avi ų prakaitiniai riebalai  
Žr. SS paaiškinim ų 1505 pozicijos paaiškinim ų pirmąją 
pastraipą. 
1505 00 90  Kiti  
Šiai subpozicijai priskiriama: 
1. lanolinas, aprašytas SS paaiškinim ų 1505 pozicijos paaiš ­
kinimų antrojoje, tre čioje ir ketvirtojoje pastraipose; 
2. skystos ir kietos riebal ų medžiagos, išskirtos iš avi ų 
prakaitini ų riebalų (avių prakaitini ų riebalų oleinas ir 
avių prakaitini ų riebalų stearinas). Jos atitinkamai 
gaunamos nudistiliavus avi ų prakaitinius riebalus, o po 
to juos išspaudus.  
1506 00 00  Kiti gyv ūniniai riebalai ir aliejus bei j ų frakcijos, nera ­
finuoti arba rafinuoti, bet chemiškai nemodifikuoti  
Šiai pozicijai nepriskiriami nevalgomi gyv ūninių riebalų ir 
aliejaus mišiniai arba preparatai, pavyzdžiui, skerdykl ų 
riebalai, gauti iš įvairių gyvūnų, arba gyv ūninių ir augalini ų 
riebalų ir aliejaus mišiniai arba preparatai, pavyzdžiui, 
kepimo riebal ų atliekos (1518 pozicija).  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 07.06.2019 — 001.001 — 98  
1507  Soj ų aliejus ir jo frakcijos, nerafinuoti arba rafinuoti, 
bet chemiškai nemodifikuoti  
1507 10 10 ir 
1507 10 90  Neapdorotas aliejus, išvalytas arba neišvalytas nuo 
gleivių 
Sąvoką „neapdorotas“ žr. šio skirsnio 1 papildomosios 
pastabos a, b ir c punktuose.  
1507 90 10 ir 
1507 90 90  Kiti 
Šioms subpozicijoms priskiriamas ir rafinuotas soj ų aliejus.  
1508  Žem ės riešutų aliejus ir jo frakcijos, nerafinuoti arba 
rafinuoti, bet chemiškai nemodifikuoti  
1508 10 10 ir 
1508 10 90  Neapdorotas aliejus  
Žr. šio skirsnio 1 papildomosios pastabos a ir b punktus.  
1508 90 10 ir 
1508 90 90  Kiti 
Šioms subpozicijoms priskiriamas rafinuotas žem ės riešutų 
aliejus.  
1509  Alyvuogi ų aliejus ir jo frakcijos, nerafinuoti arba rafi ­
nuoti, bet chemiškai nemodifikuoti  
Šiai pozicijai priskiriamas alyvuogi ų aliejus privalo atitikti 
šiuos tris reikalavimus: 
1. turi būti gautas apdorojant tik alyvmedžio vaisius ( Olea 
europaea  L.); 
2. turi b ūti gautas naudojant tik mechanines arba kitas 
fizines priemones (pavyzdžiui, spaudžiant), ta čiau 
išskyrus apdorojim ą panaudojant tirpiklius (žr. šio 
skirsnio 2 pastab ą); 
3. neturi b ūti reesterintas arba sumaišytas su kitu aliejumi, 
įskaitant alyvuogi ų išspaud ų aliejų, priskiriam ą 
1510 00 pozicijai.  
1509 10 10  Klasikinis alyvuogi ų aliejus („  lampante  “) 
Žr. šio skirsnio 2 papildomosios pastabos B dalies 
1 punktą. 
1509 10 20  Ypa č grynas alyvuogi ų aliejus  
Žr. šio skirsnio 2 papildomosios pastabos B dalies 
2 punktą. 
1509 10 80  Kitas  
Žr. šio skirsnio 2 papildomosios pastabos B dalies 
3 punktą. 
1509 90 00  Kiti  
Žr. šio skirsnio 2 papildomosios pastabos C dal į. 
Šiai subpozicijai priskiriamas ne tik rafinuotas alyvuogi ų 
aliejus, bet taip pat rafinuotas alyvuogi ų aliejus, sumaišytas 
su pirmojo spaudimo alyvuogi ų aliejumi.  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 07.06.2019 — 001.001 — 99  
1510 00  Kitas aliejus ir jo frakcijos, gauti tik iš alyvuogi ų, nera­
finuoti arba rafinuoti, bet chemiškai nemodifikuoti, 
įskaitant šio aliejaus arba jo frakcij ų mišinius su alie ­
jumi arba frakcijomis, priskiriamus 1509 pozicijai  
Šiai pozicijai priskiriamas tik toks aliejus, kuris atitinka 
reikalavimus, išd ėstytus paaiškinim ų 1509 pozicijos paaiški ­
nimų 1 punkte. Kaip ir 1509 pozicijai priskiriamas aliejus, 
1510 00 pozicijai priskiriamas aliejus neturi b ūti reesterintas 
arba sumaišytas su kitu aliejumi, t. y. aliejumi, išskyrus 
alyvuogių aliejų, tačiau: 
— jis gali b ūti ekstrahuotas naudojant tirpiklius arba fizines 
priemones; 
— jis gali b ūti sumaišytas su aliejumi arba jo frakcijomis, 
priskiriamais 1509 pozicijai; dažniausiai pasitaikantis 
mišinys sudarytas iš rafinuoto alyvuogi ų išspaudų alie­
jaus ir pirmojo spaudimo alyvuogi ų aliejaus.  
1510 00 10  Neapdorotas aliejus  
Žr. šio skirsnio 2 papildomosios pastabos D dal į. 
1510 00 90  Kitas  
Šiai subpozicijai priskiriama rafinuotas alyvuogi ų išspaudų 
aliejus ir alyvuogi ų išspaudų aliejaus bei pirmojo spaudimo 
alyvuogių aliejaus mišiniai.  
1511  Palmi ų aliejus ir jo frakcijos, nerafinuoti arba rafinuoti, 
bet chemiškai nemodifikuoti  
1511 10 10 ir 
1511 10 90  Neapdorotas aliejus  
Žr. šio skirsnio 1 papildomosios pastabos a ir b punktus. 
Neapdorotas palmi ų aliejus genda grei čiau nei kitas aliejus, 
nes jo sud ėtyje yra didelis kiekis laisv ųjų riebalų rūgščių. 
1511 90 11 ir 
1511 90 19  Kietosios frakcijos  
Šioms subpozicijoms priskiriamas palmi ų stearinas.  
1511 90 91 ir 
1511 90 99  Kitas  
Šioms subpozicijoms priskiriama: 
1. rafinuotas palmi ų aliejus; 
2. skysta palmi ų aliejaus frakcija, gauta atskyrus kiet ąją 
fazę aušinimo b ūdu arba panaudojus organinius tirpiklius 
ar paviršinio aktyvumo medžiagas. Ši ą frakciją (palmių 
oleinas), kurios sud ėtyje esančių riebalų rūgščių sudėtis 
kai kuriais atvejais gali b ūti labai panaši į nefrakcionuo ­
tame palmi ų aliejuje esan čių riebalų rūgščių sudėtį, 
paprastai galima atskirti palyginus juose esan čių triglice­
ridų kiekius su triglicerid ų kiekiais tipiškame nefrakcio ­
nuotame palmi ų aliejuje. Triglicerid ų, kurių sudėtyje yra 
didesnis anglies atom ų skaičius (C  52 ir C  54 ), daugiau 
randama skystose frakcijose nei nefrakcionuotame alie ­
juje, tuo tarpu kietojoje frakcijoje vyrauja trigliceridai, 
kurių sudėtyje yra santykinai mažesnis anglies atom ų 
skaičius (C  50 ir C  48 ). ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 07.06.2019 — 001.001 — 100  
1512  Saul ėgrąžų, dygmin ų arba vilnamedži ų aliejus ir jo frak ­
cijos, nerafinuoti arba rafinuoti, bet chemiškai 
nemodifikuoti  
1512 11 91  Saul ėgrąžų aliejus  
Žr. šio skirsnio 1 papildomosios pastabos a ir b punktus 
kartu su SS paaiškinim ų 1512 pozicijos paaiškinim ų 
A dalimi.  
1512 11 99  Dygmin ų aliejus  
Žr. šio skirsnio 1 papildomosios pastabos a ir b punktus 
kartu su SS paaiškinim ų 1512 pozicijos paaiškinim ų 
B dalimi.  
1512 19 90  Kitas  
Šiai subpozicijai priskiriamas rafinuotas saul ėgrąžų aliejus ir 
rafinuotas dygmin ų aliejus.  
1512 21 10 – 
1512 29 90  Vilnamedži ų aliejus jo frakcijos  
Žr. SS paaiškinim ų 1512 pozicijos paaiškinim ų C dalį. 
1514  Raps ų, rapsuk ų arba garsty čių aliejus ir jo frakcijos, 
nerafinuoti arba rafinuoti, bet chemiškai nemodifikuoti  
1514 11 10 – 
1514 19 90  Mažai eruko r ūgšties turintis raps ų arba rapsuk ų aliejus 
ir jo frakcijos  
Žr. šio skirsnio 1 subpozicij ų pastabą ir SS paaiškinim ų 
1514 pozicijos paaiškinim ų A dalies antrosios pastraipos 
antrąjį sakinį. 
1515  Kiti nelakieji augaliniai riebalai ir aliejus ( įskaitant 
simondsij ų aliejų) ir jų frakcijos, nerafinuoti arba rafi ­
nuoti, bet chemiškai nemodifikuoti  
1515 30 10 ir 
1515 30 90  Ricinos aliejus ir jo frakcijos  
Ricinos aliejus taip pat vadinamas „ palma Christi “ aliejumi 
ir „kerva “ aliejumi. 
Šioms subpozicijoms nepriskiriamas  Curcas  aliejus (arba 
vidurius liuosuojantis aliejus), išekstrahuotas iš  Jatraopha 
curcas  medžio ( Euphorbiaceae  šeima) s ėklų, dažnai vadi ­
namas „amerikiniu ricinos aliejumi“ arba „laukini ų augalų 
(wild) ricinos aliejumi“ (1515 90 40–1515 90 99 
subpozicijos).  
1517  Margarinas; gyv ūninių arba augalini ų riebalų ir aliejaus 
bei įvairių šiam skirsniui priskiriam ų riebalų arba alie ­
jaus frakcij ų valgomieji mišiniai arba preparatai, 
išskyrus valgomuosius riebalus, aliej ų arba jų frakcijas, 
priskiriamus 1516 pozicijai  
Sąvokos „margarinas“ apibr ėžimą žr. SS paaiškinim ų 
1517 10 ir 1517 90 subpozicij ų paaiškinimuose.  
1517 10 10 ir 
1517 10 90  Margarinas, išskyrus skyst ąjį margarin ą 
Žr. SS paaiškinim ų 1517 pozicijos paaiškinim ų penktosios 
pastraipos A dal į. ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 07.06.2019 — 001.001 — 101  
Pažymėtina, kad priskiriant produktus šioms subpozicijoms 
vandens kiekis n ėra lemiantis faktorius.  
1517 90 91  Nelakusis, skystas, sumaišytas augalinis aliejus  
Šiai subpozicijai priskiriami ir chemiškai modifikuoto auga ­
linio aliejaus mišiniai.  
1521  Augalinis vaškas (išskyrus trigliceridus), bi čių vaškas, 
kitas vabzdži ų vaškas ir spermacetas, rafinuoti arba 
nerafinuoti, dažyti arba nedažyti  
1521 10 00  Augalinis vaškas  
Be produkt ų, aprašytų SS paaiškinim ų 1521 pozicijos paaiš ­
kinimų I grup ėje, šiai subpozicijai priskiriamas kavos 
vaškas, kuris nat ūraliai susidaro visose kavos kr ūmo dalyse 
(pupelėse, žievėje, lapuose ir t. t.) ir yra kavos be kofeino 
gamybos šalutinis produktas. Jis yra juodos spalvos, kvepia 
kava ir naudojamas tam tikriems valymo produktams 
gaminti.  
1521 90 91  Žaliaviniai  
Šiai subpozicijai priskiriamas vaškas, esantis nat ūraliuose 
koriuose.  
1521 90 99  Kiti  
Šiai subpozicijai priskiriamas vaškas, presuotas arba rafi ­
nuotas, balintas arba nebalintas ar dažytas arba nedažytas.  
1522 00  Degra; riebal ų medžiag ų arba gyv ūninio ar augalinio 
vaško apdorojimo atliekos  
1522 00 31 ir 
1522 00 39  Kurių sudėtyje yra aliejaus, turin čio alyvuogi ų aliejaus 
charakteristikas  
Žr. šio skirsnio 3 papildom ąją pastabą, kurioje nurodytos 
šiai subpozicijai nepriskiriamos atliekos.  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 07.06.2019 — 001.001 — 102  
IV SKYRIUS  
PARUOŠTI MAISTO PRODUKTAI; NEALKOHOLINIAI IR 
ALKOHOLINIAI G ĖRIMAI BEI ACTAS; TABAKAS IR PERDIRBTI 
TABAKO PAKAITALAI  
16 SKIRSNIS  
GAMINIAI IŠ M ĖSOS, ŽUVIES ARBA V ĖŽIAGYVI Ų, MOLIUSK Ų 
ARBA KIT Ų VANDENS BESTUBURI Ų 
Bendrosios nuostatos  
Apie sud ėtinių maisto produkt ų (įskaitant taip vadinamus „paruoštus 
maisto produktus“), kuri ų sudėtyje yra, pavyzdžiui, dešros, m ėsos, 
mėsos subprodukt ų, žuvies arba v ėžiagyvių, moliusk ų arba kitų vandens 
bestuburių arba įvairių šių produktų kombinacij ų (derinių), kartu su 
daržovėmis, spage čiais, padažu ir t. t., klasifikavim ą žr. šio skirsnio 
2 pastabą ir SS paaiškinim ų šio skirsnio paaiškinim ų Bendrųjų nuostatų 
priešpaskutini ąją pastraipą. 
2 pastabos pirmosios pastraipos antrasis sakinys (priskiriama pozicijai, 
atitinkančiai sudedam ąją dalį arba sudedam ąsias dalis, kurios mas ė 
vyrauja) taip pat taikomas ir nustatant subpozicijas. Ta čiau minėtos 
nuostatos netaikomos produktams, kuri ų sudėtyje yra kepen ų, priski­
riamų 1601 00 ir 1602 pozicijoms (žr. pastabos 2 pastraip ą). 
2 papildomoji 
pastaba  Kaip taisykl ė, gabalas, iš kurio gauta dalis, yra identifikuo ­
jamas tik tada, kai tos dalies išmatavimai apytiksliai yra ne 
mažesni kaip 100 × 80 × 2 mm. 
Sąvoka „jų dalys“ įvardija tik tas dalis, kai gabalas, iš kurio 
jos išpjautos (pavyzdžiui, kumpiai), gali b ūti nustatytas 
neabejotinai tiksliai, o ne atmetimo principu.  
1601 00  Dešros ir panaš ūs produktai iš m ėsos, mėsos subpro ­
duktų arba kraujo; maisto produktai, daugiausia paga ­
minti iš ši ų produkt ų 
Tai, kad prekybos tikslais tam tikri produktai gali b ūti pava­
dinti „dešromis ir panašiais produktais“, n ėra jų priskyrim ą 
šiai pozicijai nulemiantis faktorius. 
Kapoti arba smulkinti m ėsos produktai, kuriems yra suteikta 
forma dėl jų supakavimo į skardines arba kitas kietas 
cilindro arba kitokios formos talpyklas, neklasifikuojami 
kaip „dešros“ ir priskiriami šiai pozicijai.  
1601 00 10  Iš kepen ų 
Šiai subpozicijai priskiriamos dešros ir panaš ūs produktai, 
kurių sudėtyje yra kepen ų, su mėsos, mėsos subprodukt ų, 
riebalų ir t. t. priedais arba be j ų, jei kepenys nulemia toki ų 
produktų esminį požymį. Šie produktai dažniausiai b ūna 
virti arba kartais r ūkyti, juos atpažinti dažniausiai galima 
pagal specifin į kepenų skonį. ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 07.06.2019 — 001.001 — 103  
1601 00 91  Dešros, sausos arba tepamos, nevirtos ir nekeptos  
Šiai subpozicijai priskiriamos nevirtos ir nekeptos dešros ir 
panašūs produktai, jei jie yra subrandinti (pavyzdžiui, džio ­
vinant ore) ir paruošti tiesiogiai vartoti maistui. 
Tokie produktai taip pat gali b ūti ir rūkyti, jei r ūkymas 
nesukelia vis ų albuminų koaguliacijos, kuri gali kilti apdo ­
rojant karš čiu, pavyzdžiui, r ūkant produkt ą aukštoje tempe ­
ratūroje. 
Šiai subpozicijai priskiriamos dešros, kurios paprastai 
valgomos griežin ėliais (pavyzdžiui, saliamis,  Arles  dešros,  
Plockwurst ), taip pat tepamos dešros, pavyzdžiui,  Teewurst . 
1601 00 99  Kiti  
Šiai subpozicijai priskiriama: 
1. nebrandintos šviežios dešros ir panaš ūs produktai; 
2. virtos dešros, pavyzdžiui, Frankfurto dešrel ės, Strasbūro 
dešrelės, Vienos dešrel ės, mortadel ės (mortadellas ), iš 
žarnokų pagamintos dešrel ės, vadinamos „ andouilles “ ir 
„andouillettes “, dešros, vadinamos „ white puddings “ ir 
„black puddings “, bei kiti panaš ūs firminiai produktai.  
1602  Kiti paruošti arba konservuoti gaminiai iš m ėsos, mėsos 
subprodukt ų arba kraujo  
Žr. 2 skirsnio 6 papildomosios pastabos a punkt ą, pagal 
kurį nevirta ir nekepta namini ų paukščių mėsa su priesko ­
niais priskiriama 16 skirsniui. Ar nevirta ir nekepta namini ų 
paukščių mėsa yra su prieskoniais, ar be j ų, nustatoma 
taikant nevirtos ir nekeptos namini ų paukščių mėsos su 
prieskoniais juslinio tyrimo metodus, nustatytus Komisijos 
įgyvendinimo reglamente (ES) Nr. 1362/2013 (  1 ). 
1602 10 00  Homogenizuoti produktai  
Žr. šio skirsnio 1 subpozicij ų pastabą. 
1602 20 10 ir 
1602 20 90  Iš bet kuri ų gyvūnų kepenų 
Šioms subpozicijoms priskiriami paruošti arba konservuoti 
produktai, kuri ų sudėtyje yra kepen ų, sumaišyti arba nesu ­
maišyti su m ėsa ar kitais m ėsos subproduktais, jei kepenys 
nulemia toki ų produktų esminį požymį. Pagrindiniai šioms 
subpozicijoms priskiriami produktai yra gaminami iš ž ąsų 
arba ančių kepenėlių (1602 20 10 subpozicija).  
_____________  
( 1 ) 2013 m. gruodžio 11 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 1362/2013, 
kuriuo nustatomi nevirtos ir nekeptos namini ų paukščių mėsos su prieskoniais juslinio 
tyrimo klasifikavimo Kombinuotojoje nomenklat ūroje tikslais metodai (OL L 343, 
2013 12 19, p. 9).  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 07.06.2019 — 001.001 — 104  
1602 31 11 – 
1602 39 85  Iš namini ų paukščių, priskiriam ų 0105 pozicijai  
Šioms subpozicijoms priskiriama paukštiena ir paukštienos 
dalys, konservuoti po j ų išvirimo ar iškepimo. 
Prie tokių produktų priklauso: 
1. viščiukai drebu čiuose; 
2. viščiukų pusės arba ketvir čiai padaže ir sveikos kalakut ų, 
žąsų arba viš čiukų kulšelės, užšaldytos arba neužšal ­
dytos; 
3. vištienos paštetas (kur į daugiausia sudaro vištienos m ėsa 
su veršienos, kiaulienos riebal ų, trumų ir prieskoni ų prie­
dais), užšaldytas arba neužšaldytas; 
4. paruošti patiekalai, kuri ų sudėtyje yra namini ų paukščių 
mėsos (pagrindin ė sudėtinė dalis) ir kit ų produkt ų, 
pavyzdžiui, daržovi ų, ryžių arba makaron ų tipo produkt ų. 
Šios kategorijos patiekal ų pavyzdžiai – maisto produktai, 
vadinami „viš čiukas su ryžiais“ ir „viš čiukas su grybais“, 
taip pat užšaldyti vištienos patiekalai, supakuoti į padė­
kliukus, kuriuose m ėsa atskirta nuo įvairių kitų tokio 
patiekalo sud ėtinių dalių. 
Nustatant namini ų paukščių mėsos ar m ėsos subprodukt ų 
procentin į kiekį, turi būti neatsižvelgiama į bet koki ų 
kaulų masę. 
1602 31 11  Pagaminti vien tiktai iš nevirtos ir nekeptos kalakut ų 
mėsos 
Žr. šio skirsnio 1 papildom ąją pastabą. 
1602 32 11  Nevirti ir nekepti  
Žr. šio skirsnio 1 papildom ąją pastabą. 
1602 39 21  Nevirti ir nekepti  
Žr. šio skirsnio 1 papildom ąją pastabą. 
1602 41 10 ir 
1602 41 90  Kumpiai ir j ų dalys  
Žr. šio skirsnio 2 papildom ąją pastabą, kurioje apibr ėžtas 
sąvokos „jų dalys“ apr ėptis, taip pat žr. susijusius paaiški ­
nimus. 
Šioms subpozicijoms nepriskiriami kapoti arba smulkiai 
malti produktai, net jei jie ir pagaminti iš kumpi ų ar jų 
dalių. 
1602 42 10 ir 
1602 42 90  Mentės ir jų dalys  
Žr. šio skirsnio 2 papildom ąją pastabą, kurioje apibr ėžtas 
sąvokos „j ų dalys“ apr ėptis, taip pat žr. susijusius 
paaiškinimus.  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 07.06.2019 — 001.001 — 105  
Šioms subpozicijoms nepriskiriami kapoti ar smulkiai malti 
produktai, net jei jie ir pagaminti iš men čių ar jų dalių. 
1602 49 11 – 
1602 49 50  Naminių kiaulių 
Dėl bet kokios r ūšies mėsos ar mėsos subprodukt ų, įskaitant 
bet kokios r ūšies ar kilm ės riebalus, procentinio dydžio 
nustatymo žr. Komisijos reglament ą (EEB) Nr. 226/89 
(OL L 29, 1989 1 31, p. 11). 
Nustatant šiuos procentinius dydžius, neatsižvelgiama į žela­
tinos ar padažo kiekius.  
1602 49 15  Kiti mišiniai, kuri ų sudėtyje yra kumpio (šlaun ų), 
menčių, nugarini ų arba sprandini ų ir jų dalių 
Žr. šio skirsnio 2 papildom ąją pastabą, kurioje apibr ėžta 
sąvokos „jų dalys“ apr ėptis, taip pat žr. susijusius paaiški ­
nimus. 
Šiai subpozicijai priskiriami mišiniai savo sud ėtyje turi tur ėti 
bent vien ą iš šios subpozicijos pavadinime nurodyt ų 
produktų (ir/arba j ų dalių), tačiau tie produktai neprivalo 
mišiniui suteikti jo esmin į požymį. Mišinyje taip pat gali 
būti ir kitų gyvūnų mėsos ar mėsos subprodukt ų. 
1602 50 10  Nevirti ir nekepti; virtos arba keptos m ėsos arba subpro ­
duktų mišiniai su nevirta ir nekepta m ėsa arba m ėsos 
subproduktais  
Žr. šio skirsnio 1 papildom ąją pastabą. 
1602 50 31  S ūdyta jautiena, sandariai įpakuota  
1602 50 31 subpozicijoje s ąvoka „sandariai įpakuota“ įvar­
dija produktus, supakuotus į talpyklas, kurios buvo užsan ­
darintos vakuume arba ne vakuume, siekiant apsaugoti, kad 
į talpyklą nepatekt ų arba iš jos neišeit ų oras ar kitos dujos. 
Kartą talpyklą atidarius, pirminis užsandarinimas yra nepa ­
taisomai sugadinamas. 
Šiai subpozicijai,  inter alia , priskiriami produktai, sandariai 
įpakuoti plastikiniuose maišeliuose, vakuume arba ne 
vakuume.  
1602 90 61  Nevirti ir nekepti; virtos arba keptos m ėsos arba m ėsos 
subprodukt ų mišiniai su nevirta ir nekepta m ėsa arba 
mėsos subproduktais  
Žr. šio skirsnio 1 papildom ąją pastabą. 
1604  Paruošti arba konservuoti gaminiai iš žuv ų; ikrai ir ikr ų 
pakaitalai, pagaminti iš žuv ų ikrelių 
Žr. šio skirsnio 2 subpozicij ų pastabą. ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 07.06.2019 — 001.001 — 106  
1604 12 91  Sandariai įpakuotos  
Žr. paaiškinim ų 1602 50 31 subpozicijos paaiškinimus.  
1604 14 26  Nugarin ė 
Šiai subpozicijai priskiriama tik fil ė, apibrėžta SS paaiški ­
nimų 0304 pozicijos paaiškinim ų 1 punkte, ir turinti šias tris 
savybes: 
— yra kepta arba virta; 
— be skystos pakavimo terp ės yra supakuota į maišelius 
(arba į vyniojam ąjį popierių), tinkamus naudoti maisto 
pakavimui, kurie yra vakuuminiai ar ne vakuuminiai 
arba užlydyti ar neužlydyti; ir 
— yra užšaldyta.  
1604 14 36  Nugarin ė 
Žr. paaiškinim ų 1604 14 26 subpozicijos paaiškinimus.  
1604 14 46  Nugarin ė 
Žr. paaiškinim ų 1604 14 26 subpozicijos paaiškinimus.  
1604 19 31  Nugarin ė 
Žr. paaiškinim ų 1604 14 26 subpozicijos paaiškinimus.  
1604 20 05  Produktai iš surimi ų 
Žr. paaiškinim ų 0304 93 10 subpozicijos paaiškinimus. 
Šiai subpozicijai priskiriami produktai yra pagaminti iš 
surimių, sumaišyt ų su kitais produktais (pavyzdžiui, miltais, 
krakmolu, baltymais, v ėžiagyvių mėsa, prieskoniais, aroma ­
tinėmis ir dažiosiomis medžiagomis). Jie yra termiškai apdo ­
roti ir dažniausiai pateikiami užšaldyti.  
1605  V ėžiagyviai, moliuskai ir kiti vandens bestuburiai, 
paruošti arba konservuoti gaminiai  
Žr. šio skirsnio 2 subpozicij ų pastabą. 
1605 29 00  Kitos  
Šiai subpozicijai priskiriamos sandariai įpakuotos krevet ės 
(žr. paaiškinim ų 1602 50 31 subpozicijos paaiškinimus).  
1605 53 10  Sandariai įpakuotos  
Žr. paaiškinim ų 1602 50 31 subpozicijos paaiškinimus.  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 07.06.2019 — 001.001 — 107  
17 SKIRSNIS  
CUKRŪS IR KONDITERIJOS GAMINIAI IŠ CUKRAUS 
1701  Cukranendri ų arba cukrini ų runkeli ų cukrus ir 
chemiškai gryna sacharoz ė, kurių būvis kietas  
1701 12 10 – 
1701 14 90  Žaliavinis cukrus (pusgaminis), į kurį nepridėta aroma ­
tinių arba daži ųjų medžiag ų 
Žr. šio skirsnio 1 subpozicij ų pastabą. 
Šioms subpozicijoms priskiriama: 
1. tam tikras baltasis nerafinuotas cukrus; 
2. žemo poliarizacijos laipsnio rudasis cukrus, gautas per 
antrąjį ir trečiąjį apdorojimus cukraus gamybos procese, 
kurio spalva d ėl didelio melasos kiekio yra nuo geltonos 
iki tamsiai rudos ir kurio sud ėtyje esantis sacharoz ės 
kiekis dažniausiai sudaro nuo 85 iki 98 % mas ės; 
3. mažiau išgrynintas cukrus, pagaminamas rafinavimo 
proceso metu arba gaminant ledinukus (pavyzdžiui, gaba ­
linis, rudasis cukrus).  
1701 12 10 ir 
1701 12 90  Cukrinių runkelių cukrus  
Žr. SS paaiškinim ų 1701 12, 1701 13 ir 1701 14 subpozicij ų 
paaiškinimus.  
1701 13 10 ir 
1701 13 90  Cukranendri ų cukrus, nurodytas šio skirsnio 2 subpozi ­
cijų pastaboje  
Žr. SS paaiškinim ų 1701 12, 1701 13 ir 1701 14 subpozicij ų 
paaiškinimus.  
1701 14 10 ir 
1701 14 90  Kitas cukranendri ų cukrus  
Žr. SS paaiškinim ų 1701 12, 1701 13 ir 1701 14 subpozicij ų 
paaiškinimus.  
1701 91 00  Į kurį pridėta aromatini ų arba daži ųjų medžiag ų 
Šiai subpozicijai priskiriamas cukrus su aromatin ėmis arba 
dažiosiomis medžiagomis, net jei jo sud ėtyje esantis sacha ­
rozės kiekis yra mažesnis kaip 99,5 % mas ės. 
1701 99 10  Baltasis cukrus  
Žr. šio skirsnio 3 papildom ąją pastabą. 
Šiai subpozicijai priskiriamas baltasis cukrus, rafinuotas arba 
nerafinuotas, d ėl jo sud ėtyje esan čio didelio sacharoz ės 
kiekio (ne mažesnio kaip 99,5 % mas ės) dažniausiai yra 
baltos spalvos.  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 07.06.2019 — 001.001 — 108  
17 skirsnio 3 papildomojoje pastaboje nurodytas poliarimet ­
rinis metodas, taikomas baltojo cukraus sud ėtyje esančiam 
sacharozės kiekiui nustatyti, aprašytas Komisijos direktyvos 
79/796/EEB II priede (10 metodas) (OL L 239, 1979 9 22, 
p. 24).  
1702  Kiti cukr ūs, įskaitant chemiškai gryn ą laktozę, maltozę, 
gliukozę ir fruktoz ę, kurių būvis kietas; cukr ų sirupai, į 
kuriuos neprid ėta aromatini ų arba daži ųjų medžiag ų; 
dirbtinis medus, sumaišytas arba nesumaišytas su nat ū­
raliu medumi; karamel ė (degintas cukrus)  
1702 11 00 ir 
1702 19 00  Laktozė ir laktoz ės sirupas  
Žr. SS paaiškinim ų 1702 pozicijos paaiškinim ų A dalies 
1 punktą ir B dalies pirm ąją pastraipą. 
1702 30 10  Izogliukoz ė 
Žr. šio skirsnio 5 papildom ąją pastabą. 
1702 30 50 ir 
1702 30 90  Kiti 
Sąvoka „sausajame produkte“, taikomas gliukoz ės masės 
procentiniam dydžiui apskai čiuoti, reiškia, kad laisvasis 
vanduo ir kristalizacinis vanduo ne įskaitomi.  
1702 40 10  Izogliukoz ė 
Žr. šio skirsnio 5 papildom ąją pastabą. 
1702 60 10  Izogliukoz ė 
Žr. šio skirsnio 5 papildom ąją pastabą. 
1702 60 80  Inulino sirupas  
Žr. šio skirsnio 6 papildomosios pastabos a punkt ą. 
1702 90 30  Izogliukoz ė 
Žr. šio skirsnio 5 papildom ąją pastabą. 
1702 90 80  Inulino sirupas  
Žr. šio skirsnio 6 papildomosios pastabos b punkt ą. 
1702 90 95  Kiti  
Šiai subpozicijai priskiriama: 
1. maltoz ė, išskyrus chemiškai gryn ą maltozę; 
2. invertuotasis cukrus; 
3. sacharoz ės sirupai (išskyrus klev ų sirupą), nedažyti ir 
nearomatizuoti;  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 07.06.2019 — 001.001 — 109  
4. produktai, gauti hidrolizinant ir koncentruojant neapdo ­
rotas cukranendri ų sultis, ir daugiausia naudojami kaip 
maistinė terpė antibiotik ų gamyboje ir taip pat etilo alko ­
holio gamyboje; 
5. laktuloz ė, išskyrus chemiškai gryn ą laktulozę. 
1703  Melasa, gauta ekstrahuojant arba rafinuojant cukr ų 
1703 10 00  Cukranendri ų melasa  
Žr. SS paaiškinim ų 1703 10 subpozicijos paaiškinimus.  
1704  Konditerijos gaminiai iš cukraus ( įskaitant balt ąjį šoko­
ladą), neturintys kavos  
1704 10 10 ir 
1704 10 90  Kramtomoji guma, su cukraus apvalkalu arba be jo  
Šioms subpozicijoms, nepriklausomai nuo pateikiamo pavi ­
dalo (plytel ės, tabletės su cukraus apvalkalu, rutuliukai ir t. 
t.), priskiriama saldinta kramtomoji guma, kurios sud ėtyje 
yra čiklės dervos ( chicle gum ) arba kit ų panašių nevalgo­
mųjų produktų, įskaitant „burbulin ę gumą“ („bubble gum “). 
1704 90 10  Saldišakn ės ekstraktas, kurio sud ėtyje esanti sacharoz ė 
sudaro daugiau kaip 10 % mas ės, bet į kurį nepridėta 
kitų medžiag ų priedų 
Šiai subpozicijai priskiriamas saldišakn ės ekstraktas, patei ­
kiamas plyteli ų, lazdelių, pastilių ir t. t. pavidalu, arba ne, 
kurio sud ėtyje esanti sacharoz ė sudaro daugiau kaip 10 % 
masės, tačiau nėra jokių kitų cukrų, aromatini ų ar kitų 
medžiagų priedų. 
Saldišakn ės ekstraktas, kuris prid ėjus kitų medžiag ų yra 
paruoštas kaip konditerijos gaminys, nepriklausomai nuo 
jo sudėtyje esan čio sacharoz ės kiekio, priskiriamas 
1704 90 99 subpozicijai.  
1704 90 30  Baltasis šokoladas  
Žr. SS paaiškinim ų 1704 pozicijos paaiškinim ų antrosios 
pastraipos 6 punkt ą. 
1704 90 51 – 
1704 90 99  Kiti 
Šioms subpozicijoms priskiriama daugelis cukraus produkt ų, 
kurie paprastai vadinami „saldainiais“ arba „konditerijos 
gaminiais“. Šie gaminiai priskiriami šioms subpozicijoms 
net ir tuo atveju, jei j ų sudėtyje yra geriamo alkoholio ar 
alkoholinio likerio. 
Šioms subpozicijoms taip pat priskiriamos konditerin ės 
masės minkštiems, lengvai tirpstantiems saldainiams 
(fondants ), marcipanams, nugai ir t. t. gaminti, kurios kondi ­
terijoje naudojamos kaip pusfabrika čiai ir dažniausiai 
tiekiamos plyteli ų arba briket ų pavidalu. Šie pusfabrika čiai 
priskiriami šioms subpozicijoms net ir tada, kai pagaminus 
galutinius produktus cukraus kiekis juose padid ėja, jei dėl 
savo sudėties jie konkre čiai skirti tik tam tikriems kondite ­
rijos produktams gaminti.  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 07.06.2019 — 001.001 — 110  
Šioms subpozicijoms nepriskiriami: 
a) valgomieji ledai, net ir tada, kai jie pateikiami ant paga ­
liuko (primena ledinuk ą ant pagaliuko) (2105 00 pozi ­
cija); 
b) konditerijos gaminiai, kuri ų sudėtyje yra kakavos, įvai­
riomis proporcijomis sumaišyti su konditerijos gaminiais, 
kurių sudėtyje nėra kakavos, ir supakuoti pardavimui 
kaip mišiniai (1806 pozicija).  
1704 90 51  Konditerin ės masės, įskaitant marcipan ą, tiesiogiai supa ­
kuotos į pakuotes, kuri ų neto mas ė ne mažesn ė kaip 
1 kg  
Žr. SS paaiškinim ų 1704 pozicijos paaiškinim ų antrosios 
pastraipos 4 ir 9 punktus. 
Šiai subpozicijai priskiriami cukraus apvalkalui arba 
glazūrai skirti mišiniai.  
1704 90 55  Pastil ės ir žirneliai nuo gerkl ės skausmo ir nuo kosulio  
Žr. SS paaiškinim ų 1704 pozicijos paaiškinim ų antrosios 
pastraipos 5 punkt ą. 
1704 90 61  Su cukraus apvalkalu (draž ė) 
Šiai subpozicijai priskiriami konditerijos gaminiai iš 
cukraus, pavyzdžiui, migdolai su kietu cukraus apvalkalu. 
Tokie saldainiai („ panned“ sweets ) gaminami merkiant 
saldainio branduol į (pavyzdžiui, migdolo riešut ą) į indą su 
cukraus sirupu; ind ą sukant, saldainio branduolys apkimba 
cukrumi. Aušdamas cukrus sudaro atskir ą išorinį apvalkal ą. 
1704 90 65  Konditerijos gaminiai-guminukai ir konditerijos gami ­
niai iš drebu čių, įskaitant vaisi ų pastas, turin čias kondi ­
terijos gamini ų iš cukraus pavidal ą 
Konditerijos gaminiai-guminukai ir gaminiai iš drebu čių yra 
produktai, pagaminti iš žel ė sudarančių medžiag ų (pavyz­
džiui, gumiarabiko, želatinos, pektino ir tam tikr ų krakmolo 
rūšių) bei cukraus ir aromatini ų medžiag ų. Jie gali b ūti 
įvairių formų, pavyzdžiui, žmoni ų ar gyvūnų pavidalo.  
1704 90 71  Saldainiai iš virtos cukraus mas ės, įdaryti arba ne įdaryti  
Saldainiai iš virtos cukraus mas ės yra kieti, kartais trap ūs, 
gali būti skaidrūs arba matiniai. Daugiausia jie sudaryti iš 
cukraus, kuris buvo verdamas ir į kurį, siekiant pagaminti 
skirtingų skonių, konsistencij ų ir spalv ų saldainius, buvo 
pridėti nedideli kit ų medžiag ų (išskyrus riebalus) kiekiai. 
Tokie produktai taip pat gali b ūti su įdaru.  
1704 90 75  Kieti saldainiai iš cukraus ir sviesto („irisai“), karamel ės 
ir panašūs saldainiai  
Kieti saldainiai iš cukraus ir sviesto („irisai“), karamel ės ir 
panašūs saldainiai yra produktai, kurie kaip ir saldainiai iš 
virtos cukraus mas ės gaminami verdant cukr ų, tačiau juose 
yra pridėta riebalų. 
1704 90 81  Presuotos tablet ės 
Presuotos tablet ės yra konditerijos gaminiai iš cukraus, su 
rišikliu arba be rišiklio, pateikiami įvairiais pavidalais, 
gautais presuojant.  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 07.06.2019 — 001.001 — 111  
1704 90 99  Kiti  
Šiai subpozicijai priskiriami šie konditerijos gaminiai iš 
cukraus, nenurodyti pirmesn ėse subpozicijose: 
1. minkšti, lengvai tirpstantys saldainiai ( fondants ); 
2. marcipanai pakuot ėse, skirtose tiesiogiai vartoti maistui, 
kurių neto mas ė mažesnė kaip 1 kg (marcipanai, patei ­
kiami kitose pakuot ėse, priskiriami 1704 90 51 subpozi ­
cijai); 
3. nuga; 
4. saldišakn ės ekstraktas, supakuotas kaip konditerijos 
gaminys.  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 07.06.2019 — 001.001 — 112  
18 SKIRSNIS  
KAKAVA IR GAMINIAI IŠ KAKAVOS 
1801 00 00  Kakavos pupel ės, sveikos arba smulkintos, žalios arba 
skrudintos  
Kakavos pupeli ų sudėtyje esantys riebalai, vadinami 
kakavos sviestu, sudaro 49–54 % mas ės, krakmolas – 
8–10 % mas ės, baltymai – 8–10 % mas ės, teobrominas – 
1–2 % mas ės, taninai (katecholis arba „raudonoji kakava“) – 
5–10 % mas ės, celiulioz ė – 4–6 % mas ės ir mineralai – 
2–3 % mas ės, taip pat yra steroli ų (vitamino D) ir įvairių 
fermentų. 
1803  Kakavos pasta, iš kurios pašalinti arba nepašalinti 
riebalai  
Šiai pozicijai priskiriama kakavos pasta, gabal ų arba ne 
gabalų pavidalu, kuri, siekiant padidinti jos tirpum ą, buvo 
apdorota šarmin ėmis medžiagomis. Šiai pozicijai nepriski ­
riama kakavos pasta, kuri buvo apdorota tokiu pa čiu būdu, 
tačiau yra milteli ų pavidalo (1805 00 00 pozicija).  
1805 00 00  Kakavos milteliai, į kuriuos neprid ėta cukraus ar kit ų 
saldiklių 
Kakavos milteliai, į kuriuos prid ėti nedideli (apie 5 % 
masės) lecitino kiekiai, priskiriami šiai pozicijai, kadangi 
šių priedų tikslas – padidinti kakavos milteli ų gebėjimą 
sudaryti dispersijas skys čiuose ir tuo b ūdu palengvinti 
gėrimų, daugiausia sudaryt ų iš kakavos (tirpios kakavos), 
ruošimą. 
1806  Šokoladas ir kiti maisto produktai, turintys kakavos  
Tik produktai, kuri ų sudėtyje yra kakavos pupeli ų, kakavos 
pastos ar kakavos milteli ų, laikomi turin čiais kakavos, kaip 
apibrėžta 1806 pozicijoje.  
1806 20 10  Kuri ų sudėtyje yra ne mažiau kaip 31 % mas ės kakavos 
sviesto arba kuri ų sudėtyje yra ne mažiau kaip 31 % 
masės kakavos sviesto ir pieno riebal ų 
Šiai subpozicijai priskiriami produktai paprastai vadinami 
„couverture “ šokoladu arba pienišku „ couverture “ šokoladu.  
1806 20 30  Kuri ų sudėtyje yra ne mažiau kaip 25 % mas ės, bet 
mažiau kaip 31 % mas ės kakavos sviesto ir pieno 
riebalų 
Šiai subpozicijaie priskiriami produktai paprastai vadinami 
„pienišku šokoladu“.  
1806 20 50  Kuri ų sudėtyje yra ne mažiau kaip 18 % mas ės kakavos 
sviesto  
Šiai subpozicijai priskiriami produktai paprastai vadinami 
„šokoladu be pried ų“ („plain chocolate “). 
1806 20 70  Pieniško šokolado trupiniai  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 07.06.2019 — 001.001 — 113  
Pieniško šokolado trupiniai gaminami džiovinant vakuume 
vandeninį cukraus, pieno ir kakavos mišin į; dažniausiai šis 
procesas naudojamas pieniškam šokoladui gaminti. Trupi ­
niai gali b ūti netaisykling ų, trapių gabaliuk ų arba milteli ų 
pavidalo. Pieniško šokolado trupini ų sudėtyje paprastai b ūna 
35–70 % mas ės cukraus, 15–50 % mas ės sauso pavidalo 
pieno ir 5–30 % mas ės kakavos. 
Specifinis trupini ų gamybos procesas sukelia ši ų sudėtinių 
dalių kristalizacij ą. 
1806 20 95  Kiti  
Šiai subpozicijai priskiriami kiti kakavos produktai, ypa č 
praline  pasta ir šokolado tepiniai.  
1806 31 00  Įdaryti  
Žr. SS paaiškinim ų 1806 31 subpozicijos paaiškinimus.  
1806 32 10  Su jav ų grūdų, vaisių arba riešut ų priedais  
Šiai subpozicijai priskiriamas kiet ų briketų, plytelių arba 
juostelių pavidalo šokoladas, kurio sud ėtyje yra jav ų 
grūdų, vaisių arba riešut ų priedų, skaldytų arba neskaldyt ų, 
pasiskirsčiusių visame šokolade.  
1806 90 11 ir 
1806 90 19  Šokoladiniai saldainiai, įdaryti arba ne įdaryti  
Sąvokai „įdarytas“,  mutatis mutandis , taikomi SS paaiški ­
nimų 1806 31 subpozicijos paaiškinimai. 
Šioms subpozicijoms priskiriami produktai, kurie paprastai 
suvalgomi vienu k ąsniu, ir kuriuos sudaro: 
— įdarytas šokoladas; arba 
— šokoladas, kombinuotas su bet koki ų kitų valgomųjų 
medžiagų sluoksniais; arba 
— šokolado mišiniai su bet kokiais valgomaisiais maisto 
produktais.  
1806 90 11  Su alkoholiu  
Šokoladini ų saldainių asorti, kuriuose vieni saldainiai yra su 
alkoholiu, kiti – be alkoholio, klasifikuojami vadovaujantis 
Kombinuotosios nomenklat ūros 3 bendrosios aiškinimo 
taisyklės b punktu.  
1806 90 19  Kiti  
Žr. paaiškinim ų 1806 90 11 subpozicijos paaiškinimus.  
1806 90 31  Įdaryti  
Sąvokai „įdaryti“,  mutatis mutandis , taikomi paaiškinim ų 
1806 31 subpozicijos paaiškinimai. 
Šiai subpozicijai priskiriami įdaryti šokoladiniai velykiniai 
kiaušiniai ir kiti ne įprastų formų gaminiai.  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 07.06.2019 — 001.001 — 114  
1806 90 39  Ne įdaryti  
Šiai subpozicijai priskiriami šokoladiniai vermišeliai, dribs ­
niai ir panaš ūs gaminiai, taip pat vientisi (netuš čiaviduriai) 
arba tuščiaviduriai šokoladiniai kiaušiniai ir fig ūrėlės. 
1806 90 50  Konditerijos gaminiai iš cukraus ir j ų pakaitalai, paga ­
minti iš cukraus pakaital ų, turintys kakavos  
Šiai subpozicijai priskiriami konditerijos gaminiai iš 
cukraus, priskiriami 1704 pozicijai, pavyzdžiui, kieti saldai ­
niai iš cukraus ir sviesto („irisai“) ir gaminiai su cukraus 
apvalkalu, į kuriuos prid ėta kakavos.  
1806 90 60  Tepiniai su kakava  
Šiai subpozicijai priskiriami šokoladiniai tepiniai, tiesiogiai 
išfasuoti į pakuotes, kuri ų neto mas ė ne didesn ė kaip 2 kg.  
1806 90 90  Kiti  
Atsižvelgiant į SS paaiškinim ų šio skirsnio paaiškinim ų 
Bendrosiose nuostatose nurodytas išimtis šiai subpozicijai 
priskiriami tam tikri milteliai, kuri ų sudėtyje yra kakavos, 
skirti kremams, valgomiesiems ledams, desertams ir pana ­ 
šiems produktams gaminti.  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 07.06.2019 — 001.001 — 115  
19 SKIRSNIS  
GAMINIAI IŠ JAV Ų, MILTŲ, KRAKMOLO ARBA PIENO; MILTINIAI 
KONDITERIJOS GAMINIAI  
Bendrosios nuostatos  
„Kakavos milteli ų kiekis“, esantis šiame skirsniui priskiriam ų produktų 
sudėtyje, apskai čiuojamas paprastai dauginant teobromino ir kofeino 
kiekių sumą iš koeficiento 31.  
Teobromino ir kofeino kiekiai nustatomi didelio efektyvumo skys čių 
chromatografijos metodu (HPLC).  
Jei produkt ų sudėtyje yra kofeino ar teobromino, gauto ne iš kakavos, o 
iš kitų šaltinių, apskaičiuojant kakavos kiek į į šiuos papildomus kofeino 
ar teobromino kiekius netur ėtų būti atsižvelgiama.  
1901  Salyklo ekstraktas; maisto produktai iš milt ų, kruopų, 
rupinių, krakmolo arba salyklo ekstrakto, kuri ų sudėtyje 
nėra kakavos arba kuri ų sudėtyje esanti kakava, iš 
kurios visiškai pašalinti riebalai, sudaro mažiau kaip 
40 % mas ės, nenurodyti kitoje vietoje; maisto produktai 
iš prekių, priskiriam ų 0401 – 0404 pozicijoms, kuri ų 
sudėtyje nėra kakavos arba kuri ų sudėtyje esanti 
kakava, iš kurios visai pašalinti riebalai, sudaro mažiau 
kaip 5 % mas ės, nenurodyti kitoje vietoje  
Tik produktai, kuri ų sudėtyje yra kakavos pupeli ų, kakavos 
pastos ar kakavos milteli ų, laikomi turin čiais kakavos, kaip 
apibrėžta 1901 pozicijoje.  
1901 20 00  Mišiniai ir tešlos, skirti kepiniams, priskiriamiems 
1905 pozicijai, gaminti  
Šiai subpozicijai priskiriamos sumaišytos tešlos, nurodytos 
SS paaiškinim ų 1901 pozicijos paaiškinim ų II grupės aštun­
tosios pastraipos 7 ir 8 punktuose. 
Šiai subpozicijai nepriskiriami džiovinti arba kepti sausbly ­
niai iš milt ų ar krakmolo, kurie skirti arba neskirti naudoti 
kepiniuose (1905 pozicija).  
1901 90 11 ir 
1901 90 19  Salyklo ekstraktas  
Žr. SS paaiškinim ų 1901 pozicijos paaiškinim ų I grupę. 
Salyklo ekstrakte yra dekstrin ų, maltozės, baltym ų, vita­
minų, enzimų ir aromatini ų medžiag ų. 
Šioms subpozicijoms nepriskiriami produktai k ūdikiams, 
skirti mažmeninei prekybai, kuri ų sudėtyje yra salyklo ekst ­
rakto, net jei salyklo ekstraktas yra pagrindin ė šių produktų 
sudėtinė dalis (1901 10 00 subpozicija).  
1902  Tešlos gaminiai, virti arba nevirti, įdaryti (m ėsa ar kitais 
produktais) arba ne įdaryti, taip pat paruošti arba nepa ­
ruošti kitu b ūdu, pavyzdžiui, spageti, makaronai, lakšti ­
niai, lazanja, gnocchi, ravioliai (kold ūnai), cannelloni; 
kuskusas, paruoštas arba neparuoštas  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 07.06.2019 — 001.001 — 116  
1902 20 91  Virti  
Šiai subpozicijai priskiriami apvirti tešlos gaminiai.  
1902 30 10  Džiovinti  
Šioje subpozicijoje s ąvoka „džiovinti“ įvardija sausus ir 
trapius nedidelio dr ėgmės kiekio (iki apytiksliai 12 %) 
gaminius, tiesiogiai džiovintus saul ėje arba džiovintus 
pramoniniu (pavyzdžiui, džiovinimo tunelyje, arba skrudi ­
nimo ar gruzdinimo) b ūdu. 
1902 40 90  Kitas  
Šiai subpozicijai priskiriamas paruoštas kuskusas, pavyz ­
džiui, kuskusas su m ėsa, daržov ėmis ir kitomis sud ėtinėmis 
dalimis, jeigu m ėsos kiekis gaminyje ne didesnis kaip 20 % 
masės. 
1904  Paruošti maisto produktai, pagaminti išpu čiant arba 
skrudinant jav ų grūdus ar jav ų grūdų produktus 
(pavyzdžiui, kukur ūzų dribsnius); javai (išskyrus kuku ­
rūzus), turintys gr ūdų, dribsni ų arba kitaip apdorot ų 
grūdų pavidalą (išskyrus miltus, kruopas ir rupinius), 
apvirti arba paruošti kitu b ūdu, nenurodyti kitoje vietoje  
Žr. šio skirsnio 3 ir 4 pastabas. 
Tik produktai, kuri ų sudėtyje yra kakavos pupeli ų, kakavos 
pastos ar kakavos milteli ų, laikomi turin čiais kakavos, kaip 
apibrėžta 1904 pozicijoje.  
1904 10 10 – 
1904 10 90  Paruošti maisto produktai, pagaminti išpu čiant arba 
skrudinant jav ų grūdus ar jav ų grūdų produktus  
SS paaiškinim ų 1904 pozicijos paaiškinim ų A dalies ketvir ­
tojoje pastraipoje nurodytu b ūdu pagaminti produktai, įskai­
tant iš kit ų javų grūdų pagamintus produktus, priskiriami 
šioms subpozicijoms ir tuo atveju, jei jie po išp ūtimo paver ­ 
čiami miltais, rupiniais arba granul ėmis. 
Šioms subpozicijoms priskiriamos netaisykling ų formų 
pakavimo medžiagos, pagamintos išspaudimo ( extrusion ) 
būdu iš, pavyzdžiui, kukur ūzų rupinių, net ir tada, kai jos 
padaromos netinkamomis vartoti žmoni ų maistui.  
1904 20 10 – 
1904 20 99  Paruošti maisto produktai, pagaminti iš neskrudint ų 
javų grūdų dribsnių arba iš neskrudint ų javų grūdų 
dribsnių ir skrudint ų javų grūdų dribsnių arba išp ūstų 
javų grūdų mišinių 
Žr. SS paaiškinim ų 1904 pozicijos paaiškinim ų B dalį. 
1904 30 00  Apvirti ir išdžiovinti kvie čiai 
Žr. SS paaiškinim ų 1904 pozicijos paaiškinim ų C dalį. 
1904 90 10 ir 
1904 90 80  Kiti 
Žr. SS paaiškinim ų 1904 pozicijos paaiškinim ų D dalį. ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 07.06.2019 — 001.001 — 117  
1905  Duona, pyragai, bandel ės, pyragai čiai, sausainiai ir kiti 
kepiniai, su kakava arba be kakavos; ostijos ir kal ėdai­ 
čiai, tuščios kapsul ės, naudojamos farmacijoje, plokštieji 
vafliai, ryžinis popierius ir panaš ūs produktai  
Šiai pozicijai priskiriami vartojimui paruošti kokteili ų 
užkandžiai, pavyzdžiui, visiškai tešla padengti džiovinti 
žirniai ar žem ės riešutai, jei tešlos apvalkalo storis ar skonis 
lemia pagrindin ę produkto savyb ę. 
Tik produktai, kuri ų sudėtyje yra kakavos pupeli ų, kakavos 
pastos ar kakavos milteli ų, laikomi turin čiais kakavos, kaip 
apibrėžta 1905 pozicijoje. 
Šiai pozicijai nepriskiriama nevirta ir nekepta bet kokio 
pavidalo tešla, skirta duonai, pyragams, bandel ėms, sausai ­
niams ir kitiems kepiniams kepti, kurios sud ėtyje yra arba 
nėra kakavos (1901 20 00 subpozicija).  
1905 10 00  Duoniniai trašku čiai 
Žr. SS paaiškinim ų 1905 pozicijos paaiškinim ų A dalies 
4 punktą. 
Šiai subpozicijai taip pat priskiriami produktai, pagaminti 
išspaudimo ( extrusion ) būdu. 
1905 20 10 – 
1905 20 90  Meduoliai su imbiero priedais ir panaš ūs produktai  
Žr. SS paaiškinim ų 1905 pozicijos paaiškinim ų A dalies 
6 punktą. 
Šioms subpozicijoms nepriskiriama „ speculoos “ arba rusiška 
duona („ patience “). 
1905 31 11 – 
1905 31 99  Saldūs sausainiai  
Žr. šio skirsnio 1 ir 2 papildom ąsias pastabas ir SS paaiš ­
kinimų 1905 pozicijos paaiškinim ų A dalies 8 punkto 
b papunkt į. 
Šioms subpozicijoms taip pat priskiriami produktai, paga ­
minti išspaudimo ( extrusion ) būdu. 
1905 31 30  Kuri ų sudėtyje yra ne mažiau kaip 8 % mas ės pieno 
riebalų 
Šiai subpozicijai priskiriami sviestiniai sausainiai.  
1905 31 91  Sluoksniuoti sausainiai  
Šiai subpozicijai priskiriami produktai, sudaryti iš bet kokios 
maistinės medžiagos sluoksnio, esan čio tarp dviej ų sausainio 
sluoksnių. Įdaru gali b ūti, pavyzdžiui, šokoladas, uogien ė, 
minkštas kremas arba riešut ų pasta.  
1905 32 05 – 
1905 32 99  Vafliai ir sausblyniai  
Žr. šio skirsnio 1 papildom ąją pastabą ir SS paaiškinim ų 
1905 pozicijos paaiškinim ų A dalies 9 punkt ą. ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 07.06.2019 — 001.001 — 118  
1905 32 91  S ūdyti, įdaryti arba ne įdaryti  
Šiai subpozicijai priskiriami pikantiški vafliai su s ūriu. 
1905 40 10 ir 
1905 40 90  Džiūvėsiai, kepintos duonos arba pyrago riekel ės ir 
panašūs kepinti produktai  
Žr. SS paaiškinim ų 1905 pozicijos paaiškinim ų A dalies 
5 punktą. 
1905 90 20  Ostijos ir kal ėdaičiai, tuščios kapsul ės, naudojamos 
farmacijoje, plokštieji vafliai, ryžinis popierius ir 
panašūs produktai  
Žr. SS paaiškinim ų 1905 pozicijos paaiškinim ų B dalį. 
1905 90 30  Duona ir pyragas, į kuriuos neprid ėta medaus, kiaušini ų, 
sūrio arba vaisi ų, kurių sudėtyje esantis cukrus sudaro 
ne daugiau kaip 5 % sausosios medžiagos mas ės, o 
riebalai – ne daugiau kaip 5 % sausosios medžiagos 
masės 
Sąvoka „duona“ apima įvairių dydžių produktus. 
Šiai subpozicijai priskiriama paprasta įvairių pavidal ų 
duona, specialiosios duonos, pavyzdžiui, duona su glitimu, 
skirta diabetikams, ir dži ūvėsiai. 
1905 90 45  Sausainiai  
Žr. SS paaiškinim ų 1905 pozicijos paaiškinim ų A dalies 
8 punkto a ir c papunk čius. 
1905 90 55  Išspausti ( extruded ) arba iško čioti produktai, pikantiški 
arba sūdyti 
Žr. SS paaiškinim ų 1905 pozicijos paaiškinim ų A dalies 7 
ir 15 punktus.  
1905 90 70  Kuri ų sudėtyje esanti sacharoz ė, invertuotasis cukrus 
arba izogliukoz ė sudaro ne mažiau kaip 5 % mas ės 
Šiai subpozicijai priskiriami visi, kitoms subpozicijoms 
nepriskirtini, kepiniai, pavyzdžiui, pyragai, pyragai čiai ir 
merengos.  
1905 90 80  Kiti  
Šiai subpozicijai priskiriami apkepai su įdaru, picos ir duon ų 
rūšys, nepriskirtinos 1905 90 30 ir 1905 90 70 subpozici ­
joms. 
Šiai subpozicijai priskiriamos netaisykling ų formų pakavimo 
medžiagos, pagamintos išspaudimo ( extrusion ) būdu iš krak ­
molo, net ir tada, kai jos padaromos netinkamomis vartoti 
žmonių maistui.  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 07.06.2019 — 001.001 — 119  
20 SKIRSNIS  
DARŽOVI Ų, VAISI Ų, RIEŠUT Ų ARBA KIT Ų AUGAL Ų DALIŲ 
PRODUKTAI  
Bendrosios nuostatos  
Šiam skirsniui priskiriami vartojimui paruošti užkandžiai, pavyzdžiui, 
tik iš dalies tešla padengti džiovinti žirniai ar žem ės riešutai, kuri ų 
pagrindin ę savybę lemia daržov ės, vaisiai, riešutai ar kitos augal ų dalys.  
Šiam skirsniui taip pat priskiriami agurkai ir dygliuotieji agurkai (korni ­ 
šonai), surauginti iki galo atlikus pieno r ūgšties fermentacij ą. 
Tačiau agurkai ir dygliuotieji agurkai (kornišonai), kurie n ėra surauginti 
iki galo atlikus pieno r ūgšties fermentacij ą ir yra laikinai konservuoti 
sūryme, priskiriami 0711 40 00 subpozicijai, jei jie n ėra tinkami tiesio ­
giai vartoti maistui. Ši ų produktų sudėtyje druskos kiekis paprastai 
sudaro ne mažiau kaip 10 proc. mas ės. 
4 pastaba  Analiz ės metodas, taikomas pomidor ų sulčių sausosios 
medžiagos masei nustatyti, aprašytas Komisijos 
reglamento (EEB) Nr. 1979/82 priede (OL L 214, 
1982 7 22, p. 12).  
1 papildomoji 
pastaba  Tam, kad nustatyti r ūgšties kiek į produkte, preki ų mėgi­
niuose skystosios ir kietosios dalys turi b ūti 
homogenizuotos.  
2001  Daržov ės, vaisiai, riešutai ir kitos valgomosios augal ų 
dalys, paruoštos arba konservuotos su actu arba acto 
rūgštimi  
Žr. šio skirsnio 3 pastab ą. 
2001 90 10  Aštrus mang ų džemas ( chutney ) 
Šioje subpozicijoje ir 2103 90 10 subpozicijoje „aštrus 
mangų džemas“ įvardija maisto gamin į iš marinuot ų 
mangų, į kurį buvo prid ėta įvairių kitų produktų, pavyz­
džiui, imbiero, razin ų, pipirų ir cukraus. 
Šiai subpozicijai priskiriamo aštraus mang ų džemo sud ėtyje 
yra vaisių gabaliuk ų, o 2103 90 10 subpozicijai priskiriami 
aštrūs mangų džemai yra visiškai homogenizuoti įvairaus 
tirštumo padažai.  
2001 90 50  Grybai  
Šiai subpozicijai nepriskiriami grybai, kurie buvo konser ­
vuoti tik neilgam saugojimui 0711 pozicijoje nurodytais 
būdais, pavyzdžiui, užpilti stipriu s ūrymu, kurio sud ėtyje 
yra acto arba acto r ūgšties.  
2002  Pomidorai, paruošti arba konservuoti be acto arba acto 
rūgšties  
2002 10 10 ir 
2002 10 90  Pomidorai, sveiki arba supjaustyti gabalais  
Šioms subpozicijoms priskiriami pomidorai, sveiki arba 
supjaustyti gabalais, nulupti arba nenulupti, konservuoti 
sterilizuojant.  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 07.06.2019 — 001.001 — 120  
2002 90 11 – 
2002 90 99  Kiti 
Šioms subpozicijoms priskiriama pomidor ų tyrė, briketų 
pavidalo arba ne, taip pat pomidor ų koncentratas ir pomi ­
dorų sultys, kuriuose esan čios sausosios medžiagos kiekis 
ne mažesnis kaip 7 % mas ės. Taip pat čia priskiriami pomi ­
dorų milteliai, gauti dehidratuojant pomidor ų sultis; ta čiau 
šioms subpozicijoms nepriskiriami pomidor ų milteliai, gauti 
sumalus džiovint ų pomidor ų gabalėlius, kurie prieš džiovi ­
nant buvo supjaustyti skiltel ėmis (priskiriami 
0712 90 30 subpozicijai).  
2004  Kitos daržov ės, paruoštos arba konservuotos be acto 
arba acto r ūgšties, užšaldytos, išskyrus produktus, 
priskiriamus 2006 pozicijai  
Žr. šio skirsnio 3 pastab ą. 
Šiai pozicijai nepriskiriami gaminiai, paruošti iš 0714 pozi ­
cijai priskiriam ų produktų, kurie n ėra laikomi daržov ėmis 
(2001 90 40, 2006 00 38, 2006 00 99 arba 
2008 99 91 subpozicija).  
2004 10 10  Virtos, neparuoštos kitu b ūdu 
Šia subpozicijai priskiriami produktai, nurodyti SS paaiški ­
nimų 2004 pozicijos paaiškinim ų antrosios pastraipos 
1 punkte.  
2004 10 91 ir 
2004 10 99  Kitos  
Šioms subpozicijoms priskiriami produktai, nurodyti SS 
paaiškinim ų 2004 pozicijos paaiškinim ų antrosios pastraipos 
3 punkte.  
2004 90 50  Žirniai ( Pisum sativum ) ir nesubrendusios ( Phaseolus  
spp. rūšies) pupel ės, su ankštimis  
Šioje subpozicijoje „pupel ės su ankštimis“ – tai tik prieš 
subrendim ą surinktas  Phaseolus  ir Vigna  pupeles, kurios 
valgomos su ankštimis. Ankštys gali b ūti įvairių spalvų: 
žalios, žalios su pilkomis ar melsvomis d ėmėmis arba 
geltonos (vaškin ės pupelės). 
2005  Kitos daržov ės, paruoštos arba konservuotos be acto 
arba acto r ūgšties, neužšaldytos, išskyrus produktus, 
priskiriamus 2006 pozicijai  
Šiai pozicijai taikomi paaiškinim ų 2004 pozicijos paaiški ­
nimai. 
Šiai pozicijai priskiriamas produktas, vadinamas „papadu“ 
(papad ), kuris yra gaminamas iš džiovintos ankštini ų 
daržovių miltų tešlos sluoksni ų, pridedant druskos, pries ­
konių, aliejaus, tešlos kildinimo pried ų ir kai kuriais atvejais 
nedidelį kiekį javų ar ryžių miltų. 
2005 10 00  Homogenizuotos daržov ės 
Žr. šio skirsnio 1 subpozicij ų pastabą. 
2005 20 80  Kitos  
Šiai subpozicijai priskiriamos griežin ėliais ar lazdel ėmis 
supjaustytos bulv ės, išvirtos riebaluose ar aliejuje, atšaldytos 
ir vakuumin ėje pakuot ėje. ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 07.06.2019 — 001.001 — 121  
2005 70 00  Alyvuog ės 
Šiai subpozicijai priskiriamos alyvuog ės, nurodytos SS 
paaiškinim ų 2005 pozicijos paaiškinim ų ketvirtosios 
pastraipos 1 punkte, įdarytos arba ne įdarytos daržov ėmis 
(pavyzdžiui,  Pimenta  genties vaisiais arba saldžiosiomis 
paprikomis), vaisiais arba riešutais (pavyzdžiui, migdolais) 
arba daržovi ų ir vaisių arba riešut ų mišiniais.  
2006 00  Daržov ės, vaisiai, riešutai, vaisi ų žievelės ir kitos augal ų 
dalys, konservuotos cukruje (nusausintos, apcukruotos 
(glace ) arba cukruotos)  
2006 00 31 – 
2006 00 38  Kurių sudėtyje esan čio cukraus kiekis didesnis kaip 
13 % mas ės 
Dėl cukraus kiekio žr. šio skirsnio 2 papildomosios 
pastabos a punkt ą. 
2007  Džemai, vaisi ų drebučiai (želė), marmeladai, vaisi ų arba 
riešutų tyrės ir pastos, gauti virimo b ūdu, į kuriuos 
pridėta arba neprid ėta cukraus ar kit ų saldiklių 
Dėl sąvokos „gauti virimo b ūdu“ žr. šio skirsnio 5 pastab ą. 
Dėl cukraus kiekio žr. šio skirsnio 2 papildomosios 
pastabos a punkt ą. 
2007 10 10 – 
2007 10 99  Homogenizuoti produktai  
Žr. šio skirsnio 2 subpozicij ų pastabą. 
2008  Vaisiai, riešutai ir kitos valgomosios augal ų dalys, 
paruošti arba konservuoti kitais b ūdais, kuri ų sudėtyje 
yra prid ėtojo cukraus ar kit ų saldiklių arba alkoholio 
arba kuri ų sudėtyje nėra pridėtojo cukraus ar kit ų 
saldiklių arba alkoholio, nenurodyti kitoje vietoje  
Dėl cukraus kiekio žr. šio skirsnio 2 papildomosios 
pastabos a punkt ą. 
Dėl pridėtojo cukraus žr. šio skirsnio 3 papildom ąją 
pastabą. 
Dėl alkoholio kiekio žr. šio skirsnio 4 papildom ąją pastabą. 
2008 11 10 – 
2008 19 99  Riešutai, žem ės riešutai ir kitos s ėklos, sumaišytos arba 
nesumaišytos tarpusavyje  
Šioms subpozicijoms priskiriami produktai, nurodyti SS 
paaiškinim ų 2008 pozicijos paaiškinim ų antrosios pastraipos 
1 ir 2 punktuose, įskaitant ši ų produktų mišinius. 
Šioms subpozicijoms taip pat priskiriami šie produktai: 
1. kurie buvo paversti dribsniais arba sutrinti, dažniausiai 
naudojami kepant pyragus; arba 
2. kurie buvo sumalti ar kitaip sutrinti, pastos pavidalo, su 
kitų medžiag ų priedais arba be j ų. ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 07.06.2019 — 001.001 — 122  
Tačiau šioms subpozicijoms nepriskiriamos pastos, skirtos 
marcipanams, nugai ir t. t. gaminti (1704 pozicija).  
2008 19 12 – 
2008 19 99  Kiti, įskaitant mišinius  
Šioms subpozicijoms priskiriami riešutai ir kitos s ėklos, 
išskyrus žem ės riešutus, bei riešut ų ir kitų sėklų mišiniai, 
net ir tada, kai juose didesni ąją dalį sudaro žem ės riešutai.  
2008 30 51  Greipfrut ų skiltelės, įskaitant didžiuosius greipfrutus  
Šiose subpozicijoje „skiltel ės“ įvardija nat ūralias nepjaus ­
tytas vaisiaus dalis. 
Tokių skiltelių priskyrimui šiai subpozicijai įtakos neturi 
esantis nedidelis kiekis supl ėšytų skiltelių, jeigu jos n ėra 
atsiradusios d ėl tyčinio apdorojimo.  
2008 30 71  Greipfrut ų skiltelės, įskaitant didžiuosius greipfrutus  
Žr. paaiškinim ų 2008 30 51 subpozicijos paaiškinimus.  
2009  Nefermentuotos vaisi ų sultys (įskaitant vynuogi ų misą) ir 
daržovių sultys, į kurias neprid ėta alkoholio, ir kuri ų 
sudėtyje yra prid ėtojo cukraus ar kit ų saldiklių arba 
kurių sudėtyje nėra pridėtojo cukraus ar kit ų saldiklių 
Dėl nefermentuot ų sulčių, į kurias neprid ėta alkoholio, žr. šio 
skirsnio 6 pastab ą. 
Dėl Brikso vert ės žr. šio skirsnio 3 subpozicij ų pastabą. 
Dėl pridėtojo cukraus žr. šio skirsnio 5 papildomosios 
pastabos a punkt ą. 
Taikant šio skirsnio 5 papildomosios pastabos b punkt ą 
produktai, į kuriuos prid ėta tiek cukraus, kad j ų sudėtyje 
lieka mažiau kaip 50 % mas ės vaisių sulčių, laikomi prara ­
dusiais savo pirmines vaisi ų sulčių, priskiriam ų 2009 pozi ­
cijai, savybes. 
Norint nustatyti, ar produktai d ėl pridėtojo cukraus praranda 
savo pirmines savybes ar j ų nepraranda, taikomos tik šio 
skirsnio 2 ir 5 papildomosios pastabos. Įvairių cukrų kiekis, 
išreikštas sacharoz ės kiekiu, nustatomas vadovaujantis 
minėta 2 papildom ąja pastaba. Jei prid ėtojo cukraus kiekis, 
apskaičiuotas vadovaujantis šio skirsnio 5 papildomosios 
pastabos a punktu, didesnis kaip 50 % mas ės, apskaičiuotas 
vaisių sulčių kiekis lieka mažesnis kaip 50 % mas ės, todėl 
produkto priskirti 2009 pozicijai negalima. 
Šio skirsnio 5 papildomosios pastabos b punktas netaikomas 
koncentruotoms nat ūralioms vaisi ų sultims.  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 07.06.2019 — 001.001 — 123  
Todėl koncentruotos nat ūralios vaisi ų sultys turi b ūti priski­
riamos 2009 pozicijai. 
Dėl kitų medžiag ų pridėjimo į 2009 pozicijai priskiriamus 
produktus žr. Suderintos sistemos paaiškinim ų 2009 pozi ­
cijos paaiškinimus. 
P A V Y Z D Y S 
Ištyrus apelsin ų sulčių mėginį gauti tokie rezultatai: 
— refraktometro rodmenys 20 °C temperat ūroje: 65,3, 
— apskai čiuotas įvairių cukrų kiekis, išreikštas sacharoz ės 
kiekiu (šio skirsnio 2 papildomoji pastaba): 62,0 
(65,3 × 0,95), 
— apskai čiuotas prid ėtojo cukraus kiekis (šio skirsnio 
5 papildomoji pastaba): 49 % mas ės (62,0–13), 
— apskai čiuotas vaisi ų sulčių kiekis: 51 % mas ės (100–49). 
Išvada: pagal šio skirsnio 5 papildomosios pastabos b punkt ą 
laikytina, kad m ėginys neprarado savo pirmini ų savybių, nes 
apskaičiuotas vaisi ų sulčių kiekis nėra mažesnis kaip 50 % 
masės. 
2009 11 11 – 
2009 11 99  Užšaldytos  
Žr. SS paaiškinim ų 2009 11 subpozicijos paaiškinimus.  
2009 50 10 ir 
2009 50 90  Pomidorų sultys  
Žr. šio skirsnio 4 papildom ąją pastabą ir tiesiogiai susijusius 
paaiškinimus.  
2009 69 51  Koncentruotos  
Žr. šio skirsnio 6 papildom ąją pastabą. 
2009 69 71  Koncentruotos  
Žr. šio skirsnio 6 papildom ąją pastabą. ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 07.06.2019 — 001.001 — 124  
21 SKIRSNIS  
ĮVAIRŪS MAISTO PRODUKTAI  
Bendrosios nuostatos  
Klasifikuojant maisto papildus (kaip nurodyta SS paaiškinim ų 2106 pozi ­
cijos paaiškinim ų 16 punkte), ypa č kitus maisto produktus, pateikiamus 
išmatuotomis doz ėmis, pavyzdžiui, kapsul ėmis, tablet ėmis, pastil ėmis 
arba piliul ėmis ir skirtus naudoti kaip maisto papildai, taip pat reikia 
atsižvelgti į kriterijus, nustatytus Europos S ąjungos Teisingumo Teismo 
sprendime sujungtose bylose C-410/08–C-412/08 („Swiss Caps“).  
1 papildomoji 
pastaba  Ši papildomoji pastaba daugiausia apima maltodekstrinus.  
2101  Kavos, arbatos arba mat ės ekstraktai, esencijos ir 
koncentratai, taip pat produktai, daugiausia sudaryti iš 
šių produkt ų arba iš kavos, arbatos arba mat ės; skru­
dintos tr ūkažolės ir kiti skrudinti kavos pakaitalai, taip 
pat jų ekstraktai, esencijos ir koncentratai  
2101 11 00  Ekstraktai, esencijos ir koncentratai  
Šiai subpozicijai priskiriami kavos ekstraktai, esencijos ir 
koncentratai milteli ų, granulių, gabalėlių, dribsnių ar bet 
kokiu kitu kietu pavidalu. 
Šiai subpozicijai priskiriami skysto ar pastos pavidalo (taip 
pat užšaldyti) produktai. Tokie produktai daugiausia naudo ­
jami gaminant maisto produktus (pavyzdžiui, šokolad ą, 
bandeles ir pyragus, ledus).  
2101 30 19  Kiti  
Šiai subpozicijai priskiriami nedaiginti mieži ų grūdai, lukš­
tenti, skrudinti, naudojami alaus gamyboje kaip dažiosios ar 
aromatinės medžiagos, arba kaip kavos pakaitalas.  
2102  Miel ės (aktyviosios arba neaktyviosios); kiti negyvi 
vienaląsčiai mikroorganizmai (išskyrus vakcinas, priski ­
riamas 3002 pozicijai); paruošti kepimo milteliai  
2102 10 10  Mieli ų kultūros 
Žr. SS paaiškinim ų 2102 pozicijos paaiškinim ų A dalies 
trečiosios pastraipos 4 punkt ą. 
Šios miel ės yra kultivuojamos tam tikrose terp ėse ir skirtos 
specifiniam naudojimui, daugiausia, spiritui distiliuoti ir 
vynui gaminti. Panaudojus šias kult ūras galima pasiekti 
labai tikslias fermentuot ų produktų charakteristikas.  
2102 20 11 ir 
2102 20 19  Neaktyviosios miel ės 
Šios miel ės yra aprašytos SS paaiškinim ų 2102 pozicijos 
paaiškinim ų A dalies ketvirtojoje ir penktojoje pastraipose 
ir paprastai parduodamos kaip „miel ės maisto pramonei“. 
Dažniausiai jos pateikiamos milteli ų, griežinėlių ar granuli ų 
pavidalu.  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 07.06.2019 — 001.001 — 125  
2102 20 90  Kitos  
Žr. SS paaiškinim ų 2102 pozicijos paaiškinim ų B dalį. 
2102 30 00  Paruošti kepimo milteliai  
Žr. SS paaiškinim ų 2102 pozicijos paaiškinim ų C dalį. 
2103  Padažai ir j ų pusgaminiai (koncentratai); sumaišyti 
uždarai ir sumaišyti pagardai; garsty čių miltai ir rupi ­
niai bei paruoštos garsty čios 
Šiai pozicijai taip pat priskiriami produktai, pateikiami kaip 
įvairių skonių (pvz., karamel ės) saldūs padažai, jei jie 
nepriskiriami konkretesnei pozicijai (pvz., 1806 pozicijai 
priskiriami kakavos turintys padažai arba 2106 pozicijai 
priskiriami aromatizuoti arba dažyti cukraus sirupai). Jie 
gali būti naudojami,  inter alia , kaip desert ų (pvz., valgo ­
mųjų ledų ar puding ų) padažai arba užpilai.  
2103 90 10  Aštrus mang ų džemas ( chutney ), skystas  
Šioje subpozicijoje „ašrus mang ų džemas“ įvardija maisto 
gaminį iš marinuot ų mangų, į kurį buvo prid ėta įvairių kitų 
produktų, pavyzdžiui, imbiero, razin ų, pipirų ir cukraus. 
Šiai subpozicijai priskiriamas aštrus mang ų džemas yra 
padažo pavidalo, daugiau ar mažiau skystas, visiškai 
homogenizuotas.  
2103 90 30  Aromatiniai kartimai, kuri ų alkoholio koncentracija, 
išreikšta t ūrio procentais, yra nuo 44,2 % iki 
49,2 % t ūrio ir kuri ų sudėtyje yra nuo 1,5 % iki 
6 % mas ės gencijono, prieskoni ų ir įvairių sudėtinių 
dalių, taip pat nuo 4 % iki 10 % cukraus, induose, 
kurių talpa ne didesn ė kaip 0,5 litro  
Šioje subpozicijoje nurodyti produktai yra koncentruoti 
skysti alkoholiniai preparatai, kuriems savotišk ą kartų 
skonį ir stiprų aromatą suteikia gencijono šakn ų (kartu su 
įvairiais prieskoniais ir aromatin ėmis medžiagomis) panau ­
dojimas ši ų koncentrat ų gamyboje. 
Šių koncentruot ų aromatini ų kartimų sudėtyje yra pried ų, 
skirtų naudoti ir g ėrimams (kokteiliams, sirupams, gaivie ­
siems gėrimams ir t. t.) aromatinti, ir kaip prieskoniai, 
kurie naudojami taip pat kaip padažai ir sumaišyti uždarai 
virtiems ar keptiems maisto produktams bei pyragams (sriu ­
boms, paruoštiems m ėsos, žuvies arba daržovi ų patiekalams, 
padažams, delikatesiniams produktams, vaisi ų kompotams ir 
vaisių salotoms, vaisiniams pyragams, desertams, šerbetams 
ir t. t.) gaminti. 
Šie aromatiniai kartimai dažniausiai parduodami „Angos ­
tūros kartim ų“ pavadinimu.  
2103 90 90  Kiti  
Šiai subpozicijai priskiriami produktai, kurie kitu atveju 
būtų priskiriami 22 skirsniui, paruošti vartoti kulinarijoje ir 
todėl netinkami vartoti kaip g ėrimai.  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 07.06.2019 — 001.001 — 126  
Šiai subpozicijai vis ų pirma priskiriami maisto produktams 
gaminti skirti alkoholiniai g ėrimai, šnekamojoje kalboje 
vadinami maisto produktams gaminti skirtu vynu, portveinu, 
konjaku ir brendžiu. Maisto produktams gaminti skirtas 
vynas yra įprastas ar nealkoholinis vynas arba j ų mišinys, 
į kurį pridėta druskos arba įvairių prieskoni ų (pvz., druskos 
ir pipirų) derinio, d ėl kurių jis yra netinkamas vartoti kaip 
gėrimas. Paprastai ši ų produktų sudėtyje yra ne mažiau kaip 
5 g/l druskos.  
2104  Sriubos ir sultiniai bei j ų pusgaminiai (koncentratai); 
homogenizuoti sud ėtiniai maisto produktai  
2104 20 00  Homogenizuoti sud ėtiniai maisto produktai  
Sąvoka „homogenizuoti sud ėtiniai maisto produktai“ 
apibrėžta šio skirsnio 3 pastaboje. 
Sąvoka „Ši ų gaminių sudėtyje gali b ūti nedideli kiekiai 
plika akimi matom ų sudėtinių dalių gabalėlių“ 21 skirsnio 
3 pastaboje nereiškia, kad yra nustatyta tam tikra ši ų 
matomų gabalėlių svorio ar dydžio procentin ė riba, kurios 
turi būti laikomasi, kad produkt ą būtų galima priskirti 
2104 20 00 subpozicijai. S ąvoka „nedideli kiekiai plika 
akimi matom ų sudėtinių dalių gabalėlių“ aiškintina atsižvel ­
giant į objektyvias produkto charakteristikas – reikia įver­
tinti, ar įdėtų matomų gabalėlių kiekis sudaro žymi ą 
produkto dal į. Jei taip, produktas tur ėtų būti priskiriamas 
kitai pozicijai (pavyzdžiui, 2005 pozicijai) kaip prarad ęs 
homogenizuotam sud ėtiniam maisto produktui b ūdingas 
savybes.  
2105 00  Grietininiai ir kiti valgomieji ledai, su kakava arba be 
jos 
Šioje pozicijoje „grietininiai ir kiti valgomieji ledai“ reiškia 
maisto produktus, skirtus arba neskirtus mažmeninei 
prekybai, kuri ų sudėtyje yra arba n ėra kakavos arba šoko ­
lado (įskaitant šokolad ą kaip glaz ūrą). Dėl užšaldymo jie yra 
kieto ar pastos pavidalo ir tokiu pavidalu skirti valgyti. 
Pagrindin ė šių produktų savybė yra ta, kad esant aplinkos 
temperatūrai apie 0 °C jie v ėl tampa skystais arba pusiau 
skystais. 
Tačiau produktai, kurie pagal išvaizd ą ir yra panaš ūs į 
valgomuosius ledus, ta čiau nepasižymi pirmiau aprašyta 
pagrindine savybe, atitinkamai priskiriami 1806, 1901 arba 
2106 pozicijoje. 
Šiai pozicijai priskiriami įvairių pavadinim ų produktai 
(vaisiniai ledai, grietininiai ledai,  cassata , sluoksniuoti 
ledai ( Neapolitan slices ) ir t. t.), kurie pateikiami įvairiomis 
formomis; j ų sudėtyje gali b ūti kakavos arba šokolado, 
cukraus, augalini ų riebalų arba pieno riebal ų, pieno 
(nugriebto arba nenugriebto), vaisi ų, stabilizatori ų, aroma­
tinių bei dažiųjų medžiag ų ir t. t. 
Bendras ši ų riebalų kiekis dažniausiai ne didesnis kaip 15 % 
gatavo produkto mas ės. Tačiau tam tikrais atvejais, kai 
jiems gaminti naudojami dideli grietin ėlės kiekiai, bendras 
riebalų kiekis produkte gali sudaryti apie 20 % mas ės. ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 07.06.2019 — 001.001 — 127  
Gaminant tam tikr ų rūšių valgomuosius ledus, siekiant padi ­
dinti gatavo produkto t ūrį, naudojamos žaliavos yra prisoti ­
namos oru (išpl ėtimas). 
Tik produktai, kuri ų sudėtyje yra kakavos pupeli ų, kakavos 
pastos ar kakavos milteli ų, laikomi turin čiais kakavos, kaip 
apibrėžta 2105 00 pozicijoje. 
Taip pat žr. SS paaiškinim ų 2105 pozicijos paaiškinimus, 
ypač nuorodą į produktus, nepriskiriamus šiai pozicijai.  
2106  Maisto produktai, nenurodyti kitoje vietoje  
2106 10 20 ir 
2106 10 80  Baltymų koncentratai ir tekst ūruotos baltymin ės 
medžiagos  
Žr. SS paaiškinim ų 2106 pozicijos paaiškinim ų antrosios 
pastraipos 6 punkt ą, išskyrus t ą punkto dal į, kurioje nuro ­
dyti baltym ų hidrolizatai. 
Šioms subpozicijoms nepriskiriami koncentruoti pieno 
baltymai (0404 90 subpozicija arba 3504 00 pozicija). 
Priskiriant šioms subpozicijoms nustatant sacharoz ės kiekį 
privaloma atsižvelgti į invertuotojo cukraus, išreikšto sacha ­
roze, kiek į. 
2106 90 20  Sud ėtiniai alkoholiniai preparatai, vartojami g ėrimų 
gamyboje, išskyrus preparatus, daugiausia sudarytus iš 
kvapiųjų medžiag ų 
Žr. SS paaiškinim ų 2106 pozicijos paaiškinim ų antrosios 
pastraipos 7 punkt ą. 
Žr. šio skirsnio 2 papildom ąją pastabą. 
Šiai subpozicijai nepriskiriami panaš ūs sudėtiniai preparatai, 
kuriuose alkoholio koncentracija, išreikšta t ūrio procentais, 
ne didesn ė kaip 0,5 % t ūrio (2106 90 92 arba 
2106 90 98 subpozicija).  
2106 90 30  Izogliukoz ės sirupai  
Žr. šio skirsnio 3 papildom ąją pastabą. 
2106 90 92 ir 
2106 90 98  Kiti 
Žr. SS paaiškinim ų 2106 pozicijos paaiškinim ų antrosios 
pastraipos 1–5, 8–11 ir 13–16 punktus bei paaiškinim ų 
2106 10 20 ir 2106 10 80 subpozicij ų paaiškinim ų trečiąją 
pastraipą. ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 07.06.2019 — 001.001 — 128  
22 SKIRSNIS  
NEALKOHOLINIAI IR ALKOHOLINIAI G ĖRIMAI BEI ACTAS  
Bendrosios nuostatos  
Kai šiame skirsnyje išskiriami produktai, pateikiami induose, kuri ų talpa 
ne didesn ė kaip 2 litrai, ir produktai, pateikiami induose, kuri ų talpa 
didesnė kaip 2 litrai, turima omenyje, kad skai čiuojamas inde esan čio 
skysčio tūris, o ne indo talpa.  
Šiam skirsniui priskiriami – jei jie n ėra medikamentai – tonizuojantys 
preparatai, kurie nors ir vartojami mažais kiekiais, pavyzdžiui, po 
šaukštą, yra tinkami tiesiogiai vartoti kaip g ėrimai. Nealkoholiniai toni ­
zuojantys preparatai, kuriuos prieš vartojant reikia praskiesti, 22 skirsniui 
nepriskiriami (dažniausiai jie priskiriami 2106 pozicijai).  
2 papildomosios 
pastabos 
b punktas  Potencinė alkoholio koncentracija, išreikšta t ūrio procentais, 
turi būti apskaičiuojama padauginus cukr ų masę (skaičiuo­
jamą invertuotojo cukraus kilogramais), esan čią 100 litr ų 
produkto, iš koeficiento 0,6.  
2201  Vandenys, įskaitant gamtinius arba dirbtinius minerali ­
nius vandenis, ir gazuotieji vandenys, į kuriuos neprid ėta 
cukraus ar kit ų saldiklių bei aromatini ų medžiag ų; ledas 
ir sniegas  
2201 10 11 – 
2201 10 90  Mineraliniai ir gazuotieji vandenys  
Šioms subpozicijoms priskiriami produktai, nurodyti SS 
paaiškinim ų 2201 pozicijos paaiškinim ų B ir C dalyse. 
Šioms subpozicijoms nepriskiriamas išpilstytas į aerozolines 
talpyklas gamtinis mineralinis vanduo, skirtas odos prie ­ 
žiūrai (3304 pozicija).  
2201 10 11 ir 
2201 10 19  Gamtiniai mineraliniai vandenys  
„Gamtiniai mineraliniai vandenys“ reiškia vandenis, kurie 
atitinka taikytin ą Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 
2009/54/EB (OL L 164, 2009 6 26, p. 45) versij ą. 
2201 90 00  Kiti  
Šiai subpozicijai priskiriami produktai, nurodyti SS paaiški ­
nimų 2201 pozicijos paaiškinim ų A ir D dalyse. 
Šiai subpozicijai taip pat priskiriami vandens garai ir 
gamtinis vanduo, filtruotas, sterilizuotas, grynintas arba 
minkštintas.  
2202  Vandenys, įskaitant mineralinius ir gazuotuosius 
vandenis, į kuriuos prid ėta cukraus ar kit ų saldiklių 
arba aromatini ų medžiag ų, ir kiti nealkoholiniai g ėrimai, 
išskyrus vaisi ų arba daržovi ų sultis, priskiriamas 
2009 pozicijai  
Sąvoka „nealkoholiniai g ėrimai“ apibr ėžta šio skirsnio 
3 pastaboje.  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 07.06.2019 — 001.001 — 129  
Šiai pozicijai priskiriami nealkoholiniai g ėrimai yra skys čiai, 
skirti vartoti žmon ėms ir tinkami gerti iškart, nepriklausomai 
nuo suvartojamo kiekio arba speciali ų tikslų, dėl kurių 
įvairių rūšių skysčiai gali būti vartojami, jei jie nepriskiriami 
jokiai kitai konkretesnei pozicijai. Subjektyv ūs, kintantys 
veiksniai, kaip antai toki ų gėrimų vartojimo b ūdas arba 
tikslas, pvz., numalšinti troškul į ar pagerinti sveikat ą, jų 
klasifikavimui reikšm ės neturi (žr. Europos S ąjungos Teisin ­
gumo Teismo sprendim ą byloje 114/80). 
Šiai pozicijai priskiriamas, inter alia, skystas paruoštas gerti 
maistas k ūdikiams.  
2202 10 00  Vandenys, įskaitant mineralinius ir gazuotuosius 
vandenis, į kuriuos prid ėta cukraus ar kit ų saldiklių 
arba aromatini ų medžiag ų 
Šiai subpozicijai priskiriami gaivieji g ėrimai, nurodyti SS 
paaiškinim ų 2202 pozicijos paaiškinim ų A dalyje. 
Gaiviųjų gėrimų sudėtyje esantys antioksidantai, vitaminai, 
stabilizuojan čios medžiagos arba chininas j ų klasifikavimui 
įtakos neturi. 
Šiai subpozicijai priskiriami skysti produktai, sudaryti iš 
vandens, cukraus ir aromatini ų medžiag ų, supakuoti į plas­
tikinius maišelius ir skirti nam ų sąlygomis ledinukams 
gaminti užšaldant šaldytuve. 
Taip pat žr. šio skirsnio 1 papildom ąją pastabą. 
2202 99 19  Kiti  
Šiai subpozicijai priskiriami tonizuojantys preparatai, kaip 
apibūdinta paaiškinim ų šio skirsnio paaiškinim ų bendrųjų 
nuostatų antrojoje pastraipoje. Tokie nealkoholiniai g ėrimai, 
dažnai vadinami maisto papildais, gali b ūti daugiausia suda ­
ryti iš augal ų (įskaitant žoleles) ekstrakt ų ir su vitamin ų ir 
(arba) mineral ų priedais. Paprastai tokie preparatai tur ėtų 
stiprinti bendr ą sveikatos b ūklę ir gerinti savijaut ą, todėl 
jie skiriasi nuo aromatini ų ar saldint ų vandenų ir kitų 
2202 10 00 subpozicijai priskiriam ų gaiviųjų gėrimų, nuro­
dytų SS paaiškinim ų 2202 pozicijos paaiškinim ų A dalyje.  
2202 99 91 – 
2202 99 99  Kiti, kuri ų sudėtyje riebalai, gauti iš produkt ų, priski­
riamų 0401 – 0404 pozicijoms, sudaro  
Šioms subpozicijoms priskiriamas skystas produktas, komer ­
cijoje vadinamas „praturtintu pienu“, jeigu jis yra g ėrimas, 
paruoštas vartojimui. „Praturtintas pienas“ – tai produktas, 
daugiausia sudarytas iš nugriebto pieno arba nugriebto pieno 
miltelių, į kurį pridėta maždaug toks pat kiekis rafinuot ų 
augalinių riebalų arba aliej ų, koks nat ūralių pieno riebal ų 
kiekis buvo išekstrahuotas iš pradinio nenugriebto pieno. 
Toks gėrimas šių subpozicij ų poklasiuose klasifikuojamas 
pagal jo sud ėtyje esant į pieno riebal ų kiekį. 
Žr. KN paaiškinim ų 2202 99 19 subpozicijos paaiškinimus.  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 07.06.2019 — 001.001 — 130  
2204  Vynas iš švieži ų vynuogi ų, įskaitant pastiprintus vynus; 
vynuogių misa, išskyrus priskiriam ą 2009 pozicijai  
Dėl faktinės alkoholio koncentracijos, išreikštos t ūrio 
procentais, žr. šio skirsnio 2 papildomosios pastabos 
a punktą. 
2204 10 11 – 
2204 10 98  Putojantys vynai  
Žr. šio skirsnio 1 subpozicijos pastab ą. 
2204 10 11  Šampanas ( champagne ) 
Šampanas yra putojantis vynas, pagamintas Pranc ūzijos 
Šampanės (Champagne ) provincijoje tik iš vynuogi ų, išau­
gintų toje provincijoje.  
2204 10 15  Prosecco  
„Prosecco“ yra putojantis vynas, kuriam suteikta saugoma 
kilmės vietos nuoroda, pagamintas iš „Glera“ veisl ės 
vynuogių, išaugint ų regionuose, kuriems taikomos kilm ės 
vietos nuorodos „Prosecco“, „Conegliano-Valdobbiadene – 
Prosecco“, „Colli Asolani – Prosecco“ ir „Asolo – 
Prosecco“.  
2204 21 06 – 
2204 21 09  Vynai, išskyrus nurodytus 2204 10 subpozicijoje, bute ­
liuose su „grybo pavidalo“ kamš čiais, pritvirtintais raiš ­ 
čiais arba apkaustais; kitu pavidalu pateikiami vynai, 
kurių perteklinis sl ėgis, atsirad ęs dėl ištirpusio anglies 
dioksido, 20 °C temperat ūroje yra ne mažesnis kaip 1 
baras, ta čiau mažesnis kaip 3 barai  
Šioms subpozicijoms priskiriami: 
1. vynai buteliuose su „grybo pavidalo“ kamš čiais, kurie 
neatitinka šio skirsnio 1 subpozicijos pastaboje nurodyto 
„putojančio vyno“ apibr ėžimo; 
2. vynai, pateikiami kitu pavidalu, nei buteliuose su „grybo 
pavidalo“ kamš čiais, kuri ų perteklinis sl ėgis 20 °C 
temperatūroje yra ne mažesnis kaip 1 baras, ta čiau 
mažesnis kaip 3 barai. 
Kamščiai, kurie atrodo taip, kaip pavaizduota toliau pateik ­
toje iliustracijoje ir panaš ūs kamšiai, pagaminti iš plastiko, 
laikomi „grybo pavidalo“ kamš čiais.
 ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 07.06.2019 — 001.001 — 131  
2204 21 11 – 
2204 21 98  Kiti 
Žr. šio skirsnio 4 ir 5 papildom ąsias pastabas. 
4 papildomosios pastabos A dalyje nurodyto visuminio 
sausojo ekstrakto nelakiosios sudedamosios dalys yra 
cukrūs, glicerolis, taninai, vyno r ūgštis, dažiosios medžiagos 
ir druskos.  
2204 21 11 – 
2204 21 78  Kuriems suteikta saugoma kilm ės vietos nuoroda 
(SKVN)  
Žr. šio skirsnio 6 papildomosios pastabos a punkt ą. 
2204 21 23  Tokaj  
Žr. šio skirsnio 4 papildomosios pastabos B dalies 
b punktą. 
2204 21 79 ir 
2204 21 80  Kuriems suteikta saugoma geografin ė nuoroda (SGN)  
Žr. šio skirsnio 6 papildomosios pastabos a punkt ą. 
2204 22 10  Vynai, išskyrus nurodytus 2204 10 subpozicijoje, bute ­
liuose su „grybo pavidalo“ kamš čiais, pritvirtintais raiš ­ 
čiais arba apkaustais; kitu pavidalu pateikiami vynai, 
kurių perteklinis sl ėgis, atsirad ęs dėl ištirpusio anglies 
dioksido, 20 °C temperat ūroje yra ne mažesnis kaip 
1 baras, ta čiau mažesnis kaip 3 barai  
Mutatis mutandis  taikomi paaiškinim ų 2204 21 06–2204 21 09 
subpozicij ų paaiškinimai.  
2204 22 22 – 
2204 22 98  Kiti 
Žr. šio skirsnio 4 ir 5 papildom ąsias pastabas. 
4 papildomosios pastabos A dalyje nurodyto visuminio 
sausojo ekstrakto nelakiosios sudedamosios dalys yra 
cukrūs, glicerolis, taninai, vyno r ūgštis, dažiosios medžiagos 
ir druskos.  
2204 22 22 – 
2204 22 78  Kuriems suteikta saugoma kilm ės vietos nuoroda 
(SKVN)  
Žr. šio skirsnio 6 papildomosios pastabos a punkt ą. 
2204 22 33  Tokaj  
Žr. šio skirsnio 4 papildomosios pastabos B dalies 
b punktą. 
2204 22 79 ir 
2204 22 80  Kuriems suteikta saugoma geografin ė nuoroda (SGN)  
Žr. šio skirsnio 6 papildomosios pastabos a punkt ą. ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 07.06.2019 — 001.001 — 132  
2204 29 10  Vynai, išskyrus nurodytus 2204 10 subpozicijoje, bute ­
liuose su „grybo pavidalo“ kamš čiais, pritvirtintais raiš ­ 
čiais arba apkaustais; kitu pavidalu pateikiami vynai, 
kurių perteklinis sl ėgis, atsirad ęs dėl ištirpusio anglies 
dioksido, 20 °C temperat ūroje yra ne mažesnis kaip 
1 baras, ta čiau mažesnis kaip 3 barai  
Mutatis mutandis  taikomi paaiškinim ų 2204 21 06– 
2204 21 09 subpozicij ų paaiškinimai.  
2204 29 22 – 
2204 29 98  Kiti 
Žr. šio skirsnio 4 ir 5 papildom ąsias pastabas. 
4 papildomosios pastabos A dalyje nurodyto visuminio 
sausojo ekstrakto nelakiosios sudedamosios dalys yra 
cukrūs, glicerolis, taninai, vyno r ūgštis, dažiosios medžiagos 
ir druskos.  
2204 29 22 – 
2204 29 78  Kuriems suteikta saugoma kilm ės vietos nuoroda 
(SKVN)  
Žr. šio skirsnio 6 papildomosios pastabos a punkt ą. 
2204 29 79 ir 
2204 29 80  Kuriems suteikta saugoma geografin ė nuoroda (SGN)  
Žr. šio skirsnio 6 papildomosios pastabos a punkt ą. 
2204 30 10  Esanti fermentacijos stadijoje arba kurios fermentacija 
sustabdyta kitu b ūdu, nepridedant alkoholio  
Žr. šio skirsnio 3 papildom ąją pastabą kartu su 2 papildo ­
mosios pastabos a–c punktais.  
2204 30 92  Koncentruota  
Žr. šio skirsnio 7 papildom ąją pastabą. 
2204 30 96  Koncentruota  
Žr. šio skirsnio 7 papildom ąją pastabą. 
2205  Vermutai ir kiti vynai iš švieži ų vynuogi ų, aromatizuoti 
augalais arba aromatin ėmis medžiagomis  
Prie šiai pozicijai priskiriam ų ir SS paaiškinim ų 2205 pozi ­
cijos paaiškinimuose aprašyt ų vynų priklauso: 
1. gėrimai, vadinami „ Marsala all'uovo “, „Marsala alla 
mandorla “ ir „ Crema di Marssala all'uovo “, kurie 
daugiausia sudaryti iš  Marsala  vyno, aromatizuoto kiau ­ 
šinio tryniais, migdolais ir kitomis aromatin ėmis medžia ­
gomis; 
2. gėrimai, daugiausia sudaryti iš vyno, vadinami 
„Sangria “, pagardinti, pavyzdžiui, apelsinais ar 
citrinomis.  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 07.06.2019 — 001.001 — 133  
Žr. šio skirsnio 8 papildom ąją pastabą. Produktai, kuri ų 
faktinė alkoholio koncentracija, išreikšta t ūrio procentais, 
mažesnė kaip 7 % t ūrio, priskiriami 2206 00 pozicijai.  
2206 00  Kiti fermentuoti g ėrimai (pavyzdžiui, sidras, kriauši ų 
sidras, midus, sak ė); fermentuot ų gėrimų mišiniai, taip 
pat fermentuot ų gėrimų ir nealkoholini ų gėrimų miši­
niai, nenurodyti kitoje vietoje  
Dėl fermentuot ų alkoholini ų gėrimų, į kuriuos buvo prid ėta 
distiliuoto alkoholio, vandens ir kit ų medžiag ų (pavyzdžiui, 
sirupo, įvairių aromatini ų medžiagų ir dažikli ų, ir kai kuriais 
atvejais kremo pagrindo), klasifikavimo žr. Europos 
Sąjungos Teisingumo Teismo sprendim ą byloje C-150/08. 
Vadovaujantis šiuo sprendimu, jeigu prid ėjus tų medžiag ų 
gėrimas, pagamintas iš konkre čių vaisių arba nat ūralių 
produktų, praranda savo skon į, aromatą ir (arba) išvaizd ą, 
fermentuotas g ėrimas priskiriamas ne 2206, o 
2208 pozicijai.  
2206 00 10  Piquette  
Žr. šio skirsnio 9 papildom ąją pastabą. 
2206 00 31 – 
2206 00 89  Kiti 
Šioms subpozicijoms priskiriami produktai, aprašyti SS 
paaiškinim ų 2206 pozicijos paaiškinim ų antrosios pastraipos 
1–10 punktuose.  
2206 00 31 ir 
2206 00 39  Putojantys  
Dėl putojan čių gėrimų žr. šio skirsnio 10 papildom ąją 
pastabą. 
Dėl pirmiau min ėtoje papildomojoje pastaboje pamin ėtų 
„grybo pavidalo“ kamš čių žr. paaiškinim ų 
2204 21 06–2204 21 09 subpozicijos paaiškinim ų paskuti­
niąją pastraipą. 
2206 00 51 – 
2206 00 89  Neputojantys, induose, kuri ų talpa  
Šioms subpozicijoms priskiriami g ėrimai, kurie n ėra šviežių 
vynuogių misos nat ūralios fermentacijos produktai, bet yra 
pagaminti iš koncentruotos vynuogi ų misos. Ši misa yra 
stabili ir gali b ūti saugoma iki jos prireikia gamybai. 
Fermentacijos procesas dažniausiai pradedamas įdėjus 
mielių. Prieš fermentacij ą arba fermentacijos metu į misą 
taip pat gali b ūti pridedama cukraus. Šiuo b ūdu gautas 
produktas gali b ūti saldinamas, stiprinamas arba 
sumaišomas.  
2207  Nedenat ūruotas etilo alkoholis, kurio alkoholio koncent ­
racija, išreikšta t ūrio procentais, ne mažesn ė kaip 
80 % tūrio; denat ūruotas etilo alkoholis ir kiti denat ū­
ruoti bet kurio stiprumo spiritai  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 07.06.2019 — 001.001 — 134  
2207 10 00  Nedenat ūruotas etilo alkoholis, kurio alkoholio koncent ­
racija, išreikšta t ūrio procentais, ne mažesn ė kaip 
80 % tūrio 
Žr. SS paaiškinim ų 2207 pozicijos paaiškinimus, išskyrus 
ketvirtąją pastraipą. 
Spiritiniai g ėrimai (pavyzdžiui, džinas, degtin ė) nepriklau ­
somai nuo j ų stiprumo priskiriami 
2208 20 12–2208 90 78 subpozicijoms.  
2207 20 00  Denat ūruotas etilo alkoholis ir kiti denat ūruoti spiritai, 
bet kurio stiprumo  
Žr. SS paaiškinim ų 2207 pozicijos paaiškinim ų ketvirtąją 
pastraipą. 
2208  Nedenat ūruotas etilo alkoholis, kurio alkoholio koncent ­
racija, išreikšta t ūrio procentais, mažesn ė kaip 
80 % tūrio; spiritai, likeriai ir kiti spiritiniai g ėrimai  
Spiritai, likeriai ir kiti spiritiniai g ėrimai, priskiriami 
2208 pozicijai, yra alkoholiniai skys čiai, paprastai skirti 
vartoti žmon ėms ir gaminami: 
— arba tiesiogiai distiliuojant (su prid ėtomis aromatin ėmis 
medžiagomis arba be j ų) natūraliai susifermentavusius 
skysčius, pavyzdžiui, vyn ą arba sidr ą, arba pirma susi ­
fermentavusius vaisius, išspaudas, gr ūdus ar kitus auga ­
linius produktus, arba 
— į distiliuojant gaut ą alkoholį paprasčiausiai pridedant 
įvairų aromatini ų medžiag ų ir kartais – cukraus. 
Įvairūs spiritiniai g ėrimai yra aprašyti SS paaiškinim ų 
2208 pozicijos paaiškinim ų trečiosios pastraipos 1–18 punk ­
tuose. 
Reikia pažym ėti, kad nedenat ūruoti spiritai priskiriami šiai 
pozicijai net ir tada, kai j ų alkoholio koncentracija, išreikšta 
tūrio procentais, yra ne mažesn ė kaip 80 % t ūrio, neprik ­
lausomai nuo to, ar produktas yra paruoštas vartoti kaip 
gėrimas ar neparuoštas. 
Šiai pozicijai nepriskiriami alkoholiniai g ėrimai, gauti 
fermentacijos b ūdu (2203 00–2206 00 pozicijos).  
2208 30 11 – 
2208 30 88  Viskiai  
Viskis – tai iš jav ų raugalo distiliuotas spiritas ir pardavin ė­
jamas ne mažesn ės kaip 40 % t ūrio alkoholio koncentracijos 
išpilstytas į butelius arba į kitas talpyklas. 
Škotiški viskiai yra Škotijoje distiliuoti ir subrandinti 
viskiai. 
Šioms subpozicijoms nepriskiriami viskiai su gazuotu 
vandeniu (viskis su soda). Jie priskiriami 2208 90 69 arba 
2208 90 78 subpozicijai.  
2208 30 30  Viensalykliai ( single malt ) viskiai  
Vieno salyklo škotiški viskiai yra spiritai, pagaminti vienoje 
distiliavimo gamykloje distiliavimo katiluose distiliuojant tik 
salyklinių miežių mentalą. ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 07.06.2019 — 001.001 — 135  
2208 30 41 ir 
2208 30 49  Maišyti salykliniai ( blended malt ) viskiai induose, kuri ų 
talpa  
Maišyti salyklo škotiški viskiai gaminami sumaišant du ar 
daugiau vieno salyklo škotišk ų viskių, distiliuot ų arba paga ­
mintų skirtingose distiliavimo gamyklose.  
2208 30 61 ir 
2208 30 69  Vienų grūdų (single grain ) viskiai ir maišyti gr ūdų 
(blended grain ) viskiai induose, kuri ų talpa  
Vienų grūdų škotiški viskiai yra spiritai, išskyrus vieno 
salyklo škotiškus viskius ar maišytus salyklo škotiškus 
viskius, pagaminti vienoje distiliavimo gamykloje distiliuo ­
jant salyklini ų miežių mentalą, kuriame yra arba n ėra 
neskaldyt ų kitų rūšių grūdų (daugiausia kvie čių arba kuku ­
rūzų). 
Maišyti gr ūdų škotiški viskiai gaminami sumaišant du ar 
daugiau vien ų grūdų škotiškų viskių, distiliuot ų arba gaut ų 
skirtingose distiliavimo gamyklose.  
2208 30 71 ir 
2208 30 79  Kiti maišyti viskiai ( blended whisky ) induose, kuri ų talpa  
Kiti maišyti škotiški viskiai ( blended Scotch whisky ) gami­
nami sumaišant vien ą ar daugiau vieno salyklo škotišk ų 
viskių su vienu ar daugiau vien ų grūdų škotiškų viskių. 
2208 40 11 – 
2208 40 99  Romai ir kiti spiritai, gauti distiliuojant fermentuotus 
cukranendri ų produktus  
Šioms subpozicijoms priskiriami produktai, pavydžiui, 
romai ir tafijos ( tafia), aprašyti SS paaiškinim ų 2208 pozi ­
cijos paaiškinim ų trečiosios pastraipos 3 punkte, jei jie 
išsaugo savo organoleptines savybes.  
2208 50 11 ir 
2208 50 19  Džinai, induose, kuri ų talpa  
Džinas yra spiritinis g ėrimas, dažniausiai gaunamas 
paprastai arba kelis kartus distiliuojant rektifikuotus gr ūdų 
spiritus arba etilo alkohol į su kadagio uogomis ir kitomis 
aromatinėmis medžiagomis (pavyzdžiui, kalendra, šventa ­
garšvės šaknimi, anyžiumi, imbieru). 
Šiose subpozicijose džinais laikomi tik tie spiritiniai 
gėrimai, kurie pasižymi organoleptin ėmis džino savyb ėmis. 
Todėl, pavyzdžiui, šie g ėrimai nepriskiriami šioms subpozi ­
cijoms: 
a) Geneva  (2208 50 91 arba 2208 50 99 subpozicija); 
b) Aquavit  (2208 90 56 arba 2208 90 77 subpozicija); 
c) Kranawitter  (2208 90 56 arba 2208 90 77 subpozicija).  
2208 60 11 – 
2208 60 99  Degtinės 
Žr. SS paaiškinim ų 2208 pozicijos paaiškinim ų trečiosios 
pastraipos 5 punkt ą. 
2208 70 10 ir 
2208 70 90  Likeriai ir kordialai  
Žr. SS paaiškinim ų 2208 pozicijos paaiškinim ų pirmosios 
pastraipos B dal į ir trečiąją pastraipą. ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 07.06.2019 — 001.001 — 136  
2208 90 11 ir 
2208 90 19  Arakai ( arrack ), induose, kuri ų talpa  
Arakai yra spiritai, pagaminti iš cukranendri ų melasos arba 
iš augalų saldžiųjų sulčių melasos ir iš ryži ų, naudojant 
specialias mieles. 
Arakai netur ėtų būti painiojami su rakija, kuri gaunama 
perdistiliuojant razin ų arba džiovint ų figų spiritą su anyži ų 
sėklomis ir priskiriama 2208 90 56 arba 2208 90 77 
subpozicijai.  
2208 90 33 ir 
2208 90 38  Slyvų, kriauši ų arba vyšni ų spiritai (išskyrus likerius), 
induose, kuri ų talpa  
Slyvų, kriaušių arba vyšni ų spiritai yra spiritiniai g ėrimai, 
gauti fermentuojant ir distiliuojant tik slyv ų, kriaušių arba 
vyšnių misas. 
Dėl slyvų ir vyšnių sąvokų žr. SS paaiškinim ų 0809 pozi ­
cijos paaiškinimus.  
2208 90 48  Kiti  
Šioje subpozicijoje iš vaisi ų distiliuoti spiritai yra spiritiniai 
gėrimai, gauti tik alkoholin ės vaisių (išskyrus slyvas, 
kriaušes ir vyšnias), pavyzdžiui, abrikos ų, mėlynių, aviečių, 
gervuogių, juodųjų, baltųjų ar raudon ųjų serbentų, braškių ir 
žemuogių, obuolių fermentacijos ir distiliavimo b ūdu, įskai­
tant spiritus, gautus iš sidro. Kalvadosas priskiriamas 
2208 90 45 subpozicijai.  
2208 90 56  Kiti  
Šiai subpozicijai priskiriami anyžiaus s ėklų spiritai, rakija, 
agavos spiritai, išskyrus  tequila  (pavyzdžiui,  mezcal ), 
spiritai, distiliuoti iš aromatini ų žolelių, „virškinimui pade ­
dantys“ kartimai,  aquavit, kranawitter , spiritai, distiliuoti iš 
šaknų (pavyzdžiui, gencijono spiritai), sorgo spiritai,  hefe­
brand  arba nuos ėdų spiritas.  
2208 90 69  Kiti spiritiniai g ėrimai  
Be SS paaiškinim ų 2208 pozicijos paaiškinim ų trečiosios 
pastraipos 14–18 punktuose nurodyt ų produktų, šiai subpo ­
zicijai taip pat priskiriami: 
1. spiritiniai g ėrimai, kuri ų sudėtyje yra prid ėta gazuoto 
vandens (pavyzdžiui, viskis su soda); 
2. arbata su alkoholiu; 
3. kartu sumaišyti spiritiniai g ėrimai arba spiritiniai g ėrimai, 
sumaišyti su vaisi ų arba daržovi ų sultimis (kokteiliai).  
2208 90 71  Distiliuoti iš vaisi ų 
Žr. paaiškinim ų 2208 90 48 subpozicijos paaiškinimus. Šiai 
subpozicijai priskiriamas kalvadosas.  
2208 90 77  Kiti  
Žr. paaiškinim ų 2208 90 56 subpozicijos paaiškinimus.  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 07.06.2019 — 001.001 — 137  
2208 90 78  Kiti spiritiniai g ėrimai  
Žr. paaiškinim ų 2208 90 69 subpozicijos paaiškinimus.  
2208 90 91 ir 
2208 90 99  Nedenatūruotas etilo alkoholis, kurio alkoholio koncent ­
racija, išreikšta t ūrio procentais, mažesn ė kaip 
80 % tūrio, induose, kuri ų talpa  
Šioms subpozicijoms priskiriamas skystis, vadinamas saly ­
klinio alaus baze ( malt beer base ), kurio t ūrinė alkoholio 
koncentracija 14 %, gautas iš rauginto, dekantuoto ir v ėliau 
ultrafiltruoto, sumažinant toki ų komponent ų kaip kar čiosios 
medžiagos ir baltymai koncentracij ą, alaus (žr. Europos 
Sąjungos Teisingumo Teismo sprendim ą byloje C-196/10).  
2209 00  Actas ir acto pakaitalai, pagaminti iš acto r ūgšties  
2209 00 11 ir 
2209 00 19  Vyno actas, induose, kuri ų talpa  
Žr. šio skirsnio 11 papildom ąją pastabą. 
Taip pat žr. SS paaiškinim ų 2209 pozicijos paaiškinim ų 
I grupės antrosios pastraipos 1 punkt ą. 
2209 00 91 ir 
2209 00 99  Kiti, induose, kuri ų talpa  
Šioms subpozicijoms priskiriami produktai, nurodyti SS 
paaiškinim ų 2209 pozicijos paaiškinim ų I grupės antrosios 
pastraipos 2, 3 ir 4 punktuose, bei II grup ėje. ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 07.06.2019 — 001.001 — 138  
23 SKIRSNIS  
MAISTO PRAMON ĖS LIEKANOS IR ATLIEKOS; PARUOŠTI PAŠARAI 
GYVŪNAMS 
3 papildomoji 
pastaba  Potencinė alkoholio koncentracija, išreikšta mas ės procen­
tais, turi b ūti apskaičiuojama dauginant cukr ų masę (skai­ 
čiuojamą invertuotojo cukraus kilogramais), esan čią 100 kg 
produkto, iš koeficiento 0,47.  
2301  Miltai, rupiniai ir granul ės iš mėsos arba m ėsos subpro ­
duktų, žuvų arba v ėžiagyvių, moliusk ų arba kit ų 
vandens bestuburi ų, netinkami vartoti žmoni ų maistui; 
taukų likučiai 
2301 20 00  Miltai, rupiniai ir granul ės iš žuv ų arba v ėžiagyvių, 
moliuskų arba kit ų vandens bestuburi ų 
Šiai subpozicijai priskiriami miltai, rupiniai ir granul ės iš 
žuvų yra sudaryti iš žuv ų mėsos arba žuvies atliek ų, kurios 
dažniausiai išverdamos ir iš j ų padaroma pasta, tada išdžio ­
vinama ir sumalama, o kai kuriais atvejais aglomeruojama į 
granules. 
Šiai subpozicijai nepriskiriami žmogaus maistui vartoti 
tinkami žuv ų miltai (0305 10 00 subpozicija).  
2302  S ėlenos, išsijos ir kitos sijojimo, malimo arba kito jav ų 
arba ankštini ų augalų apdorojimo liekanos, granuliuotos 
arba negranuliuotos  
Informacij ą apie šiai subpozicijai priskiriam ų produktų ir 
11 skirsniui priskiriam ų produktų skirtumus žr. 11 skirsnio 
2 pastabos A dalyje. 
Liekanų, paminėtų SS paaiškinim ų 2302 pozicijos paaiški ­
nimų B dalies 1 punkte, sud ėtyje turi b ūti ne mažiau kaip 
50 % jav ų arba ankštini ų daržovių. 
Krakmolo kiekis turi b ūti nustatomas (tokio produkto, koks 
pateiktas) taikant metod ą, aprašyt ą Komisijos 
reglamento (EEB) Nr. 152/2009 III priedo L dalyje 
(OL L 54, 2009 2 26, p. 1).  
2302 10 10 ir 
2302 10 90  Kukurūzų 
Šioms subpozicijoms nepriskiriami smulkinti kukur ūzai, 
gauti sijojant išvalytus nelukštentus kukur ūzus, jeigu jie 
atitinka 11 skirsnio 2 pastabos A dalyje išd ėstytus kriterijus 
(1104 23 98 subpozicija).  
2303  Krakmolo gamybos liekanos ir panašios liekanos, 
cukrinių runkelių becukrė masė, cukranendri ų išspaudos 
ir kitos cukraus gamybos atliekos, žlaugtai arba kitos 
alaus gamybos arba alkoholio distiliavimo atliekos, 
granuliuotos arba negranuliuotos  
Krakmolo ir baltym ų kiekis turi b ūti nustatomas taikant 
metodus, aprašytus Komisijos reglamento (EEB) Nr. 152/ 
2009 III priedo L ir C dalyse (OL L 54, 2009 2 26, p. 1).  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 07.06.2019 — 001.001 — 139  
2303 10 11 ir 
2303 10 19  Kukurūzų krakmolo gamybos liekanos (išskyrus 
koncentruotus mirkymo skys čius), kuri ų sudėtyje 
baltymai sausojo produkto mas ės sudaro  
Šioms subpozicijoms priskiriami produktai turi atitikti krite ­
rijus, išdėstytus šio skirsnio 1 papildomojoje pastaboje. 
Šioms subpozicijoms priskiriami: 
1. kukurūzų glitimas (dažniausiai milt ų pavidalo), kur į 
daugiausia sudaro kukur ūzų grūdų glitimas, gautas atski ­
riant krakmol ą; baltymų kiekis (azoto kiekis × 6,25) 
didesnis kaip 40 % mas ės; 
2. glitimo rupiniai, kurie daugiausia gaunami maišant 
sausas kukur ūzų krakmolo gamybos liekanas su grynu 
glitimu; toki ų produkt ų sudėtyje paprastai b ūna apie 
40 % mas ės baltymų (azoto kiekis × 6,25); 
3. kukurūzų glitimo pašarai, kuri ų sudėtyje paprastai b ūna 
ne mažiau kaip 20 % mas ės baltym ų (azoto 
kiekis × 6,25) ir kurie daugiausia sudaryti iš apyvaisio 
ir endospermo daleli ų, kukurūzų glitimo ir kartais iš 
koncentruoto kukur ūzų mirkymo skys čio – visi šie 
produktai yra kukur ūzų krakmolo gamybos šalutiniai 
produktai. 
Šioms subpozicijoms taip pat priskiriami pirmiau min ėti 
produktai, aglomeruoti į granules. 
Šioms subpozicijoms priskiriami tik tie produktai, kuri ų 
sudėtyje esantis krakmolo kiekis, nustatytas taikant metod ą, 
aprašytą Komisijos reglamento (EEB) Nr. 152/2009 
III priedo L dalyje (OL L 54, 2009 2 26, p. 1), ne didesnis 
kaip 28 % sausojo produkto mas ės, o riebal ų kiekis, nusta ­
tytas taikant metod ą, aprašytą Komisijos reglamento (EEB) 
Nr. 152/2009 III priedo H dalyje (OL L 54, 2009 2 26, 
p. 1), negali b ūti didesnis kaip 4,5 % sausojo produkto 
masės. 
Produktai, kuri ų sudėtyje esantis krakmolo arba riebal ų 
kiekis yra didesnis, paprastai priskiriami 11 skirsniui arba 
atitinkamai 2302 10 10, 2302 10 90, 2309 90 41 ar 
2309 90 51 subpozicijai. Tai galioja ir prek ėms, kurių sudė­
tyje yra produkt ų, ekstrahuot ų iš kukur ūzų gaminant krak ­
molą ne drėgnuoju būdu (kukur ūzų grūdų sijojimo ir malt ų 
kukurūzų grūdų liekanos, taip pat liekanos, gautos sausuoju 
būdu ekstrahuojant kukur ūzų gemalų aliejų ir t. t.). 
Šioms subpozicijoms priskiriam ų produktų sudėtyje neturi 
būti liekanų, gautų drėgnuoju būdu ekstrahuojant kukur ūzų 
gemalų aliejų. 
Koncentruoti kukur ūzų mirkymo skys čiai, nepriklausomai 
nuo jų sudėtyje esan čių baltymų kiekio, priskiriami 
2303 10 90 subpozicijai.  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 07.06.2019 — 001.001 — 140  
2303 10 90  Kitos  
Šioje subpozicijoje liekanos, gautos gaminant krakmol ą iš 
manioko šakn ų, įvardija tokius produktus, kuri ų sudėtyje 
esantis krakmolo kiekis ne didesnis kaip 40 % sausojo 
produkto mas ės. 
Jeigu jų sudėtyje esantis krakmolo kiekis yra didesnis, tokie 
miltų arba rupini ų pavidalo produktai priskiriami 1106 20 10 
arba 1106 20 90 subpozicijai. Granuli ų pavidalo produktai 
priskiriami 0714 10 subpozicijai. 
Šiai subpozicijai taip pat priskiriama: 
1. sorgo glitimo pašarai, kuri ų sudėtyje baltymai paprastai 
sudaro ne mažiau kaip 18 % mas ės, ir kurie daugiausia 
sudaryti iš sorgo gr ūdų apyvaisių ir endospermo daleli ų, 
sorgo glitimo ir kartais iš koncentruot ų sorgo mirkymo 
skysčių; visi šie produktai yra šalutiniai krakmolo 
gamybos iš sorgo produktai. 
Šiai subpozicijai priskiriami tik produktai, kuri ų sudėtyje 
esantis krakmolo kiekis ne didesnis kaip 40 % sausojo 
produkto mas ės. 
Produktai, kuri ų sudėtyje esantis krakmolo kiekis 
didesnis, paprastai atitinkamai priskiriami 11 skirsniui 
arba 2302 ar 2309 pozicijai. 
2. krakmolo gamybos liekanos, vadinamos „džiovintu 
bulvių minkštimu“. Toki ų liekanų sudėtyje esantis krak ­
molo kiekis paprastai sudaro ne mažiau kaip 50 % 
masės. 
Drėgmės kiekis turi b ūti nustatomas taikant metod ą, apra­ 
šytą Komisijos reglamento (EEB) Nr. 152/2009 III priedo 
A dalyje (OL L 54, 2009 2 26, p. 1). 
Koncentruoti kukur ūzų mirkymo skys čiai, nepriklausomai 
nuo jų sudėtyje esan čių baltymų kiekio, priskiriami šiai 
subpozicijai.  
2303 20 10 ir 
2303 20 90  Cukrinių runkeli ų becukr ė masė, cukranendri ų 
išspaudos ir kitos cukraus gamybos atliekos  
Išrūgos, iš kuri ų iš dalies pašalinta laktoz ė, nelaikomos 
cukraus gamybos atliekomis ir šioms subpozicijoms nepris ­
kiriamos (0404 pozicija). 
Šioms subpozicijoms priskiriami iš dalies arba visiškai 
nucukrinti runkeliai.  
2303 30 00  Žlaugtai arba kitos alaus gamybos arba alkoholio disti ­
liavimo atliekos  
Žr. SS paaiškinim ų 2303 pozicijos paaiškinim ų pirmosios 
pastraipos E dalies 1–5 punktus.  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 07.06.2019 — 001.001 — 141  
2304 00 00  Išspaudos ir kitos kietos sojos pupeli ų aliejaus ekstra ­
havimo liekanos, maltos arba nemaltos, granuliuotos 
arba negranuliuotos  
Šiai pozicijai nepriskiriami sojos pupeli ų dribsniai, malti 
arba nemalti, iš kuri ų neekstrahuotas sojos pupeli ų aliejus 
(2308 pozicija).  
2306  Išspaudos ir kitos kietos augalini ų riebalų arba augalinio 
aliejaus ekstrahavimo liekanos, išskyrus priskiriamas 
2304 arba 2305 pozicijai, maltos arba nemaltos, granu ­
liuotos arba negranuliuotos  
2306 41 00  Mažai eruko r ūgšties turin čių rapsų arba rapsuk ų sėklų 
Žr. šio skirsnio 1 subpozicijos pastab ą ir SS paaiškinim ų 
2306 41 subpozicijos paaiškinimus.  
2306 90 05  Kukur ūzų gemalų 
Šiai subpozicijai priskiriamos liekanos, gautos ekstrahuojant 
aliejų iš drėgnuoju arba sausuoju b ūdu paruošt ų kukurūzų 
gemalų, ir kurios atitinka šio skirsnio 2 papildomosios 
pastabos reikalavimus. 
Šių reikalavim ų neatitinkantys produktai paprastai atitin ­
kamai priskiriami 11 skirsniui arba 2302 ar 2309 pozicijai.  
2306 90 11 ir 
2306 90 19  Išspaudos ir kitos alyvuogi ų aliejaus ekstrahavimo 
liekanos  
Žodžių junginys „alyvuogi ų aliejaus ekstrahavimo liekanos“ 
įvardija tik tuos produktus, kuri ų sudėtyje esančios riebal ų 
medžiagos kiekis ne didesnis kaip 8 % mas ės. Tokie 
produktai (išskyrus nuos ėdas), kuri ų sudėtyje esantis riebal ų 
medžiagų kiekis yra didesnis, turi b ūti priskiriami tai pa čiai 
subpozicijai kaip ir žaliavin ės medžiagos (0709 92 10 arba 
0709 92 90 subpozicija). 
Riebalų kiekis nustatomas taikant metod ą, aprašytą Komi­
sijos reglamento (EEB) Nr. 2568/91 XV priede (OL L 248, 
1991 9 5, p. 1).  
2307 00  Vyno nuos ėdos; vyno akmuo  
2307 00 11  Kuri ų visumin ė alkoholio koncentracija, išreikšta mas ės 
procentais, ne didesn ė kaip 7,9 % mas ės, o sausojo 
produkto kiekis ne mažesnis kaip 25 % mas ės 
Žr. šio skirsnio 3 papildom ąją pastabą ir susijusius 
paaiškinimus.  
2307 00 90  Vyno akmuo  
Žr. SS paaiškinim ų 2307 pozicijos paaiškinim ų antrąją 
pastraipą. 
2308 00  Augalin ės medžiagos ir augalin ės atliekos, augalin ės 
liekanos ir šalutiniai produktai, granuliuoti arba negra ­
nuliuoti, naudojami gyv ūnų pašarams, nenurodyti kitoje 
vietoje  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 07.06.2019 — 001.001 — 142  
2308 00 11  Kuri ų visumin ė alkoholio koncentracija, išreikšta mas ės 
procentais, ne didesn ė kaip 4,3 % mas ės, o sausojo 
produkto kiekis ne mažesnis kaip 40 % mas ės 
Žr. šio skirsnio 3 papildom ąją pastabą ir susijusius 
paaiškinimus.  
2308 00 40  Gil ės ir kaštonai; obuoli ų arba kit ų vaisių išspaudos, 
išskyrus vynuogi ų išspaudas  
Vaisių, išskyrus vynuoges, išspaudoms priklauso „apelsin ų 
ląstelės“, t. y. produktai, sudaryti iš apelsin ų dalelių, kurios 
pradžioje spaudžiant apelsinus pateko į sultis. Nusunkus j ų 
sudėtyje praktiškai nebelieka vaisi ų minkštimo daleli ų, ir 
daugiausia jos sudarytos iš l ąstelių membranos ir albedo 
(albedo ). Šie produktai skirti prid ėti į praskiestus apelsin ų 
sulčių koncentratus ir gaiviuosius g ėrimus.  
2308 00 90  Kiti  
Šiai subpozicijai priskiriami produktai, nurodyti SS paaiški ­
nimų 2308 pozicijos paaiškinim ų antrosios pastraipos 2, 3, 
4, 6, 7, 8 ir 9 punktuose. 
Šiai subpozicijai taip pat priskiriamos sojos pupeli ų išaižos, 
maltos arba nemaltos, iš kuri ų neekstrahuotas sojos pupeli ų 
aliejus.  
2309  Produktai, naudojami gyv ūnų pašarams  
Žr. šio skirsnio 1 pastab ą. 
Dėl pieno produkt ų žr. šio skirsnio 4 papildom ąją pastabą. 
Neatsižvelgiant į pieno produkt ų, krakmolo ir gliukoz ės, 
gliukozės sirupo, maltodekstrino ir maltodekstrino sirupo 
šaltinį, jų kiekiai apskai čiuojami tokiame produkte, koks 
yra gautas. 
Krakmolui taikomos šios nuostatos: 
— jei nėra aišku, ar produkto sud ėtyje yra krakmolo, jam 
aptikti gali b ūti taikomas kokybinis mikroskopinis 
metodas arba kokybinis dažymo jodo tirpalu bandymas, 
— krakmolo kiekiui nustatyti taikomas poliarimetrinis 
metodas (dar vadinamas modifikuotu Everso metodu), 
išdėstytas Komisijos reglamento (EB) Nr. 152/2009 III 
priedo L dalyje (OL L 54, 2009 2 26, p. 1).  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 07.06.2019 — 001.001 — 143  
Jei poliarimetrinis metodas netaikytinas, pvz., d ėl reikš­
mingų toliau išvardyt ų medžiag ų kiekio, krakmolo 
kiekių nustatomas Komisijos reglamento (EB) Nr. 121/ 
2008 (OL L 37, 2008 2 12, p. 3) priede išd ėstytu 
fermentiniu tyrimo metodu. 
Nustatyta, kad taikant poliarimetrin į metodą rezultatus 
iškraipo šios konkre čios medžiagos: 
a) (cukrini ų) runkelių produktai, pavyzdžiui, (cukrini ų) 
runkelių masė, (cukrini ų) runkelių melasa, (cukrini ų) 
runkelių masė su melasa, (cukrini ų) runkelių žlaugtai, 
(runkelių) cukrus; 
b) citrusini ų vaisių minkštimas; 
c) linų sėmenys; lin ų sėmenų išspaudos; ekstrahuoti 
linų sėmenys; 
d) rapsų sėklos; raps ų sėklų išspaudos; ekstrahuotos 
rapsų sėklos; raps ų sėklų lukštai; 
e) saulėgrąžų sėklos; ekstrahuotos saul ėgrąžų sėklos; 
ekstrahuotos iš dalies išlukštentos saul ėgrąžų sėklos; 
f) kopros išspaudos; ekstrahuota kopra; 
g) bulvių tyrė; 
h) džiovintos miel ės; 
i) produktai, kuri ų sudėtyje yra daug inulino (pavyz ­
džiui, topinamb ų trupiniai ir miltai); 
j) spirgu čiai; 
k) sojų produktai. 
— produktai, kuri ų sudėtyje esan čio krakmolo kiekis 
mažesnis kaip 0,5 % mas ės, nelaikytini produktais, 
kurių sudėtyje yra krakmolo.  
Gliukozės kiekiui nustatyti gali b ūti taikoma didelio efekty ­
vumo skys čių chromatografija (HPLC) (Komisijos 
reglamentas (EB) Nr. 904/2008 (OL L 249, 2008 9 18, 
p. 9)).  
2309 10 11 – 
2309 10 90  Šunų arba ka čių ėdalas, supakuotas į mažmeninei 
prekybai skirtas pakuotes  
Šioms subpozicijoms priskiriami įvairių formų (pavyzdžiui, 
mazgų, lazdelių ir pan.) gaminiai, skirti šunims kramtyti ir 
sudaryti iš odos, su prid ėtomis kitomis medžiagomis (pavyz ­
džiui, krakmolu, cukrumi arba džiovinta m ėsa). Tačiau 
šioms subpozicijoms nepriskiriami gaminiai iš odos 
(100 %), kurie nebuvo papildomai apdoroti, kad tikt ų 
naudoti š ėrimui (4205 pozicija).  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 07.06.2019 — 001.001 — 144  
2309 90 10  Tirpus žuv ų arba jūros žinduoli ų maistas  
Žr. SS paaiškinim ų 2309 pozicijos paaiškinim ų II grupės 
B dalies paskutiniosios pastraipos 1 punkt ą. 
2309 90 20  Produktai, nurodyti šio skirsnio 5 papildomojoje pasta ­
boje 
Kukurūzų mirkymo skys čius naudojant kaip auginimo terp ę 
(maitinimo terp ę) produktuose gali atsirasti negyvos fermen ­
tacijos medžiag ų liekanų, kurių koncentracija paprastai ne 
didesnė kaip 2 %. Šiuos produktus galima aptikti mikro ­
skopu. 
Be to, produktai, kuriuose yra mirkymo skys čių, naudojam ų 
tam tikruose fermentavimo procesuose, liekan ų, savo sud ė­
tyje turi labai nedidelius ši ų medžiagų kiekius: amilogliuko ­
sidazės, alfa-amilaz ės, ksantano derv ų, pieno r ūgšties, 
citrinų rūgšties, lizino, treonino, triptofano. 
Kukurūzų mirkymo skys čiuose yra labai nedideli ši ų 
medžiagų kiekiai (pavyzdžiui, aminor ūgščių), ir koncentra ­
cijos padid ėjimas dėl fermentacijos yra labai nežymus. 
Produktai, kuri ų sudėtyje esantis krakmolo arba riebal ų 
kiekis viršija 5 papildomojoje pastaboje nustatytas ribas, 
atitinkamai priskiriami 2309 90 41 arba 2309 90 51 subpozi ­
cijai. 
Iš JAV importuot ų kukurūzų krakmolo gamybos liekan ų 
atitikimas reikalavimams turi b ūti patikrintas taikant Komi ­
sijos reglament ą (EB) Nr. 1375/2007 (OL L 307, 
2007 11 24, p. 5).  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 07.06.2019 — 001.001 — 145  
24 SKIRSNIS  
TABAKAS IR PERDIRBTI TABAKO PAKAITALAI 
2401  Neperdirbtas tabakas; tabako liekanos  
Dėl natūralaus arba neperdirbto tabako žr. SS paaiškinim ų 
2401 pozicijos paaiškinim ų 1 pastraip ą. 
Reikia pažym ėti, kad: 
a) Virginia  tabakas, „vytintas d ūmuose“, reiškia tabak ą, 
vytintą dirbtinėmis atmosferin ėmis sąlygomis, reguliuo ­
jant šilum ą bei vėdinimą ir neleidžiant d ūmams ir garams 
kontaktuoti su tabako lapais; vytinto tabako spalva 
paprastai b ūna nuo citrinin ės iki labai tamsiai oranžin ės 
ar raudonos. Kitokios spalvos ir spalv ų kombinacijos 
dažnai atsiranda d ėl skirtingo tabako subrandinimo arba 
auginimo ir džiovinimo metod ų įvairovės; 
b) „šviesoje ore vytintas“ ( light air-cured ) Burley  tabakas 
(įskaitant  Burley  tabako hibridus) reiškia tabak ą, vytintą 
natūraliomis atmosferin ėmis sąlygomis ir neturint į dūmų 
ar garų kvapo, jei buvo taikytas papildomas šildymas 
arba oro cirkuliacija; lapai paprastai b ūna nuo šviesiai 
rusvos iki rausvos spalvos. Kitokios spalvos ir spalv ų 
kombinacijos dažnai atsiranda d ėl skirtingo tabako 
subrandinimo arba auginimo ir džiovinimo metod ų įvai­
rovės; 
c) „šviesoje ore vytintas“ ( light air-cured ) Maryland  
tabakas reiškia tabak ą, vytintą natūraliomis atmosferi ­
nėmis sąlygomis ir neturint į dūmų ar garų kvapo, jei 
buvo taikytas papildomas šildymas arba oro cirkuliacia; 
lapai paprastai b ūna nuo šviesiai geltonos iki tamsiai 
vyšninės spalvos. Kitokios spalvos ir spalv ų kombina ­
cijos dažnai atsiranda d ėl skirtingo tabako subrandinimo 
arba auginimo ir džiovinimo metod ų įvairovės; 
d) tabakas, „vytintas virš liepsnos“ ( fire-cured ), reiškia 
tabaką, vytintą dirbtinėmis atmosferin ėmis sąlygomis, 
panaudojant atvir ą liepsną, kurios malk ų dūmų kvapą 
iš dalies sugeria tabako lapai. „Vytinto virš liepsnos“ 
tabako lapai atitinkamoje stiebelio dalyje paprastai yra 
storesni nei  Burley  tabako, „vytinto d ūmuose“ tabako 
ar Maryland  tabako lapai. J ų spalvos paprastai b ūna 
nuo gelsvai-rudos iki labai tamsiai rudos. Kitokios 
spalvos ir spalv ų kombinacijos dažnai atsiranda d ėl skir­
tingo tabako subrandinimo arba auginimo ir džiovinimo 
metodų įvairovės; 
„Saulėje vytintas“ ( sun-cured ) tabakas vytinamas tiesiogi ­
niuose saul ės spinduliuose atvirame ore dienos šviesoje. 
Šiai pozicijai nepriskiriami tabako augalai (0602 pozicija).  
2401 30 00  Tabako liekanos  
Be produkt ų, išvardyt ų SS paaiškinim ų 2401 pozicijos 
paaiškinim ų 2 pastraipoje, šiai subpozicijai taip pat 
priskiriamos:  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 07.06.2019 — 001.001 — 146  
1. atliekos, susidariusios po tabako lap ų apdorojimo; preky ­
boje jos dažniausiai vadinamos „subproduktais“, bet vals ­
tybėse narėse taip pat vadinamos skirtingai – „smulkme“ 
(smalls ), „winnowings “, „sąšlavomis“ ( sweepings ), 
„kirinti “ arba „ broquelins “ ir t. t. Jose paprastai yra 
nešvarum ų ar svetimk ūnių, pavyzdžiui, dulki ų, daržovių 
atliekų, tekstilės pluoštų. Kartais sijojant iš ši ų atliekų 
pašalinamos dulk ės; 
2. tabako lap ų atliekos, prekyboje vadinamos „išsijomis“, 
gaunamos sijojant pirmiau min ėtas liekanas; 
3. cigarų gamybos atliekos, vadinamos „drožl ėmis“, kurias 
sudaro lap ų dalelės; 
4. tabako dulk ės (atliekų šalutinis produktas, gaunamas sijo ­
jant pirmiau min ėtas liekanas). 
Šiai subpozicijai nepriskiriamos tabako atliekos, paruoštos 
parduoti kaip r ūkomasis tabakas arba kramtomasis tabakas, 
uostomasis tabakas arba kaip tabako milteliai, ar kurias keti ­
nama vartoti kaip r ūkomąjį tabaką, kramtom ąjį tabaką, 
uostomąjį tabaką arba kaip tabako miltelius (2403 pozicija).  
2402  Cigarai, įskaitant cigarus su apipjaustytais galais, ciga ­
rilės ir cigaret ės su tabaku arba tabako pakaitalais  
2402 10 00  Cigarai, įskaitant cigarus su apipjaustytais galais, ir 
cigarilės, kurių sudėtyje yra tabako  
Cigarai, įskaitant cigarus su apipjaustytais galais, ir cigaril ės 
yra tabako suktin ės, kurios yra paruoštos r ūkyti ir, atsižvel ­
giant į jų savybes, skirtos tik r ūkyti esamu pavidalu, kai jos: 
a) apvyniotos dengiamuoju išoriniu lapu iš nat ūralaus 
tabako, kuris visiškai dengia gamin į, įskaitant, atitinka ­
mais atvejais, filtr ą (tačiau be jokio papildomo sluoksnio, 
kuris iš dalies dengt ų dengiam ąjį išorinį lapą), tačiau 
nedengia cigar ų su antgaliu antgalio; arba 
b) sudarytos iš pjaustyto tabako mišinio užpildo ir dengia ­
mojo išorinio lapo, kuris yra įprastos cigaro spalvos, 
pagamintas iš regeneruoto tabako, priskiriamo 
2403 91 00 subpozicijai, ir dengia vis ą gaminį, įskaitant, 
atitinkamais atvejais, filtr ą, tačiau nedengia cigar ų su 
antgaliu antgalio; j ų vieneto mas ė, neįskaitant filtro 
arba kandiklio mas ės, ne mažesn ė kaip 2,3 g ir ne 
didesnė kaip 10 g, o perimetras, sudarantis ne mažiau 
kaip trečdalį cigaro ilgio, yra ne mažesnis kaip 34 mm. 
Šiai subpozicijai priskiriami gaminiai, apvynioti dengia ­
muoju išoriniu lapu iš regeneruoto tabako, kuri ų sudėtyje 
iš dalies gali b ūti kitų nei tabakas medžiag ų, jeigu jie 
atitinka pirmiau nurodytus kriterijus.  
2402 20 10 ir 
2402 20 90  Cigaretės, kurių sudėtyje yra tabako  
Cigaretės yra tabako suktin ės, kurios tokio pavidalo yra 
paruoštos r ūkyti, ir nepriklauso cigar ų ir cigarili ų kategorijai 
(žr. paaiškinim ų 2402 10 00 subpozicijos paaiškinimus).  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 07.06.2019 — 001.001 — 147  
Šioms subpozicijoms priskiriami produktai, iš dalies suda ­
ryti iš kit ų nei tabakas medžiag ų, jeigu jie atitinka pirmiau 
išvardytas s ąlygas. 
Šioms subpozicijoms nepriskiriami produktai, visiškai suda ­
ryti iš kit ų nei tabakas medžiag ų (2402 90 00 subpozicija 
arba, jei produktai skirti naudoti medicinoje, 30 skirsnis).  
2402 90 00  Kiti  
Šiai subpozicijai priskiriami cigarai, įskaitant cigarus su 
apipjaustytais galais, cigaril ės ir cigaret ės, visiškai sudaryti 
iš tabako pakaital ų, pavyzdžiui, cigaret ės, pagamintos iš 
specialiai paruošt ų tam tikros salot ų rūšies lapų, kurių sudė­
tyje nėra nei tabako, nei nikotino.  
2403  Kitas perdirbtas tabakas ir perdirbti tabako pakaitalai; 
„homogenizuotas“ arba „regeneruotas“ tabakas; tabako 
ekstraktai ir esencijos  
2403 11 00  Vandens pypki ų tabakas, nurodytas šio skirsnio 1 subpo ­
zicijų pastaboje  
Žr. šio skirsnio 1 subpozicijos pastab ą ir SS paaiškinim ų 
2403 11 subpozicijos paaiškinimus.  
2403 19 10 ir 
2403 19 90  Kitas  
Rūkomasis tabakas yra tabakas, kuris supjaustomas ar kitaip 
susmulkinamas, susukamas arba supresuojamas į blokelius, 
kuriuos galima r ūkyti be tolesnio pramoninio apdorojimo. 
Apdorojant tabako lapus ar gaminant tabako gaminius susi ­
dariusios atliekos, kurias galima r ūkyti, laikomos r ūkomuoju 
tabaku, jeigu jos neatitinka cigar ų, cigarilių ar cigare čių 
aprašymo (žr. 2402 10 00 ir 2402 20 10 ir 2402 20 90 
subpozicij ų paaiškinimus). 
Šioms subpozicijoms taip pat priskiriami r ūkomojo tabako 
mišiniai, kuriuose yra kit ų nei tabakas medžiag ų, jeigu jie 
atitinka pirmiau pateikt ą apibrėžtį, išskyrus produktus, 
skirtus naudoti medicinoje (30 skirsnis). 
Šiose subpozicijose klasifikuojami supjaustyt ų cigarečių 
skuteliai, kurie yra cigare čių gamybai paruoštas tabako 
mišinys.  
2403 91 00  „Homogenizuotas“ arba „regeneruotas“ tabakas  
Žr. SS paaiškinim ų 2403 pozicijos paaiškinim ų pirmosios 
pastraipos 6 punkt ą. 
2403 99 10  Kramtomasis arba uostomasis tabakas  
Kramtomasis tabakas yra suktini ų, lazdelių, atraižų, kubelių 
ar plytelių pavidalo tabakas, specialiai paruoštas kramtyti, o 
ne rūkyti ir skirtas mažmeninei prekybai. 
Uostomasis tabakas yra milteli ų arba gr ūdelių pavidalo 
tabakas, specialiai paruoštas taip, kad j į būtų galima uostyti, 
bet ne rūkyti. ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 07.06.2019 — 001.001 — 148  
Šiai subpozicijai priskiriami produktai, iš dalies sudaryti iš 
kitų nei tabakas medžiag ų, jeigu jie atitinka pirmiau išvar ­
dytas sąlygas.  
2403 99 90  Kitas  
Šiai subpozicijai priskiriami: 
1. tabako ekstraktai ir esencijos, apibr ėžti SS paaiškinim ų 
2403 pozicijos paaiškinim ų pirmosios pastraipos 
7 punkte; 
2. tabako milteliai (dažniausiai gaunami tam tikru apdoro ­
jimo būdu, pvz., trinant, taip išgaunant tam tikro dydžio 
daleles). Juose neturi b ūti nešvarum ų, o daleli ų dydis 
turėtų būti mažesnis kaip 0,4 mm; 
3. suktas, kvapnusis ir fermentuotas Brazilijos tabakas, 
rutulio pavidalu supresuotas odose ( Mangotes ); 
4. išplėstas tabakas, kuris nebuvo supjaustytas ar kitaip 
susmulkintas; 
5. rūkyti skirtas produktas (pvz., vandens pypki ų tabakas), 
sudarytas tik iš tabako pakaital ų ir kitų nei tabakas 
medžiagų. ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 07.06.2019 — 001.001 — 149  
A. PRIEDAS  
TABAKO IR TABAKO GAMINI Ų RŪKYMO BANDYMAS  
Tikslas  
Šis rūkymo bandymas parengtas siekiant nustatyti suderint ą metodą, kurį taikant 
2403 pozicijai priskiriam ą perdirbtą tabaką (kurį galima r ūkyti be tolesnio apdo ­
rojimo) b ūtų galima atskirti nuo 2401 pozicijai priskiriamo neperdirbto tabako. 
Norint 2403 pozicijai priskiriam ą perdirbtą tabaką atskirti nuo 2401 pozicijai 
priskiriamo neperdirbto tabako, atliekamas r ūkymo bandymas. Sijojimo 
bandymas atliekamas tik tuo atveju, jei m ėginio neįmanoma r ūkyti be tolesnio 
(pramoninio) apdorojimo.  
Įvadas  
2403 19 subpozicijoje žodži ų junginys „tinkamas r ūkyti“ reiškia, kad iš gaminio 
galima susukti suktin ę, prikimšti jo cigaret ės tūtelę arba pypk ę ir jis gali sudegti 
per kelis d ūmo traukimo ciklus.  
Bandymo principas  
Ar tabako m ėginį galima r ūkyti, vertinama keliais b ūdais: susukant j į į rūkomąjį 
popierių suktinei cigaretei padaryti, prikemšant cigaret ės tūtelę arba prikemšant 
pypkę. Pypkė ir padarytos cigaret ės uždegamos ir r ūkomos. Vertinamas užside ­
gimo ir r ūkymo procesas.  
Taikymo sritis  
Bandymas taikomas bet kokiam tabakui arba tabako gaminiams, įskaitant tabako 
gaminių dalis, kaip antai cigar ų užpildą. Bandymas gali b ūti pavojingas, jei 
mėginys yra užkr ėstas pelėsiais (paveiktas pel ėsių). 
Įranga  
Temperat ūros ir drėgmės reguliavimo d ėžė mėginiui kondicionuoti (temperat ūra – 
22 ± 1 °C, dr ėgmė – 60 ± 3 %)  
Cigarečių kimštuvas  
Rūkomasis popierius (ilgis – 70 mm, plotis – 37 mm)  
Cigarečių tūtelės (skersmuo – 7,3 mm, ilgis ( įskaitant filtr ą) – 85 mm)  
Žiebtuvėlis 
Šepetėlis cigare čių kimštuvui valyti  
Pypkė 
Pypkės kimštukas  
Įrankiai pypkei valyti  
Rūkymo įrenginys (atitinkantis standarto ISO 3308 reikalavimus)  
Mėginio ruošimas  
Mėginys gerai išmaišomas ir, jei reikia, supilamas k ūgis ir ketvir čiuojant 
paimama m ėginio dalis. Jei m ėginys sausas (vandens kiekis mažesnis kaip 8 % 
masės), jis bent 48 val. kondicionuojamas (temperat ūra – 22 ± 1 °C, dr ėgmė – 60 
± 3 %).  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 07.06.2019 — 001.001 — 150  
Mėginio negalima kaip nors pjaustyti, laužyti, traiškyti, malti ar kitaip smulkinti.  
Bandymo proced ūra 
Cigarečių kimštuvas ir pypk ė išvalomi.  
Pypkė: 
— Reikiamas m ėginio kiekis (bent 5,0 g) sukemšamas į pypkę iki pypk ės 
galvutės krašto.  
— Tabakas pypk ėje uždegamas žiebtuv ėliu ir atsargiai paspaudžiamas pypk ės 
kimštuku. Pypk ė rūkoma traukiant d ūmą reguliariais maždaug 1 minut ės 
intervalais.  
Cigaretės: 
— Rūkomasis popierius. Ant r ūkomojo popieriaus suberiamas reikiamas m ėginio 
kiekis ir susukama ritin ėlio pavidalo suktin ė. 
— Cigare čių kimštuvas. Į cigarečių kimštuvą įberiamas reikiamas m ėginio kiekis 
(bent 0,5 g) ir vadovaujantis konkretaus kimštuvo naudojimo instrukcijomis 
padaroma cigaret ė. 
— Paruoštos cigaret ės uždegamos žiebtuv ėliu ir paliekamos smilkti netraukiant 
dūmo (kad sudegt ų perteklinis popierius). Cigaret ė rūkoma traukiant d ūmą 
reguliariais maždaug 30–60 sekundži ų intervalais (priklausomai nuo tabako 
kokybės), dūmo traukimo ciklo trukm ė – apie 2 sekund ės. 
Bandymo vertinimas (tipiški pavyzdžiai)  
Jei vieno iš r ūkymo bandym ų rezultatas yra teigiamas, tabak ą galima r ūkyti 
(2403 19 subpozicija).  
Pypkės rūkymo bandymo 
vertinimas  Suktinių cigarečių 
rūkymo bandymo 
vertinimas  Kimštinių cigarečių 
rūkymo bandymo 
vertinimas  Galutinis vertinimas  Pastaba  
Neįmanoma pypk ės 
prikimšti m ėginio 
(nesmulkinti tabako 
lapai, dideli tabako 
lapų gabalai, gyslos ir 
kt.) Neįmanoma susukti 
cigaretės (nesmul ­
kinti tabako lapai, 
dideli tabako lap ų 
gabalai, gyslos ir kt.)  Neįmanoma padaryti 
cigaretės (nesmul ­
kinti tabako lapai, 
dideli tabako lap ų 
gabalai, gyslos ir kt.)  Neįmanoma r ūkyti 
mėginio be tolesnio 
(pramoninio) 
perdirbimo  Būdinga 2401 10, 
2401 20, 2401 30 
subpozicijoms  
Mėginio prikimštos 
pypkės neįmanoma 
rūkyti (užpildas visai 
nepralaidus arba jo 
pralaidumas labai 
mažas ir uždegta 
pypkė beveik iškart 
užgęsta) Iš mėginio neįma­
noma susukti ciga ­
retės, mėginyje nėra 
tabako skaidul ų, 
kurios neleist ų 
suktinei iširti 
(sukibtų), iš rūko­
mojo popieriaus byra 
užpildas  Cigaretės tūtelė buvo 
prikimšta m ėginio ir 
padaryta cigaret ė 
buvo rūkoma  Mėginys yra 
tinkamas r ūkyti (jį 
įmanoma r ūkyti)  Būdinga tabako lieka ­
noms (mažoms lapa ­
lakščių dalelėms) – 
2403 19 subpozicija  
Mėginio prikimšt ą 
pypkę galima r ūkyti Mėginys buvo 
susuktas į rūkomąjį 
popierių ir padaryta 
cigaretė buvo 
rūkoma  Cigaretės tūtelė buvo 
prikimšta m ėginio ir 
padaryta cigaret ė 
buvo rūkoma  Mėginys yra 
tinkamas r ūkyti (jį 
įmanoma r ūkyti)  Būdinga pjaustytam 
tabakui – 2403 19 
subpozicija  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 07.06.2019 — 001.001 — 151  
Pypkės rūkymo bandymo 
vertinimas  Suktinių cigarečių 
rūkymo bandymo 
vertinimas  Kimštinių cigarečių 
rūkymo bandymo 
vertinimas  Galutinis vertinimas  Pastaba  
Mėginio prikimštos 
pypkės neįmanoma 
rūkyti (užpildas labai 
greitai sudega ir 
išskiria didel į šilumos 
kiekį – tai gal ėtų 
sugadinti pypk ę) Mėginys buvo 
susuktas į rūkomąjį 
popierių ir padaryta 
cigaretė buvo 
rūkoma  Cigaretės tūtelė buvo 
prikimšta m ėginio ir 
padaryta cigaret ė 
buvo rūkoma  Mėginys yra 
tinkamas r ūkyti (jį 
įmanoma r ūkyti)  Būdinga smulkiai 
pjaustytam tabakui – 
2403 19 subpozicija  
Neįmanoma pypk ės 
prikimšti m ėginio 
(mėginio dalel ės labai 
kietos)  Neįmanoma susukti 
cigaretės (dėl kietų 
dalelių plyšta rūko­
masis popierius)  Neįmanoma 
prikimšti cigaret ės 
tūtelės (dėl kietų 
dalelių plyšta rūko­
masis popierius)  Neįmanoma r ūkyti 
mėginio be tolesnio 
(pramoninio) 
perdirbimo  Būdinga pjaustytoms 
gysloms – 2401 30 
subpozicija  
Iš kai kuri ų mėginių (ypač iš tabako liekan ų) įmanoma susukti praktiškai 
beformes „suktines“. Jei tokios „suktin ės“ prieš uždegant išyra arba iš uždegtos 
„suktinės“ po pirmojo d ūmo traukimo ciklo išbyra „tabako daleli ų“, fiksuojamas 
toks rezultatas: „ne įmanoma susukti cigaret ės“. 
Literatūra 
ISO 3402. Tabakas ir tabako gaminiai. Kondicionavimo ir tyrimo aplinka.  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 07.06.2019 — 001.001 — 152  
B PRIEDAS  
DALELI Ų DYDŽIO NUSTATYMO SIJOJANT M ĖGINĮ METODAS  
Norint 2403 pozicijai priskiriam ą perdirbtą tabaką atskirti nuo 2401 pozicijai 
priskiriamo neperdirbto tabako, atliekamas r ūkymo bandymas. Sijojimo 
bandymas atliekamas tik tuo atveju, jei m ėginio neįmanoma r ūkyti be tolesnio 
(pramoninio) apdorojimo.  
Metodo principas  
Metodas grindžiamas m ėginio mas ės dalių, liekančių ant skirtingo aku čių dydžio 
sietų, nustatymu, siekiant atskirti 2401 20 subpozicijai priskiriamus gaminius nuo 
2401 30 subpozicijai priskiriam ų gaminių. 
Jei ne mažiau kaip 50 % mas ės mėginio daleli ų yra didesn ės kaip 3,15 mm (plg. 
CORESTA metod ą Nr. 16), m ėginys laikomas tabaku, iš kurio lap ų iš dalies arba 
visiškai pašalintos vidurin ės gyslos (2401 20 subpozicija).  
Jei daugiau kaip 50 % mas ės dalelių yra mažesn ės kaip 3,15 mm (pagal vien ą iš 
visų trijų matmenų), mėginys laikomas tabako liekanomis (2401 30 subpozicija).  
Taikymas  
Rezultatams įtakos gali tur ėti fizikinės ir chemin ės mėginio savyb ės ir keletas 
kitų veiksnių: 
— Mėginio tankis ir m ėginio dydis turi įtakos sijojimo trukmei ir yra svarb ūs 
įvertinant tiriam ąją mėginio dalį. 
— Mėginio trapumas turi įtakos mėginio trup ėjimui, kai jis ruošiamas ir 
sijojamas.  
— Elektrostatin ės ir magnetin ės savybės turi įtakos mėginio polinkiui suirti ar 
sukibti į gumulus.  
— Mėginio higroskopiškumas turi įtakos mėginio masei ir daleli ų dydžiui.  
Įranga  
Temperat ūros ir drėgmės reguliavimo d ėžė mėginiui kondicionuoti (temperat ūra – 
22 ± 1 °C, dr ėgmė – 60 ± 3 %)  
Analizinės svarstykl ės, kurių tikslumas ne mažesnis kaip 0.01 g  
Standarto ISO 3310-1 reikalavimus (pintas metalinis vielinis tinklas, kvadratin ės 
akutės) atitinkan čių apskritų sietų komplektas; sieto skersmuo – 200 mm, sieto 
aukštis – 50 mm, aku čių skersmuo – 0,4 mm, 3,15 mm ir 6.3 mm  
Ultragarsin ė vonelė sietams valyti  
Vibracinis siet ų kratytuvas, galintis sukelti 50 Hz dažnio ir 3 mm amplitud ės 
vibraciją 
Sietų komplekto dugnas ir dangtis  
Šepetėlis mėginio dalel ėms iš siet ų pašalinti  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 07.06.2019 — 001.001 — 153  
Mėginio ruošimas  
Mėginys gerai išmaišomas ir, jei reikia, supilamas k ūgis, ketvir čiuojant paimama 
mėginio dalis ir padalijama į dvi tiriam ąsias dalis.  
Mėginys pasveriamas (50–150 g) ir bent 48 val. kondicionuojamas 22 ± 1 °C 
temperatūroje esant 60 ± 3 % dr ėgmei.  
Toliau visi veiksmai su m ėginiu turėtų būti atliekami kontroliuojamoje aplinkoje, 
kurios temperat ūra – 22 ± 1 °C, o dr ėgmė – 60 ± 5 %. Bandymo temperat ūrą ir 
drėgmę reikėtų išmatuoti ir šiuos duomenis įtraukti į bandymo ataskait ą. Taip pat 
reikėtų išmatuoti atmosferos sl ėgį ir, jei jis nepatenka į 86–106 kPa interval ą, 
šiuos duomenis įtraukti į bandymo ataskait ą. 
Metodas  
Sietai tur ėtų būti švarūs ir neapgadinti. Kiekvienas sietas tiksliai pasveriamas 
(0,01 g tikslumu). Sietai dedami vienas ant kito taip: dugnas (indas dulk ėms 
surinkti), sietas, kurio aku čių skersmuo mažiausias, kiti sietai aku čių skersmens 
didėjimo tvarka ir dangtis.  
Kondicionuotas m ėginys pasveriamas 0,01 g tikslumu ir tolygiai paskirstomas ant 
viršutinio sieto, kuris po to uždengiamas dang čiu. 
Sietų komplektas dedamas į vibracinį sietų kratytuv ą ir 5–15 minu čių (priklau­
somai nuo m ėginio svorio) veikiamas 50 Hz dažnio 3 mm amplitud ės vibracija.  
Baigus sijoti, siet ų komplektas išimamas iš kratytuvo.  
Nuimamas sieto dangtis ir viršutinis sietas. Prie viršutinio sieto krašt ų prikibusios 
dulkių dalelės šepetėliu nubraukiamos į sietą ir tada penkis kartus krestel ėjus 
sietą ranka šios dalel ės išsijojamos į žemiau esant į sietą (sietą, kurio aku čių 
skersmuo mažesnis).  
Šios dulk ės palaipsniui pašalinamos iš vis ų sietų. Kiekvienas sietas su m ėginio 
dalelėmis pasveriamas (0,01 g tikslumu), taip pat pasveriamas dugnas, kuriame 
surinktos dulk ės. 
Lygiagrečiai atliekamas bandymas su kita m ėginio tiriam ąja dalimi.  
Skaičiavimai  
Rezultatai apskai čiuojami kaip konkre čiame siete likusi m ėginio mas ės dalis 
(likutis). Kiekviename siete likusi m ėginio mas ės dalis  Z X apskaičiuojama 
pagal formul ę:
 
% masės, kur  
m R – konkretaus sieto ir jo liku čio masė (g), m X – konkretaus sieto mas ė (g), o  
m S – mėginio mas ė (g). 
Sijojimo išeiga  Y S apskaičiuojama pagal formul ę:
 ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 07.06.2019 — 001.001 — 154  
%, kur  
m R – konkretaus sieto ir jo liku čio masė (g), m X – konkretaus sieto mas ė (g), o  
m S – mėginio mas ė (g). 
Rezultatų vertinimas ir pateikimas  
Sijojimo išeiga tur ėtų būti didesnė kaip 99 %. Jei taip n ėra, visą bandymą reikėtų 
pakartoti su kita m ėginio dalimi. M ėginio kondicionavimas tikrinamas pagal 
standartą ISO 3402.  
Rezultatai pateikiami kaip m ėginio mas ės dalis (likutis konkre čiuose sietuose) 
masės procentais (% mas ės), suapvalinta iki dešimt ųjų. Į bandymo ataskait ą 
įtraukiami ir šie duomenys: siet ų akučių skersmuo, sijojimo trukm ė, vibracijos 
amplitudė ir dažnis, m ėginio mas ė, bandymo aplinkos temperat ūra ir drėgmė. 
Metrologiniai parametrai  
Kiekybinio nustatymo riba – 5 % mas ės. 
Pakartojamumo riba – 1,5 % mas ės, kai mėginio mas ės dalis yra 5–20 % mas ės. 
Kai mėginio mas ės dalis didesn ė kaip 20 % mas ės, pakartojamumo riba  r = 0,06 
× Z  X . 
Matavimo neapibr ėžtis – 2 % mas ės, kai mėginio mas ės dalis yra 5–20 % mas ės. 
Kai mėginio mas ės dalis didesn ė kaip 20 % mas ės, matavimo neapibr ėžtis U = 
0,1 × Z  X . 
Literatūra 
CORESTA rekomenduojamas metodas Nr. 16: lapalakš čių juostelių granuliomet ­
rinės sudėties nustatymas. ISO 2395. Laboratoriniai sietai ir bandomasis sijo ­
jimas. Aiškinamasis žodynas.  
ISO 3310-1. Laboratoriniai sietai. Techniniai reikalavimai ir bandymai. 1 dalis. 
Laboratoriniai pinto metalinio vielinio tinklo sietai.  
ISO 3402. Tabakas ir tabako gaminiai. Kondicionavimo ir tyrimo aplinka.  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 07.06.2019 — 001.001 — 155  
V SKYRIUS  
MINERALINIAI PRODUKTAI  
25 SKIRSNIS  
DRUSKA; SIERA; ŽEM ĖS IR AKMENYS; TINKAVIMO MEDŽIAGOS, 
KALKĖS IR CEMENTAS 
1 pastaba  Flotacijos paskirtis – atskirti verting ą mineralin ės medžiagos 
dalį nuo bergždo, sudarant s ąlygas šią dalį surinkti nuo 
vandens, į kurį medžiaga buvo pamerkta, paviršiaus, 
bergždui nus ėdus ant dugno.  
2501 00  Druska ( įskaitant valgom ąją ir denat ūruotą) ir grynas 
natrio chloridas, ištirpinti ar neištirpinti vandenyje, 
arba su apsaugan čiais nuo sukepimo ar laisvo byr ėjimo 
agentų priedais arba be j ų; jūros vanduo  
2501 00 31  Skirta cheminiams virsmams (Na atskyrimui nuo Cl) 
gaminant kitus produktus  
Šiai subpozicijai priskiriama druska, denat ūruota arba nede ­
natūruota, skirta druskos r ūgščiai, chlorui, kalcio chloridui, 
natrio nitratui, natrio hipochloritui, natrio sulfatams, natrio 
karbonatams, natrio hidroksidui, natrio chloratui, natrio 
perchloratui ir metaliniam natriui gaminti, jei laikomasi 
kompetenting ų valdžios institucij ų nustatytų reikalavim ų. 
2501 00 51  Denat ūruota arba skirta vartoti pramon ėje (įskaitant 
rafinavim ą), išskyrus konservavim ą arba žmon ėms ar 
gyvūnams vartoti skirt ų maisto produkt ų gamybą 
Jeigu laikomasi kompetenting ų valdžios institucij ų nustatytų 
reikalavim ų, šiai subpozicijai priskiriama: 
1. denatūruota druska, nepriklausomai nuo to, kokiems tiks ­
lams ji skirta naudoti, išskyrus denat ūruotą druską, 
priskiriam ą 2501 00 31 subpozicijai; 
2. druska, skirta rafinuoti; „rafinavimas“ šiame kontekste 
reiškia tik gryninim ą tokiais procesais, kuri ų metu druska 
yra tirpinama; 
3. druska, skirta vartoti pramon ėje, išskyrus cheminius 
virsmus, taip pat konservavimui arba žmon ėms ar gyv ū­
nams vartoti skirt ų maisto produkt ų gamyboje. „Druska, 
skirta vartoti pramon ėje“ reiškia drusk ą, skirtą naudoti 
gamykloje kaip žaliav ą arba kaip tarpin ę medžiag ą 
pramonin ėje gamybos operacijoje (pavyzdžiui, metalurgi ­
joje, dažyme, odos apdirbimo pramon ėje, muilo gamy ­
boje, šaldymo ir keramikos pramon ėje). 
Druska, išskyrus denat ūruotą druską, naudojam ą keliams 
barstyti, priskiriama 2501 00 99 subpozicijai.  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 07.06.2019 — 001.001 — 156  
2501 00 91  Druska, tinkama vartoti žmon ėms 
Druska, tinkama vartoti žmon ėms, yra nedenat ūruota druska, 
tinkama tiesiogiai vartoti nam ų ūkyje ar maisto pramon ėje 
kaip pagardas arba kaip maisto produkt ų konservavimo prie ­
monė. Dažniausiai ji pasižymi aukštu išgryninimo laipsniu ir 
paprastai yra baltos spalvos.  
2501 00 99  Kita  
Šiai subpozicijai priskiriama nedenat ūruota druska, kuri 
žiemą naudojama kaip apsaugos nuo apled ėjimo priemon ė, 
ir druska, naudojama gyv ūnų pašarui (pavyzdžiui, druskos 
gabalai gyvuliams laižyti).  
2503 00  Vis ų rūšių siera, išskyrus sublimacin ę sierą, nusodina ­
mąją sierą ir koloidon ę sierą 
2503 00 10  Neapdorota arba nerafinuotoji siera  
Šiai subpozicijai priskiriamos sieros r ūšys, pamin ėtos SS 
paaiškinim ų 2503 pozicijos paaiškinim ų pirmosios 
pastraipos 1–4 punktuose. Ši siera dažniausiai yra blok ų, 
gabalų arba milteli ų pavidalo.  
2503 00 90  Kita  
Šiai subpozicijai priskiriamos sieros r ūšys, pamin ėtos SS 
paaiškinim ų 2503 pozicijos paaiškinim ų pirmosios 
pastraipos 5–7 punktuose. Ši siera dažniausiai yra lazdeli ų 
arba mažų gabalėlių pavidalo (rafinuotoji siera) arba milteli ų 
pavidalo („sijota siera“) ( sieved sulphur , winnowed sulphur ), 
„atomizuota siera“ ( atomized sulphur )). 
2508  Kiti moliai (išskyrus keramzitus, priskiriamus 6806 pozi ­
cijai), andal ūzitas, kianitas ir silimanitas, degti arba 
nedegti; mulitas; šamotas arba dinasas  
2508 10 00  Bentonitas  
Žr. SS paaiškinim ų 2508 pozicijos paaiškinim ų trečiosios 
pastraipos 1 punkt ą. 
Gamtinio bentonito pH paprastai b ūna nuo 6 iki 9,5 (5 % 
vandeninės suspensijos, pastov ėjusios 1 valand ą), o jo sud ė­
tyje esan čio natrio karbonato kiekis sudaro mažiau kaip 
2 %; jų mainomų natrio ir kalcio agregat ų kiekis neviršija 
80 meq/100 g. B ūna 2 rūšių: mažo brinkimo kalcis ir 
didelio brinkimo natris (brinkimo dydis ne didesnis kaip 
7 ml/g arba ne mažesnis kaip 12 ml/g). 
Tam tikri gamtiniai betonitai gali pasižym ėti savybėmis, 
kurios skiriasi nuo ši ų dydžių; tuo atveju, kai skiriasi kelios 
savybės, bentonitas paprastai yra laikomas aktyvintu. 
Aktyvinti bentonitai paprastai priskiriami 
3802 90 00 subpozicijai.  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 07.06.2019 — 001.001 — 157  
2511  Gamtinis bario sulfatas (baritai); gamtinis bario karbo ­
natas (viteritas), degtas arba nedegtas, išskyrus bario 
oksidą, priskiriam ą 2816 pozicijai  
2511 10 00  Gamtinis bario sulfatas (baritai)  
Baritų sudėtyje yra įvairūs geležies oksido, aliuminio 
oksido, natrio karbonato ir kvarco kiekiai. Kadangi balto 
pavidalo produktas turi didžiausi ą paklausą, jis gryninamas 
nusodinimo b ūdu prieš tai produkt ą suskaldžius, pašalinus 
spalvotas (dažniausiai gelsvas) dalis ir sutrynus į miltelius.  
2511 20 00  Gamtinis bario karbonatas (viteritas)  
Viteritas sl ūgso netirpi ų vandenyje rombišk ų kristalų arba 
gelsvų masių pavidalu.  
2513  Pemza; švitras; gamtinis korundas; gamtinis granatas ir 
kiti gamtiniai abrazyvai, termiškai apdoroti arba neap ­
doroti  
2513 20 00  Švitras, gamtinis korundas ir kiti gamtiniai abrazyvai  
Šioje subpozicijoje kitiems gamtiniams abrazyvams 
priklauso trepelis – pelen ų pilkumo produktas, naudojamas 
kaip minkštas abrazyvas arba poliravime.  
2516  Granitas, porfyras, bazaltas, smiltainis ir kiti pamin ­
klams ar statybai skirti akmenys, grubiai aplyginti ar 
neaplyginti, arba tik suskaldyti arba nesuskaldyti pjau ­
nant arba kitu b ūdu į stačiakampius ( įskaitant kvadra ­
tinius) blokus arba plokštes  
Kai kvadratiniai akmenys yra nevienodo storio, klasifikuo ­
jant juos pagal stor į atsižvelgiama į didžiausio storio 
akmenį. 
2516 11 00  Neapdorotas ar grubiai aplygintas  
Mutatis mutandis  taikomi SS paaiškinim ų 2515 11 subpozi ­
cijos paaiškinimai.  
2516 12 00  Tiktai suskaldytas pjaunant ar kitu b ūdu į stačiakam­
pius (įskaitant kvadratinius) blokus arba plokštes  
Mutatis mutandis  taikomi SS paaiškinim ų 2515 12 subpozi ­
cijos paaiškinimai.  
2516 90 00  Kiti paminklams ar statybai skirti akmenys  
Šiai subpozicijai priskiriama: 
1. kieti akmenys, pavyzdžiui, porfyras, sienitas, lava, 
bazaltas, gneisas, trachitas, diabazas, dioritas, fonolitas 
(phonolite ), liparitas, gabras, labradoras ir peridotitas; 
2. kalkiniai paminklams ar statybai skirti akmenys, nepris ­
kiriami 2515 pozicijai, t. y. akmenys, kuri ų tikrasis 
specifinis sunkis ne didesnis kaip 2,5, neapdoroti, grubiai 
aplyginti arba tiktai suskaldyti pjaunant ar kitu b ūdu į 
stačiakampius ( įskaitant kvadratinius) bet kokio storio 
blokus arba plokštes;  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 07.06.2019 — 001.001 — 158  
3. serpentinas arba orfitas, neapdoroti, grubiai aplyginti arba 
tiktai suskaldyti pjaunant ar kitu b ūdu į stačiakampius 
(įskaitant kvadratinius) bet kokio storio blokus arba 
plokštes.  
2518  Dolomitas, degtas ar sukepintas arba nedegtas ar nesu ­
kepintas, įskaitant grubiai aplygint ą ar neaplygint ą, arba 
tik suskaldyt ą arba nesuskaldyt ą pjaunant arba kitu 
būdu į stačiakampius ( įskaitant kvadratinius) blokus 
arba plokštes dolomit ą; plūktas dolomito mišinys  
2518 10 00  Nedegtas ar nesukepintas dolomitas  
Dolomitas yra gamtinis dvigubasis kalcio ir magnio karbo ­
natas. Jis priskiriamas šiai subpozicijai net ir tuo atveju, jei 
jis buvo nestipriai termiškai apdorotas ir tai nepakeit ė jo 
cheminės sudėties. 
Šiai subpozicijai priskiriamas dolomitas, nedegtas ar nesu ­
kepintas, neapdorotas, grubiai aplygintas (grubiai supjaus ­
tytas į kvadratinius gabalus) arba tiktai suskaldytas pjaunant 
ar skeliant į stačiakampius ( įskaitant kvadratinius) blokus ar 
plokštes.  
2518 20 00  Degtas ar sukepintas dolomitas  
Degtas ar sukepintas dolomitas – tai dolomitas, termiškai 
apdorotas aukštoje temperat ūroje (maždaug 1 500 °C tempe ­
ratūroje – sukepintas dolomitas ir maždaug 800 °C tempe ­
ratūroje – degtas dolomitas), kuri pakei čia jo chemin ę sudėtį 
pašalinant anglies dioksid ą. 
2519  Gamtinis magnio karbonatas (magnezitas); lydyta 
magnezija; perdegta (sukepinta) magnezija, su nedide ­
liais kiekiais kit ų oksidų, pridėtų prieš sukepinim ą, 
arba be j ų; kiti magnio oksidai, gryni arba negryni  
2519 90 10  Magnio oksidas, išskyrus degt ą gamtinį magnio karbo ­
natą 
Šiai subpozicijai priskiriama: 
1. magnio oksidas, gautas iškaitinant arba magnio hidro ­
ksidą arba nusodint ą magnio karbonat ą, kuris ypatingai 
naudojamas farmacijoje; ši medžiaga yra balt ų miltelių 
pavidalo, kurios grynumas ne mažesnis kaip 98 %; 
2. magnio oksidas, gautas lydant prieš tai degt ą magnezit ą; 
magnezitas deginamas 1 400–1 800 °C temperat ūroje; po 
to gauta magnezija lydoma elektros lanku 
2 800–3 000 °C temperat ūroje, kai tik atv ėsta, susidaro 
kristalinis produktas, sudarytas beveik vien iš magnio 
oksido (lydytos magnezijos); šis produktas yra ypa č 
grynas (ne mažiau kaip 95 %) ir sudarytas iš panaši ų į 
stiklą kristalų; ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 07.06.2019 — 001.001 — 159  
3. iš jūros vandens išgautas magnio oksidas; gaunamas 
iškaitinant iš j ūros vandens nusodint ą magnio hidroksid ą: 
produkto grynumas paprastai – 91–98 % ir kaip 
būdingos priemaišos jo sud ėtyje yra daugiau boro negu 
jo yra perdegtoje (sukepintoje) magnezijoje (maždaug 
100 daleli ų iš milijono palyginus su maždaug 40 daleli ų 
iš milijono).  
2520  Gipsas; anhidritas; gipsiniai tinkai (sudaryti iš degto 
gipso arba kalcio sulfato), dažyti ar nedažyti, su nedide ­
liais kiekiais greitikli ų arba lėtiklių ar be jų 
2520 20 00  Gipsiniai tinkai  
Šiai subpozicijai priskiriama statybinis gipsinis tinkas. 
Statybinis gipsinis tinkas gaminamas apdorojant žaliavin į 
gipsą (gipso uolien ą arba kit ą medžiag ą, kurios sud ėtyje 
yra gipso, pavyzdžiui, šalutinius chemijos pramon ės 
produktus) specifiniais sodrinimo arba deginimo procesais. 
Gamybos procese įvedant priedus gali b ūti išgaunamos 
specifinės savybės. Jie yra pl ūduriuojan čių medžiag ų pavi­
dalo (t. y. tam tikru b ūdu gipso savybes (pavyzdžiui, konsis ­
tenciją ar lipnum ą) veikiančios medžiagos), taip pat čia gali 
priklausyti l ėtikliai arba greitikliai. 
Statybinis gipsas naudojamas, pavyzdžiui, kaip tinkavimo 
gipsas, sienoms ir luboms tinkuoti, statybin ėms plokšt ėms 
ar kitiems statybiniams elementams gaminti arba čerpėms 
sujungti.  
2523  Portlandcementis, aliuminatinis cementas, šlakinis 
cementas, supersulfatinis cementas ir panaš ūs hidrauli ­
niai cementai, dažyti arba nedažyti ar turintys klinkeri ų 
pavidalą 
2523 90 00  Kiti hidrauliniai cementai  
Šiai subpozicijai priskiriama: 
1. aukštakrosni ų cementas kurio sud ėtyje yra ne mažiau 
kaip 20 % mas ės portlandcemen čio klinkerio, 36–80 % 
masės granuliuoto aukštakrosni ų šlako ir ne daugiau kaip 
5 % mas ės kitų cemento sud ėtinių dalių; 
2. pucolaninis cementas kurio sud ėtyje yra ne mažiau kaip 
60 % mas ės portlandcemen čio klinkerio, ne daugiau kaip 
40 % mas ės gamtini ų pucolanų arba laki ųjų pelenų ir ne 
daugiau kaip 5 % mas ės kitų cemento sud ėtinių dalių. 
Sąvoką „pucolanai“ žr. SS paaiškinim ų 2530 pozicijos 
paaiškinim ų D dalies 7 punkte. 
Lakieji pelenai yra lengvi, smulk ūs milteliai, gauti ekstra ­
huojant milteli ų daleles iš degimo duj ų arba krosni ų, 
kūrenamų susmulkintomis anglimis. J ų spalva – nuo 
pilkos iki juodos.  
2524  Asbestas  
2524 10 00  Krokidolitas  
Žr. SS paaiškinim ų 2524 pozicijos paaiškinim ų antrąją 
pastraipą. ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 07.06.2019 — 001.001 — 160  
2526  Gamtinis steatitas, grubiai aplygintas ar neaplygintas, 
arba tik suskaldytas arba nesuskaldytas pjaunant arba 
kitu būdu į stačiakampius ( įskaitant kvadratinius) 
blokus arba plokštes; talkas  
2526 20 00  Susmulkintas arba sumaltas į miltelius  
Šiai subpozicijai nepriskiriami talko milteliai, supakuoti į 
mažmeninei prekybai skirtas pakuotes, skirti naudoti kaip 
tualeto preparatas (3304 pozicija).  
2528 00 00  Gamtiniai boratai ir j ų koncentratai (degti ar nedegti), 
išskyrus boratus, išskirtus iš gamtini ų sūrymų; gamtin ė 
boro rūgštis, kurios sud ėtyje H  3 BO  3 sudaro ne daugiau 
kaip 85 % sausojo produkto mas ės 
Šiai pozicijai priskiriama: 
1. kernitas ir tinkalas, dar vadinamas „gamtiniu boraksu“; 
2. kalcio boratai – pandermitas ( pandermite ) ir priceitas 
(priceite ); 
3. boracitas – magnio chlorboratas; 
4. gamtin ė boro rūgštis, gauta garinant vanden į, susikon ­
densavusį iš gamtini ų garų, kurie tam tikruose regionuose 
(Italijos  soffioni ) išsiveržia iš žem ės, jeigu jos sud ėtyje 
H 3 BO  3 nesudaro daugiau kaip 85 % sausojo produkto 
masės. Tačiau boro r ūgštis, kurios sud ėtyje H  3 BO  3 
sudaro daugiau kaip 85 %, priskiriama 2810 00 pozicijai. 
Šiai pozicijai nepriskiriamas natrio boratas (rafinuotas 
boraksas), gautas chemiškai apdorojant kernit ą arba tinkal ą 
ar natrio boratus, gautus garinant kompleksinius s ūrymus iš 
tam tikrų drusking ų ežerų (2840 pozicija).  
2530  Mineralin ės medžiagos, nenurodytos kitoje vietoje  
2530 10 00  Vermikulitas, perlitas ir chloritai, nep ūstieji  
Žr. SS paaiškinim ų 2530 pozicijos paaiškinim ų D dalies 
3 punktą. 
2530 90 00  Kiti  
Žr. SS paaiškinim ų 2530 pozicijos paaiškinim ų A, B, C ir 
D dalis, išskyrus D dalies 3 punkt ą. ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 07.06.2019 — 001.001 — 161  
26 SKIRSNIS  
RŪDOS, ŠLAKAS IR PELENAI 
2620  Šlakas, pelenai ir kitos liekanos (išskyrus geležies arba 
plieno gamybos liekanas), kuri ų sudėtyje yra metal ų, 
arseno arba j ų junginių 
2620 11 00  Kietasis techninis cinkas  
Kietasis techninis cinkas yra galvanizavimo voni ų nuosėdos, 
dažnai vadinamos galvanizacijos šteinu. Yra dvi pagrindin ės 
jo rūšys: 
1. šteinai, susidar ę dengiant stor ą galvanin į sluoksnį. Tai 
metalo produktai, pasižymintys įvairia ir nehomogeniška 
sudėtimi, sunkiau tirpstantys ir didesnio tankio kaip 
cinkas, kurie galvanizuojant plieno lakštus, viel ą, vamz­
džius ir t. t. cinku nus ėda skysto cinko voni ų dugnuose. 
Šie šteinai surenkami iš voni ų dugnų tirštos pastos pavi ­
dalu ir iš j ų suformuojamos plokšt ės arba lakštai, kurie 
gali pasižym ėti grubia ar net kor ėta išvaizda. 
Šteinų sudėtyje esantis geležies kiekis sudaro 2–5 % 
masės, o cinko– 92–94 % mas ės. Jų sudėtyje esantis 
aliuminio kiekis yra nedidelis ir paprastai ne didesnis 
kaip 0,2–0,3 % mas ės. 
2. šteinai, susidar ę dengiant plon ą galvanin į sluoksnį arba 
„paviršiniai šteinai“. Tai metalo produktai, kuri ų sudėtyje 
nėra fliusų, gauti nuolat nugraibstant galvanizavimo 
vonias Senzimiro b ūdu. 
Šie šteinai, b ūdami mažesnio tankio kaip cinkas, pl ūdu­
riuoja voni ų paviršiuose. Išimti iš voni ų tirštos pastos 
pavidalu ir suformuoti į plokštes, jie n ėra tokios nelygios 
išvaizdos kaip pirmiau min ėtu atveju. 
Jų sudėtyje esantis geležies kiekis yra labai nedidelis, 
paprastai mažesnis kaip 0,5 % mas ės, aliuminio kiekis 
– žymiai didesnis: 1–2 % mas ės, o cinko kiekis sudaro 
maždaug 98 % mas ės. 
Šių medžiag ų nereikėtų painioti su cinko lydiniais 
(7901 pozicija), kuri ų sudėtyje esantis aliuminis sudaro 
3–5 % mas ės ir jų sudėtyje gali b ūti iki 3 % mas ės vario, 
tačiau kurie atitinka tam tikrus techninius reikalavimus. 
Tuo tarpu cinko štein ų sudėtis yra tokia, kad jie 
naudingai gali b ūti panaudoti tik metalurginiuose ar 
cheminiuose virsmuose.  
2620 19 00  Kitos  
Šiai subpozicijai priskiriama: 
1. šteinai, susidar ę rafinavimo metu. Jie surenkami iš voni ų, 
kuriose rafinuojamas neapdorotas cinkas, dugn ų. Tokių 
šteinų sudėtyje yra 4–8 % mas ės švino ir iki 6 % mas ės 
geležies;  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 07.06.2019 — 001.001 — 162  
2. cinko šlakas ir pelenai, kuri ų sudėtyje yra cinko 
(65–70 % mas ės) ir cinko oksido su anglimi ir kitomis 
priemaišomis; 
3. cinko putos, kuri ų sudėtyje yra metalinio cinko, cinko 
chlorido ir amonio chlorido, cinko oksido ir geležies 
oksido, surinktos nuo galvanizavimo voni ų arba katil ų, 
kuriuose perlydomas senas cinkas, paviršiaus; 
4. cinko šlamas – liekanos, susidaran čios tam tikrose 
pramonės šakose, kuriose cinkas naudojamas kaip 
reduktorius; 
5. cinko atliekos, atsirandan čios gaminant cinko oksid ą iš 
cinko štein ų; jų sudėtyje esantis cinkas sudaro maždaug 
60 % mas ės, likusią dalį sudaro geležis ir kitos prie ­
maišos; 
6. cinko oksido liekanos, išekstrahuotos iš duj ų įvairių 
metalų ar lydini ų (pavyzdžiui, žalvario) perdirbimo 
metu. Šių oksidų liekanų nereikėtų painioti su: 
— cinko pilkaisiais (3206 49 70 subpozicija) – tai 
smulkių homogenin ės spalvos milteli ų pavidalo, 
labai daug priemaiš ų turintys cinko oksidai, naudo ­
jami kaip pigmentai; 
— cinko milteliais, gautais smulkinant išlydyt ą cinką 
(7903 90 00 subpozicija), arba cinko dulk ėmis, 
kurių sudėtyje esantis metalinis cinkas, regeneruotas 
iš cinko oksido klodo, sudaro 80–94 % mas ės 
(7903 10 00 subpozicija).  
2620 21 00  Benzino su švinu šlamai ir antidetonatori ų su švinu 
šlamai  
Žr. šio skirsnio 1 subpozicij ų pastabą. 
Taip pat žr. SS paaiškinim ų 2620 pozicijos paaiškinim ų 
antrosios pastraipos 10 punkt ą. 
2620 60 00  Kuri ų sudėtyje yra arseno, gyvsidabrio, talio arba j ų 
mišinių, naudojami arsenui arba šiems metalams išgauti, 
arba jų cheminiams junginiams gaminti  
Žr. šio skirsnio 2 subpozicij ų pastabą. 
2620 91 00  Kuri ų sudėtyje yra stibio, berilio, kadmio, chromo arba 
jų mišinių 
Žr. SS paaiškinim ų 2620 pozicijos paaiškinim ų antrosios 
pastraipos 13 punkt ą. 
2621  Kiti šlakai ir pelenai, įskaitant j ūros dumbli ų pelenus 
(kelpą); pelenai ir liekanos, susidariusios deginant 
buitines atliekas  
2621 10 00  Pelenai ir liekanos, susidariusios deginant buitines 
atliekas  
Žr. SS paaiškinim ų 2621 pozicijos paaiškinim ų antrosios 
pastraipos 5 punkt ą. ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 07.06.2019 — 001.001 — 163  
27 SKIRSNIS  
MINERALINIS KURAS, MINERALIN ĖS ALYVOS IR J Ų 
DISTILIAVIMO PRODUKTAI; BITUMIN ĖS MEDŽIAGOS; 
MINERALINIAI VAŠKAI  
Bendrosios nuostatos  
Jei nenurodyta kitaip, s ąvoka „ASTM metodas“ įvardija metodus, nuro ­
dytus Amerikos tyrim ų ir medžiag ų asociacijos.  
2 pastaba  1. Aromatini ų sudėtinių dalių kiekis nustatomas taikant 
šiuos metodus: 
— produktai, kuri ų distiliacijos pabaigos temperat ūra 
neviršija 315 °C: EN 15553 metodas; 
— produktai, kuri ų distiliacijos pabaigos temperat ūra 
viršija 315 °C: žr. šio skirsnio paaiškinim ų A priedą. 
2. Junginys „panašios alyvos“ apima, be kit ų, ir šiuos 
angliavandenili ų mišinius: 
— sintetin į parafinin į dyzeliną, visų pirma hidrovalymo 
būdu valytus aliejus (HVO) ir suskystint ų dujų kurą, 
— produktus, pagamintus iš atsinaujinan čiųjų išteklių 
vykdant šiuos procesus: biomas ės skystinim ą ir 
dujų skystinim ą kurui gauti, 
— produktus, pagamintus naftos perdirbimo gamyklose 
kartu su naftos žaliavomis perdirbant žaliavas iš atsi ­
naujinančiųjų išteklių. 
Panašių alyvų gamybai apib ūdinti vartojami šie terminai: 
— hidrovalymas – termocheminis triglicerid ų paver­
timas parafinais veikiant vandeniliu; tai susij ę su 
kuro gamyba. Ištekliai trigliceridams gauti paprastai 
yra riebalai ir aliejai, tinkamos atliekos, likutin ės 
riebalų frakcijos ir riebalai iš dumbli ų, 
— dujų skystinimas, biomas ės skystinimas ir bioduj ų 
skystinimas kurui gauti – duj ų pavertimas skystuoju 
kuru taikant Fišerio ir Tropšo proces ą arba lygiaver ­ 
čius procesus. Prieš skystinant biomas ę kurui gauti, ji 
pirmiausia paver čiama dujomis.  
5 papildomoji 
pastaba  1. Pažym ėtina, kad išskyrus 5 papildomosios pastabos 
n punkte nurodytus atvejus, atleidimas nuo mokes čio 
taikomas visiems specifiniuose procesuose naudojamiems 
produktams.  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 07.06.2019 — 001.001 — 164  
Todėl, kai, pavyzdžiui, naftos produktas yra alkilinamas 
arba polimerizuojamas, atleidimas galioja ir tai daliai, 
kuri nėra pilnai pakeista (sualkilinta ar supolimerizuota). 
2. Tais atvejais, kai prieš atliekant „specifin į procesą“ 
privalu atlikti paruošiam ąjį apdorojim ą (žr. paskutini ąją 
5 papildomosios pastabos pastraip ą), atleidimas nuo 
mokesčio gali būti taikomas tik patenkinus dvi s ąlygas: 
a) importuotas produktas turi b ūti pilnai apdorojamas 
taikant „specifin į procesą“, pavyzdžiui, kreking ą; 
b) paruošiamasis apdorojimas turi b ūti privalus „specifi ­
niam procesui“. 
Šie toliau išvardyti procesai paprastai yra laikomi b ūti­
nais paruošiamaisiais apdorojimais produktams, kuriems 
bus atliekamas „specifinis procesas“: 
a) degazavimas; 
b) dehidratavimas; 
c) tam tikr ų lengvų arba sunki ų, galinčių trukdyti perdir ­
bimui, produkt ų pašalinimas; 
d) tiolių pašalinimas arba konvertavimas (minkštinimas), 
kitų sieros jungini ų arba kitų junginių, kurie gali truk ­
dyti procesui, pašalinimas arba konvertavimas; 
e) neutralizacija; 
f) dekantavimas; 
g) gėlinimas. 
Bet kurie paruošiamojo apdorojimo metu gaunami 
produktai, kurie nedalyvauja specifiniame procese, yra 
apmokestinami muito mokes čiais, taikomais produktams 
„skirtiems kitiems tikslams“, priklausomai nuo impor ­
tuotų prekių rūšies bei vert ės ir remiantis tokiu b ūdu 
gautų produktų neto mase.  
5 papildomosios 
pastabos 
a punktas  Vakuuminis distiliavimas – tai distiliavimas esant ne dides ­
niam kaip 400 milibar ų slėgiui, išmatuotam kolon ėlės 
viršuje.  
5 papildomosios 
pastabos 
b punktas  Perdistiliavimas naudojant gilumin į frakcinį distiliavimo 
procesą – tai distiliavimas (išskyrus atmosferin į distiliavim ą) 
taikant nepertraukiam ą arba paketin į procesą, įdiegtą pramo­
niniuose įrengimuose, naudojan čiuose distiliatus, priski ­
riamus 2710 12 11–2710 19 48, 2711 11 00, 2711 12 91– 
2711 19 00, 2711 21 00 ir 2711 29 00 subpozicijoms 
(išskyrus ne mažesnio kaip 99 % grynumo propan ą), 
siekiant išgauti: 
1. atskirus aukšto grynumo angliavandenilius (ne mažesnio 
kaip 90 % grynumo alken ų atveju ir ne mažesnio kaip 
95 % grynumo kit ų angliavandenili ų atveju), t ą pačią 
organinę sudėtį turinčių izomerų mišinius, kurie yra 
laikomi atskirais angliavandeniliais.  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 07.06.2019 — 001.001 — 165  
Leistini tik tokie procesai, kuri ų metu gaunami mažiau ­
siai trys skirtingi produktai, ta čiau šis apribojimas netai ­
komas proceso, kur į sudaro izomer ų atskyrimas, atveju. 
Tiek, kiek tai siejasi su ksilenais, etilbenzenas priski ­
riamas ksileno izomerams; 
2. produktus, priskiriamus 2707 10 00–2707 30 00, 
2707 50 00 ir 2710 12 11–2710 19 48 subpozicijoms: 
a) turinčius nesutampan čias vienos frakcijos galutin ę 
virimo temperat ūrą ir paskesn ės frakcijos pradin ę 
virimo temperat ūrą ir kurių 5 % tūrio ir 90 % t ūrio 
(įskaitant nuostolius) distiliacijos temperat ūros skiriasi 
ne daugiau kaip 60 °C, taikant EN ISO 3405 metod ą 
(lygiavert į ASTM D 86 metodui); 
b) turinčius sutampan čias vienos frakcijos galutin ę 
virimo temperat ūrą ir paskesn ės frakcijos pradin ę 
virimo temperat ūrą ir kurių 5 % tūrio ir 90 % t ūrio 
(įskaitant nuostolius) distiliacijos temperat ūros skiriasi 
ne daugiau kaip 30 °C, taikant EN ISO 3405 metod ą 
(lygiavert į ASTM D 86 metodui).  
5 papildomosios 
pastabos 
c punktas  Krekingas yra pramoninis procesas, kurio metu naftos 
produktų cheminė struktūra pakeičiama suardant molekules 
kaitinimo b ūdu, naudojant arba nenaudojant sl ėgį arba kata ­
lizatorių, ir taip pagaminant (daugiausia) lengvesni ų anglia­
vandenilių mišinius, kurie esant normaliam sl ėgiui ir tempe ­
ratūrai gali b ūti skysto ar dujinio pavidalo. 
Pagrindiniai krekingo procesai yra: 
1. terminis krekingas; 
2. katalizinis krekingas; 
3. krekingas garais duj ų pavidalo angliavandeniliams gauti; 
4. hidrokrekingas (krekingas ir hidrinimas); 
5. dehidrinimas; 
6. dealkilinimas; 
7. koksavimas; 
8. visbrekingas.  
5 papildomosios 
pastabos 
d punktas  Riformingas yra terminis arba katalizinis lengv ųjų arba 
vidutiniųjų alyvų perdirbimas, siekiant padidinti jose aroma ­
tinių dalių kiekį. Katalizinis riformingas naudojamas, pavyz ­
džiui, paversti lengv ąsias pirminio distiliavimo alyvas į 
lengvąsias alyvas su aukštesniu oktaniniu skai čiumi (su 
didesniu aromatini ų angliavandenili ų kiekiu) arba į anglia­
vandenilių mišinius, kuri ų sudėtyje yra benzeno, tolueno, 
ksileno, etilbenzeno ir t. t. 
Pagrindiniai katalizinio riformingo procesai yra tie, kuriuose 
kaip katalizatorius naudojama platina.  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 07.06.2019 — 001.001 — 166  
5 papildomosios 
pastabos 
e punktas  Ekstrakcija panaudojant selektyviuosius tirpiklius yra 
procesas, kurio metu produkt ų grupės su skirtingomis mole ­
kulinėmis strukt ūromis yra išskirstomos pasinaudojant 
medžiagomis, turin čiomis preferencinio tirpiklio efekt ą 
(pavyzdžiui, furfurolu, fenoliu, dichloretilo eteriu, sulfato 
rūgšties anhidridu, nitrobenzenu, karbamidu ir tam tikrais 
jo junginiais, acetonu, propanu, etilmetilketonu, izobutilme ­
tilketonu, glikoliu, N-metilmorfolinu).  
5 papildomosios 
pastabos 
g punktas  Polimerizacija yra pramoninis procesas, kurio metu naudo ­
jant kaitinim ą arba katalizatori ų arba jų nenaudojant pasie ­
kiama, kad nesotieji angliavandeniliai sudaryt ų savo poli ­
merus arba kopolimerus.  
5 papildomosios 
pastabos 
h punktas  Alkilinimas – tai bet kokia termin ė arba katalizin ė reakcija, 
kurios metu nesotieji angliavandeniliai susijungia su bet 
kuriais kitais angliavandeniliais, ypatingai izoparafinais ir 
aromatiniais junginiais.  
5 papildomosios 
pastabos 
ij punktas  Izomerizacija yra naftos produkt ų sudėtinių dalių struktūrų 
riformingas nekei čiant jų bendrosios sud ėties. 
5 papildomosios 
pastabos 
l punktas  Šios papildomosios pastabos tikslams toliau pateikiami 
deparafinavimo (angl.  dewaxing ) pavyzdžiai: 
1. deparafinavimas (angl.  dewaxing ) atšaldant (su tirpikliais 
arba be tirpikli ų); 
2. mikrobiologinis apdorojimas; 
3. deparafinavimas (angl.  dewaxing ) panaudojus karbamid ą; 
4. apdorojimas panaudojant molekulin į sietą. 
5 papildomosios 
pastabos 
n punktas  Atmosferinis distiliavimas – tai distiliavimas, atliekamas 
esant maždaug 1 013 milibar ų slėgiui, išmatuotam kolon ėlės 
viršuje.  
6 papildomoji 
pastaba  1. „Cheminis virsmas“ įvardija bet kok į procesą, kurio metu 
vyksta molekulin ė ne mažiau kaip vienos perdirbamo 
naftos produkto sud ėtinės dalies modifikacija. 
Paprastas naftos produkto sumaišymas su kitu naftos arba 
ne naftos produktu nelaikomas „cheminiu virsmu“. 
Pavyzdžiui, vaitspirito įmaišymas į dažus arba bazin ės 
alyvos įmaišymas į spaustuvinius dažus n ėra laikomi 
„cheminiu virsmu“. Tai taip pat galioja visiems naftos 
produktams, naudojamiems kaip tirpikliai ar degalai. 
2. „Chemini ų virsmų“ pavyzdžiai: 
a) apdorojimas halogenais arba halogen ų junginiais: 
i) reakcija su propenu, esan čiu dujinėse naftos 
produktų frakcijose, siekiant gauti organinius 
junginius (pavyzdžiui, gauti propeno oksid ą); 
ii) naftos produkt ų frakcijų (automobilinio benzino, 
žibalo, gazolio), parafin ų, naftos vašk ų arba para ­
fino likučių apdorojimas chloru arba chloro jungi ­
niais, siekiant gauti chlorparafinus;  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 07.06.2019 — 001.001 — 167  
b) apdorojimas baz ėmis (pavyzdžiui, natrio, kalio, 
amonio hidroksidais), norint gauti naften ų rūgštis; 
c) apdorojimas sulfato (sieros) r ūgštimi arba jos anhidri ­
du: 
i) sulfonatams gauti; 
ii) išekstrahuoti arba gauti metilpropen ą; 
iii) gazoliams ir tepalin ėms alyvoms sulfoninti. 
Alyvai, prid ėtai po sulfoninimo, atleidimas nuo 
mokesčių netaikomas; 
d) sulfochlorinimas; 
e) hidratacija, ypatingai neso čiųjų angliavandenili ų, 
esančių dujinėse naftos produkt ų frakcijose, norint 
modifikacijos b ūdu gauti alkoholius; 
f) apdorojimas maleino r ūgšties anhidridu, ypa č buta­
dieno, sumaišyto su dujine naftos produkt ų frakcija, 
turinčia keturis anglies atomus, siekiant gauti tetrahi ­
droftalio r ūgštį; 
g) apdorojimas fenoliu, pavyzdžiui, naftos alken ų reak­
cija su fenoliais esant katalizatoriui, norint gauti 
alkilfenolius; 
h) oksidacija: 
i) sunkiųjų alyvų oksidacija norint gauti bitum ą, 
priskiriam ą 2713 20 00 subpozicijai; 
ii) bet koki ų naftos produkt ų oksidacija, siekiant 
gauti sud ėtingesnius cheminius produktus, tokius 
kaip, rūgštys, aldehidai, ketonai, alkoholiai; 
pavyzdžiui, lengv ųjų frakcijų oksidacija šilumos 
ir slėgio poveikyje, norint gauti acto, skruzdži ų, 
propiono ir gintaro r ūgštis; 
ij) dehidrinimas, pavyzdžiui: 
i) naftenini ų angliavandenili ų, siekiant gauti aroma ­
tinius angliavandenilius (pavyzdžiui, benzen ą); 
ii) parafinini ų angliavandenili ų, siekiant gauti 
skystus alkenus, kurie naudojami, pavyzdžiui, 
gaminant mikroorganizm ų suskaidomus 
alkilbenzenus; 
k) oksosintez ė; 
l) negrįžtamas sunki ųjų alyvų įjungimas į polimerus 
(pavyzdžiui, į gamtinio arba sintetinio kau čiuko 
lateksą, butilo gum ą, polistiren ą); 
m) produkt ų, priskiriam ų 2803 pozicijai, gamyba; 
n) nitrinimas, norint gauti nitrintus junginius; 
o) tam tikr ų naftos frakcij ų, kurių sudėtyje yra  n-para­
finų, biologinis apdorojimas, norint gauti baltymus ar 
kitus sud ėtingus organinius produktus.  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 07.06.2019 — 001.001 — 168  
2701  Akmens anglys; briketai, ovoidai ir panašios kietojo 
kuro rūšys, pagamintos iš akmens angli ų 
Kuro rūšys, kuri ų prekybinis pavadinimas Ispanijoje yra 
„juodasis lignitas“ ( black lignite ) ir kurios kasamos  Teruel , 
Mequinenza , Pirenaica  ir Baleares  anglies kasyklose, 
laikomos šiai pozicijai priskiriama akmens anglimi.  
2701 12 10  Koksin ės akmens anglys  
Koksinės akmens anglys savo sud ėtyje turi nuo 19 iki 41 % 
lakiųjų sudedam ųjų dalių. 
2702  Lignitas (rusvosios anglys), aglomeruotas arba neaglo ­
meruotas, išskyrus gagat ą 
Lignitai dega ilgai, bet nekaitria liepsna, išskirdami aitrius 
juodus dūmus. Dažniausiai išskiriami tipai yra: pluoštiniai 
lignitai, kuri ų lūžio vieta primena pluoštin ę originalios 
medienos fakt ūrą ir kurie pasižymi dideliu dr ėgmės kiekiu 
(iki 50 %); paprastieji arba žem ės lignitai, juodi arba rudi, 
kurių sudėtyje yra mažiau vandens negu pluoštiniuose ligni ­
tuose (maždaug 15 %) ir kuri ų lūžio vietoje matoma žem ės 
faktūra; bituminiai, rieb ūs lignitai, kurie pakaitinus suminkš ­
tėja ir tod ėl gerai tinkami briketams gaminti; vaškiniai 
lignitai, kuri ų lūžio vieta primena vaško fakt ūrą ir kurių 
sudėtyje yra dideli kiekiai vaško. 
Kuro rūšys, kuri ų prekybinis pavadinimas Ispanijoje yra 
„juodasis lignitas“ ( black lignite ) ir kurios kasamos  Teruel , 
Mequinenza , Pirenaica  ir Baleares  anglies kasyklose, šiai 
pozicijai nepriskiriamos (2701 pozicija).  
2704 00  Koksas ir puskoksis iš akmens angli ų, lignito (rusv ųjų 
anglių) arba durpi ų, aglomeruoti arba neaglomeruoti; 
retortų anglis  
2704 00 10  Koksas ir puskoksis iš akmens angli ų 
Koksas nuo anglies skiriasi tuo, kad jis dega beveik be 
liepsnos ir sudeg ęs išlaiko savo akytum ą ir laidum ą dujoms. 
Jis yra nelydus, kietesnis, jo sud ėtyje yra mažiau sieros ir 
daugiau anglies. Priešingai koksui, kuris yra gaminamas 
karbonizuojant angl į be oro aukštoje temperat ūroje 
(1 000–1 200 °C), puskoksis gaminamas karbonizuojant 
anglį (esant sumažintam oro padavimui) 450–700 °C tempe ­
ratūroje. 
Šiai subpozicijai priskiriamas anglies koksas ir puskoksis, 
naudojami elektrodams gaminti, kurie dažniausiai skiriami 
ferolydini ų gamybai. Šios subpozicijos koksas ir puskoksis 
yra ypač gryni (labai mažas pelen ų kiekis) ir dažniausiai 
mažų gabalėlių pavidalo. 
Šiai subpozicijai priskiriamas duj ų koksas (šalutinis duj ų 
gamybos produktas) ir liejyklos koksas ir puskoksis, specia ­
liai paruošti naudoti metalurgijos pramon ėje (aukštakrosni ų 
koksas), kurie, priešingai negu dujinis koksas, yra kieti ir 
tvirti produktai, dideli ų gabalų, turinčių sidabrinį atspalvį, 
pavidalo.  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 07.06.2019 — 001.001 — 169  
2704 00 30  Koksas ir puskoksis iš lignito (rusv ųjų anglių) 
Lignitai n ėra tinkami koksui gaminti taikant karbonizacij ą 
aukštoje temperat ūroje. Ta čiau karbonizuojant žemoje 
temperatūroje gaunamas puskoksis, tinkamas naudoti kaip 
bedūmis kuras, kuris yra akytas, blizgus, netepantis ir greitai 
užsidegantis bei degantis.  
2704 00 90  Kiti  
Šiai subpozicijai priskiriama: 
1. produktai, gauti karbonizuojant durpes; degdami jie 
skleidžia aitr ų kvapą ir daugiausia naudojami pramoni ­
nėse krosnyse; 
2. retortų anglis (žr. SS paaiškinim ų 2704 pozicijos paaiš ­
kinimų ketvirtąją ir penktąją pastraipas).  
2707  Alyvos ir kiti aukštatemperat ūrinio akmens angli ų dervų 
distiliavimo produktai; panaš ūs produktai, kuri ų sudė­
tyje esan čių aromatini ų sudėtinių dalių masė didesnė už 
nearomatini ų sudėtinių dalių masę 
Dėl aromatini ų sudėtinių dalių kiekio nustatymo žr. paaiški ­
nimų šio skirsnio paaiškinim ų 2 pastab ą. 
2707 10 00  Benzolas (benzenas)  
Žr. šio skirsnio 3 subpozicij ų pastabą. 
Šiai subpozicijai priskiriamas tik benzolas (benzenas), kurio 
grynumas mažesnis kaip 95 % mas ės. Benzolas (benzenas), 
kurio grynumas ne mažesnis kaip 95 % mas ės, priskiriamas 
2902 20 00 subpozicijai.  
2707 20 00  Toluolas (toluenas)  
Žr. šio skirsnio 3 subpozicij ų pastabą. 
Šiai subpozicijai priskiriamas tik toluolas (toluenas), kurio 
grynumas mažesnis kaip 95 % mas ės. Toluolas (toluenas), 
kurio grynumas ne mažesnis kaip 95 % mas ės, priskiriamas 
2902 30 00 subpozicijai.  
2707 30 00  Ksilolas (ksilenai)  
Žr. šio skirsnio 3 subpozicij ų pastabą. 
Šiai subpozicijai priskiriamas tik ksilolas (ksilenai), kurio 
grynumas, nustatytas duj ų chromatografijos metodu, 
mažesnis kaip 95 % mas ės (orto-, meta- arba para- ksilolo 
(ksilenų) izomerai, atskiri arba sumaišyti). Ksilolas 
(ksilenai), kurio grynumas ne mažesnis kaip 95 % mas ės, 
priskiriamas 2902 41 00–2902 44 00 subpozicijoms.  
2707 40 00  Naftalenas  
Žr. šio skirsnio 3 subpozicij ų pastabą. ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 07.06.2019 — 001.001 — 170  
Šiai subpozicijai priskiriamas tik naftalenas, kurio kristaliza ­
vimosi temperat ūra, nustatyta šio skirsnio paaiškinim ų 
B priede nurodytu metodu, mažesn ė kaip 79,4 °C. Jei 
produkto kristalizavimosi temperat ūra ne mažesn ė kaip 
79,4 °C, jis priskiriamas 2902 90 00 subpozicijai. 
Šiai subpozicijai nepriskiriami naftaleno homologai 
(2707 50 00, 2707 91 00–2707 99 99, 2902 90 00 arba 
3817 00 80 subpozicijos).  
2707 50 00  Kiti aromatini ų angliavandenili ų mišiniai, kuri ų ne 
mažiau kaip 65 % t ūrio (įskaitant nuostolius) distiliuo ­
jasi 250 °C temperat ūroje, taikant ISO 3405 metod ą 
(lygiavert į ASTM D 86 metodui) .  
Šiai subpozicijai priskiriami angliavandenili ų mišiniai, kuri ų 
sudėtyje aromatiniai junginiai, išskyrus benzen ą, tolueną, 
ksileną arba naftalen ą, sudaro didži ąją dalį ir kurių ne 
mažiau kaip 65 % t ūrio (įskaitant nuostolius) distiliuojasi 
250 °C temperat ūroje, taikant EN ISO 3405 metod ą (lygia­
vertį ASTM D 86 metodui).  
2707 99 11 ir 
2707 99 19  Neapdorotos alyvos  
Šioms subpozicijoms priskiriami tik tie produktai, kuriuose 
aromatini ų sudedam ųjų dalių masė yra didesn ė už nearoma ­
tinių sudedam ųjų dalių masę. Be kitų, šioms subpozicijoms 
priskiriami toliau nurodyti produktai: 
1. produktai, gauti pirm ą kartą distiliuojant aukštatempera ­
tūrius akmens anglies degutus. Aukštatemperat ūriai 
akmens anglies degutai dažniausiai gaunami liejykl ų 
koksavimo gamyklose aukštesn ėje kaip 900 °C tempera ­
tūroje. Jų distiliacijos produkt ų sudėtyje yra ne tik anglia ­
vandenilių, kurių didžiausi ą masės dalį sudaro aromati ­
niai angliavandeniliai, ta čiau ir azoto, deguonies ir sieros 
junginių bei labai dažnai priemaiš ų. Paprastai prieš 
naudojim ą šiuos produktus reikia papildomai perdirbti; 
2. produktai, gauti debenzolizacijos b ūdu, išplovus dujas, 
susidariusias akmens angli ų koksavimo procese; ir 
3. produktai, gauti piroliz ės būdu iš naudot ų padangų arba 
kitokių gumos ir plastik ų atliekų, toliau jų neperdirbant. 
Šioms subpozicijoms nepriskiriami produktai, kuri ų aroma­
tinių sudedam ųjų dalių masė didesnė už nearomatini ų sude­
damųjų dalių masę, jeigu jie yra atmosferinio arba vakuu ­
minio neapdorotos naftos alyvos arba j ūrinio skystojo kuro 
distiliavimo liku čiai. Tokie produktai priskiriami 2707 99 99 
subpozicijai. 
2707 pozicijos aprašyme nurodyti „panaš ūs produktai“ – tai 
produktai, kuri ų sudėtis panaši į produktų, aprašytų pirmiau 
1 punkte, sud ėtį. ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 07.06.2019 — 001.001 — 171  
Tačiau šių produktų sudėtyje gali b ūti daugiau alifatini ų ir 
nafteninių angliavandenili ų bei fenolio produkt ų ir mažiau 
daugiažiedži ų aromatini ų angliavandenili ų negu 1 punkte 
aprašytuose produktuose.  
2707 99 20  Lengvieji sierinti komponentai; antracenas  
Šioje subpozicijoje „lengvieji sierinti komponentai“– tai tik 
tie lengvieji produktai, kurie gaunami pirmos nevalyt ų 
degutų alyvų distiliacijos metu ir kuri ų sudėtyje yra sieros 
junginių (pavyzdžiui, anglies disulfido, tioli ų, tiofeno) bei 
angliavandenili ų, daugiausia nearomatini ų, kurių ne mažiau 
kaip 90 % t ūrio distiliuojasi žemesn ėje kaip 80 °C tempe ­
ratūroje. 
Šiai subpozicijai priskiriamas antracenas paprastai yra 
nuosėdų arba pastos pavidalo, dažniausiai sudarytas iš 
fenantreno, karbazolio ir kit ų aromatini ų sudedam ųjų dalių. 
Šiai subpozicijai priskiriamas tik toks antracenas, kurio 
grynumas mažesnis kaip 90 % mas ės. Antracenas, kurio 
grynumas yra ne mažesnis kaip 90 % mas ės, priskiriamas 
2902 90 00 subpozicijai.  
2707 99 50  Baziniai produktai  
Šioje subpozicijoje baziniai produktai yra aromatiniai ir/arba 
heterocikliniai junginiai su bazine azoto funkcija. 
Šiai subpozicijai priskiriamos piridino, chinolino, akridino ir 
anilino baz ės (įskaitant j ų mišinius). Jos daugiausia 
gaunamos iš piridino, chinolino, akridino ir j ų homolog ų. 
Šiai subpozicijai priskiriamiems pagrindiniams produktams 
priskiriami: 
1. piridinas, kurio grynumas mažesnis kaip 95 % mas ės. 
Piridinas, kurio grynumas ne mažesnis kaip 
95 % mas ės, priskiriamas 2933 31 00 subpozicijai; 
2. metilpiridinas (pikolinas), 5-etil-2-metilpiridinas (5-etil-2- 
pikolinas), 2-vinilpiridinas, kurio grynumas mažesnis 
kaip 90 % mas ės (nustatoma duj ų chromatografijos 
metodu). Jeigu grynumas ne mažesnis kaip 
90 % mas ės, toks produktas priskiriamas 2933 39 subpo ­
zicijai; 
3. chinolinas, kurio grynumas, perskai čiavus į bevanden į 
produktą, yra mažesnis kaip 95 % mas ės (nustatoma 
dujų chromatografijos metodu). Jei grynumas ne 
mažesnis kaip 95 % mas ės, toks produktas priskiriamas 
2933 49 90 subpozicijai; 
4. akridinas, kurio grynumas, perskai čiavus į bevanden į 
produktą, yra mažesnis kaip 95 % mas ės (nustatoma 
dujų chromatografijos metodu). Jei grynumas ne 
mažesnis kaip 95 % mas ės, toks produktas priskiriamas 
2933 99 80 subpozicijai. 
Šiai subpozicijai nepriskiriamos bet kuri ų aprašytų bazinių 
produktų druskos (2933 arba 3824 pozicija).  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 07.06.2019 — 001.001 — 172  
2707 99 80  Fenoliai  
Žr. šio skirsnio 1 papildom ąją pastabą. 
Šiai subpozicijai priskiriami: 
1. fenoliai, gauti aukštoje temperat ūroje distiliuojant 
akmens anglies degut ą ir taip pat panašius produktus, 
kuriuose aromatini ų sudėtinių dalių masė didesnė už 
nearomatini ų sudėtinių dalių masę. 
Tačiau šiai subpozicijai nepriskiriamos fenolio druskos 
(dažniausiai, 2907 pozicija arba 3824 99 93 subpozicija); 
2. krezoliai (atskiri arba sumaišyti izomerai), kuri ų sudėtyje 
krezolis sudaro mažiau kaip 95 % mas ės, visus krezolio 
izomerus skai čiuojant kartu (nustatoma duj ų chromato ­
grafijos metodu). Jei krezolio kiekis yra ne mažesnis 
kaip 95 % mas ės, šie produktai priskiriami 
2907 12 00 subpozicijai; 
3. ksilenoliai (atskiri arba sumaišyti izomerai), kuri ų sudė­
tyje ksilenolis sudaro mažiau kaip 95 % mas ės, visus 
ksilenolio izomerus skai čiuojant kartu (nustatoma duj ų 
chromatografijos metodu). Jei ksilenolio kiekis yra ne 
mažesnis kaip 95 % mas ės, šie produktai priskiriami 
2907 19 10 subpozicijai; 
4. kiti fenoliai, turintys ne mažiau kaip vien ą benzeno žied ą 
su ne mažiau kaip vienu hidroksilo radikalu, jeigu jie 
nėra chemijos atžvilgiu apib ūdinti fenoliai, priskiriami 
2907 pozicijai. Vienas pažym ėtinas produktas yra fenolis 
(C 6 H 5 OH), kurio grynumas yra mažesnis kaip 
90 % mas ės. 
2707 99 91 ir 
2707 99 99  Kiti 
Šioms subpozicijoms daugiausia priskiriami produktai, 
kuriuos sudaro angliavandenili ų mišiniai. 
Šiems produktams priskiriama: 
1. sunkiosios alyvos (išskyrus neapdorotas), gautos aukštoje 
temperatūroje distiliuojant akmens anglies degut ą, arba 
produktai, panaš ūs į šias alyvas, jeigu: 
a) mažiau kaip 65 % t ūrio distiliuojasi 250 °C tempera ­
tūroje, taikant EN ISO 3405 metod ą (lygiavert į 
ASTM D 86 metodui); ir 
b) adatos penetracijos indeksas 25 °C temperat ūroje yra 
ne mažesnis kaip 400, taikant EN 1426 metod ą; ir 
c) jos pasižymi kitokiomis savyb ėmis, negu produktai, 
priskiriami 2715 00 00 pozicijai. 
Šių produkt ų tankis 15 °C temperat ūroje taikant 
EN ISO 12185 metod ą paprastai yra didesnis nei 
1,000 g/cm  3 . ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 07.06.2019 — 001.001 — 173  
Produktai, neatitinkantys pirmiau nurodyt ų a–c papunk čių 
reikalavim ų, turi būti klasifikuojami pagal j ų charakteris ­
tikas, pavyzdžiui: priskiriant 2707 10 00–2707 30 00, 
2707 50 00 subpozicijoms, 2708 pozicijai, 
2713 20 00 subpozicijai arba 2715 00 00 pozicijai; 
2. aromatiniai ekstraktai, neatitinkantys reikalavim ų, nusta­
tytų šiems produktams paaiškinim ų 2713 90 10 ir 
2713 90 90 subpozicij ų paaiškinimuose; 
3. tam tikri naftaleno ir antraceno homologai, pavyzdžiui, 
etilnaftalenai ir metilantracenai, jeigu jie nepriskiriami 
2902 pozicijai; 
4. neapdorotos naftos alyvos arba j ūrinio skystojo kuro 
distiliavimo (ir atmosferinio, ir vakuuminio) liku čiai, 
kurių aromatini ų sudedam ųjų dalių masė didesnė už 
nearomatini ų sudedam ųjų dalių masę (nustatoma pagal 
šio skirsnio A priede pateikt ą metodą), kurių fizikinės 
ir chemin ės savybės atitinka šias: 
a) mažiau nei 65 % t ūrio (įskaitant nuostolius) distiliuo ­
jasi 250 °C temperat ūroje, taikant EN ISO 3405 
metodą (lygiavert į ASTM D 86 metodui); 
b) distiliacijos pabaigos temperat ūra viršija 315 °C. 
Šių likučių tankis 15 °C temperat ūroje, nustatytas EN 
ISO 12185 metodu, dažniausiai b ūna mažesnis kaip 
1 g/cm  3 . 
Šie likučiai gali b ūti skirti specifiniams procesams.  
2709 00  Neapdorotos naftos alyvos (žalia nafta) ir neapdorotos 
alyvos, gautos iš bitumini ų mineralų 
Šiai pozicijai priskiriami tik tokie produktai, kurie pasižymi 
būdingomis neapdorot ų alyvų, gautų iš įvairių šaltinių, savy­
bėmis (pavyzdžiui, specifiniu sunkiu, distiliacijos kreive, 
sieros kiekiu, stingimo temperat ūra, klampumu).  
2709 00 10  Gamtiniai duj ų kondensatai  
Šiai subpozicijai priskiriamos neapdorotos alyvos, gautos 
iškart ekstrahavimo metu stabilizuojant gamtines dujas. Š į 
procesą sudaro kondensuojam ų angliavandenili ų, kurių yra 
„drėgnose“ gamtin ėse dujose, ekstrahavimas, dažniausiai 
atliekama šaldant ir mažinant sl ėgį. 
Taip pat žr. SS paaiškinim ų 2709 pozicijos paaiškinim ų 
antrąją pastraipą. 
2710  Naftos alyvos ir alyvos, gautos iš bitumini ų mineral ų, 
išskyrus neapdorotas; produktai, nenurodyti kitoje 
vietoje, kuri ų sudėtyje esan čios naftos alyvos arba 
alyvos, gautos iš bitumini ų mineralų, sudaro ne mažiau 
kaip 70 % mas ės, be to, šios alyvos yra pagrindin ės šių 
produktų sudėtinės dalys; alyv ų atliekos  
Žr. šio skirsnio 2 ir 3 pastabas ir atitinkamus paaiškinimus.  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 07.06.2019 — 001.001 — 174  
2710 12 11 – 
2710 19 99  Naftos alyvos ir alyvos, gautos iš bitumini ų mineral ų 
(išskyrus neapdorotas) ir produktai, nenurodyti kitoje 
vietoje, kuri ų sudėtyje esan čios naftos alyvos arba 
alyvos, gautos iš bitumini ų mineralų, sudaro ne mažiau 
kaip 70 % mas ės, be to, šios alyvos yra pagrindin ės 
produktų sudėtinės dalys, išskyrus produktus, kuri ų 
sudėtyje yra biodyzelino, ir išskyrus alyv ų atliekas  
Šių produktų apibrėžimas pateiktas šio skirsnio 2 pastaboje 
ir SS paaiškinim ų 2710 pozicijos paaiškinim ų I grupėje. 
Informacij ą dėl subpozicij ų produktams: 
— skirtiems specifiniams procesams; 
— skirtiems cheminiams virsmams, 
žr. šio skirsnio 5 ir 6 papildomosiose pastabose ir tiesiogiai 
susijusiuose paaiškinimuose. 
I. Naftos alyvos ir alyvos, išgautos iš bitumini ų mineralų 
(išskyrus neapdorotas)  
Šiai grupei priskiriami izomer ų mišiniai (išskyrus stereoi ­
zomerus) iš so čiųjų alifatini ų angliavandenili ų, kurių 
sudėtyje yra mažiau kaip 95 % tam tikro izomero arba 
iš nesočiųjų alifatinių angliavandenili ų, kurių sudėtyje yra 
mažiau kaip 90 % tam tikro izomero – šie procentiniai 
dydžiai perskai čiuoti pagal bevandenio produkto mas ę. 
Šiai grupei taip pat priskiriami atskiri pirmiau min ėtų 
angliavandenili ų izomerai, kuri ų grynumas atitinkamai 
ne didesnis kaip 95 % ir 90 % mas ės. 
Šiai grupei priskiriamos tik šios naftos alyvos ir alyvos, 
gautos iš bitumini ų mineralų: 
1. kurių kristalizavimosi temperat ūra, nustatyta 
ASTM D 938 metodu (lygiaver čiu ISO 2207 
metodui), mažesn ė kaip 30 °C; arba 
2. kurių kristalizavimosi temperat ūra ne mažesn ė kaip 
30 °C ir 
a) 70 °C temperat ūroje EN ISO 12185 metodu nusta ­
tytas tankis yra mažesnis kaip 0,942 g/cm  3 , o 
darbinė kūgio penetracija, nustatyta ASTM D 217 
metodu (lygiaver čiu ISO 2137 metodui) 25 °C 
temperatūroje, yra ne mažesn ė kaip 350; arba 
b) 70 °C temperat ūroje EN ISO 12185 metodu nusta ­
tytas tankis yra ne mažesnis kaip 0,942 g/cm  3 , o 
adatos penetracija, nustatyta EN 1426 metodu 
25 °C temperat ūroje, yra ne mažesn ė kaip 400. 
Pirmiau I grup ėje nurodytoms naftos alyvoms ir alyvoms, 
gautoms iš bitumini ų mineralų, taip pat priskiriamos 
tokios alyvos, į kurias prid ėti labai maži kit ų įvairių 
medžiagų kiekiai, pavyzdžiui, priedai, kurie pagerina 
kokybę arba kvap ą, žymikliai bei dažan čios medžiagos. 
Žr. diagram ą, pateiktą toliau:  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 07.06.2019 — 001.001 — 175  
Tam tikr ų naftos produkt ų, priskiriam ų 2710 12 11 – 
2710 19 99 subpozicijoms ir 2712 bei 2713 pozicijoms 
(išskyrus produktus, priskiriamus 2710 12 11 – 
2710 19 99 subpozicijoms), atskyrimo kriterijai
  
II. Produktai, nenurodyti kitoje vietoje, kuri ų sudėtyje esan­ 
čios naftos alyvos arba alyvos, gautos iš bitumini ų mine­
ralų, sudaro ne mažiau kaip 70 % mas ės, be to, šios 
alyvos yra pagrindin ės produkt ų sudėtinės dalys, 
išskyrus produktus, kuri ų sudėtyje yra biodyzelino  
Kad būtų priskiriami šioms subpozicijoms, preparatai 
turi atitikti šias s ąlygas: 
1. kaip pažym ėta pirmiau I grup ėje, naftos alyv ų arba 
alyvų, gautų iš bitumini ų mineralų, dalis turi sudaryti 
ne mažiau kaip 70 % mas ės. 
Ši dalis nustatoma analiz ės būdu, o ne pagal prid ėtų 
medžiagų kiekius; 
2. produktai neturi b ūti nurodyti kur nors kitur; 
3. mišiniuose naftos alyvos arba alyvos, gautos iš bitu ­
minių mineralų, turi būti pagrindin ės šio produkto 
sudėtinės dalys, tai yra, pagrindin ės produkto panau ­
dojimo prasme. 
Šioms subpozicijoms priskiriamiems preparatams 
nepriskiriami: 
a) dažai ir lakai (3208, 3209 ir 3210 00 pozicijos); 
b) gražinimosi preparatai ir kosmetikos priemon ės, 
daugiausia sudaryti iš mineralini ų alyvų (dažniau ­
siai, 3304 arba 3307 pozicija); 
c) naftos sulfonatai (3402 arba 3824 pozicija). 
Naftos sulfonatai paprastai yra suspensijos naftos 
alyvose arba alyvose, gautose iš bitumini ų mine­
ralų, pavidalo. Gryno sulfonato kiekis paprastai 
yra toks didelis, kad j ų negalima tiesiogiai naudoti 
kaip tepalo;  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 07.06.2019 — 001.001 — 176  
d) preparatai, skirti medienai, dažytiems paviršiams, 
metalams, stiklui ir kitoms medžiagoms poliruoti, 
konservuoti arba kitaip apdoroti (daugiausia 
3405 pozicija); 
e) dezinfekcijos priemon ės, insekticidai ir t. t., 
nesvarbu, kaip paruošti, sudaryti iš aktyvios sude ­
damosios dalies tirpalo arba dispersijos naftos 
alyvose arba alyvose, gautose iš bitumini ų mine­
ralų (3808 pozicija); 
f) paruoštos apdailos medžiagos, naudojamos teks ­
tilės pramon ėje (3809 pozicija); 
g) paruošti mineralini ų alyvų priedai (3811 pozicija); 
h) organiniai sud ėtiniai tirpikliai ir skiedikliai 
(pavyzdžiui, 3814 00 pozicija); 
ij) paruošti liejimo form ų arba gurgu čių rišikliai 
(3824 10 00 subpozicija); 
k) tam tikri apsaugos nuo r ūdijimo preparatai, ypa č: 
i) paruošti, pavyzdžiui, iš lanolino (maždaug 
20 %) tirpalo vaitspirite (3403 19 10 subpozi ­
cija); 
ii) kurių aktyviosios sud ėtinės dalys yra aminai 
(3824 99 92 subpozicija).  
2710 12 11 – 
2710 12 90  Lengvosios alyvos ir preparatai  
Žr. šio skirsnio 4 subpozicij ų pastabą. 
2710 12 21 ir 
2710 12 25  Specialieji benzinai  
Žr. šio skirsnio 2 papildomosios pastabos a punkt ą. 
2710 12 21  Vaitspiritas  
Žr. šio skirsnio 2 papildomosios pastabos b punkt ą. 
2710 19 11 – 
2710 19 29  Vidutiniosios alyvos  
Žr. šio skirsnio 2 papildomosios pastabos c punkt ą. 
Žibalas naudojamas įvairiose srityse skirtingiems tikslams, 
pavyzdžiui, kaip l ėktuvų variklių degalai arba šildymui. 
Žibalas – vidutinioji alyva, kurios distiliacijos temperat ūra 
taikant EN ISO 3405 metod ą (lygiavert į ASTM D 86 
metodui) yra apie 130 - 320 °C. 
Prie šio paaiškinimo pridedamuose paveiksluose patei ­
kiamos tik orientacin ės kiekvienai iš trij ų atitinkam ų subpo­
zicijų priskiriam ų vienos kategorijos produkt ų 
chromatogramos.  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 07.06.2019 — 001.001 — 177  
2710 19 21  Reaktyviniai degalai  
Šiai subpozicijai priskiriami žibaliniai reaktyviniai degalai. 
Šie reaktyviniai degalai atitinka šio skirsnio 2 papildomosios 
pastabos c punkto nuostatas. 
Žibalinių reaktyvini ų degalų, pavyzdžiui, dažniausiai naudo ­
jamų A-1 reaktyvini ų degalų, dujų chromatografijos profilis 
būdingas alyvai, gautai distiliuojant neapdorot ą naftos alyv ą 
(žalią naftą), taip pat taikant kitus naftos chemijos procesus. 
Alkanų grandinės ilgis įvairuoja – tarp 10 ir 18 anglies 
atomų. Aromatiniai angliavandeniliai gali sudaryti iki 
25 % tūrio. Pliūpsnio temperat ūra, nustatyta ISO 13736 
metodu, dažniausiai aukštesn ė kaip 38 °C. Užšalimo tempe ­
ratūra paprastai ne aukštesn ė kaip 40 °C. 
Reaktyvini ų degalų sudėtyje gali b ūti šių priedų: antioksi ­
dantų, korozijos inhibitori ų, ledo inhibitori ų, žymėjimo 
medžiagų. 
A-1 TIPO (ŽIBALINI Ų) REAKTYVINI Ų DEGAL Ų 
DUJŲ CHROMATOGRAFIJOS PROFILIS,  SimDis  
ASTM D 2887 išpl ėstinis (lygiavertis ISO 3924 metodui)
  
2710 19 25  Kitas  
Šiai subpozicijai priskiriamas kitas nei reaktyviniai degalai 
žibalas. Šiai subpozicijai priskiriamas žibalas atitinka šio 
skirsnio 2 papildomosios pastabos c punkto nuostatas.  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 07.06.2019 — 001.001 — 178  
Kito žibalo duj ų chromatografijos profilis b ūdingas alyvai, 
gautai distiliuojant neapdorot ą naftos alyv ą (žalią naftą). 
Šiai subpozicijai taip pat priskiriamos: 
— žibintuose deginamos alyvos, kurioms degant d ėl mažo 
jų sudėtyje esan čių aromatini ų angliavandenili ų ir alken ų 
kiekio, nesusidaro suodži ų, 
— alyvos, kuri ų distiliacijos temperat ūros intervalas siauras 
ir kurių dujų chromatografijos profil į sudaro tik toliau 
paveiksle pateiktos duj ų chromatogramos dalis. 
Kai kuriais atvejais į jas dedama chemini ų žymeklių. 
Šiai subpozicijai nepriskiriami žibalo mišiniai su kitomis 
mineralin ėmis alyvomis arba organiniais tirpikliais.  
ŽIBALO, IŠSKYRUS REAKTYVINIUS DEGALUS, 
DUJŲ CHROMATOGRAFIJOS PROFILIS.  SimDis  
ASTM D 2887 išpl ėstinis (lygiavertis ISO 3924 metodui)
  
2710 19 29  Kitos  
Šiai subpozicijai priskiriamos vidutiniosios alyvos, išskyrus 
2710 19 21 ir 2710 19 25 subpozicijoms priskiriam ą žibalą. 
Šiai subpozicijai priskiriamos alyvos atitinka šio skirsnio 2 
papildomosios pastabos c punkto nuostatas.  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 07.06.2019 — 001.001 — 179  
Paprastai šiai subpozicijai priskiriami produktai gaunami 
taikant vien ą ar kelis cheminius ir fizikinius procesus, 
kurie gali žymiai pakeisti toki ų produktų cheminę sudėtį, 
kad jie tapt ų tinkami naudoti tam tikriems pramoniniams 
tikslams. Tam tikrais atvejais ši ų produkt ų molekulin ės 
sudėties poky čius galima nustatyti taikant duj ų 
chromatografijos (GC) arba  SimDis  metodą, tačiau kitų 
rūšių produktams b ūtini tikslesni metodai (pavyzdžiui, 
dujų chromatografija masi ų spektrometrija (GC-MS)). 
Kaip šių alyvų SimDis  profilio pavyzdys toliau pateikiama  
n-parafino duj ų chromatograma.  
N -PARAFINO DUJ Ų CHROMATOGRAFIJOS 
PROFILIS,  SimDis  ASTM D 2887 išpl ėstinis (lygiavertis 
ISO 3924 metodui)
  
Kitas šiai subpozicijai priskiriam ų produkt ų pavyzdys – 
produktai, gaunami taikant daugiapakop į procesą, kurį 
sudaro: 
— linijini ų parafinų ekstrahavimas, 
— deparafinuot ų liekanų hidrinimas, 
— produkt ų, kurių anglies grandin ė trumpesn ė, hidrintų ir 
deparafinuot ų liekanų frakcionavimas jas distiliuojant.  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 07.06.2019 — 001.001 — 180  
Šiuos produktus sudaro sotieji angliavandeniliai (daugiausia 
šakotieji ir cikliniai), kuri ų sudėtyje esan čių aromatini ų 
angliavandenili ų dalis žymiai mažesn ė negu 1 % mas ės. 
Toliau pateikiamas toki ų produktų SimDis  profilio pavyzdys.  
ASTM D 2887 išpl ėstinis (lygiavertis ISO 3924 metodui) 
Virimo temperat ūra (°C)
  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 07.06.2019 — 001.001 — 181
  
Taikant duj ų chromatografijos masi ų spektrometrijos metod ą, 
gali būti gautas profilis, panašus į pateiktąjį tolesniame 
pavyzdyje. 
x ašis: Laikas (minut ės) 
y ašis: Santykin ė gausa
  
Dujų chromatografijos masi ų spektrometrijos bendroji 
jonų chromatograma (angl. santrumpa – TIC)  
Šis profilis gautas tokiomis eksperimento s ąlygomis:
  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 07.06.2019 — 001.001 — 182  
Šis profilis rodo tok į pasiskirstym ą:
 
2710 19 31 – 
2710 19 99  Sunkiosios alyvos  
Žr. šio skirsnio 2 papildomosios pastabos d punkt ą. 
2710 19 31 – 
2710 19 48  Gazoliai  
Žr. šio skirsnio 2 papildomosios pastabos e punkt ą. 
2710 19 51 – 
2710 19 68  Skystasis kuras (mazutai)  
Dėl skystojo kuro savybi ų žr. šio skirsnio 2 papildomosios 
pastabos f punkt ą ir toliau pateikiam ą diagramą.
 
2710 19 71 – 
2710 19 99  Tepalinės alyvos; kitos alyvos  
Šioms subpozicijoms priskiriamos sunkiosios alyvos, 
apibrėžtos šio skirsnio 2 papildomosios pastabos d punkte, 
jeigu šios alyvos neatitinka reikalavim ų, išdėstytų šio 
skirsnio 2 papildomosios pastabos e punkte (gazoliai) arba 
2 papildomosios pastabos f punkte (skystasis kuras).  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 07.06.2019 — 001.001 — 183  
Šioms subpozicijoms priskiriamos sunkiosios alyvos, kuri ų 
mažiau kaip 85 % t ūrio (įskaitant nuostolius) distiliuojasi 
350 °C temperat ūroje, taikant EN ISO 3405 metod ą (lygia­
vertį ASTM D 86 metodui): 
1. kurių klampa V, atitinkanti tirpalo spalv ą C: 
a) ne didesn ė už nurodyt ą šio skirsnio 2 papildomosios 
pastabos f punkte pateiktos atitinkamos lentel ės I eilu­
tėje, kai sulfatini ų pelenų kiekis yra ne mažesnis kaip 
1 % arba kai hidroliz ės indeksas yra ne mažesnis kaip 
4; arba 
b) didesn ė už nurodyt ą atitinkamos lentel ės II eilut ėje, 
kai stingimo temperat ūra yra žemesn ė kaip 10 °C; 
arba 
c) didesn ė už nurodyt ą I eilutėje, bet ne didesn ė už 
nurodytą II eilutėje, kai mažiau kaip 25 % t ūrio disti­
liuojasi 300 °C temperat ūroje, kai takumo tempera ­
tūra yra ne aukštesn ė kaip minus 10 °C. Šios 
nuostatos taikomos tik alyvoms, kuri ų tirpalo spalva 
C yra mažesn ė kaip 2; 
2. kuriems negali b ūti nustatyti šie dydžiai: 
a) distiliacijos procentinis kiekis 250 °C temperat ūroje, 
taikant EN ISO 3405 metod ą (lygiavert į ASTM D 86 
metodui) (nulis taip pat laikomas procentiniu kiekiu); 
arba 
b) kinematin ė klampa 50 °C temperat ūroje, taikant 
EN ISO 3104 metod ą; arba 
c) tirpalo spalva C, taikant ISO 2049 metod ą (lygiavert į 
ASTM D 1500 metodui); 
3. kurie yra dirbtinai nudažyti.  
Pirmiau 2 punkte nurodom ų dydžių nustatymui taikomi 
analitiniai metodai, nurodyti skystajam kurui (žr. šio 
skirsnio 1 papildomosios pastabos f punkt ą). 
Taip pat žr. toliau pateikiam ą diagramą:
 ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 07.06.2019 — 001.001 — 184  
2710 91 00 ir 
2710 99 00  Alyvų atliekos  
Žr. šio skirsnio 3 pastab ą ir SS paaiškinim ų 2710 pozicijos 
paaiškinim ų II grupę. 
2711  Naftos dujos ir kiti dujiniai angliavandeniliai  
Šių produktų apibrėžimai pateikti SS paaiškinim ų 2711 pozi ­
cijos paaiškinimuose. 
Informacij ą dėl subpozicij ų produktams: 
— skirtiems specifiniams procesams; 
— skirtiems cheminiams virsmams, 
žr. šio skirsnio 5 ir 6 papildomosiose pastabose ir tiesiogiai 
susijusiuose paaiškinimuose.  
2711 19 00  Kiti  
Šiai subpozicijai priskiriamos iš biomas ės gautos suskys ­
tintos dujos. 
Šios suskystintos dujos gaunamos fermentuojant pramo ­
ninių, buitinių ar komunalini ų atliekų ir liekan ų biologiškai 
skaidžias dalis, dumbl ą iš nuotek ų valymo įrenginių, žemės 
ūkio ir miškininkyst ės atliekų ir liekan ų biologiškai skai ­
džias dalis, maisto pramon ės, perdirban čios žemės ūkio 
produktus, atliekas ir liekanas ir kitas panašias augalines 
ar gyvūnines žaliavas, gautas iš biomas ės. 
Šių dujų sudėtyje daugiausia yra metano ir paprastai anglies 
dioksido, šiek tiek mažiau vandenilio sulfido, vandenilio, 
azoto ir deguonies.  
2711 29 00  Kiti  
Šiai subpozicijai priskiriamos iš biomas ės gautos dujos 
(dujinės būsenos). 
Šios dujos gaunamos fermentuojant pramonini ų, buitinių ar 
komunalini ų atliekų ir liekan ų biologiškai skaidžias dalis, 
nuotekų valymo įmonių dumblą, žemės ūkio ir miškinin ­
kystės atliekų ir liekan ų biologiškai skaidžias dalis, maisto 
pramonės, perdirban čios žemės ūkio produktus, atliekas ir 
liekanas ir kitas panašias augalines ar gyv ūnines žaliavas, 
gautas iš biomas ės. 
Šių dujų sudėtyje daugiausia yra metano ir paprastai anglies 
dioksido, šiek tiek mažiau vandenilio sulfido, vandenilio, 
azoto ir deguonies.  
2712  Vazelinas; parafinas, mikrokristalinis naftos vaškas, 
anglių dulkių vaškas, ozokeritas (kaln ų vaškas), lignito 
(rusvųjų anglių) vaškas, durpi ų vaškas, kiti mineraliniai 
vaškai ir panaš ūs produktai, gauti naudojant sintez ės 
arba kitus procesus, dažyti arba nedažyti  
2712 10 10 ir 
2712 10 90  Vazelinas  
Žr. SS paaiškinim ų 2712 pozicijos paaiškinim ų A dalį. 
Taip pat žr. diagram ą, pateikt ą paaiškinim ų 
2710 12 11–2710 19 99 subpozicij ų paaiškinim ų I grupėje. ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 07.06.2019 — 001.001 — 185  
2712 10 10  Nevalytas  
Žr. šio skirsnio 3 papildom ąją pastabą. 
2712 20 10 ir 
2712 20 90  Parafinas, kurio sud ėtyje alyva sudaro mažiau kaip 
0,75 % mas ės 
Šioms subpozicijoms priskiriamas parafinas, aprašytas SS 
paaiškinim ų 2712 pozicijos paaiškinim ų B dalies pirmojoje 
ir septintojoje pastraipose.  
2712 90 11 ir 
2712 90 19  Ozokeritas (kaln ų vaškas), lignito (rusv ųjų anglių) 
vaškas arba durpi ų vaškas (gamtiniai produktai)  
Šioms subpozicijoms priskiriami produktai, aprašyti SS 
paaiškinim ų 2712 pozicijos paaiškinim ų B dalies tre čiojoje, 
ketvirtojoje ir penktojoje pastraipose. 
Ozokeritu (kaln ų vašku) šiandien prekiaujama retai (ištekliai 
išnaudoti, pelnas n ėra didelis), praktikoje terminai ozokeritas 
ir cerezinas (grynintas ozokeritas) neteisingai taikomi apib ū­
dinant mikrokristalinius vaškus, priskiriamus 
2712 90 31–2712 90 99 subpozicijoms.  
2712 90 31 – 
2712 90 99  Kiti 
Šioms subpozicijoms priskiriami produktai, aprašyti SS 
paaiškinim ų 2712 pozicijos paaiškinim ų B dalies antrojoje, 
šeštojoje ir septintojoje pastraipose, išskyrus sintetin į para­
finą, priskiriam ą 2712 20 10 arba 2712 20 90 subpozicijai. 
Šie produktai pasižymi tokiomis savyb ėmis: 
1. kristalizacijos temperat ūra, nustatyta ASTM D 938 
metodu (lygiaver čiu ISO 2207 metodui), ne mažesn ė 
kaip 30 °C; 
2. tankis 70 °C temperat ūroje, taikant EN ISO 12185 
metodą, mažesnis kaip 0,942 g/cm  3 ; 
3. darbin ė kūgio penetracija 25 °C temperat ūroje, nustatyta 
ASTM D 217 metodu (lygiaver čiu ISO 2137 metodui), 
mažesnė kaip 350; ir 
4. kūgio penetracija 25 °C temperat ūroje, nustatyta 
ASTM D 937 metodu (lygiaver čiu ISO 2137 metodui), 
mažesnė kaip 80. 
Taip pat žr. diagram ą, pateikt ą paaiškinim ų 
2710 12 11–2710 19 99 subpozicij ų paaiškinim ų 
I grupėje. 
2712 90 31 – 
2712 90 39  Nevalyti  
Žr. šio skirsnio 4 papildom ąją pastabą. 
Informacij ą dėl subpozicij ų produktams: 
— skirtiems specifiniams procesams; 
— skirtiems cheminiams virsmams, 
žr. šio skirsnio 5 ir 6 papildomosiose pastabose ir tiesiogiai 
susijusiuose paaiškinimuose.  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 07.06.2019 — 001.001 — 186  
2713  Naftos koksas, naftos bitumas ir kiti naftos alyv ų ir 
alyvų, gautų iš bitumini ų mineralų, likučiai 
2713 11 00 ir 
2713 12 00  Naftos koksas  
Šioms subpozicijoms priskiriamas naftos koksas, aprašytas 
SS paaiškinim ų 2713 pozicijos paaiškinim ų A dalyje.  
2713 20 00  Naftos bitumas  
Šiai subpozicijai priskiriamas naftos bitumas, aprašytas SS 
paaiškinim ų 2713 pozicijos paaiškinim ų B dalyje. 
Šis produktas pasižymi šiomis savyb ėmis: 
1. kristalizacijos temperat ūra, nustatyta ASTM D 938 
metodu (lygiaver čiu ISO 2207 metodui), ne žemesn ė 
kaip 30 °C; 
2. tankis 70 °C temperat ūroje, nustatytas EN ISO 12185 
metodu, ne mažesnis kaip 0,942 g/cm  3 ; ir 
3. adatos penetracija 25 °C temperat ūroje, nustatyta 
EN 1426 metodu, mažesn ė kaip 400. 
Taip pat žr. diagram ą, pateikt ą paaiškinim ų 
2710 12 11–2710 19 99 subpozicij ų paaiškinim ų I grupėje. 
2713 90 10 ir 
2713 90 90  Kiti naftos alyv ų ir alyvų, gautų iš bitumini ų mineralų, 
likučiai 
Šioms subpozicijoms priskiriami produktai, aprašyti SS 
paaiškinim ų 2713 pozicijos paaiškinim ų C dalyje. 
Šioms subpozicijoms priskiriami aromatiniai ekstraktai 
(žr. SS paaiškinim ų 2713 pozicijos paaiškinim ų C dalies 
1 punktą), dažniausiai atitinka šiuos reikalavimus: 
1. aromatini ų sudėtinių dalių kiekis juose didesnis kaip 
80 % mas ės, nustatytas metodu, apibr ėžtu paaiškinim ų 
šio skirsnio paaiškinim ų A priede; 
2. 15 °C temperat ūroje tankis, nustatytas EN ISO 12185 
metodu, didesnis kaip 0,950 g/cm  3 ; ir 
3. ne daugiau kaip 20 % t ūrio distiliuojasi 300 °C tempe ­
ratūroje, taikant EN ISO 3405 metod ą (lygiavert į 
ASTM D 86 metodui). 
Tačiau sumaišyti alkilbenzenai ir sumaišyti alkilnaftalenai, 
nors ir atitinkantys pirmiau išvardytus reikalavimus, priski ­
riami 3817 pozicijai.  
2715 00 00  Bituminiai mišiniai, daugiausia sudaryti iš gamtinio 
asfalto, gamtinio bitumo, naftos bitumo, mineralin ės 
dervos arba mineralin ės dervos pikio (pavyzdžiui, 
bitumo mastikos,  cut-backs ) 
Šiai pozicijai priskiriam ų bitumini ų mišinių sudėtis keičiasi 
priklausomai nuo numatomo j ų panaudojimo.  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 07.06.2019 — 001.001 — 187  
1. Produktai, naudojami apsaugoti paviršius ir padaryti 
juos nepralaidžius vandeniui arba skirti izoliacijai  
Produktai, naudojami gaminant korozijai atsparias 
dangas, elektros įrangos izoliacij ą, vandeniui nepralai ­
džius paviršius, plyši ų glaistus ir t. t., dažniausiai suda ­
ryti iš rišiklio (bitumo, asfalto arba deguto), kiet ų 
užpildų, pavyzdžiui, mineralinio pluošto (asbesto, stiklo), 
medžio pjuven ų ir kitų medžiag ų, kurių reikia norint 
suteikti produktams savybes, b ūtinas jų panaudojimui 
arba palengvinan čias jų panaudojim ą. Toliau pateikiami 
tokių produktų pavyzdžiai: 
a) b i t u m i n i a i s a n d a r i k l i a i 
kuriuose tirpiklis sudaro mažiau kaip 30 %, ir tai 
leidžia gauti 3–4 mm storio dangas; 
b) b i t u m o m a s t i k o s 
kuriose tirpiklis sudaro ne daugiau kaip 10 %, ir tai 
sudaro galimyb ę: arba gauti nuo 4 mm iki 1 cm 
storio dangas, arba užtaisyti didelius plyšius 
(2–8 cm); 
c) k i t i b i t u m o p r e p a r a t a i 
kurių sudėtyje yra užpild ų, bet nėra tirpikli ų. Šiuos 
produktus prieš naudojant reikia apdoroti karš čiu. 
Be kitų pritaikym ų jie naudojami požeminiams ar 
po vandeniu esantiems vamzdžiams (vamzdynams) 
apsaugoti. 
2. Produktai, naudojami kelio dangai  
Kelio dangoms naudojami bituminiai produktai skirstomi 
į dvi pagrindines kategorijas: 
a) „ c u t - b a c k s  “ i r k e l i ų a l y v o s 
„Cut-backs “ yra bitumai, ištirpinti gana sunkiuose 
tirpikliuose, kuri ų kiekis gali kisti priklausomai nuo 
norimos išgauti klampos. 
Prekybiniai ši ų preparatų pavadinimai skiriasi priklau ­
somai nuo to, ar naudojami tirpikliai yra naftin ės ar 
kitokios kilm ės; preparatai, kuri ų sudėtyje yra naftos, 
vadinami „suskystintais bitumais“ ( fluidified bitu ­
mens ), kiti – „takiaisiais bitumais“ ( fluxed bitumens ). 
Kelių alyvos yra panaš ūs preparatai, daugiausia suda ­
ryti iš bitumo, kuri ų sudėtyje esančio sunkaus tirpiklio 
kiekis gali kisti priklausomai nuo pageidaujamos 
klampos. 
Siekiant šiuos preparatus padaryti atspariais lupimuisi, 
kartais pridedama adhezyv ų. 
Visi šie bituminiai preparatai pasižymi tokiomis 
išskirtinėmis savyb ėmis: 
— adatos penetracija 25 °C temperat ūroje, išmatuota 
EN 1426 metodu, yra ne mažesn ė kaip 400,  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 07.06.2019 — 001.001 — 188  
— distiliacijos liekana, gaunama sumažintame 
slėgyje taikant ASTM D 1189 metod ą (panai­
kintas 1979 m., tokio EN/ISO metodo n ėra), 
sudaro ne mažiau kaip 60 % mas ės, ir adatos 
penetracija 25 °C temperat ūroje, išmatuota 
EN 1426 metodu, yra mažesn ė kaip 400. 
Toliau pateikta diagrama parodo: 
— kaip atskirti suskystintus ir takiuosius bitumus 
nuo bitum ų, priskiriam ų 2713 20 00 subpozicijai, 
— kaip atskirti suskystintus ir takiuosius bitumus 
nuo naftos alyv ų, priskiriam ų 
2710 12 11–2710 19 99 subpozicijai.
  
b) v a n d e n i n ė s e m u l s i j o s 
Šie preparatai gaunami emulsuojant bitumus vande- 
nyje. 
Jie skirstomi į dvi kategorijas: 
1. anijonin ės arba „šarmin ės“ emulsijos, kuri ų pagrin- 
dinis komponentas yra paprastas arba sulfatinis 
muilas; 
2. katijonin ės arba „r ūgštinės“ emulsijos, kuri ų pa- 
grindinis komponentas yra alifatinis aminas arba 
ketvirtinio amonio jonas.  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 07.06.2019 — 001.001 — 189  
A PRIEDAS  
AROMATINI Ų SUDĖTINIŲ DALIŲ KIEKIO NUSTATYMO METODAS 
PRODUKTUOSE, KURI Ų VIRIMO PABAIGOS TEMPERAT ŪRA 
DIDESN Ė KAIP 315°C  
1. Taikymo sritis  
Šiuo tyrimo metodu nustatomas mineralini ų alyvų sudėtyje esančių aromatini ų ir 
nearomatini ų sudėtinių dalių kiekis.  
2. Apibrėžtys 
2.1. Aromatin ės sudėtinės dalys – tirpiklyje ištirpinta ir ant silikagelio adsorbuota 
mėginio dalis. Aromatin ės sudėtinės dalys gali b ūti šios: aromatiniai angliavan ­
deniliai, kondensuoti naften ų aromatiniai junginiai, aromatiniai alkenai, asfaltenai, 
aromatiniai junginiai, kuriuose yra sieros, azoto ar deguonies, ir poliniai aroma ­
tiniai junginiai.  
2.2. Nearomatin ės sudėtinės dalys – ant silikagelio neadsorbuota m ėginio dalis, 
kuri išplaunama kartu su tirpikliu (pvz., nearomatiniai angliavandeniliai).  
3. Metodo principas  
Mėginys, ištirpintas  n-pentane, praleidžiamas per speciali ą silikageliu užpildyt ą 
chromatografin ę kolonėlę. Tirpikliu išplautos nearomatin ės sudėtinės dalys suren ­
kamos ir, išgarinus tirpikl į, pasveriamos.  
N-pentane netirp ūs junginiai tirpinami cikloheksane.  
4. Prietaisai ir reagentai  
Chromatografin ė kolonėlė: stiklinis vamzdelis, kurio forma ir matmenys patei ­
kiami pridedamame eskize. Turi b ūti galimyb ė viršutinę angą užsandarinti stik ­
line jungtimi, kurios šlifuotas paviršius prie kolon ėlės viršaus prispaudžiamas 
dviem guma padengtais metaliniais veržtuvais. Jungtis turi b ūti visiškai herme ­
tiška ir nepraleisti suspausto azoto ir oro.  
Silikagelis: smulkumas ne mažesnis kaip 200 meš ų. Prieš naudojant jis turi b ūti 
septynias valandas aktyvuojamas krosnyje 170 °C temperat ūroje ir atv ėsinamas 
eksikatoriuje. Aktyvuot ą silikagel į reikia panaudoti per kelet ą dienų. 
I tirpiklis,  n-pentanas: ne mažesnio kaip 95 % grynumo, be aromatini ų priemaišų. 
II tirpiklis, cikloheksanas: ne mažesnio kaip 98 % grynumo, be aromatini ų prie­
maišų. 
5. 1 proced ūra (1 chromatografin ė kolonėlė) 
Mėginio tirpalo ruošimas: ištirpinkite apie 3,6 g (tiksliai pasverto) m ėginio 10 ml  
n-pentano (I). Jei m ėginys  n-pentane netirpsta, jis tirpinamas cikloheksane ir 
aromatini ų sudėtinių dalių kiekis nustatomas naudojant cikloheksan ą (II), o ne  
n-pentaną (I). 
Užpildykite chromatografin ę kolonėlę (1 chromatografin ė kolonėlė) aktyvuotu 
silikageliu taip, kad iki viršutinio stiklinio burbulo likt ų apie 10 cm tarpas. Sili ­
kagelį kimškite naudodami vibratori ų, kad nelikt ų jokių tarpelių. Tada silikagelio 
kolonėlės viršų užkimškite stiklo vatos kamš čiu. ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 07.06.2019 — 001.001 — 190  
Sudrėkinkite silikagel į 180 ml (I) arba (II) tirpiklio ir naudokite oro arba azoto 
slėgį iš viršaus tol, kol skystis pasieks silikagelio virš ų. 
Atsargiai sumažinkite sl ėgį kolonėlės viduje ir supilkite į ją apie 3,6 g m ėginio 
(pasverto 0,01 g tikslumu), ištirpinto 10 ml (I) arba (II) tirpiklio, tada chemin ę 
stiklinę išskalaukite dar 10 ml (I) arba (II) tirpiklio ir taip pat supilkite į kolonėlę. 
Palaipsniui didinkite sl ėgį tol, kol skystis ims laš ėti iš kolon ėlės apatinio kapi ­
liarinio vamzdelio apie 1 ml/min grei čiu, ir surinkite š į skystį į 500 ml kolb ą. 
Skysčio, kuriame yra skiriam ų medžiagų, lygiui pasiekus silikagelio pavirši ų, dar 
kartą atsargiai sumažinkite sl ėgį ir užpilkite 230 ml (I) arba (II) tirpiklio, iškart 
vėl padidinkite sl ėgį, leiskite skys čiui leistis iki silikagelio paviršiaus, o eliuat ą 
rinkite toje pa čioje kolboje.  
Prieš skys čio, kuriame yra skiriam ų medžiag ų, lygiui pasiekiant silikagelio 
paviršių, naudodami FT-IR patikrinkite, ar eliuate n ėra aromatini ų junginių. Jei 
eliuate yra tik alifatiniai angliavandeniliai, sumažinkite sl ėgį ir užpilkite dar 50 
ml (I) arba (II) tirpiklio. Jei reikia, š į veiksmą pakartokite.  
Sumažinkite surinktos frakcijos t ūrį iki nedidelio garindami vakuumin ėje kros­
nyje 35 °C temperat ūroje arba vakuuminiu rotaciniu garintuvu arba panašiu 
prietaisu, tada naudodami (I) arba (II) tirpikl į be nuostoli ų perpilkite į pasvertą 
laboratorin ę stiklinę. 
Laboratorin ės stiklinės turinį išgarinkite vakuumin ėje krosnyje 35 °C temperat ū­
roje iki pastovios mas ės (W). Paskutini ų dviejų svėrimų masė turėtų skirtis ne 
daugiau kaip 0,01 g. Laiko tarpas tarp dviej ų svėrimų turėtų būti mažiausiai 30 
minučių. 
Nearomatini ų sudėtinių dalių kiekis mas ės procentais (A) apskai čiuojamas taikant 
šią formulę: 
A= W/W  1 *100,  
čia W  1 – mėginio mas ė. 
Atėmus gaut ą skaičių iš 100 gaunamas ant silikagelio adsorbuot ų aromatini ų 
sudėtinių dalių procentinis kiekis.  
6. Metodo tikslumas  
Pakartojamumas 5 %.  
Atkuriamumas 10 %.  
7. 2 proced ūra (2 chromatografin ė kolonėlė) 
Mėginio tirpalo ruošimas: ištirpinkite apie 0,9 g (tiksliai pasverto) m ėginio 2,5 ml  
n-pentano (I). Jei m ėginys  n-pentane netirpsta, jis tirpinamas cikloheksane ir 
aromatini ų sudėtinių dalių kiekis nustatomas naudojant cikloheksan ą (II), o ne  
n-pentaną (I). ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 07.06.2019 — 001.001 — 191  
Užpildykite chromatografin ę kolonėlę (2 chromatografin ė kolonėlė) aktyvuotu 
silikageliu taip, kad iki viršutinio stiklinio burbulo likt ų apie 2,5 cm tarpas. 
Silikagelį kimškite naudodami vibratori ų, kad nelikt ų jokių tarpelių. Tada silika ­
gelio kolon ėlės viršų užkimškite stiklo vatos kamš čiu. 
Sudrėkinkite silikagel į 45 ml (I) arba (II) tirpiklio ir naudokite oro arba azoto 
slėgį iš viršaus tol, kol skystis pasieks silikagelio virš ų. 
Atsargiai sumažinkite sl ėgį kolonėlės viduje ir supilkite į ją apie 0,9 g m ėginio 
(pasverto 0,01 g tikslumu), ištirpinto 2,5 ml (I) arba (II) tirpiklio, tada chemin ę 
stiklinę išskalaukite dar 2,5 ml (I) arba (II) tirpiklio ir taip pat supilkite į kolo­
nėlę. 
Palaipsniui didinkite sl ėgį tol, kol skystis ims laš ėti iš kolon ėlės apatinio kapi ­
liarinio vamzdelio apie 1 ml/min grei čiu ir surinkite š į skystį į 250 ml kolb ą. 
Skysčio, kuriame yra skiriam ų medžiagų, lygiui pasiekus silikagelio pavirši ų, dar 
kartą atsargiai sumažinkite sl ėgį ir užpilkite 57,5 ml (I) arba (II) tirpiklio, iškart 
vėl padidinkite sl ėgį, leiskite skys čiui leistis iki silikagelio paviršiaus, o eliuat ą 
rinkite toje pa čioje kolboje.  
Prieš skys čio, kuriame yra skiriam ų medžiag ų, lygiui pasiekiant silikagelio 
paviršių, naudodami FT-IR patikrinkite, ar eliuate n ėra aromatini ų junginių. Jei 
eliuate yra tik alifatiniai angliavandeniliai, sumažinkite sl ėgį ir užpilkite dar 12,5 
ml (I) arba (II) tirpiklio. Jei reikia, š į veiksmą pakartokite.  
Sumažinkite surinktos frakcijos kiek į iki nedidelio garindami vakuumin ėje kros­
nyje 35 °C temperat ūroje arba vakuuminiu rotaciniu garintuvu arba panašiu 
prietaisu, tada naudodami (I) arba (II) tirpikl į be nuostoli ų perpilkite į pasvertą 
laboratorin ę stiklinę. 
Laboratorin ės stiklinės turinį išgarinkite vakuumin ėje krosnyje 35 °C temperat ū­
roje iki pastovios mas ės (W). Paskutini ų dviejų svėrimų masė turėtų skirtis ne 
daugiau kaip 0,01 g. Laiko tarpas tarp dviej ų svėrimų turėtų būti mažiausiai 30 
minučių. 
Nearomatini ų sudėtinių dalių kiekis mas ės procentais (A) apskai čiuojamas taikant 
šią formulę: 
A= W/W  1 *100,  
čia W  1 – mėginio mas ė. 
Atėmus gaut ą skaičių iš 100 gaunamas ant silikagelio adsorbuot ų aromatini ų 
sudėtinių dalių procentinis kiekis.  
8. Metodo tikslumas  
Pakartojamumas 5 %.  
Atkuriamumas 10 %.  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 07.06.2019 — 001.001 — 192  
1 chromatografin ė kolonėlė
 ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 07.06.2019 — 001.001 — 193  
2 chromatografin ė kolonėlė
 ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 07.06.2019 — 001.001 — 194  
B PRIEDAS  
NAFTALENO KRISTALIZACIJOS TEMPERAT ŪROS NUSTATYMAS  
Išlydykite nuolat maišydami porcelianiniame tiglyje, kurio talpa maždaug 
100 cm  3 , apytikriai 100 g naftaleno. Įpilkite apytikriai 40 cm  3 išlydytos 
medžiagos į iš anksto pašildyt ą „Šukovo“ ( Shukoff ) kolbą, kad būtų užpildyti 
trys jos ketvirtadaliai. Per kamštin į kamštį įkiškite termometr ą, sugraduot ą dešim­
tosiomis laipsnio dalimis, nutaikydami gyvsidabrio burbuliuk ą į skysčio centrą. 
Kai temperat ūra nukris beveik iki naftaleno kristalizacijos temperat ūros (apie 
83 °C), paskatinkite kristalizacij ą nuolat maišydami. Tuo momentu, kai pradeda 
formuotis kristalai, gyvsidabrio stulpelis, paprastai, stabilizuojasi, o po to v ėl 
pradeda kristi. Temperat ūra, kuriai esant gyvsidabrio stulpelis stabilizavosi ir 
tam tikrą laiko tarp ą nekito, yra pažymima, ir ši temperat ūra laikoma naftaleno 
kristalizacijos temperat ūra, įvedus patais ą dėl gyvsidabrio stulpelio, esan čio virš 
kolbos rib ų. 
Gyvsidabrio termometre ši pataisa yra:  
n ðt – t′Þ 
6000  
kur „n“ yra gyvsidabrio stulpelio padal ų virš butelio rib ų skaičius, „t“ yra pažy ­
mėta temperat ūra ir „t′“ yra už kolbos rib ų esančio gyvsidabrio stulpelio dalies 
vidutinė temperat ūra. „t′“ galima apytiksliai nustatyti panaudojant papildom ą 
termometr ą, kurio gyvsidabrio burbuliukas laikomas už kolbos rib ų esančio 
gyvsidabrio stulpelio viduryje. Kapiliarinio vamzdelio termometrai užtikrina 
labai aukšt ą tikslumą. 
Šukovo ( Shukoff ) kolba pavaizduotas iliustracijoje – tai stiklinis indas su dvigu ­
bomis sienel ėmis, tarp kuri ų išsiurbtas oras.
  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 07.06.2019 — 001.001 — 195  
VI SKYRIUS  
CHEMIJOS PRAMON ĖS IR JAI GIMINING Ų PRAMON ĖS ŠAKŲ 
PRODUKCIJA  
Bendrosios nuostatos  
Šio skyriaus 1, 2 ir 3 pastab ų aiškinimus žr. SS paaiškinim ų VI skyriaus 
paaiškinim ų Bendrosiose nuostatose.  
28 SKIRSNIS  
NEORGANINIAI CHEMIKALAI; ORGANINIAI ARBA NEORGANINIAI 
TAURIŲJŲ METAL Ų, RETŲJŲ ŽEMIŲ METAL Ų, RADIOAKTYVI ŲJŲ 
ELEMENT Ų ARBA IZOTOP Ų JUNGINIAI  
Bendrosios nuostatos  
Atskiri chemijos atžvilgiu apib ūdinti neorganiniai junginiai, pateikti kaip 
maisto papildas kapsul ėmis (išskyrus mikrokapsules), pavyzdžiui, iš 
želatinos, šiam skirsniui nepriskiriami, kadangi pateikimas kapsul ėmis, 
kaip apdorojimas, nenumatytas šio skirsnio 1 pastaboje.  
II. NEORGANIN ĖS RŪGŠTYS IR NEORGANINIAI 
NEMETAL Ų JUNGINIAI SU DEGUONIMI  
2811  Kitos neorganin ės rūgštys ir kiti neorganiniai nemetal ų 
junginiai su deguonimi  
2811 19 80  Kitos  
Šiai pozicijai priskiriami produktai, nurodyti šio skirsnio 
4 pastaboje.  
III. NEMETAL Ų JUNGINIAI SU HALOGENAIS 
ARBA SIERA  
2812  Nemetal ų halogenidai ir oksohalogenidai  
Chloridai ir oksochloridai  
2812 11 00  Karbonildichloridas (fosgenas)  
Žr. SS paaiškinim ų 2812 pozicijos paaiškinim ų B dalies 
5 punktą. 
2812 12 00 – 
2812 14 00  Fosforo oksichloridas; Fosforo trichloridas; Fosforo 
pentachloridas  
Žr. SS paaiškinim ų 2812 pozicijos paaiškinim ų A dalies 
3 punktą ir B dalies 4 punkt ą. 
2812 15 00 – 
2812 17 00  Sieros monochloridas; Sieros dichloridas; Tionilchloridas  
Žr. SS paaiškinim ų 2812 pozicijos paaiškinim ų A dalies 
2 punktą ir B dalies 1 punkto a papunkt į. 
2812 19 90  Kiti  
Be produkt ų, išvardyt ų SS paaiškinim ų 2812 pozicijos 
paaiškinim ų A dalyje (išskyrus 2 ir 3 punktus) ir B dalyje 
(išskyrus 1 punkto a papunkt į ir 4, 5 punktus), šioms subpo ­
zicijoms priskiriamas tel ūro tetrachloridas (TeCl  4 ), kuris 
dažniausiai naudojamas sidabro dirbini ų padengimui patina.  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 07.06.2019 — 001.001 — 196  
IV. NEORGANIN ĖS BAZĖS IR METAL Ų OKSIDAI, 
HIDROKSIDAI IR PEROKSIDAI  
Peroksidais čia laikomi tik metal ų junginiai su deguonimi, 
kurių molekulės – kaip tai yra vandenilio peroksido atveju – 
turi –O–O– jungt į. 
Metalų oksidai, hidroksidai arba peroksidai, kurie nenuro ­
dyti šio poskirsnio ankstesn ėse pozicijose arba subpozici ­
jose, turi b ūti priskiriami 2825 90 85 subpozicijai.  
2819  Chromo oksidai ir hidroksidai  
2819 10 00  Chromo trioksidas  
Žr. SS paaiškinim ų 2819 pozicijos paaiškinim ų A dalies 
1 punktą. 
2819 90 90  Kiti  
Šiai subpozicijai priskiriami produktai, pamin ėti SS paaiški ­
nimų 2819 pozicijos paaiškinim ų A dalies 2 punkte ir 
B dalyje.  
2824  Švino oksidai; raudonasis švino surikas ir oranžinis 
švino surikas  
2824 90 00  Kiti  
Dėl sąvokų „raudonasis švino surikas“ ir „oranžinis švino 
surikas“ žr. SS paaiškinim ų 2824 pozicijos paaiškinim ų 
2 punktą. 
2825  Hidrazinas ir hidroksilaminas bei j ų neorganin ės 
druskos; kitos neorganin ės bazės; kiti metal ų oksidai, 
hidroksidai ir peroksidai  
2825 70 00  Molibdeno oksidai ir hidroksidai  
Šiai subpozicijai nepriskiriamas techninis molibdeno 
oksidas, gaunamas tiesiog kaitinant molibdenito koncent ­
ratus (2613 10 00 subpozicija).  
V. NEORGANINI Ų RŪGŠČIŲ IR METAL Ų 
DRUSKOS BEI PEROKSODRUSKOS  
2826  Fluoridai; fluorsilikatai, fluoraliuminatai ir kitos 
kompleksin ės fluoro druskos  
2826 19 10  Amonio arba natrio  
Žr. SS paaiškinim ų 2826 pozicijos paaiškinim ų A dalies 1 
ir 2 punktus.  
2826 19 90  Kiti  
Be produkt ų, paminėtų SS paaiškinim ų 2826 pozicijos 
paaiškinim ų A dalies 4–9 punktuose, šiai subpozicijai 
priskiriama: 
1. berilio difluoridas (BeF  2 ), stikliškos išvaizdos produktas, 
kurio tankis yra apytikriai 2 g/cm  3 , lydymosi temperat ūra 
800 °C, labai gerai tirpstantis vandenyje, naudojamas 
kaip tarpin ė medžiaga berilio metalurgijoje. Jis gaunamas 
iškaitinant amonio fluoroberilat ą; 
2. bazinis berilio fluoridas (5BeF  2 .2BeO), kuris taip pat yra 
stikliškos išvaizdos ir tirpus vandenyje, šiek tiek didesnio 
tankio (maždaug 2,3 g/cm  3 ). ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 07.06.2019 — 001.001 — 197  
2826 30 00  Natrio heksafluoraliuminatas (sintetinis kriolitas)  
Žr. SS paaiškinim ų 2826 pozicijos paaiškinim ų C dalies 
1 punktą. 
2826 90 80  Kiti  
Žr. SS paaiškinim ų 2826 pozicijos paaiškinim ų B dalį ir 
C dalies 2–5 punktus, išskyrus dikalio heksafluorcirkonat ą, 
kuris konkre čiai įvardytas 2826 90 10 subpozicijoje.  
2833  Sulfatai; al ūnai; peroksosulfatai (persulfatai)  
2833 29 30  Kobalto; titano  
Šiai subpozicijai priskiriami: 
1. dititano trisulfatas (Ti  2 (SO  4 ) 3 ). Bevanden ėje formoje ši 
medžiaga yra žalios spalvos, kristaliniai milteliai, 
netirpūs vandenyje, bet tirp ūs praskiestose r ūgštyse, su 
kuriomis sudaro purpurin ės spalvos tirpalus. Hidrati ­
niame pavidale jis sudaro stabil ų, kristalin į hidratą, 
kuris yra tirpus vandenyje. Naudojamas kaip reduktorius 
tekstilės pramon ėje; 
2. titano oksosulfatas (titanilsulfatas) ((TiO)SO  4 ). Jis gali 
būti bevanden ėje formoje (balti higroskopiniai milteliai) 
arba vienoje iš daugelio hidratini ų formoje, iš kuri ų stabi­
liausias – dihidratas. Naudojamas kaip kandikas dažyme; 
3. titano disulfatas (Ti(SO  4 ) 2 ) yra balti, labai higroskopiniai, 
nestabilūs milteliai.  
2835  Fosfinatai (hipofosfitai), fosfonatai (fosfitai) ir fosfatai; 
polifosfatai, chemijos atžvilgiu apib ūdinti arba neap ­
ibūdinti  
2835 10 00  Fosfinatai (hipofosfitai) ir fosfonatai (fosfitai)  
Žr. SS paaiškinim ų 2835 pozicijos paaiškinim ų A ir 
B dalis.  
2835 22 00 – 
2835 29 90  Fosfatai  
Žr. SS paaiškinim ų 2835 pozicijos paaiškinim ų C dalies 
pirmosios pastraipos I grup ę ir antrosios pastraipos 1 punkto 
a papunkt į, 2 punkto a, b ir c papunk čius bei 3–8 punktus. 
Šioms subpozicijoms nepriskiriami skirting ų fosfatų mišiniai 
(dažniausiai 31 skirsnis arba 3824 99 96 subpozicija).  
2835 31 00 ir 
2835 39 00  Polifosfatai  
Žr. SS paaiškinim ų 2835 pozicijos paaiškinim ų C dalies 
pirmosios pastraipos II, III ir IV grupes bei antrosios 
pastraipos 1 punkto b papunkt į ir 2 punkto d–g papunk čius. 
2835 39 00  Kiti  
Šiai subpozicijai priskiriami: 
1. tetraamonio difosfatas (amonio pirofosfatas) 
((NH  4 ) 4 P 2 O 7 ) ir pentaamonio trifosfatas ((NH  4 ) 5 P 3 O 10 ); ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 07.06.2019 — 001.001 — 198  
2. natrio pirofosfatai (natrio difosfatai): tetranatrio pirofos ­
fatas (neutralusis difosfatas) (Na  4 P 2 O 7 ), dinatrio divande ­
nilio pirofosfatas (r ūgštusis difosfatas) (Na  2 H 2 P 2 O 7 ); 
3. natrio metafosfatai (bendroji formul ė (NaPO  3 ) n ), kurių 
yra du: natrio ciklotrifosfatas ir natrio ciklotetrafosfatas; 
4. kiti aukšto polimerizacijos laipsnio natrio polifosfatai. 
Jiems priklauso produktas, neteisingai vadinamas natrio 
heksametafosfatu, dar vadinamas Graham’o druska. Jis 
yra polimerinis mišinys ((NaPO  3 )n), kurio polimeriza ­
cijos laipsnis nuo 30 iki 90. 
Šiai subpozicijai taip pat priskiriami aukštesnio polimeriza ­
cijos laipsnio amonio polifosfatai, net jei jie sudaryti iš 
vienodų polimerų grandžių (kartais vadinami amonio meta ­
fosfatais). Pavyzdžiui, Kurrol‘o amonio druska (nereik ėtų 
painioti su Kurro druska – natrio metafosfatu), kuri yra 
linijinis polimeras, turintis aukšt ą vidutinį polimerizacijos 
laipsnį (nuo keli ų tūkstančių iki dešim čių tūkstančių polime­
rinių grandžių). Tai balti kristaliniai milteliai, nelabai tirp ūs 
vandenyje, daugiausia naudojami kaip ugniai atspari 
medžiaga.  
2840  Boratai; peroksoboratai  
2840 19 90  Kitas  
Šiai subpozicijai priskiriamas iškristalizuotas dinatrio tetra ­
boratas (su 10H  2 O). 
2840 20 10  Bevandeniai natrio boratai  
Šiai pozicijai priskiriami natrio pentaboratas ir natrio 
metaboratas.  
2841  Metal ų oksorūgščių ir peroksor ūgščių druskos  
2841 69 00  Kiti  
Manganitai yra manganato r ūgšties (H2MnO3) druskos. Jie 
beveik netirp ūs vandenyje ir lengvai hidrolizuojasi. 
Šiai subpozicijai priskiriamas vario manganitas (CuMnO  3 ), 
kuris naudojamas dujokauk ėse anglies monoksidui oksiduoti 
iki anglies dioksido, ir vario bis(vandenilio manganitas) 
(Cu(HMnO  3 ) 2 ), kuris šiam tikslui yra dar efektyvesnis. 
Be manganat ų, kurie pamin ėti SS paaiškinim ų 2841 pozi ­
cijos paaiškinim ų 3 punkto a papunktyje, šiai subpozicijai 
taip pat priskiriami manganatai, kuriuose manganas yra 
penkiavalentis, pavyzdžiui, Na  3 MnO  4 .10H  2 O. 
2842  Kitos neorganini ų rūgščių arba peroksor ūgščių druskos 
(įskaitant aliumosilikatus, chemijos atžvilgiu apib ūdintus 
arba neapib ūdintus), išskyrus azidus  
2842 10 00  Dvigubieji arba kompleksiniai silikatai, įskaitant aliumo ­
silikatus, chemijos atžvilgiu apib ūdintus arba neap ­
ibūdintus  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 07.06.2019 — 001.001 — 199  
Žr. SS paaiškinim ų 2842 pozicijos paaiškinim ų II grupės 
antrosios pastraipos L dal į. 
2842 90 10  Seleno arba tel ūro rūgščių druskos, dvigubosios druskos 
ir kompleksin ės druskos  
Be produkt ų, nurodyt ų SS paaiškinim ų 2842 pozicijos 
paaiškinim ų I grupės C ir D dalyse bei II grup ės antrosios 
pastraipos D ir E dalyse, bei selenosulfid ų, selenosulfat ų ir 
tiotelūratų, nurodyt ų II grupės antrosios pastraipos C dalies 
3 punkte, šiai subpozicijai priskiriami: 
1. indžio selenidas (InSe), kuris naudojamas kaip 
puslaidininkis; 
2. labai išgrynintas švino tel ūridas (PbTe), kuris naudo ­
jamas tranzistoriuose, termoelementuose, gyvsidabrio 
garų lempose ir kitur.  
VI. ĮVAIRŪS PRODUKTAI  
2844  Radioaktyvieji cheminiai elementai ir radioaktyvieji 
izotopai ( įskaitant daliuosius ir atsinaujinan čius chemi ­
nius elementus ir izotopus) bei j ų junginiai; mišiniai ir 
atliekos, kuri ų sudėtyje yra ši ų produkt ų 
Žr. šio skirsnio 6 pastab ą. 
2844 10 10 – 
2844 10 90  Gamtinis uranas ir jo junginiai; lydiniai, dispersijos 
(įskaitant kermetus (metalo keramik ą)), keramikos 
produktai ir mišiniai, junginiai, kuri ų sudėtyje yra 
gamtinio urano arba gamtinio urano jungini ų 
Žr. SS paaiškinim ų 2844 pozicijos paaiškinim ų IV grup ės 
A dalies 1 punkt ą, B dalies 1 punkt ą ir C dalies 
1–3 punktus.  
2844 20 25 – 
2844 20 99  Uranas, įsodrintas U 235, ir jo junginiai; plutonis ir jo 
junginiai; lydiniai, dispersijos ( įskaitant kermetus 
(metalo keramik ą)), keramikos produktai ir mišiniai, 
kurių sudėtyje yra urano, įsodrinto U 235, plutonio 
arba šių produkt ų junginių 
Uranas, įsodrintas U 235 izotopu, rinkoje yra ženklinamas 
kaip „saikingai įsodrintas uranas“ (turintis iki 20 % U 235) 
ir „stipriai įsodrintas uranas“ (jo sud ėtyje yra daugiau kaip 
20 % U 235). 
Dėl plutonio ir jo jungini ų žr. SS paaiškinim ų 2844 pozicijos 
paaiškinim ų IV grupės A dalies 3 punkt ą, B dalies 2 punkt ą 
ir C dalies 1 ir 3 punktus.  
2844 30 11 ir 
2844 30 19  Uranas, kuriame sumažintas U 235; lydiniai, dispersijos 
(įskaitant kermetus (metalo keramik ą)), keramikos 
produktai ir mišiniai, kuri ų sudėtyje yra urano, kuriame 
sumažintas U 235, arba šio produkto jungini ų 
Uranas, kuriame sumažintas U 235, yra urano, įsodrinto 
U 235, gamybos šalutinis produktas. D ėl savo žymiai 
mažesnės kainos ir gaunam ų didesnių kiekių jis pakei čia 
gamtinį uraną, ypač kaip besidalijanti medžiaga, kaip apsau ­
giniai ekranai nuo radiacijos, kaip sunkusis metalas, skirtas 
smagračiams gaminti arba ruošiant absorbuojan čias kompo ­
zicijas (geterius), naudojamus tam tikroms dujoms gryninti.  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 07.06.2019 — 001.001 — 200  
2844 30 51 – 
2844 30 69  Toris; lydiniai, dispersijos ( įskaitant kermetus (metalo 
keramiką)), keramikos produktai ir mišiniai, kuri ų sudė­
tyje yra torio arba šio produkto jungini ų 
Žr. SS paaiškinim ų 2844 pozicijos paaiškinim ų IV grup ę, 
visų pirma, A dalies 2 punkt ą ir B dalies 3 punkt ą. 
2844 30 91 – 
2844 30 99  Urano, kuriame sumažintas U 235, arba torio junginiai, 
tarpusavyje sumaišyti arba nesumaišyti  
Žr. SS paaiškinim ų 2844 pozicijos paaiškinim ų IV grup ės 
B dalies 1 ir 3 punktus.  
2844 40 10 – 
2844 40 80  Radioaktyvieji elementai, izotopai ir junginiai, išskyrus 
priskiriamus 2844 10, 2844 20 arba 2844 30 subpozicijai; 
lydiniai, dispersijos ( įskaitant kermetus (metalo kera ­
miką)), keramikos produktai ir mišiniai, kuri ų sudėtyje 
yra šių elementų, izotopų arba jungini ų; radioaktyviosios 
atliekos  
Sąvokos „izotopai“ apibr ėžimą žr. šio skirsnio 6 pastabos 
paskutiniajame sakinyje ir SS paaiškinim ų 2844 pozicijos 
paaiškinim ų I grupėje. 
Dėl kitų produktų, paminėtų šiose subpozicijose, žr. SS 
paaiškinim ų 2844 pozicijos paaiškinim ų III grupę. 
2844 50 00  Naudoti (apšvitinti) branduolini ų reaktori ų kuro 
elementai (kaset ės) (Euratomas ) 
Žr. SS paaiškinim ų 2844 pozicijos paaiškinim ų IV grup ės 
C dalies 4 punkt ą. 
2845  Izotopai, išskyrus priskiriamus 2844 pozicijai; ši ų 
izotopų neorganiniai arba organiniai junginiai, chemijos 
atžvilgiu apib ūdinti arba neapib ūdinti  
Sąvokos „izotopai“ apibr ėžimą žr. šio skirsnio 6 pastabos 
paskutiniajame sakinyje ir SS paaiškinim ų 2844 pozicijos 
paaiškinim ų I grupėje. 
2845 10 00  Sunkusis vanduo (deuterio oksidas) ( Euratomas ) 
Šiai subpozicijai priskiriamas sunkusis vanduo (arba 
deuterio oksidas), kuris išoriškai primena įprastą vandenį 
ir pasižymi tokiomis pa čiomis chemin ėmis savyb ėmis; 
antra vertus, jo fizin ės savybės šiek tiek skiriasi. Sunkusis 
vanduo naudojamas kaip deuterio šaltinis ir branduoliniuose 
reaktoriuose neutronams, kurie skaido urano atomus, l ėtinti. 
2845 90 10  Deuteris ir jo junginiai; vandenilis ir jo junginiai, 
įsodrinti deuteriu; mišiniai ir tirpalai, kuri ų sudėtyje 
yra šių produkt ų (Euratomas ) 
Žr. SS paaiškinim ų 2845 pozicijos paaiškinim ų trečiosios 
pastraipos 1 ir 3 punktus.  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 07.06.2019 — 001.001 — 201  
Šiai subpozicijai taip pat priskiriami kiti hidrinti organiniai 
arba neorganiniai junginiai, kuriuose vandenilis iš dalies 
arba visiškai pakeistas deuteriu. Vertingiausi yra li čio deute­
ridas, deuterintas amoniakas, deuterintas vandenilio sulfidas, 
deuterintas benzenas, deuterintas bifenilas ir deuterinti terfe ­
nilai. Šie produktai naudojami branduolin ėje pramon ėje 
neutronams l ėtinti (moderatoriai), kaip tarpiniai sunkiojo 
vandens gamybos produktai arba moksliniuose termobran ­
duolinio skilimo reakcij ų tyrimuose. Šie junginiai yra taip 
pat svarb ūs organini ų junginių analizei ir sintezei.  
2845 90 90  Kiti  
Šiai subpozicijai taip pat priskiriami šie izotopai ir junginiai: 
1. anglis 13, litis 6, litis 7 ir j ų junginiai; 
2. boras 10, boras 11, azotas 15, deguonis 18 ir j ų junginiai 
(pavyzdžiui:  10 B 2 O 3 , 10 B 4 C, 15 NH  3 , H  2 18 O). 
Jie naudojami moksliniuose tyrimuose ir branduolin ėje 
pramonėje. 
2846  Ret ųjų žemių metalų (lantanoid ų), itrio arba skandžio 
bei šių metalų mišinių neorganiniai arba organiniai 
junginiai  
2846 10 00  Cerio junginiai  
Žr. SS paaiškinim ų 2846 pozicijos paaiškinim ų trečiosios 
pastraipos 1 punkt ą. 
2846 90 10 – 
2846 90 90  Kiti 
Šioms subpozicijoms priskiriami ret ųjų žemių metalų, kurie 
vadinami lantanoidais (kadangi j ų pirmasis elementas – 
lantanas), junginiai. Jiems priklauso europio, gadolinio, 
samario ir terbio oksidai (terbitas), kurie naudojami kaip 
neutronų absorbentai branduolini ų reaktori ų kontrolės ir 
saugos strypuose bei spalvotuose kineskopuose. 
Taip pat žr. SS paaiškinim ų 2846 pozicijos paaiškinim ų 
trečiosios pastraipos 2 punkt ą. ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 07.06.2019 — 001.001 — 202  
29 SKIRSNIS  
ORGANINIAI CHEMIKALAI  
Bendrosios nuostatos  
Raidės INN, nurodytos po pavadinimo Kombinuotojoje nomenklat ūroje 
ir paaiškinimuose, pažymi, kad šis pavadinimas įtrauktas į Pasaulio 
sveikatos organizacijos sudaryt ą Tarptautin į nepatentuot ų farmacijos 
medžiagų pavadinim ų sąrašą. 
Raidės INNM pažymi, kad pavadinimas yra pripažintas Pasaulio svei ­
katos organizacijos kaip „tarptautinis nepatentuotas pavadinimas 
(pakeistas)“.  
Raidės ISO pažymi, kad pavadinimas yra vienas iš „bendrini ų chemijos 
produktų kovai su kenk ėjais ir augal ų augimo reguliatori ų pavadinim ų“, 
nurodytų Tarptautin ės standartizacijos organizacijos rekomendacijoje 
R 1750.  
Kondensuotoji sistema yra tokia sistema, kuri ą sudaro mažiausiai du 
žiedai, turintys vien ą ir tik vien ą bendrą cheminį ryšį ir du ir tik du 
bendrus atomus.  
Atskirti chemijos atžvilgiu apib ūdinti organiniai junginiai, pateikti kaip 
maisto papildas kapsul ėmis (išskyrus mikrokapsules), pavyzdžiui, iš 
želatinos, šiam skirsniui nepriskiriami, kadangi pateikimas kapsul ėmis, 
kaip apdorojimas, nenumatytas šio skirsnio 1 pastaboje.  
1 pastabos 
a punktas  Žr. SS paaiškinim ų šio skirsnio paaiškinim ų Bendrųjų 
nuostatų A dalies pirm ąsias keturias pastraipas. 
Šiam skirsniui priskiriami: 
1. antracenas, kurio grynumas ne mažesnis kaip 90 % 
masės (2902 90 00 subpozicija); 
2. benzenas, kurio grynumas ne mažesnis kaip 95 % 
masės (2902 20 00 subpozicija); 
3. naftalenas, kurio kristalizacijos temperat ūra ne mažesn ė 
kaip 79,4 °C (2902 90 00 subpozicija); 
4. toluenas, kurio grynumas ne mažesnis kaip 95 % mas ės 
(2902 30 00 subpozicija); 
5. ksilenai, kuri ų sudėtyje yra ne mažiau kaip 95 % mas ės 
ksileno (vis ų izomerų) (2902 41 00–2902 44 00 subpozi ­
cijos); 
6. etanas ir kiti sotieji alifatiniai angliavandeniliai (išskyrus 
metaną ir propan ą), pateikti kaip atskiri izomerai, kuri ų 
grynumas ne mažesnis kaip 95 % dujini ų produktų 
tūrio (  1 ) arba nedujini ų produkt ų masės 
(2901 10 00 subpozicija); 
7. etilenas, kurio grynumas ne mažesnis kaip 95 % t ūrio 
(2901 21 00 subpozicija); 
8. propenas (propilenas), kurio grynumas ne mažesnis kaip 
90 % tūrio (2901 22 00 subpozicija);  
_____________  
( 1 ) Dujinė būsena nustatoma 15 °C temperat ūroje ir 1 013 milibar ų slėgyje. ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 07.06.2019 — 001.001 — 203  
9. riebal ų alkoholiai, kuri ų grynumas, skai čiuojant bevan ­
deniam produktui, ne mažesnis kaip 90 % mas ės, ir 
kurių sudėtyje yra ne mažiau 6 anglies atomai 
(2905 16, 2905 17 00 arba 2905 29 90 subpozicija); 
10. krezoliai (atskiras izomeras arba izomer ų mišinys), 
kurių sudėtyje yra ne mažiau kaip 95 % mas ės krezolio, 
skaičiuojant kartu visus krezolio izomerus 
(2907 12 00 subpozicija); 
11. fenolis, kurio grynumas ne mažesnis kaip 90 % mas ės 
(2907 11 00 subpozicija); 
12. ksilenoliai (vienas izomeras arba izomer ų mišinys), 
kurių sudėtyje yra ne mažiau kaip 95 % mas ės ksile­
nolio, skai čiuojant kartu visus ksilenolio izomerus 
(2907 19 10 subpozicija); 
13. riebal ų rūgštys (išskyrus oleino r ūgštį), kurių grynumas, 
skaičiuojant bevandeniam produktui, ne mažesnis kaip 
90 % mas ės, ir kuri ų sudėtyje yra ne mažiau kaip 
6 anglies atomai (2915 ir 2916 pozicijos); 
14. oleino r ūgštis, kurios grynumas ne mažesnis kaip 85 % 
masės, skai čiuojant bevandeniam produktui 
(2916 15 00 subpozicija); 
15. piridinas, kurio grynumas ne mažesnis kaip 95 % mas ės 
(2933 31 00 subpozicija); 
16. metilpiridinas (pikolinas), 5-etil-2-metilpiridinas (5-etil- 
2-pikolinas) ir 2-vinilpiridinas, kuri ų grynumas ne 
mažesnis kaip 90 % mas ės (2933 39 subpozicija); 
17. chinolinas, kurio grynumas ne mažesnis kaip 95 % 
masės, skaičiuojant bevandeniam produktui (nustatyta 
dujų chromatografijos metodu) (2933 49 90 subpozi ­
cija); 
18. 1,2-dihidro-2,2,4-trimetilchinolinas, kurio grynumas 
didesnis kaip 85 % mas ės, skaičiuojant bevandeniam 
produktui (2933 49 90 subpozicija); 
19. akridinas, kurio grynumas ne mažesnis kaip 95 % 
masės, skaičiuojant bevandeniam produktui (nustatyta 
dujų chromatografijos metodu) (2933 99 80 subpozi ­
cija); 
20. šio s ąrašo 9, 13 ir 14 punktuose nurodyt ų riebalų 
rūgščių ir riebal ų alkoholi ų dariniai (pavyzdžiui, 
druskos, esteriai (išskyrus glicerolio), aminai, amidai, 
nitrilai), tik tuo atveju, jei jie atitinka atitinkamoms 
riebalų rūgštims ir alkoholiams nurodytus kriterijus.  
1 pastabos 
b punktas  Žr. SS paaiškinim ų šio skirsnio paaiškinim ų Bendrųjų 
nuostatų A dalies paskutini ąją pastraipą. 
1 pastabos 
d punktas  Leistini tik tikrieji vandeniniai tirpalai, net jei d ėl nepakan ­
kamo vandens kiekio medžiaga yra ištirpusi tik iš dalies.  
1 pastabos 
f punktas  Dėl stabilizatori ų, medžiag ų nuo dūlėjimo, daži ųjų ar 
kvapiųjų medžiag ų priedų žr. SS paaiškinim ų šio skirsnio 
paaiškinim ų Bendrųjų nuostatų A dalies priešpaskutini ąją 
pastraipą. ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 07.06.2019 — 001.001 — 204  
1 pastabos 
g punktas  Dėl stabilizatori ų, medžiag ų nuo dūlėjimo, daži ųjų ar 
kvapiųjų medžiag ų priedų žr. SS paaiškinim ų šio skirsnio 
paaiškinim ų Bendrųjų nuostatų A dalies priešpaskutini ąją 
pastraipą. 
5 pastaba  Šios pastabos nuostatos taikomos tik konkre čių produktų 
klasifikavimui pozicij ų lygmenyje nustatyti (žr. SS paaiški ­
nimų šio skirsnio paaiškinim ų Bendrųjų nuostatų G dalį). 
Pozicijos subpozicij ų lygmenyje klasifikavimui nustatyti 
taikomos šio skirsnio 1 subpozicij ų pastabos nuostatos.  
I. ANGLIAVANDENILIAI, J Ų HALOGENINTI, 
SULFONINTI, NITRINTI IR NITROZINTI DARINIAI  
2902  Cikliniai angliavandeniliai  
2902 19 00  Kiti  
Šiai subpozicijai priskiriami azulenas (biciklo(5,3,0)deka ­
pentaenas) ir jo alkildariniai, pavyzdžiui, chamazulenas (7- 
etil-1,4-dimetilazulenas), gvajazulenas (7-izopropil-1,4- 
dimetilazulenas), vetiverazulenas (2-izopropil-4,8- 
dimetilazulenas).  
2903  Halogeninti angliavandenili ų dariniai  
2903 39 28  Perfluorinti sotieji fluoridai  
Šiai subpozicijai priskiriamas anglies tetrafluoridas 
(tetrafluormetanas).  
2903 39 39  Kiti nesotieji fluoridai  
Šiai subpozicijai priskiriami tetrafluoretilenas ir 
trifluoretilenas.  
2903 81 00  1,2,3,4,5,6-Heksachlorcikloheksanas (HCH (ISO)), įskai­
tant lindan ą (ISO, INN)  
Šiai subpozicijai priskiriamas lindanas (ISO, INN). Lindanas 
yra heksachlorocikloheksano (HCH (ISO)) gama izomeras, 
kurio grynumas ne mažesnis kaip 99 %. Tik šis HCH gama 
izomeras pasižymi insekticidin ėmis savyb ėmis. Lindanas 
naudojamas žem ės ūkyje ir medienai apdoroti.  
II. ALKOHOLIAI IR J Ų HALOGENINTI, SULFO ­
NINTI, NITRINTI ARBA NITROZINTI DARINIAI  
2905  Alifatiniai alkoholiai ir j ų halogeninti, sulfoninti, nitrinti 
arba nitrozinti dariniai  
2905 14 90  Kiti  
Šiai subpozicijai priskiriami tik šie alkoholiai: sekbutilo 
(butan-2-olis) ir izobutilo (2-metilpropan-1-olis).  
2905 19 00  Kiti  
Šiai subpozicijai priskiriami pentanolis (amilo alkoholis) 
arba šie dariniai:  n-amilo (pentan-1-olis), sekamilo 
(pentan-2-olis), tertamilo (2-metilbutan-2-olis, amileno 
hidratas), izoamilo (3-metilbutan-1-olis), sekizoamilo (3- 
metilbutan-2-olis), 2-metilbutan-1-olis, neopentilo (neoa ­
milo, 2,2-dimetilpropan-1-olis), pentan-3-olis.  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 07.06.2019 — 001.001 — 205  
2905 44 11 – 
2905 44 99  D-gliucitolis (sorbitolis)  
Šioms subpozicijoms priskiriamas tik D-gliucitolis (sorbi ­
tolis), kuris atitinka šio skirsnio 1 pastabos nuostatas. 
D-gliucitolio (sorbitolio) formos, neatitinkan čios šių 
nuostatų, priskiriamos 
3824 60 11–3824 60 99 subpozicijoms.  
2906  Cikliniai alkoholiai ir j ų halogeninti, sulfoninti, nitrinti 
arba nitrozinti dariniai  
2906 11 00  Mentolis  
Šiai subpozicijai priskiriami tik: (–)-paramentolis-3, 
((–)-trans-1,2-cis-1,5-isopropil-2-metil-5-cikloheksanolis), 
(±)-paramentolis-3 ir (+)-paramentolis-3. 
Šiai subpozicijai nepriskiriami neomentolis, izomentolis arba 
neoizomentolis (2906 19 00 subpozicija).  
VI. JUNGINIAI, KURI Ų MOLEKUL ĖSE YRA 
KETONINI Ų FUNKCINI Ų GRUPIŲ, IR JUNGINIAI, 
KURIŲ MOLEKUL ĖSE YRA CHINONINI Ų FUNK­
CINIŲ GRUPIŲ 
2914  Ketonai ir chinonai, kuri ų molekul ėse yra arba n ėra kitų 
deguonini ų funkcini ų grupių, ir jų halogeninti, sulfo ­
ninti, nitrinti arba nitrozinti dariniai  
2914 50 00  Ketofenoliai ir ketonai, kuri ų molekul ėse yra kit ų deguo­
ninių funkcini ų grupių 
Šioje subpozicijoje „kita deguonin ė funkcinė grupė“ – tai 
bet kurios deguonin ės funkcin ės grupės, nurodytos pirmes ­
nėse šio skirsnio pozicijose, išskyrus alkoholines, aldehi ­
dines ir fenolines funkcines grupes.  
2914 61 00 – 
2914 69 80  Chinonai  
Šioms subpozicijoms priskiriami produktai, nurodyti SS 
paaiškinim ų 2914 pozicijos paaiškinim ų E ir F dalyse. 
Šiose subpozicijose „chinonai“ turi b ūti suprantami pla čiąja 
prasme, t. y. „chinonai, turintys arba neturintys kit ų deguo­
ninių funkcini ų grupių“; taigi, jie apima ir chinonus, netu ­
rinčius kitų deguonini ų funkcinių grupių (išskyrus chinonin ę 
funkcinę grup ę), taip pat chinono-alkoholius, 
chinono-fenolius, chinono-aldehidus bei chinonus, turin čius 
kitas deguonines funkcines grupes (išskyrus nurodytas 
pirmiau).  
VII. KARBOKSIR ŪGŠTYS IR J Ų ANHIDRIDAI, 
HALOGENIDAI, PEROKSIDAI IR PEROKSI ­
RŪGŠTYS IR HALOGENINTI, SULFONINTI, 
NITRINTI ARBA NITROZINTI DARINIAI  
2915  So čiosios alifatin ės monokarboksir ūgštys ir j ų anhi­
dridai, halogenidai, peroksidai ir peroksir ūgštys; jų 
halogeninti, sulfoninti, nitrinti arba nitrozinti dariniai  
Riebalų rūgščių ir jų darinių grynumo kriterijus žr. SS 
paaiškinim ų šio skirsnio paaiškinim ų Bendrųjų nuostatų 
1 pastabos a punkto 13 ir 20 papunk čiuose.  
2916  Neso čiosios alifatin ės monokarboksir ūgštys, ciklin ės 
monokarboksir ūgštys, jų anhidridai, halogenidai, perok ­
sidai ir peroksir ūgštys; jų halogeninti, sulfoninti, nitrinti 
arba nitrozinti dariniai  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 07.06.2019 — 001.001 — 206  
Riebalų rūgščių ir jų darinių grynumo kriterijus žr. SS 
paaiškinim ų šio skirsnio paaiškinim ų Bendrųjų nuostatų 
1 pastabos a punkto 13, 14 ir 20 papunk čiuose.  
IX. JUNGINIAI, KURI Ų MOLEKUL ĖSE YRA 
AZOTINI Ų FUNKCINI Ų GRUPIŲ 
2921  Junginiai, kuri ų molekul ėse yra amino funkcin ė grupė 
2921 42 00  Anilino dariniai ir j ų druskos  
Žr. SS paaiškinim ų 2921 42–2921 49 subpozicij ų 
paaiškinimus.  
2921 43 00  Toluidinai ir j ų dariniai; j ų druskos  
Žr. SS paaiškinim ų 2921 42–2921 49 subpozicij ų 
paaiškinimus.  
2921 44 00  Difenilaminas ir jo dariniai; j ų druskos  
Žr. SS paaiškinim ų 2921 42–2921 49 subpozicij ų 
paaiškinimus.  
2921 45 00  1-Naftilaminas (alfa-naftilaminas), 2-naftilaminas (beta- 
naftilaminas) ir j ų dariniai; j ų druskos  
Žr. SS paaiškinim ų 2921 42–2921 49 subpozicij ų 
paaiškinimus.  
2921 49 00  Kiti  
Žr. SS paaiškinim ų 2921 42–2921 49 subpozicij ų 
paaiškinimus.  
2923  Ketvirtin ės amonio druskos ir hidroksidai; lecitinai ir 
kiti fosfoaminolipidai, chemijos atžvilgiu apib ūdinti 
arba neapib ūdinti  
2923 20 00  Lecitinai ir kiti fosfoaminolipidai  
Žr. SS paaiškinim ų 2923 pozicijos paaiškinim ų ketvirtosios 
pastraipos 2 punkt ą. 
Kiti šiai subpozicijai priskiriami fosfoaminolipidai yra į leci­
tinus panaš ūs esteriai (fosfatidai). Jiems priklauso kefalinas, 
kurio azotin ėmis organin ėmis bazėmis yra kolaminas bei 
serinas, ir sfingomielinas, kurio azotin ėmis bazėmis yra 
cholinas ir sfingozinas.  
2925  Junginiai, kuri ų molekul ėse yra karboksiimido funkcin ė 
grupė (įskaitant sacharin ą ir jo druskas), taip pat jungi ­
niai, kuri ų molekul ėse yra imino funkcin ė grupė 
2925 11 00  Sacharinas ir jo druskos  
Žr. SS paaiškinim ų 2925 pozicijos paaiškinim ų A dalies 
pirmosios pastraipos 1 punkt ą. 
X. ORGANINIAI-NEORGANINIAI JUNGINIAI, 
HETEROCIKLINIAI JUNGINIAI, NUKLEINO 
RŪGŠTYS (NUKLEOR ŪGŠTYS) IR J Ų DRUSKOS, 
SULFAMIDAI  
2930  Organiniai sieros junginiai  
Organiniai sieros junginiai, kaip nurodyta šio skirsnio 
6 pastaboje, turi b ūti priskiriami šiai pozicijai, nepriklau ­
somai nuo to, ar j ų sudėtyje yra kit ų nemetalų ar metal ų, 
tiesioginėmis jungtimis sujungt ų su anglies atomais, ar j ų 
nėra. ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 07.06.2019 — 001.001 — 207  
2932  Heterocikliniai junginiai, kuri ų molekul ėse yra tik 
deguonies heteroatomas (-ai)  
2932 20 10 – 
2932 20 90  Laktonai  
Žr. SS paaiškinim ų 2932 20 subpozicijos paaiškinimus. 
Taip pat žr. SS paaiškinim ų 2932 pozicijos paaiškinim ų 
pirmosios pastraipos B dal į. 
2933  Heterocikliniai junginiai, kuri ų molekul ėse yra tik azoto 
heteroatomas (-ai)  
2933 11 10 ir 
2933 11 90  Fenazonas (antipirinas) ir jo dariniai  
Žr. SS paaiškinim ų 2933 11, 2933 21 ir 2933 54 subpozicij ų 
paaiškinimus.  
2933 21 00  Hidantoinas ir jo dariniai  
Žr. SS paaiškinim ų 2933 11, 2933 21 ir 2933 54 subpozicij ų 
paaiškinimus.  
2933 49 10  Chinolino halogeninti dariniai; chinolinkarboksir ūgšties 
dariniai  
Žr. SS paaiškinim ų 2933 pozicijos paaiškinim ų pirmosios 
pastraipos D dal į. 
Šioje subpozicijoje s ąvoka „chinolino halogeninti dariniai“ 
apima tik tuos chinolino darinius, kuriuose vienas ar 
daugiau aromatinio žiedo sistemos vandenilio atom ų 
pakeisti atitinkamu halogeno atom ų skaičiumi. 
Sąvoka „chinolinkarboksir ūgšties dariniai“ apima chinolin ­
karboksir ūgšties darinius, kuriuose vienas ar daugiau aroma ­
tinio žiedo sistemos ir (arba) r ūgšties funkcijos vandenilio 
atomų buvo pakeisti.  
2933 52 00  Malonilkarbamidas (barbit ūro rūgštis) ir jo druskos  
Žr. SS paaiškinim ų 2933 11, 2933 21 ir 2933 54 subpozicij ų 
paaiškinimus.  
2933 54 00  Kiti malonilkarbamido (barbit ūro rūgšties) dariniai; j ų 
druskos  
Žr. SS paaiškinim ų 2933 11, 2933 21 ir 2933 54 subpozicij ų 
paaiškinimus.  
2933 79 00  Kiti laktamai  
Žr. SS paaiškinim ų 2933 79 subpozicijos paaiškinimus. 
Taip pat žr. SS paaiškinim ų 2933 pozicijos paaiškinim ų 
pirmosios pastraipos G dalies 2–7 punktus.  
XI. PROVITAMINAI, VITAMINAI IR HORMONAI  
2936  Provitaminai ir vitaminai, gamtiniai arba gauti sintez ės 
būdu (įskaitant gamtinius koncentratus), j ų dariniai, 
daugiausia vartojami kaip vitaminai, taip pat ši ų 
junginių mišiniai, ištirpinti bet kuriame tirpiklyje arba 
neištirpinti  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 07.06.2019 — 001.001 — 208  
Šiai pozicijai priskiriami produktai gali b ūti: 
— stabilizuoti aliejin ėje formoje; 
— stabilizuoti padengiant, pavyzdžiui, želatina, vašku, 
riebalais, įvairių rūšių kaučiuku arba celiulioz ės dari­
niais, mikrokapsuli ų pavidalo; 
— adsorbuoti ant silicio dioksido. 
Priskyrimui šiai pozicijai įtakos neturi plastifikatori ų ar 
priedų nuo sukepimo prid ėjimas. 
Tačiau jonitų adsorbatai šiai pozicijai nepriskiriami, o klasi ­
fikuojami pagal j ų sudėtį ir panaudojim ą. 
2936 90 00  Kiti, įskaitant nat ūralius koncentratus  
Žr. SS paaiškinim ų 2936 90 subpozicijos paaiškinimus.  
2937  Hormonai, prostaglandinai, tromboksanai ir leuko ­
trienai, gamtiniai arba gauti sintez ės būdu; jų dariniai 
ir struktūriniai analogai, įskaitant polipeptidus su modi ­
fikuota grandine, daugiausia vartojami kaip hormonai  
Sąvokos „hormonai“ ir „vis ų pirma vartojami kaip 
hormonai“ apibr ėžimus žr. šio skirsnio 8 pastaboje. 
Šiai pozicijai priskiriami tik tie produktai, kurie atitinka 
kriterijus, nurodytus SS paaiškinim ų 2937 pozicijos paaiški ­
nimų pirmosios pastraipos I–VI grup ėse bei antrojoje 
pastraipoje.  
2937 11 00  Somatotropinas, jo dariniai ir strukt ūriniai analogai  
Žr. SS paaiškinim ų 2937 pozicijos paaiškinimuose pateikto 
produktų, kurie turi b ūti priskiriami 2937 pozicijai, s ąrašo 
A dalies 1 punkt ą. 
2937 12 00  Insulinas ir jo druskos  
Žr. SS paaiškinim ų 2937 pozicijos paaiškinimuose pateikto 
produktų, kurie turi b ūti priskiriami 2937 pozicijai, s ąrašo 
A dalies 2 punkt ą. 
2937 19 00  Kiti  
Žr. SS paaiškinim ų 2937 pozicijos paaiškinimuose pateikto 
produktų, kurie turi b ūti priskiriami 2937 pozicijai, s ąrašo 
A dalies 3–20 punktus.  
2937 21 00 – 
2937 29 00  Steroidiniai hormonai, j ų dariniai ir strukt ūriniai 
analogai  
Žr. SS paaiškinim ų 2937 pozicijos paaiškinimuose pateikto 
produktų, kurie turi b ūti priskiriami 2937 pozicijai, s ąrašo 
B dalį. 
Medžiagas, įvardintas kaip „kortikosteroidai“, taip pat žr. SS 
paaiškinim ų 2937 pozicijos paaiškinimuose pateiktame 
„Steroidų, visų pirma vartojam ų kaip hormonai“ s ąraše. ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 07.06.2019 — 001.001 — 209  
2937 21 00  Kortizonas, hidrokortizonas, prednizonas (dehidrokorti ­
zonas) ir prednizolonas (dehidrohidrokortizonas)  
Žr. SS paaiškinim ų 2937 pozicijos paaiškinimuose pateikto 
produktų, kurie turi b ūti priskiriami 2937 pozicijai, s ąrašo 
B dalies 1 punkto a, b, c ir d papunk čius. 
2937 22 00  Antinks čių žievės hormon ų halogeninti dariniai  
Žr. SS paaiškinim ų 2937 pozicijos paaiškinimuose pateikto 
produktų, kurie turi b ūti priskiriami 2937 pozicijai, s ąrašo 
B dalies 2 punkt ą. 
2937 23 00  Estrogenai ir progestogenai  
Žr. SS paaiškinim ų 2937 pozicijos paaiškinimuose pateikto 
produktų, kurie turi b ūti priskiriami 2937 pozicijai, s ąrašo 
B dalies 3 punkt ą. 
Medžiagas, įvardintas kaip „estrogenai“ arba „progesto ­
genai“, taip pat žr. SS paaiškinim ų 2937 pozicijos paaiški ­
nimuose pateiktame „Steroid ų, visų pirma vartojam ų kaip 
hormonai“ s ąraše. 
2937 29 00  Kiti  
Žr. SS paaiškinim ų 2937 pozicijos paaiškinimuose pateikto 
produktų, kurie turi b ūti priskiriami 2937 pozicijai, s ąrašo 
B dalies 1 punkto e ir f papunk čius ir B dalies 4 punkt ą. 
2937 50 00  Prostaglandinai, tromboksanai ir leukotrienai, j ų dari­
niai ir strukt ūriniai analogai  
Žr. SS paaiškinim ų 2937 pozicijos paaiškinimuose pateikto 
produktų, kurie turi b ūti priskiriami 2937 pozicijai, s ąrašo 
C dalį. 
2937 90 00  Kiti  
Žr. SS paaiškinim ų 2937 pozicijos paaiškinimuose pateikto 
produktų, kurie turi b ūti priskiriami 2937 pozicijai, s ąrašo 
D dalį. 
XII. GLIKOZIDAI IR ALKALOIDAI, GAMTINIAI 
ARBA GAUTI SINTEZ ĖS BŪDU, TAIP PAT J Ų 
DRUSKOS, ETERIAI, ESTERIAI IR KITI DARINIAI  
2938  Glikozidai, gamtiniai arba gauti sintez ės būdu, taip pat 
jų druskos, eteriai, esteriai ir kiti dariniai  
Šiai pozicijai priskiriami glikozidai yra sudaryti iš cukrin ės 
ir necukrin ės (aglikono) dali ų. Šios dalys yra susijungusios 
tarpusavyje anomeriniu anglies atomu. Taigi, tokie 
produktai, kaip 2940 pozicijai priskiriami vakcininas ir 
hamamelitaninas, nelaikomi glikozidais. 
Labiausiai paplit ę gamtiniai glikozidai yra O-glikozidai. 
Tačiau yra ir gamtini ų N-glikozid ų, S-glikozid ų ir 
C-glikozid ų, kuriuose cukrin ės dalies anomerinis anglies 
atomas su aglikono dalimi yra susijung ęs azoto, sieros 
arba anglies atomu (pavyzdžiui, sinigrinas, aloinas, 
skoparinas).  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 07.06.2019 — 001.001 — 210  
Šiai pozicijai nepriskiriami šie produktai: 
a) nukleozidai ir nukleotidai, priskiriami 2934 pozicijai 
(žr. SS paaiškinim ų 2934 pozicijos paaiškinim ų trečio­
sios pastraipos D dalies 5 punkt ą); 
b) alkaloidai, priskiriami 2939 pozicijai (pavyzdžiui, toma ­
tinas); 
c) antibiotikai, priskiriami 2941 pozicijai (pavyzdžiui, 
tojokamicinas).  
2938 90 10  Rusmen ės glikozidai  
Be jungini ų, paminėtų SS paaiškinim ų 2938 pozicijos paaiš ­
kinimų trečiosios pastraipos 2 punkte, šiai subpozicijai 
priskiriami: 
— acetildigitoksinas, acetildigoksinas, acetilgitoksinas; 
— dezacetilanatozidas A, B, C ir D; 
— digifoleinas, diginatinas, digininas, digipurpurinas,  Digi­
talinum verum  ir germanicum ; 
— gitalinas, gitaloksinas, gitoninas, gitoksinas, gliukovero ­
doksinas; 
— lanafoleinas, lanatozidas A, B, C, ir D; 
— trigoninas, verodoksinas.  
2938 90 90  Kiti  
Šiai subpozicijai priskiriami junginiai, pamin ėti SS paaiški ­
nimų 2938 pozicijos paaiškinim ų trečiosios pastraipos 
4–9 punktuose bei dviejose paskutiniosiose pastraipose.  
2939  Alkaloidai, gamtiniai arba gauti sintez ės būdu, taip pat 
jų druskos, eteriai, esteriai ir kiti dariniai  
2939 69 00  Kiti  
Šiai subpozicijai priskiriami šie rugi ų paprastosios skals ės 
alkaloidai: ergotamininas; ergozinas ir ergozininas; ergokris ­
tinas ir ergokristininas; ergokriptinas ir ergokriptininas; 
ergokorninas ir ergokornininas; ergobazinas ir ergobazininas 
bei jų dariniai, pavyzdžiui, dihidroergotaminas, dihidroergo ­
toksinas, metilergobazinas.  
2939 71 00  Kokainas, ekgoninas, levometamfetaminas, metamfeta ­
minas (INN), metamfetamino racematas; j ų druskos, 
esteriai ir kiti dariniai  
Šiai subpozicijai priskiriami alkaloidai, gauti sintez ės būdu. 
2939 79  Kiti  
Žr. 2939 71 00 subpozicijos paaiškinim ą. 
XIII. KITI ORGANINIAI JUNGINIAI  
2941  Antibiotikai  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 07.06.2019 — 001.001 — 211  
2941 10 00  Penicilinai ir j ų dariniai, kuri ų molekul ės turi penicilano 
rūgšties molekul ės struktūrą; jų druskos  
Žr. SS paaiškinim ų 2941 10 subpozicijos paaiškinimus. 
Kai kurie penicilin ų pavyzdžiai yra: natrio benzilpenicili ­
natas (natrio fenacetilpeninatas), natrio amilpenicilinatas 
(natrio n-karboksiheksenilpeninatas), biosintez ės būdu gauti 
penicilinai, taip pat ilgalaikio išsiskyrimo penicilinai, pavyz ­
džiui, prokainpenicilinas ir benzatindipenicilinas.  
2941 20 30 – 
2941 20 80  Streptomicinai ir j ų dariniai; j ų druskos  
Žr. SS paaiškinim ų 2941 20 subpozicijos paaiškinimus. 
Be streptomicino šioms subpozicijoms priskiriami manosi ­
dostreptomicinas bei vis ų šių produktų druskos, pavyzdžiui, 
sulfatai ir pantotenatai.  
2941 30 00  Tetraciklinai ir j ų dariniai; j ų druskos  
Žr. SS paaiškinim ų 2941 30 subpozicijos paaiškinimus. 
Šiai subpozicijai priskiriami oksitetraciklinas ir tetraciklino 
hidrochloridas.  
2941 40 00  Chloramfenikolis ir jo dariniai; j ų druskos  
Žr. SS paaiškinim ų 2941 40 subpozicijos paaiškinimus.  
2941 50 00  Eritromicinas ir jo dariniai; j ų druskos  
Žr. SS paaiškinim ų 2941 50 subpozicijos paaiškinimus. 
Eritromicino druskos yra hidrochloridas, sulfatas, citratas, 
palmitatas, stearatas ir gliukoheptonatas; su r ūgščių chlori­
dais jis sudaro atitinkamus esterius, su r ūgščių anhidridais – 
monoesterius, pavyzdžiui, gliutarat ą, maleatą, ftalatą. ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 07.06.2019 — 001.001 — 212  
30 SKIRSNIS  
FARMACIJOS PRODUKTAI  
Bendrosios nuostatos  
Produkto kaip medikamento aprašymas Europos S ąjungos teis ės aktuose 
(išskyrus, kai tai konkre čiai susiję su klasifikavimu Kombinuotojoje 
nomenklat ūroje) arba nacionaliniuose valstybi ų narių teisės aktuose, 
arba bet kurioje farmakop ėjoje nėra lemiamas veiksnys jo klasifikavimui 
šiame skirsnyje.  
1 papildomoji 
pastaba  1. Medicininiai vaistažoli ų preparatai yra preparatai, 
daugiausia sudaryti iš ne mažiau kaip vienos aktyvi ųjų 
medžiagų, gautų įvairiais b ūdais apdorojus augalus arba 
jų dalis, pavyzdžiui: džiovinant, spaudžiant, ekstrahuo ­
jant ar gryninant. 
Aktyvioji medžiaga įvardija chemijos atžvilgiu apib ū­
dintą medžiag ą, chemijos atžvilgiu apib ūdintą medžiag ų 
grupę (pavyzdžiui, alkaloidus, polifenolius, antocianinus) 
arba augalo ekstrakt ą. Šios aktyviosios medžiagos privalo 
turėti medicinini ų savybių, taikytin ų konkrečių ligų, 
negalavim ų ar jų simptom ų profilaktikai arba gydymui. 
2. Medicininiai homeopatiniai preparatai paruošiami iš 
produktų, medžiag ų ar medžiag ų sudedam ųjų dalių, 
kurios vadinamos homeopatin ėmis žaliavomis („moti ­
ninės tinktūros“). Privaloma nurodyti praskiedimo laipsn į 
(pavyzdžiui, D6). 
3. Vitamin ų arba mineralini ų medžiag ų preparatai yra 
preparatai, daugiausia sudaryti iš vitamin ų, priskiriam ų 
2936 pozicijai, mineralini ų medžiagų, įskaitant mikroele ­
mentus ir j ų mišinius. Jie vartojami konkre čių ligų, nega­
lavimų ar jų simptom ų profilaktikai arba gydymui. Toki ų 
preparatų sudėtyje yra žymiai didesnis vitamin ų arba 
mineralini ų medžiag ų kiekis, paprastai mažiausiai tris 
kartus didesnis nei rekomenduojama paros norma (RPN). 
Tam tikr ų vitaminų ir mineralini ų medžiag ų rekomen ­
duojamos paros normos (RPN) nurodytos, pvz., 
2011 m. spalio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos 
reglamento (ES) Nr. 1169/2011 d ėl informacijos apie 
maistą teikimo vartotojams (OL L 304, 2011 11 22, 
p. 58) XIII priedo lentel ėje, kuri pateikiama toliau:  
Vitaminai ir mineralin ės medžiagos  RPN  
Vitaminas A  800 μg 
Vitaminas D  5 μg 
Vitaminas E  12 mg  
Vitaminas K  75 μg 
Vitaminas C  80 mg  
Tiaminas  1,1 mg  
Riboflavinas  1,4 mg  
Niacinas  16 mg  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 07.06.2019 — 001.001 — 213  
Vitaminai ir mineralin ės medžiagos  RPN  
Vitaminas B  6 1,4 mg  
Folio rūgštis 200 μg 
Vitaminas B  12 2,5 μg 
Biotinas  50 μg 
Pantoteno r ūgštis 6 mg  
Kalis  2 000 mg  
Chloridas  800 mg  
Kalcis  800 mg  
Fosforas  700 mg  
Magnis  375 mg  
Geležis  14 mg  
Cinkas  10 mg  
Varis  1 mg  
Manganas  2 mg  
Fluoridas  3,5 mg  
Selenas  55 μg 
Chromas  40 μg 
Molibdenas  50 μg 
Jodas  150 μg 
4. Remiantis 2007 m. bendromis PSO, FAO ir JT universi- 
teto ekspert ų konsultacijomis rekomenduojama nepakei- 
čiamųjų aminor ūgščių paros norma (RPN) 70 kg 
sveriančiam suaugusiam žmogui:  
Nepakeičiamoji aminor ūgštis RPN (mg)  
Histidinas  700  
Izoleucinas  1 400  
Leucinas  2 730  
Lizinas  2 100  
Metioninas + cisteinas  1 050  
Cisteinas  287  
Metioninas  728  
Fenilalaninas + tirozinas  1 750  
Treoninas  1 050  
Triptofanas  280  
Valinas  1 820  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 07.06.2019 — 001.001 — 214  
Remiantis 2007 m. bendromis PSO, FAO ir JT universi- 
teto ekspert ų konsultacijomis rekomenduojama nepakei- 
čiamųjų riebalų rūgščių paros norma (RPN) 70 kg 
sveriančiam suaugusiam žmogui: 
Nepakeičiamųjų 
riebalų rūgščių 
rūšys Nepakeičiamosios 
riebalų rūgšties 
pavadinimas  RPN (g)  
n-3 polineso čiosios 
riebalų rūgštys  Linoleno 
rūgštis (ALA)  2 
Ilgagrand ės n-3 
polinesočiosios 
riebalų rūgštys  EPA ir DHA  0,25  
n-6 polineso čiosios 
riebalų rūgštys  Linolo rūgštis 10  
3004 pozicijai  inter alia  nepriskiriami maisto priedai ar 
dietiniai preparatai (taip pat žr. šio skirsnio 1 pastabos 
a punktą). 
3001  Liaukos ir kiti organai, skirti naudoti organoterapijoje, 
džiovinti, sumalti į miltelius arba nemalti; liauk ų arba 
kitų organų ar jų sekretų ekstraktai, skirti naudoti orga ­
noterapijoje; heparinas ir jo druskos; kitos žmogaus 
arba gyv ūninės medžiagos, paruoštos naudoti terapijoje 
arba profilaktikoje, nenurodytos kitoje vietoje  
3001 20 90  Kiti  
Šiai subpozicijai priskiriamas vidinis faktorius (išdžiovintas 
ir išvalytas kiauli ų prievarčio gleivin ės ekstraktas).  
3001 90 20 – 
3001 90 98  Kiti 
Be liauk ų ir kitų organų, išvardyt ų SS paaiškinim ų 
3001 pozicijos paaiškinim ų A dalyje, šioms subpozicijoms 
priskiriama posmegenin ė liauka (hipofiz ė), antinks čių 
kapsulės ir skydliauk ė. 
3001 90 91  Heparinas ir jo druskos  
Žr. SS paaiškinim ų 3001 pozicijos paaiškinim ų C dalį. 
3002  Žmoni ų kraujas; gyv ūnų kraujas, paruoštas naudoti 
terapijoje, profilaktikoje arba diagnostikoje; imuniniai 
serumai, kitos kraujo frakcijos ir imunologijos 
produktai, modifikuoti arba nemodifikuoti arba gauti 
naudojant biotechnologinius procesus arba j ų nenaudo ­
jant; vakcinos, toksinai, mikroorganizm ų kultūros 
(išskyrus mieles) ir panaš ūs produktai  
3002 12 00  Imuniniai serumai ir kitos kraujo frakcijos  
Šiai subpozicijai priskiriami produktai, aprašyti SS paaiški ­
nimų 3002 pozicijos paaiškinim ų C dalies 1 punkto antroje 
ir trečioje pastraipose. 
Šiai subpozicijai priskiriamas normalus serumas, plazma, 
fibrinogenas, fibrinas ir kraujo albuminas, jeigu jis yra 
paruoštas naudoti terapijoje ar profilaktikoje (pavyzdžiui, 
gautas frakcionuojant žmoni ų kraujo plazm ą). ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 07.06.2019 — 001.001 — 215  
Kraujo albuminas, neparuoštas naudoti terapijoje arba profi ­
laktikoje, šiai subpozicijai nepriskiriamas (šio skirsnio 
1 pastabos h punktas) (3502 pozicija). 
Šiai subpozicijai nepriskiriami serumai, naudojami kaip 
reagentai kraujo grup ėms ar kraujo faktoriams nustatyti 
(3006 pozicija).  
3002 13 00 – 
3002 19 00  Imunologijos ir kiti produktai  
Šioms subpozicijoms priskiriami produktai, aprašyti SS 
paaiškinim ų 3002 pozicijos paaiškinim ų C dalies 2 punkte.  
3002 20 00  Medicinin ės vakcinos  
Sąvokos „vakcinos“ aiškinim ą žr. SS paaiškinim ų 
3002 pozicijos paaiškinim ų D dalies 1 punkte.  
3002 30 00  Veterinarin ės vakcinos  
Žr. paaiškinim ų 3002 20 00 subpozicijos paaiškinimus.  
3002 90 50  Mikroorganizm ų kultūros 
Žr. SS paaiškinim ų 3002 pozicijos paaiškinim ų D dalies 
3 punktą. 
3002 90 90  Kiti  
Šiai subpozicijai priskiriami toksinai ir, tiek, kiek jie yra 
„panašūs produktai“, simbiotiniai parazitai, kurie naudojami 
tam tikroms ligoms, pavyzdžiui, sukeltoms  Plasmodium  
(maliarijos parazitas) ar  Trypanosoma cruzi , gydyti.  
3003  Medikamentai (išskyrus prekes, priskiriamas 3002, 3005 
arba 3006 pozicijai), sudaryti iš ne mažiau kaip dviej ų 
komponent ų, tarpusavyje sumaišyt ų, kad tikt ų naudoti 
terapijoje arba profilaktikoje, nesudozuoti, nesufor ­
muoti ir nesupakuoti į mažmeninei prekybai skirtas 
pakuotes  
3003 10 00  Kuri ų sudėtyje yra penicilin ų arba jų darinių, turinčių 
penicilano r ūgšties strukt ūrą, arba streptomicin ų ar jų 
darinių 
Šiai subpozicijai taip pat priskiriami penicilino ir streptomi ­
cino deriniai.  
3004  Medikamentai (išskyrus prekes, priskiriamas 3002, 3005 
arba 3006 pozicijai), sudaryti iš sumaišyt ų arba nesu ­
maišytų produkt ų, skirtų naudoti terapijoje arba profi ­
laktikoje, sudozuoti ( įskaitant formas, skirtas įvesti per 
odą), suformuoti arba supakuoti į mažmeninei prekybai 
skirtas pakuotes  
Žr. šio skirsnio 1 papildom ąją pastabą. 
Skirtingai negu pirmesn ėje pozicijoje, šiai pozicijai priski ­
riami „nesumaišyti produktai“. S ąvokos „nesumaišyti 
produktai“ aiškinim ą žr. šio skirsnio 3 pastabos a punkte 
ir SS paaiškinim ų 3004 pozicijos paaiškinim ų ketvirtojoje ir 
penktojoje pastraipose.  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 07.06.2019 — 001.001 — 216  
Sąvokos „sudozuoti ( įskaitant formas, skirtas įvesti per 
odą)“ ir „suformuoti arba supakuoti į mažmeninei prekybai 
skirtas pakuotes, skirti naudoti terapijoje arba profilaktikoje“ 
apibrėžtos SS paaiškinim ų 3004 pozicijos paaiškinim ų 
pirmojoje ir antrojoje pastraipose. 
Šiai pozicijai priskiriami medikamentai, supakuoti ilgalaikio 
naudojimo pakuot ėse arba skirti naudoti ligonin ėse ar pana ­ 
šiose įstaigose. Šiuo atveju medikamentai yra supakuoti 
dideliais kiekiais ir apie j ų ilgalaikį naudojim ą arba naudo ­
jimą ligoninėse paprastai yra nurodoma ant j ų pakuotės. 
Medikament ų priskyrimui šiai pozicijai neturi įtakos tai, 
kad, pavyzdžiui, antibiotikus, hormonus ar liofilizuotus 
produktus, supakuotus į ampules ar buteliukus, prieš varto ­
jant privaloma praskiesti vandeniu be pirogen ų ar kitokiu 
skiedikliu.  
3005  Vata, marl ė, bandažai ir panaš ūs dirbiniai (pavyzdžiui, 
tvarsliava, pleistrai, kompresai), įmirkyti arba padengti 
farmacin ėmis medžiagomis arba suformuoti arba supa ­
kuoti į mažmeninei prekybai skirtas pakuotes, kad b ūtų 
naudojami medicinos, chirurgijos, stomatologijos arba 
veterinarijos tikslams  
3005 10 00  Lipnioji tvarsliava ir kiti dirbiniai su lipniu sluoksniu  
Šiai subpozicijai nepriskiriama skystoji tvarsliava 
(3005 90 99 subpozicija).  
3006  Farmacijos prek ės, nurodytos šio skirsnio 4 pastaboje  
3006 10 10 – 
3006 10 90  Sterilus chirurginis ketgutas, panašios sterilios siuvimo 
medžiagos ( įskaitant sterilius absorbuojamus chirurgi ­
nius arba stomatologinius si ūlus) ir steril ūs audini ų 
adhezyvai, skirti chirurginiam žaizd ų uždarymui; steri ­
lios laminarijos ir steril ūs tamponai iš laminarij ų; steri­
lios chirurgin ės arba stomatologin ės absorbuojamos 
kraujo sustabdymo priemon ės (hemostatikai); sterilios 
chirurgin ės arba stomatologin ės priemon ės, neleidžian ­ 
čios susidaryti s ąaugoms, absorbuojamos arba neabsor ­
buojamos  
Šių subpozicij ų sąvokos turi b ūti interpretuojamos tiksliai. 
Todėl šioms subpozicijoms nepriskiriami steril ūs siūlių 
spaustukai (9018 pozicija).  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 07.06.2019 — 001.001 — 217  
31 SKIRSNIS  
TRĄŠOS 
3103  Mineralin ės arba chemin ės fosforo tr ąšos 
3103 11 00 ir 
3103 19 00  Superfosfatai  
Žr. SS paaiškinim ų 3103 pozicijos paaiškinim ų A dalies 
1 punktą. 
3105  Mineralin ės arba chemin ės trąšos, kurių sudėtyje yra du 
arba trys tr ąšų elementai: azotas, fosforas ir kalis; kitos 
trąšos; prek ės, priskiriamos šiam skirsniui, turin čios 
tablečių arba panaši ų formų pavidalą arba supakuotos 
į pakuotes, kuri ų bruto mas ė ne didesn ė kaip 10 kg  
Šioje pozicijoje naudojamos s ąvokos „kitos tr ąšos“ apibr ė­ 
žimą žr. šio skirsnio 6 pastaboje.  
3105 10 00  Prek ės, priskiriamos šiam skirsniui, turin čios table čių 
arba panaši ų formų pavidal ą arba supakuotos į 
pakuotes, kuri ų bruto mas ė ne didesn ė kaip 10 kg  
Sąvoka „panaši ų formų“ taikoma prek ėms, kurios tiekiamos 
dozuotais kiekiais. Taigi, tr ąšoms, kurios tiekiamos įpras­
tomis pramonin ėmis formomis (pavyzdžiui, granul ėmis), 
negali būti taikoma „panaši ų formų“ sąvoka.  
3105 20 10 ir 
3105 20 90  Mineralin ės arba chemin ės trąšos, kuri ų sudėtyje yra 
trys trąšų elementai: azotas, fosforas ir kalis  
Žodžių junginys „kuri ų sudėtyje yra trys tr ąšų elementai: 
azotas, fosforas ir kalis“ įvardija, jog nurodyt ų elementų 
kiekiai yra pakankami, kad b ūtų pasiektas tr ęšiamasis 
poveikis, ir šie elementai n ėra tik priemaišos. 
Azotas gali b ūti nitratų, amonio drusk ų, karbamido, kalcio 
cianamido arba kit ų organinių junginių pavidalu. 
Fosforas dažniausiai b ūna fosfat ų pavidalu, kurie yra 
daugiau ar mažiau tirp ūs, arba retkar čiais ir organini ų 
junginių pavidalu. 
Kalis būna druskų pavidalu (karbonato, chlorido, sulfato, 
nitrato ir t. t.). 
Prekyboje azoto, fosforo ir kalio kiekis išreiškiamas atitin ­
kamai N, P  2 O 5 ir K  2 O. 
Šioms subpozicijoms priskiriamos tr ąšos, nurodytos SS 
paaiškinim ų 3105 pozicijos paaiškinim ų B ir C dalyse, 
jeigu jų sudėtyje yra trys tr ąšų elementai: azotas, fosforas 
ir kalis. Tokios tr ąšos kartais vadinamos „NPK tr ąšomis“. 
Šioms subpozicijoms nepriskiriami amonio ir kalio dvigu ­
bieji fosfatai, kurie yra chemijos atžvilgiu apib ūdinti jungi ­
niai (2842 90 80 subpozicija).  
3105 51 00 ir 
3105 59 00  Kitos mineralin ės arba chemin ės trąšos, kuri ų sudėtyje 
yra du tr ąšų elementai: azotas ir fosforas  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 07.06.2019 — 001.001 — 218  
Sąvokai „kuri ų sudėtyje yra du tr ąšų elementai: azotas ir 
fosforas“ aiškinti,  mutatis mutandis , taikomi paaiškinim ų 
3105 20 10 ir 3105 20 90 subpozicij ų paaiškinimai.  
3105 51 00  Kuri ų sudėtyje yra nitrat ų ir fosfat ų 
Šiai subpozicijai priskiriamos tr ąšos, kurių sudėtyje yra bet 
kurių katijonų ne tik nitrat ų, bet ir fosfat ų, įskaitant amonio, 
tačiau išskyrus kalio. 
Trąšos, priskiriamos šiai subpozicijai, pavyzdys yra 
produktas, aprašytas SS paaiškinim ų 3105 pozicijos paaiš ­
kinimų B dalies 2 punkte, ta čiau pagamintas nepridedant 
kalio drusk ų. 
3105 59 00  Kitos  
Šiai subpozicijai priskiriama: 
1. neorganini ų druskų mišiniai, kuri ų sudėtyje yra bet kuri ų 
katijonų fosfatų (išskyrus kalio) ir amonio drusk ų, 
išskyrus nitratus; 
2. fosfatin ės-azotinės trąšos, kurių sudėtyje azotas yra kitais 
nei nitrato arba amonio pavidalais, t. y. kalcio cianamido, 
karbamido arba kit ų organinių junginių pavidalais; 
3. SS paaiškinim ų 3105 pozicijos paaiškinim ų C dalies 1 ir 
3 punkte aprašytos fosfatini ų-azotinių trąšų rūšys. 
3105 60 00  Mineralin ės arba chemin ės trąšos, kurių sudėtyje yra du 
trąšų elementai: fosforas ir kalis  
Sąvokai „kuri ų sudėtyje yra du tr ąšų elementai: fosforas ir 
kalis“ aiškinti,  mutatis mutandis , taikomi paaiškinim ų 
3105 20 10 ir 3105 20 90 subpozicij ų paaiškinimai. 
Šiai subpozicijai priskiriamos tr ąšos, pagamintos iš ši ų 
mišinių: 
— degint ų gamtinių fosfatų ir kalio chlorido; 
— superfosfat ų ir kalio sulfato. 
Šiai subpozicijai nepriskiriami chemijos atžvilgiu apib ūdinti 
kalio fosfatai, priskiriami 2835 24 00 subpozicijai, net jei jie 
ir galėtų būti naudojami kaip tr ąšos. 
3105 90 20 ir 
3105 90 80  Kitos  
Šioms subpozicijoms priskiriamos: 
1. visos tr ąšos, kurių sudėtyje yra du tr ąšų elementai: azotas 
ir kalis. Ta čiau šioms subpozicijoms nepriskiriamas 
chemijos atžvilgiu apib ūdintas kalio nitratas, priskiriamas 
2834 21 00 subpozicijai, net jei jis ir skirtas naudoti kaip 
trąša; 
2. trąšos, kurių sudėtyje yra vienas tr ąšų elementas, išskyrus 
priskiriamas 3102–3104 pozicijoms.  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 07.06.2019 — 001.001 — 219  
32 SKIRSNIS  
RAUGINIMO ARBA DAŽYMO EKSTRAKTAI; TANINAI IR J Ų 
DARINIAI; DAŽIKLIAI, PIGMENTAI IR KITOS DAŽIOSIOS 
MEDŽIAGOS; DAŽAI IR LAKAI; GLAISTAI IR KITOS MASTIKOS; 
RAŠALAI 
4 pastaba  S ąvoka „tirpalai“, naudojama ir šioje pastaboje, ir 
39 skirsnio 6 pastabos a punkte, netaikoma koloidiniams 
tirpalams.  
3201  Augaliniai rauginimo ekstraktai; taninai ir j ų druskos, 
eteriai, esteriai ir kiti dariniai  
3201 20 00  Akacij ų ekstraktas  
Akacijų rauginimo ekstraktas gaunamas iš įvairių akacijų 
rūšių žievės (ypač iš Acacia decurrens , Acacia pycnantha , 
Acacia mollissima ). 
Katechu juodis,  Acacia catechu  ekstraktas, priskiriamas 
3203 00 10 subpozicijai.  
3201 90 20  Žagreni ų ekstraktas, valon ėjos (visžali ų ąžuolų goželių) 
ekstraktas, ąžuolų ekstraktas arba kašton ų ekstraktas  
Valonėjos yra kai kuri ų ąžuolų rūšių (pavyzdžiui,  Quercus 
valonea ) goželiai (gili ų taurelės). 
3201 90 90  Kiti  
Šiai subpozicijai priskiriami šie augaliniai rauginimo ekstra ­
ktai, gauti iš: 
1. pušų, mangrovi ų (mangrove ), eukalipt ų, gluosni ų ir 
beržų žievės; 
2. tizera ( tizerah ) ir urundajaus ( urunday ) (Astronium 
balansae Engl .) medienos; 
3. mirobolanso ( myrobolans ) ir divi-divi ( divi-divi ) vaisių; ir 
4. gambjero ( gambier ) lapų. 
3202  Sintetin ės organin ės rauginimo medžiagos; neorganin ės 
rauginimo medžiagos; rauginimo preparatai, kuri ų sudė­
tyje yra arba n ėra gamtini ų rauginimo medžiag ų; 
fermentiniai (enziminiai) parengiamojo rauginimo 
preparatai  
3202 10 00  Sintetin ės organin ės rauginimo medžiagos  
Žr. SS paaiškinim ų 3202 pozicijos paaiškinim ų I grupės 
A dalį. 
3202 90 00  Kitos  
Šiai subpozicijai priskiriami produktai, nurodyti SS paaiški ­
nimų 3202 pozicijos paaiškinim ų I grupės B dalyje ir 
II grupėje. ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 07.06.2019 — 001.001 — 220  
3203 00  Augalin ės arba gyv ūninės dažiosios medžiagos ( įskaitant 
dažiuosius ekstraktus, bet išskyrus kaul ų suodžius), 
chemijos atžvilgiu apib ūdintos arba neapib ūdintos; 
preparatai, nurodyti šio skirsnio 3 pastaboje, kuri ų 
pagrindin ė sudėtinė dalis yra gyv ūninė arba augalin ė 
dažioji medžiaga  
3203 00 10  Augalin ės dažiosios medžiagos ir preparatai, kuriuose 
jos yra pagrindin ės sudėtinės dalys  
Kai kuri ų atmainų persinių uogų ekstraktai dažniausiai 
nenaudojami kaip dažiosios medžiagos, tod ėl šiai subpozi ­
cijai nepriskiriami. Tai vis ų pirma taikoma  Rhamnus cathar ­
tica uogų ekstraktams, kurie naudojami medicininiais tiks ­
lais ir tod ėl priskiriami 1302 19 70 subpozicijai. 
Šiai subpozicijai priskiriamas katechu juodis ( Acacia 
catechu ). Katechu juodis yra dažusis ekstraktas, gaunamas 
iš akacijos atmainos katechu.  
3204  Sintetin ės organin ės dažiosios medžiagos, chemijos 
atžvilgiu apib ūdintos arba neapib ūdintos; preparatai, 
nurodyti šio skirsnio 3 pastaboje, kuri ų pagrindin ė sudė­
tinė dalis yra sintetin ė organinė dažioji medžiaga; sinte ­
tiniai organiniai produktai, naudojami kaip fluorescuo ­
jančios balinimo medžiagos arba liuminoforai, chemijos 
atžvilgiu apib ūdinti arba neapib ūdinti  
3204 11 00 – 
3204 19 00  Sintetinės organin ės dažiosios medžiagos ir preparatai, 
nurodyti šio skirsnio 3 pastaboje, kuriuose jos yra 
pagrindin ės sudėtinės dalys  
Šioms subpozicijoms priskiriama: 
1. sintetin ės organin ės dažiosios medžiagos, tarpusavyje 
sumaišytos arba nesumaišytos ir praskiestos arba nepras ­
kiestos mineralin ėmis medžiagomis, neturin čiomis 
dažiųjų savybių, tačiau, kad paskatinti daž ų penetracij ą 
ir fiksacij ą, jų sudėtyje yra tik nedideli kiekiai paviršinio 
aktyvumo medžiag ų arba kitų priedų (žr. SS paaiškinim ų 
3204 pozicijos paaiškinim ų I grupės antrosios pastraipos 
A ir B dalis); ir 
2. preparatai, nurodyti šio skirsnio 3 pastaboje, b ūtent, 
produktai, aprašyti SS paaiškinim ų 3204 pozicijos paaiš ­
kinimų I grupės antrosios pastraipos C–E dalyse. 
Norint nustatyti daži ųjų medžiag ų, priskiriam ų 
3204 11 00–3204 19 00 subpozicijoms, klasifikavim ą, 
kurios, atsižvelgiant į jų utilizavim ą, gali priklausyti ne 
mažiau kaip dviems kategorijoms, priskiriamoms skirtin ­
goms subpozicijoms, žr. SS paaiškinim ų 
3204 11–3204 19 subpozicij ų paaiškinim ų vienuolikt ąją 
pastraipą. 
3204 11 00  Dispersiniai dažikliai ir preparatai, kuriuose jie yra 
pagrindin ės sudėtinės dalys  
Žr. SS paaiškinim ų 3204 11–3204 19 subpozicij ų paaiški­
nimų antrąją pastraipą. ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 07.06.2019 — 001.001 — 221  
3204 12 00  R ūgštiniai dažikliai, metalizuoti arba nemetalizuoti, ir 
preparatai, kuriuose jie yra pagrindin ės sudėtinės 
dalys; kandikiniai dažikliai ir preparatai, kuriuose jie 
yra pagrindin ės sudėtinės dalys  
Žr. SS paaiškinim ų 3204 11–3204 19 subpozicij ų paaiški­
nimų trečiąją ir ketvirt ąją pastraipas.  
3204 13 00  Baziniai dažikliai ir preparatai, kuriuose jie yra pagrin ­
dinės sudėtinės dalys  
Žr. SS paaiškinim ų 3204 11–3204 19 subpozicij ų paaiški­
nimų penktąją pastraipą. 
3204 14 00  Tiesioginiai dažikliai ir preparatai, kuriuose jie yra 
pagrindin ės sudėtinės dalys  
Žr. SS paaiškinim ų 3204 11–3204 19 subpozicij ų paaiški­
nimų šeštąją pastraipą. 
3204 15 00  Kubiniai dažikliai ( įskaitant naudojamus kaip 
pigmentus) ir preparatai, kuriuose jie yra pagrindin ės 
sudėtinės dalys  
Žr. SS paaiškinim ų 3204 11–3204 19 subpozicij ų paaiški­
nimų septintąją pastraipą. 
3204 16 00  Chemiškai aktyv ūs dažikliai ir preparatai, kuriuose jie 
yra pagrindin ės sudėtinės dalys  
Žr. SS paaiškinim ų 3204 11–3204 19 subpozicij ų paaiški­
nimų aštuntąją pastraipą. 
3204 17 00  Pigmentai ir preparatai, kuriuose jie yra pagrindin ės 
sudėtinės dalys  
Žr. SS paaiškinim ų 3204 11–3204 19 subpozicij ų paaiški­
nimų devintąją pastraipą. 
3204 19 00  Kiti, įskaitant daži ųjų medžiag ų, priskiriam ų ne mažiau 
kaip dviems, nuo 3204 11 iki 3204 19 subpozicijoms, 
mišinius  
Žr. SS paaiškinim ų 3204 11–3204 19 subpozicij ų paaiški­
nimų dešimtąją–dvyliktąją pastraipas.  
3204 20 00  Sintetiniai organiniai produktai, naudojami kaip fluores ­
cuojančios balinimo medžiagos  
Šiai subpozicijai priskiriami produktai, aprašyti SS paaiški ­
nimų 3204 pozicijos paaiškinim ų II grupės 1 punkte.  
3204 90 00  Kiti  
Šiai subpozicijai priskiriami sintetiniai organiniai produktai, 
naudojami kaip liuminoforai, aprašyti SS paaiškinim ų 
3204 pozicijos paaiškinim ų II grupės 2 punkte ir sekan čiose 
trijose pastraipose.  
3206  Kitos dažiosios medžiagos; preparatai, nurodyti šio 
skirsnio 3 pastaboje, išskyrus priskiriamus 3203, 3204 
arba 3205 pozicijai; neorganiniai produktai, naudojami 
kaip liuminoforai, chemijos atžvilgiu apib ūdinti arba 
neapibūdinti  
Žr. šio skirsnio 5 pastab ą. ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 07.06.2019 — 001.001 — 222  
Branduolius sudarantys ( nucleate ) pigmentai, t. y. 
pigmentai, sudaryti iš gr ūdelių arba inertin ės medžiagos 
(dažniausiai iš kvarco), kuri ų kiekvienas specialaus proceso 
metu buvo padengtas atskiru neorganin ės dažiosios 
medžiagos skuoksniu, priskiriami pozicijai, atitinkan čiai 
dangos daž ųjį komponent ą. 
Todėl, pavyzdžiui, pirmiau min ėtos rūšies pigmentai, kuri ų 
dangos pagrindin ė sudėtinė dalis yra švino silikochromatas, 
priskiriami 3206 20 00 subpozicijai, o pigmentai, kuri ų 
dangos pagrindin ė sudėtinė dalis yra vario boratas arba 
kalcio plumbatas, – 3206 49 70 subpozicijoje.  
3206 11 00 ir 
3206 19 00  Pigmentai ir preparatai, kuri ų pagrindin ė sudėtinė dalis 
yra titano dioksidas  
Žr. SS paaiškinim ų 3206 pozicijos paaiškinim ų A dalies 
1 punktą ir tiek, kiek tai susij ę su šioms subpozicijoms 
priskiriamais preparatais, – po 13 punkto esan čias keturias 
pastraipas. 
Taip pat žr. SS paaiškinim ų 3206 19 subpozicijos 
paaiškinimus.  
3206 20 00  Pigmentai ir preparatai, kuri ų pagrindin ės sudėtinės 
dalys yra chromo junginiai  
Žr. SS paaiškinim ų 3206 pozicijos paaiškinim ų A dalies 
2 punktą ir tiek, kiek tai susij ę su šiai subpozicijai priski ­
riamais preparatais, – po 13 punkto esan čias keturias 
pastraipas. 
Šiai subpozicijai priskiriami: 
1. molibdeno raudonasis, kur į sudaro mišr ūs švino molib ­
dato, švino chromato ir, paprastai, švino sulfato kristalai; 
2. mišrūs švino sulfato, bario chromato, cinko chromato 
arba stroncio chromato kristalai; 
3. pigmentai, kuri ų pagrindin ės sudėtinės dalys yra dviva ­
lentės geležies chromatas („Siderino“ geltonasis), kalio 
dichromatas ir kalcio dichromatas arba chromo oksidas.  
3206 41 00  Ultramarinas ir preparatai, kuriuose jis yra pagrindin ė 
sudėtinė dalis  
Žr. SS paaiškinim ų 3206 pozicijos A dalies 3 punkt ą ir tiek, 
kiek tai susij ę su šiai subpozicijai priskiriamais preparatais, 
– po 13 punkto esan čias keturias pastraipas.  
3206 42 00  Litoponas ir kiti pigmentai bei preparatai, kuri ų pagrin­
dinė sudėtinė dalis yra cinko sulfidas  
Žr. SS paaiškinim ų 3206 pozicijos A dalies 4 punkt ą ir tiek, 
kiek tai susij ę su šiai subpozicijai priskiriamais preparatais, 
– po 13 punkto esan čias keturias pastraipas.  
3206 49 10  Magnetitas  
Šiai subpozicijai priskiriamas tik smulkiai sumaltas 
magnetitas.  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 07.06.2019 — 001.001 — 223  
Smulkiai sumaltas yra toks magnetitas, kurio ne mažiau kaip 
95 % mas ės prasisijoja pro siet ą, kurio aku čių dydis 
0,045 mm.  
3206 49 70  Kiti  
Be produkt ų, nurodyt ų SS paaiškinim ų 3206 pozicijos 
paaiškinim ų A dalies 5–13 punktuose, ir tiek, kiek tai susij ę 
su šiai subpozicijai priskiriamais preparatais, – po 13 punkto 
esančias keturias pastraipas šiai subpozicijai priskiriami: 
1. mangano m ėlis – pigmentas, kurio pagrindin ės sudėtinės 
dalys yra bario manganatas ir bario sulfatas; 
2. dirbtin ė ochra – pigmentas, gaunamas iš dirbtini ų gele­ 
žies oksid ų; ir 
3. geltonasis pigmentas, kurio pagrindin ė sudėtinė dalis yra 
nikelio titanatas. 
Pigmentų, sudaryt ų iš smulkiai sumaltos r ūdos, atveju 
sąvoka „smulkiai sumaltos“ tur ėtų būti aiškinama taip pat, 
kaip ir magnetitui, priskiriamam 3206 49 10 subpozicijai.  
3206 50 00  Neorganiniai produktai, naudojami kaip liuminoforai  
Žr. SS paaiškinim ų 3206 pozicijos paaiškinim ų B dalį. 
3207  Paruošti pigmentai, paruošti drumstikliai ir paruošti 
dažai, stikl ėjantys emaliai ir glaz ūros, angobai (šlikeriai), 
skysti blizgikliai ir panaš ūs preparatai, naudojami kera ­
mikos, emaliuot ų dirbinių ir stiklo pramon ėje; stiklo 
fritas ir kitas stiklas, turintis milteli ų, granuli ų arba 
dribsnių pavidalą 
3207 10 00  Paruošti pigmentai, paruošti drumstikliai ir paruošti 
dažai bei panaš ūs preparatai  
Šiai subpozicijai priskiriami produktai, aprašyti SS paaiški ­
nimų 3207 pozicijos paaiškinim ų pirmosios pastraipos 
1 punkte. 
Šiai subpozicijai priskiriami: 
1. pigmentas, vadinamas kobalto aliuminatu, sudarytas iš 
nestechiometrinio aliuminio oksido ir kobalto oksido 
mišinio; 
2. pigmentas, vadinamas kobalto silikatu, sudarytas iš 
nestechiometrinio silicio dioksido ir kobalto oksido 
mišinio; 
3. chromo oksido ir kobalto oksido mišiniai; 
4. geležies oksido, chromo oksido ir cinko oksido miši ­
niai; 
5. švino ir geležies antimonat ų mišiniai; 
6. vanadžio geltonasis, sudarytas iš cirkonio oksido ir 
nedidelių vanadžio pentoksido kieki ų; ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 07.06.2019 — 001.001 — 224  
7. vanadžio m ėlynasis, sudarytas iš cirkonio silikato ir 
nedidelių vanadžio trioksido kieki ų; 
8. prazeodimio geltonasis, sudarytas iš cirkonio silikato ir 
prazeodimio oksido; 
9. geležies raudonasis, sudarytas iš cirkonio silikato ir 
trivalentės geležies oksido; 
10. paruošti drumstikliai, kuri ų pagrindin ės sudėtinės dalys 
yra alavo oksidas, cirkonio oksidas, cirkonio silikatas ir 
t. t. 
3207 20 10  Angobai (šlikeriai)  
Žr. SS paaiškinim ų 3207 pozicijos paaiškinim ų pirmosios 
pastraipos 3 punkt ą. 
3207 20 90  Kiti  
Šiai subpozicijai daugiausia priskiriamos stikl ėjančios 
kompozicijos. Tai produktai, dažniausiai turintys milteli ų, 
granulių arba dribsni ų pavidalą, kurie kaitinami stikl ėja ir 
ant keramini ų arba metalini ų prekių suformuoja lyg ų homo­
geninį paviršių. Toks paviršius gali b ūti blizgus arba 
matinis, spalvotas arba baltas, permatomas arba neperma ­
tomas. 
Šie produktai gali b ūti gaminami iš: 
1. stiklo frito, priskiriamo 3207 40 85 subpozicijai, ir kit ų 
medžiagų, pavyzdžiui, kvarco, lauko špato, kaolino, 
pigmentų ir t. t. mišini ų, sumaltų į miltelius; 
2. kvarco, lauko špato, kaolino, kalcio karbonato, magnio 
karbonato ir t. t. (t. y. stiklo frito sud ėtinių dalių, netirps­
tančių vandenyje) bei kai kada pigment ų mišinių, 
sumaltų į miltelius. 
Šios dviej ų stiklėjančių kompozicij ų rūšys sudaro perma ­
tomas, spalvotas arba nespalvotas dangas; 
3. pirmiau 1 ir 2 punktuose išvardyt ų produktų, pridedant 
drumstikli ų. Šiuo atveju gaunamos nepermatomos dangos 
yra baltos arba spalvotos; 
4. fritų, turinčių miltelių, granulių arba dribsni ų pavidalą, 
sudarytų ir pagamint ų taip, kaip nurodyta paaiškinim ų 
3207 40 40 ir 3207 40 85 subpozicij ų paaiškinimuose, 
tačiau kurių sudėtyje dar yra spalvot ųjų pigment ų arba 
drumstikli ų ir, siekiant pagerinti dangos adhezij ą su 
metaliniais paviršiais, kai kada dedama oksid ų. 
Spalvotiems pigmentams, naudojamiems šiai subpozicijai 
priskiriamiems produktams gaminti, priklauso kobalto, 
nikelio, geležies, mangano, urano ir chromo oksidai bei j ų 
druskos. 
Kaip drumstikliai gali b ūti pridedami alavo oksidas, cirkonio 
oksidas ir cirkonio silikatas, titano oksidas ir trivalen čio 
arseno anhidridas. 
Siekiant pagerinti dangos sukibim ą su metaliniais paviršiais 
gali būti pridedama nikelio ir kobalto oksid ų. ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 07.06.2019 — 001.001 — 225  
3207 30 00  Skysti blizgikliai ir panaš ūs preparatai  
Be produkt ų, nurodyt ų SS paaiškinim ų 3207 pozicijos 
paaiškinim ų pirmosios pastraipos 4 punkte, šiai subpozicijai 
priskiriami preparatai, kuri ų pagrindin ė sudėtinė dalis yra 
kolodijuje arba terpineolyje disperguotas sidabras, ir kurie 
naudojami elektros ir keramikos pramon ėje kaip ž ėručio 
arba stiklo priedai.  
3207 40 40 ir 
3207 40 85  Stiklo fritas ir kitas stiklas, turintis milteli ų, granuli ų 
arba dribsni ų pavidalą 
Šioms subpozicijoms priskiriami: 
1. stiklo fritas, t. y. produktas, gaunamas staiga vandenyje 
atšaldžius skyst ą masę ar past ą, susidariusi ą lydant 
pirmines stiklo sud ėtines dalis. Šios sud ėtinės dalys yra, 
pavyzdžiui: kvarcas (silicio dioksidas), natrio karbonatas, 
magnio karbonatas, bario karbonatas, kalio karbonatas, 
kalcio karbonatas, natrio karbonatas, kalio sulfatas, natrio 
nitratas, kalio nitratas, švino oksidai (gletas ir švino 
raudonasis), kaolinas, lauko špatas, boraksas ir boro 
rūgštis. 
Šioms subpozicijoms priskiriamas stiklo fritas daugiausia 
naudojamas stikl ėjančioms kompozicijoms gaminti. Nuo 
kitų fritų, priskiriam ų 3207 20 10 ir 3207 20 90 subpozi ­
cijoms, jis skiriasi tuo, kad jo sud ėtyje nėra pigment ų, 
drumstikli ų arba oksid ų, pagerinan čių dangų sukibimą su 
metaliniais paviršiais, ir jo suformuojami sustikl ėję nuo 
karščio paviršiai yra daugiau ar mažiau permatomi, ta čiau 
netolygiai drumsti arba spalvoti; 
2. stiklo miltai ir granul ės, gautos sutraiškius ir sumalus 
stiklo gamini ų nuolaužas ar atliekas. Šie produktai bei 
kai kurios frit ų rūšys, išvardytos pirmiau 1 punkte, 
naudojamos šlifuojamojo popieriaus ir audini ų gamyboje; 
kaitinant iš j ų suformuojami diskai, l ėkštelės, vamzdeliai 
ir kiti gaminiai, naudojami įvairioms reikm ėms 
laboratorijose; 
3. milteli ų, granulių ir kitokio pavidalo „emalinis stiklas“, 
kuris yra specialus stiklas, naudojamas stiklo gaminiams 
papuošti. Jo lydymosi temperat ūra paprastai yra 
540–600 °C, o išsilyd ęs pavirsta permatoma, dažniausiai 
spalvota, mase. Nesuformuotas į formas „emalinis stik ­
las“priskiriamas 7001 00 pozicijai, o turintis plyteli ų, 
lazdelių arba vamzdeli ų pavidalą – 7002 20 90 arba 
7002 39 00 subpozicijai; 
4. dribsni ų pavidalo stiklas, spalvotas arba sidabruotas, 
skirtas dekoruoti, ir gaunamas traiškant mažas rutuliškas 
išpūsto stiklo p ūsleles; 
5. milteli ų arba granuli ų pavidalo vitritas, dar vadinamas 
putstikliu, kuris gaminamas iš baltos, pilkos ar juodos 
akytos mas ės, ir priklausomai nuo joje esan čių priemaišų, 
dažniausiai naudojamas elektros izoliatoriams (pavyz ­
džiui, elektros lempu čių pagrindų) gaminti.  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 07.06.2019 — 001.001 — 226  
Šioms subpozicijoms nepriskiriamos stiklo mikrosferos, 
skirtos kino ekranams, elektronini ų monitori ų panelėms ir 
t. t. dengti (7018 20 00 subpozicija).  
3212  Pigmentai ( įskaitant metalo miltelius ir dribsnius), 
disperguoti nevandenin ėje terpėje, turintys skys čio arba 
pastos pavidal ą, naudojami daž ų (įskaitant emalius) 
gamyboje; spaudos folija; dažikliai ir kitos dažiosios 
medžiagos, suformuotos į formas arba supakuotos į 
mažmeninei prekybai skirtas pakuotes  
3212 10 00  Spaudos folija  
Žr. šio skirsnio 6 pastab ą ir SS paaiškinim ų 3212 pozicijos 
paaiškinim ų B dalį. 
3212 90 00  Kiti  
Žr SS paaiškinim ų 3212 pozicijos paaiškinim ų A ir C dalis. 
Metalo milteliams ir dribsniams, nurodytiems SS paaiški ­
nimų 3212 pozicijos paaiškinim ų A dalyje, priskiriami: 
1. cinko milteliai, kurie nesuderinami su r ūgštiniais rišik ­
liais, tačiau yra puikus r ūdijimą stabdantis pigmentas; 
2. plokšteliniai ( lamellar ) nerūdijančiojo plieno ir nikelio 
milteliai, naudojami kai kuriuose r ūgštims atspariuose 
antikoroziniuose dažuose; 
3. švino milteliai – pagrindinis reakcijos pigmentas, naudo ­
jamas kaip r ūdžių inhibitorius (gali b ūti sumaišytas su 
švino raudonuoju arba švino baziniu sulfatu) aliejiniuose 
dažuose arba aliejiniuose lakuose, skirtiems gruntavimo 
dangoms, kuriomis padengiamos didel ės plieno dalys 
(angarų, tiltų, viadukų ir kitos strukt ūros); 
4. vario ir bronzos milteliai, kuri ų plokšteli ų formos dalel ės 
lakuose, pagamintuose daugiausia iš alkoholio, gamtini ų 
ar dirbtini ų dervų, išsisklaido ir taip suformuoja dekora ­
tyvines dangas.  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 07.06.2019 — 001.001 — 227  
33 SKIRSNIS  
ETERINIAI ALIEJAI IR KVAPIEJI DERV Ų 
EKSTRAKTAI (REZINOIDAI); PARFUMERIJOS, KOSMETIKOS IR 
TUALETINIAI PREPARATAI 
3301  Eteriniai aliejai (deterpenuoti arba nedeterpenuoti), 
įskaitant konkretus ir absoliutus; kvapieji derv ų ekstra­
ktai (rezinoidai); ekstrahuotosios aliejingos dervos (oleo ­
rezinai); eterini ų aliejų koncentratai riebaluose, nela ­
kiuosiuose aliejuose, vaškuose arba panašiose medžia ­
gose, gauti anfleražo arba maceravimo b ūdu; šalutiniai 
terpeniniai eterini ų aliejų deterpenacijos produktai; 
eterinių aliejų vandeniniai distiliatai ir vandeniniai 
tirpalai  
Kai kurios eterini ų aliejų sudėtinės dalys, tokios kaip, terpe ­
niniai angliavandeniliai, (pavyzdžiui, pinenas, kamfenas, 
limonenas) d ėl savo savybi ų gadina aromat ą, todėl dažniau­
siai yra pašalinamos. 
Priklausomai nuo sud ėties eteriniai aliejai gali b ūti deterpe ­
nuojami įvairiais b ūdais, dažniausiai taikant frakcin ę disti­
liaciją vakuume, frakcin ę kristalizacij ą, t. y. atšaldant aliej ų 
iki žemos temperat ūros, atskyrim ą tirpiklių pagalba ir t. t. 
Eteriniai aliejai, kuri ų sudėtyje vis dar išlieka terpenin ės 
sudėtinės dalys, o taip pat eteriniai aliejai, kuri ų sudėtyje 
nėra terpenini ų sudėtinių dalių (pavyzdžiui, marenik ės 
aliejus ir garsty čių aliejus) vadinami „nedeterpenuotais“.  
3301 12 10 – 
3301 19 80  Citrusini ų vaisių eteriniai aliejai  
Beveik visi šie aliejai išgaunami iš vaisi ų žievės. Jie pasi ­ 
žymi maloniu kvapu, primenan čiu jų gamybai panaudoto 
vaisiaus kvap ą. Apelsinmedžio žied ų aliejus arba nerolio 
(neroli) aliejus nelaikomi citrusini ų vaisių eteriniais aliejais 
ir priskiriami 3301 29 41 arba 3301 29 91 subpozicijai. 
Deterpenuotas eterinis aliejus – eterinis aliejus, iš kurio iš 
dalies arba visiškai pašalinti monoterpeniniai 
angliavandeniliai.  
3301 90 10  Šalutiniai terpeniniai eterini ų aliejų deterpenacijos 
produktai  
Žr. SS paaiškinim ų 3301 pozicijos paaiškinim ų C dalį. 
3301 90 90  Kiti  
Šiai subpozicijai priskiriami: 
1. eterini ų aliejų koncentratai riebaluose, nelakiuosiuose 
aliejuose, vaškuose arba panašiose medžiagose (žr. SS 
paaiškinim ų 3301 pozicijos paaiškinim ų B dalį); 
2. eterini ų aliejų vandeniniai distiliatai ir vandeniniai 
tirpalai (žr. SS paaiškinim ų 3301 pozicijos paaiškinim ų 
D dalies pirm ąją–ketvirtąją pastraipas).  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 07.06.2019 — 001.001 — 228  
3304  Gražinimosi arba makiažo preparatai ir odos prieži ūros 
preparatai (išskyrus medikamentus), įskaitant apsaugos 
nuo įdegimo arba įdegimo imitavimo preparatus; mani ­
kiūro ir pediki ūro preparatai  
3304 30 00  Maniki ūro arba pediki ūro preparatai  
Šiai subpozicijai priskiriami preparatai, naudojami rank ų ir 
kojų nagų priežiūrai, nagų odelių ir nuospaud ų priežiūrai ar 
gydymui. Ta čiau jai nepriskiriami preparatai, naudojami 
odos prieži ūrai, pavyzdžiui, rank ų kremai (dažniausiai 
3304 99 00 subpozicija).  
3304 99 00  Kiti  
Šiai subpozicijai priskiriami vatos, veltinio ir neaustini ų 
medžiagų pavidalo odos prieži ūros produktai (išskyrus 
medikamentus), pavyzdžiui, dr ėkikliai, tonikai ir valikliai. 
Vis dėlto, šiai subpozicijai nepriskiriami vata, veltinys ir 
neaustinės medžiagos, įmirkyti, apvilkti arba padengti 
produktais, d ėl kurių jie įgyja esmini ų kvepalų, kosmetikos 
priemonių, muilo ar plovikli ų požymių (priskiriami atitin ­
kamai 3307 ir 3401 pozicijoms).  
3305  Plauk ų preparatai  
3305 90 00  Kiti  
Šiai subpozicijai priskiriami plauk ų losjonai yra skysti plau ­
kams skirti produktai, veikiantys plauk ų struktūrą arba 
galvos od ą. Paprastai plauk ų losjonai yra vandeniniai arba 
alkoholiniai tirpalai.  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 07.06.2019 — 001.001 — 229  
34 SKIRSNIS  
MUILAS, ORGANIN ĖS PAVIRŠINIO AKTYVUMO MEDŽIAGOS, 
SKALBIKLIAI, TEPIMO PRIEMON ĖS, DIRBTINIAI VAŠKAI, 
PARUOŠTI VAŠKAI, BLIZGINIMO ARBA ŠVEITIMO PRIEMON ĖS, 
ŽVAKĖS IR PANAŠ ŪS DIRBINIAI, MODELIAVIMO PASTOS, 
STOMATOLOGINIAI VAŠKAI, TAIP PAT STOMATOLOGIJOS 
PREPARATAI, DAUGIAUSIA IŠ GIPSO 
3401  Muilas; organin ės paviršinio aktyvumo medžiagos ir 
preparatai, skirti naudoti kaip muilas, turintys gabal ėlių, 
luitų, lietinių dirbinių arba form ų pavidalą, kurių sudė­
tyje yra arba n ėra muilo; organin ės paviršinio aktyvumo 
medžiagos ir preparatai, kuri ų sudėtyje yra arba n ėra 
muilo, skirti odai plauti, turintys skys čio arba kremo 
pavidalą, supakuoti į mažmeninei prekybai skirtas 
pakuotes; popierius, vata, veltinys ir neaustin ės 
medžiagos, įmirkytos arba padengtos muilu arba 
plovikliu  
3401 11 00  Tualetin ės paskirties ( įskaitant produktus su medika ­
mentais)  
Šiai subpozicijai priskiriami produktai, aprašyti SS paaiški ­
nimų 3401 pozicijos paaiškinim ų I grupės septintosios 
pastraipos 1 punkte ir tualetin ės paskirties produktai, nuro ­
dyti II ir IV grup ėse. 
3401 20 90  Kitas  
Šiai subpozicijai priskiriamas muilas, turintis skys čio arba 
pastos pavidal ą. 
3401 30 00  Organin ės paviršinio aktyvumo medžiagos ir preparatai, 
kurių sudėtyje yra arba n ėra muilo, skirti odai plauti, 
turintys skys čio arba kremo pavidal ą, supakuoti į 
mažmeninei prekybai skirtas pakuotes  
Žr. SS paaiškinim ų 3401 pozicijos paaiškinim ų III grup ę. 
3403  Tepimo priemon ės (įskaitant pjovimo įrankių aušinimo 
skysčius, varžt ų ir veržli ų atpalaidavimo preparatus, 
priemones nuo r ūdijimo arba antikorozinius preparatus 
ir preparatus, skirtus iš ėmimui iš form ų palengvinti, 
daugiausia pagamintus iš tepal ų), taip pat preparatai, 
naudojami tekstil ės medžiagoms, odoms, kailiams arba 
kitoms medžiagoms apdoroti alyvomis arba riebalais, 
bet išskyrus preparatus, kuri ų pagrindin ės sudėtinės 
dalys, sudaran čios ne mažiau kaip 70 % mas ės, yra 
naftos alyvos arba alyvos, gautos iš bitumini ų mineralų 
3403 19 80  Kiti  
Šiai subpozicijai priskiriami preparatai, naudojami maši ­
noms, įrengimams ir transporto priemon ėms tepti. 
Šiai subpozicijai priskiriami preparatai, nurodyti SS paaiški ­
nimų 3403 pozicijos paaiškinim ų pirmosios pastraipos 
A dalyje, kuri ų sudėtyje yra mažiau kaip 70 % mas ės naftos 
alyvų arba alyv ų, gautų iš bitumini ų medžiag ų. ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 07.06.2019 — 001.001 — 230  
Šiai subpozicijai nepriskiriami preparatai, kuri ų sudėtyje yra 
ne mažiau kaip 70 % mas ės naftos alyv ų ar alyvų, gautų iš 
bituminių mineralų. Kai šios alyvos yra pagrindin ės prepa­
rato sud ėtinės dalys, jie priskiriami 
2710 12 11–2710 19 99 subpozicijoms, o kitais atvejais – 
3403 19 10 subpozicijai. 
Šiai subpozicijai, inter alia, priskiriami preparatai, kuri ų 
pagrindą sudaro sintetiniai tepalai. Vis ų pirma tai preparatai, 
daugiausia sudaryti iš ne mažiau kaip vienos ši ų sudeda­
mųjų dalių: 
— poli(alfaolefin ų) arba poli(izobutilen ų), kurių mažiau 
kaip 60 % t ūrio distiliuojasi 300 °C temperat ūroje, 
pakeitus sl ėgį į 1 013 milibar ų, kai taikomas distiliavimo 
redukuotajame sl ėgyje metodas; 
— ilgagrandini ų alkilaromatini ų junginių; 
— esterių, 
— poliglikoli ų, 
— silikon ų. 
3403 91 00 ir 
3403 99 00  Kiti 
Šioms subpozicijoms priskiriami 3403 pozicijoje nurodytos 
rūšies preparatai, kuri ų sudėtyje nėra naftos alyv ų arba 
alyvų, gautų iš bitumini ų medžiagų. Žodžių junginys „naftos 
alyvos arba alyvos, gautos iš bitumini ų medžiag ų“ įvardija 
produktus, apibr ėžtus 27 skirsnio 2 pastaboje. 
Šioms subpozicijoms priskiriami: 
1. tepimo preparatai, kuri ų sudėtyje yra molibdeno disulfido 
ir polipropileno glikolio ir kiti tepimo preparatai, kuri ų 
pagrindin ė sudėtinė dalis yra molibdeno disulfidas, 
koncentruoti arba turintys pieštuk ų, strypelių, nedideli ų 
plokščių, lakštų ir panašų pavidalą; 
2. preparatai, skirti iš ėmimui iš form ų palengvinti, ir suda ­
ryti iš vandenin ės polietileno vaško dispersijos ir 
aminoalkoholio muilo; 
3. tepimo preparatai, kuri ų pagrindin ės sudėtinės dalys yra 
natrio arba kalcio muilas ir boraksas, skirti plienin ėms 
vieloms apsaugoti ir sutepti vielos traukimo metu; 
4. preparatai, naudojami mašinoms, įrengimams ir trans ­
porto priemon ėms tepti.  
3405  Blizginimo priemon ės ir kremai, skirti avalyn ės, baldų, 
grindų, kėbulų, stiklo arba metalo prieži ūrai, šveitimo 
pastos ir milteliai bei panašios priemon ės (turinčios 
popieriaus, vatos, veltinio, neaustini ų medžiag ų, akytų 
plastikų arba akytos gumos, įmirkytų, vilktų arba 
dengtų šiomis priemon ėmis arba kit ą pavidalą), išskyrus 
vaškus, priskiriamus 3404 pozicijai  
3405 10 00  Blizginimo priemon ės, kremai ir panaš ūs preparatai, 
skirti avalyn ės arba odos prieži ūrai ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 07.06.2019 — 001.001 — 231  
Pagrindines medžiagas, naudojamas avalyn ės priežiūros 
produktų gamybai, dažniausiai sudaro vaškai (gyvulin ės, 
augalinės kilmės, mineraliniai ar dirbtiniai), lak ūs tirpikliai 
(valytasis terpentinas, vaitspiritas ir t. t.), dažikliai ir įvairios 
kitos medžiagos (alkoholis, boraksas, dirbtin ės alyvos, emul ­
sikliai ir t. t.). 
Odos dažikliai, ypa č skirti zomšinei avalynei, n ėra blizgi­
nimo priemon ės ir kremai, ir jie priskiriami 
3212 90 00 subpozicijai (jei jie yra suformuoti į formas 
arba supakuoti į mažmeninei prekybai skirtas pakuotes). 
Šiai subpozicijai taip pat nepriskiriamos avalynei skirtos 
balinimo priemon ės, kurios priskiriamos 3210 00 90 subpo ­
zicijai. Avalynei skirtas tepalas paprastai priskiriamas 
3403 11 00 arba 3403 91 00 subpozicijai.  
3405 20 00  Blizginimo priemon ės, kremai ir panaš ūs preparatai, 
skirti medini ų baldų, grindų arba kit ų medienos dirbini ų 
priežiūrai 
Produktai, skirti medienos (grind ų, baldų, medienos 
dirbinių) priežiūrai, turi valiklio savybi ų ir užtepti ar 
užpurkšti ant pavirši ų sudaro plon ą apsaugin į sluoksn į, 
kuris išdži ūvęs, o kai kuriais atvejais po blizginimo paryš ­
kina medienos spalv ą ar suteikia jai blizges į. Šios rūšies 
produktai paprastai tiekiami skardin ėse, buteliuose, įmirkytų 
kempinėlių ar aerozolio pavidalu. Gamybos metu be vašk ų, 
tirpiklių, dažiklių ir speciali ųjų priedų, įeinančių į avalynei 
skirtų blizginimo priemoni ų ir kremų sudėtį, dažnai naudo ­
jami kai kurie iš ši ų produktų: riebalų rūgštys, augaliniai 
aliejai (pavyzdžiui, palmi ų aliejus, s ėmenų aliejus) arba 
mineraliniai aliejai, muilai ar paviršinio aktyvumo 
medžiagos, dervos (kopalas arba kanifolija ir t. t.), silikonai, 
kvapai (pavyzdžiui, pušies, rozmarino esencijos), insekti ­
cidai, ir t. t., ta čiau ne abrazyvai.  
3405 30 00  Blizginimo priemon ės ir panaš ūs preparatai, skirti 
kėbulų priežiūrai, išskyrus metalo blizginimo priemones  
Produktų, skirtų transporto priemon ės kėbulo prieži ūrai, 
sudėtyje paprastai yra vaško emulsijos ar tirpalo, kurio sud ė­
tyje yra silikon ų, alyvų, emulsikli ų ir gali b ūti minkšt ų 
abrazyvų. 
3405 40 00  Šveitimo pastos ir milteliai bei kiti šveitimo preparatai  
Vonioms, kriaukl ėms, plytel ėms ir t. t. skirti šveitimo milte ­
liai sudaryti iš itin smulki ų abrazyvini ų mišinių (pavyzdžiui, 
pemzos, smiltainio) ir pulverizuot ų valiklių (pavyzdžiui, 
paviršinio aktyvumo medžiagos su aktyviaisiais anijonais, 
muilo milteli ų, natrio fosfato, bevandenio natrio karbonato). 
Šie preparatai dažniausiai pakuojami į skardines ar pakelius. 
Šveitimo pastos yra šveitimo produktai, pagaminti sumaišant 
miltelius su, pavyzdžiui, vaško tirpalu.  
3405 90 10  Metalo blizginimo priemon ės 
Metalo blizginimo priemon ės, kuriomis apdorojamas pavir ­ 
šius, turi gr ąžinti pradin ę išvaizdą rūdžių, purvo ar oro 
paveiktiems metalams. Š į rezultat ą užtikrina šlifavimas 
(mechaninis blizginimo abrazyvu poveikis) bei cheminis ar 
valomasis r ūgščių ar šarmų poveikis oksidams, sulfidams ir 
įvairiems patams ėjimams.  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 07.06.2019 — 001.001 — 232  
Pagrindin ės metalo blizginimo priemoni ų gamyboje naudo ­
jamos medžiagos yra itin smulk ūs abrazyvai (pavyzdžiui, 
pemza, kreida, diatomitas, tripolitas, bentonitas, kvarcas), 
rūgštys (pavyzdžiui, oksalo r ūgštis, oleino r ūgštis, fosforo 
rūgštis, sieros r ūgštis), lak ūs tirpikliai (pavyzdžiui, vaitspi ­
ritas, trichloretilenas, denat ūruotas alkoholis), šarmai (pavyz ­
džiui, amoniakas, soda), paviršinio aktyvumo medžiagos, 
tokios kaip sulfoninti riebal ų alkoholiai, riebalai, muilai ir 
kai kuriais atvejais dažikliai ir sintetiniai kvapai. 
Metalo blizginimo priemon ės būna milteli ų, įvairios sud ėties 
pastų (kremų arba emulsij ų) ir skys čių pavidalo. Priklau ­
somai nuo tipo, šios priemon ės tiekiamos buteliuose, skar ­
dinėse, metalin ėse tūtelėse, dėžutėse, pakeliuose arba nedi ­
delių luitų, kūgių, lazdelių ir t. t. pavidalu.  
3405 90 90  Kiti  
Šiai subpozicijai priskiriama: 
1. blizginimo priemon ės stiklui, kuri ų sudėtyje paprastai yra 
vandens, alkoholio, nedidelis amoniako ar r ūgšties 
(pavyzdžiui, oksalo, vyno) kiekis bei minkšt ų abrazyvų; 
2. kitų medžiag ų blizginimui, apdailai ir šlifavimui skirti 
produktai.  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 07.06.2019 — 001.001 — 233  
35 SKIRSNIS  
ALBUMININ ĖS MEDŽIAGOS; MODIFIKUOTI KRAKMOLAI; KLIJAI; 
FERMENTAI (ENZIMAI) 
3501  Kazeinas, kazeinatai ir kiti kazeino dariniai; kazeininiai 
klijai  
3501 10 10 – 
3501 10 90  Kazeinas  
Šioms subpozicijoms priskiriami kazeinai, nurodyti SS 
paaiškinim ų 3501 pozicijos paaiškinim ų A dalies 1 punkte. 
Šie kazeinai, nepriklausomai nuo j ų gavimui panaudoto 
nusodinimo b ūdo, priskiriami šioms subpozicijoms, jei j ų 
sudėtyje yra ne daugiau kaip 15 % mas ės vandens; prie ­ 
šingu atveju, jie priskiriami 0406 pozicijai. 
Šioms subpozicijoms nepriskiriami „ cagliata “ rūšies 
produktai, aprašyti paaiškinim ų 
0406 10 30–0406 10 80 subpozicij ų paaiškinim ų trečiojoje 
pastraipoje.  
3501 10 90  Kitas  
Šiai subpozicijai priskiriami kazeinai ypa č naudojami dieti ­
niams produktams (pavyzdžiui, sausainiams, duonai) 
gaminti; taip pat jie gali b ūti naudojami ir gyv ūnų ėdalui 
gaminti.  
3501 90 10  Kazeininiai klijai  
Kazeininiai klijai, taip pat vadinami šaltaisiais klijais, yra 
preparatai, kuri ų pagrindin ės sudedamosios dalys yra 
kazeinai ir kreida, prie kuri ų pridedami nedideli kit ų 
produktų, pavyzdžiui, borakso ir gamtinio amonio chlorido, 
kiekiai. J ų sudėtyje taip pat gali b ūti užpildų, pavyzdžiui, 
lauko špato. 
Nors kalcio kazeinatas gali b ūti naudojamas kaip klijai, 
tačiau, jei jo sud ėtyje nėra pridėta kitų medžiag ų, jis priski ­
riamas 3501 90 90 subpozicijai.  
3501 90 90  Kiti  
Šiai subpozicijai priskiriami kazeinatai ir kiti kazeino dari ­
niai, atitinkamai nurodyti SS paaiškinim ų 3501 pozicijos 
paaiškinim ų A dalies 2 punkte ir A dalies 3 punkte. 
Kazeinatai tiekiami baltos ar šviesiai geltonos spalvos 
miltelių pavidalu ir yra beveik bekvapiai.  
3504 00  Peptonai ir j ų dariniai; kitos baltymin ės medžiagos ir j ų 
dariniai, nenurodyti kitoje vietoje; odos milteliai, chro ­
muoti arba nechromuoti  
3504 00 10  Koncentruoti pieno baltymai, nurodyti šio skirsnio 
1 papildomojoje pastaboje  
Koncentruoti pieno baltymai dažniausiai gaunami, pavyz ­
džiui, ultrafiltravimo b ūdu pašalinant iš nugriebto pieno 
dalį laktozės ir mineralini ų druskų. Iš esmės jie sudaryti iš 
kazeino ir išr ūgų baltymų (pieno globulinai, pieno albuminai 
ir t. t.) santykiu apytikriai 4:1. Baltym ų dalis nustatoma 
dauginant azoto dal į iš konversijos koeficiento 6,38.  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 07.06.2019 — 001.001 — 234  
Kai koncentruoto pieno baltymo sud ėtyje esantis baltym ų 
kiekis sudaro ne daugiau kaip 85 % sausosios medžiagos 
masės, produktas priskiriamas 0404 90 subpozicijai. 
Šiai subpozicijai nepriskiriami „ cagliata “ rūšies produktai, 
aprašyti paaiškinim ų 0406 10 30–0406 10 80 subpozicij ų 
paaiškinim ų trečiojoje pastraipoje.  
3504 00 90  Kiti  
Šiai subpozicijai priskiriami daugiausia iš augal ų gauti 
produktai, kuri ų sudėtyje yra didelis baltym ų kiekis 
(daugiau kaip 85 % sausosios medžiagos mas ės). Šiai 
subpozicijai nepriskirtini produktai paprastai priskiriami 
2106 arba 2309 pozicijai.  
3506  Paruošti klijai ir kiti paruošti adhezyvai, nenurodyti 
kitoje vietoje; produktai, tinkami naudoti kaip klijai 
arba adhezyvai, pateikiami mažmeninei prekybai kaip 
klijai arba adhezyvai, kuri ų neto mas ė ne didesn ė kaip 
1 kg  
3506 10 00  Produktai, tinkami naudoti kaip klijai arba adhezyvai, 
pateikiami mažmeninei prekybai kaip klijai arba adhe ­
zyvai, kuri ų neto mas ė ne didesn ė kaip 1 kg  
Dėl šių produktų pateikimo žr. SS paaiškinim ų 3506 pozi ­
cijos paaiškinim ų pirmosios pastraipos A dal į. 
Šiai subpozicijai priskiriami metilceliulioz ės klijai dribsni ų 
ar luitų pavidalu, kurie gali b ūti ištirpdyti vandenyje, kad 
pagaminti klijus, itin tinkamus tapetams klijuoti.  
3506 99 00  Kiti  
Be produkt ų, paminėtų SS paaiškinim ų 3506 pozicijos 
paaiškinim ų pirmosios pastraipos B dalies 1–3 punktuose, 
šiai subpozicijai priskiriami klijai, daugiausia sudaryti iš 
kerpės, miltų kleisterio ir klij ų, daugiausia sudaryt ų iš agaro.  
3507  Fermentai (enzimai); paruošti fermentai (enzimai), nenu ­
rodyti kitoje vietoje  
3507 90 90  Kiti  
Be produkt ų, paminėtų SS paaiškinim ų 3507 pozicijos 
paaiškinimuose (išskyrus renin ą ir jo koncentratus, lipopro ­
teino lipaz ę ir Aspergilo šarmin ę proteazę), šiai subpozicijai 
priskiriama penicilinaz ė, asparaginaz ė ir 
kalidinogenaz ė (INN) (kalikreinas).  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 07.06.2019 — 001.001 — 235  
36 SKIRSNIS  
SPROGMENYS; PIROTECHNIKOS GAMINIAI; DEGTUKAI; 
PIROFORINIAI LYDINIAI; TAM TIKROS DEGIOSIOS MEDŽIAGOS 
3603 00  Degtuvai; sprogdikliai; sprogdinimo arba padegimo 
kapsulės; degikliai; elektriniai detonatoriai  
3603 00 20  Degtuvai  
Šiai subpozicijai priskiriami tiktai produktai, aprašyti SS 
paaiškinim ų 3603 pozicijos paaiškinim ų antrosios pastraipos 
A dalyje.  
3603 00 30  Sprogdikliai  
Šiai subpozicijai priskiriami tiktai produktai, aprašyti SS 
paaiškinim ų 3603 pozicijos paaiškinim ų antrosios pastraipos 
B dalyje.  
3604  Fejerverkai, signalin ės raketos, lietaus raketos, r ūko 
signalai ir kiti pirotechnikos gaminiai  
3604 10 00  Fejerverkai  
Žr. SS paaiškinim ų 3604 pozicijos paaiškinim ų pirmosios 
pastraipos 1 punkto a papunkt į. 
3604 90 00  Kiti  
Be produkt ų, nurodyt ų SS paaiškinim ų 3604 pozicijos 
paaiškinim ų pirmosios pastraipos 1 punkto b papunktyje ir 
2 punkte bei antrojoje pastraipoje, šiai subpozicijai priski ­
riami pistonai, naudojami šachtinink ų lempose, vadinamose 
saugiomis liepsnai lempomis, kuri ų paskirtis parodyti, jog 
kasyklose susikaup ė dujų. Šie pistonai įrengiami ant siaur ų, 
maždaug 4 centimetr ų pločio ir maždaug 35 centimetr ų 
ilgio tekstil ės juosteli ų. Ant kiekvienos juostel ės paprastai 
yra apie 30 piston ų, ir juostel ės paprastai susukamos į 
ritinėlius. ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 07.06.2019 — 001.001 — 236  
37 SKIRSNIS  
FOTOGRAFIJOS IR KINEMATOGRAFIJOS PREK ĖS 
3702  Ritin ėlių pavidalo fotojuostos, įjautrintos, neekspo ­
nuotos, pagamintos iš bet kuri ų medžiag ų, išskyrus 
popierių, kartoną ir tekstil ės medžiagas; ritin ėlių pavi­
dalo momentin ės fotografijos juostos, įjautrintos, 
neeksponuotos  
3702 32 10  Mikrofilm ų juostos; fotojuostos, skirtos naudoti poligra ­
fijoje  
Šiai subpozicijai priskiriamos mikrofilm ų juostelės paprastai 
nesiskiria nuo kinematografijos juosteli ų, tačiau yra naudo ­
jamos dokumentams atgaminti atskirais kadrais. Jos taip pat 
naudojamos kompiuterini ų programų spaudiniams atgaminti, 
ir tokiu atveju atpaž įstamos pagal raides COM. Mikrofilm ų 
juostelės paprastai yra 8 mm, 16 mm ir 35 mm plo čio bei 
maždaug 30 m, 61 m, 122 m ir 305 m ilgio. 
Fotojuostos, skirtos naudoti poligrafijoje, naudojamos poli ­
grafijos pramon ėje fotomechaniniam iliustracij ų ir tekstini ų 
dalykų (pavyzdžiui, fotolitografija, heliogravi ūra, fotochro ­
motipografija, fotostatinis atgaminimas) atgaminimui.  
3702 96 10  Mikrofilm ų juostos; fotojuostos, skirtos naudoti poligra ­
fijoje  
Žr. paaiškinim ų 3702 32 10 subpozicijos paaiškinimus.  
3702 97 10  Mikrofilm ų juostos; fotojuostos, skirtos naudoti poligra ­
fijoje  
Žr. paaiškinim ų 3702 32 10 subpozicijos paaiškinimus.  
3705  Fotografijos plokštel ės ir juostos, eksponuotos ir išryš ­
kintos, išskyrus kino juostas  
3705 00 90  Kitos  
Šiai subpozicijai priskiriamos mikrofilm ų juostos ir suma ­ 
žintos dokument ų (pavyzdžiui, verslo dokument ų, archyvo 
dokument ų, pramonini ų brėžinių) kopijos, gautos fotogra ­
fijos būdu. 
Mikrofilm ų juostos yra plokšteli ų pavidalo (mikrofišos) arba 
susuktos į ritinėlius, sudarytos iš mikrovaizd ų serijos. 
Mikrofišos priskiriamos šiai subpozicijai net ir tuo atveju, 
jei yra įrėmintos. 
Šiai subpozicijai nepriskiriamos eksponuotos ir išryškintos 
mikrokopijos ant fotografinio popieriaus (mikrokort ų, knygų 
ir kitokiu pavidalu), kurios priskiriamos 4911 91 00 
subpozicijai.  
3706  Kino juostos, eksponuotos ir išryškintos, su garso takeliu 
ar be garso takelio, arba sudarytos tik iš garso takelio  
Šiai pozicijai kaip garsin ės juostos yra priskiriamos tik 
tokios juostos, kurios toje pa čioje juostoje turi vaizdin ę 
medžiagą ir garso takel į. Tuo atveju, kai garsinis filmas 
yra dviejose juostose, nepriklausomai nuo to, ar jos patei ­
kiamos kartu ar atskirai, kiekviena juosta yra priskiriama jai 
atitinkančiai subpozicijai, t. y. kino juosta, kuri ą sudaro tik  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 07.06.2019 — 001.001 — 237  
garso takelis, priklausomai nuo jos plo čio, yra priskiriama 
3706 10 20 arba 3706 90 52 subpozicijai, tuo tarpu kino 
juosta, kuri ą sudaro vaizdin ė medžiaga, yra priskiriama 
vienai iš pamin ėtų subpozicij ų arba 3706 90 91 arba 
3706 90 99 subpozicijoms (taikoma šio skirsnio 1 papildo ­
moji pastaba).  
3706 10 20  Sudarytos tik iš garso takelio; negatyvai; tarpiniai pozi ­
tyvai  
Šiai subpozicijai priskiriami: 
1. original ūs juostiniai negatyvai; 
2. tarpinės pozityvin ės juostos, atspausdintos iš originali ų 
negatyvų; juodai baltame procese jie vadinami „kopijuo ­
tais pozityvais“ („ duplicating positives “), „kaštoniniais 
pozityvais“ („ maroon positives “), „rausvai violetiniais 
pozityvais“ („ lavender mauve positives “) „originaliais 
pozityvais“ („ master positives “), „etaloniniais atspaudais“ 
(„masterprints “), „smulkiagr ūdžiais etaloniniais atspau ­
dais“ („ fine-grain masterprints “), arba „šviesiai violeti ­
niais pozityvais“ („ lavender positives “) ar „kopijuotais 
pozityvais“ („ duplicating positives “), tuo tarpu spalvo ­
tame procese jie vadinami „kopijuotais pozityvais“ arba 
„tarpiniais pozityvais“; jie yra paruošti ant pagrindo, 
švelniai nuspalvinto rausvai violetine arba kaštonine 
spalva, arba nenuspalvinto; šios juostos paprastai nenau ­
dojamos demonstravimui, o yra skirtos originali ų nega­
tyvų kopijoms gaminti. Vis d ėlto, išskirtinais atvejais jos 
gali būti naudojamos perži ūrėjimui, montavimui ar filmo 
įgarsinimui. 
Be to, kaip tarpiniai pozityvai yra klasifikuojami trys 
pozityviniai juodai balti išskirt ų spalvų vaizdai ( black 
and white separation ), gauti pasinaudojus filtrais 
(mėlynu, žaliu ir raudonu) iš originali ų spalvotų negatyvų 
ir, naudojantis panašiais filtrais, taikomi spalvotam tarpi ­
niam negatyvui, skirtam pozityv ų kopijoms spausdinti, 
gauti; 
3. negatyv ų kopijos, atspausdintos iš tarpini ų pozityvini ų 
juostų ir skirtos pozityv ų kopijoms spausdinti; šios 
kopijos juodai baltame procese vadinamos „kopijuotais 
negatyvais“, o spalvotame procese – „tarpiniais negaty ­
vais“ (  1 ); 
4. reversiniai tarpiniai negatyvai, kurie spalvinimo procese 
tiesiogiai gaunami inversijos b ūdu iš originalaus nega ­
tyvo ir iš kuri ų bus spausdinamos demonstravimui skirtos 
kopijos; 
5. „matricos juostos“ (raudonos, žalios, m ėlynos), kurios 
spalvinimo procese gaunamos iš negatyv ų ir iš kuri ų 
vėliau bus spausdinamos kopijos. 
Kai juost ų plotis yra ne mažesnis kaip 35 mm, visos šios 
juostos, išskyrus „matricos juostas“, paprastai turi negaty ­
vams būdingas perforacijas (cilindro formos). 
Tai leidžia atskirti tarpines pozityvines juostas su nenuspal ­
vintu pagrindu nuo projekcijai skirt ų pozityvini ų juostų su 
pozityvams b ūdingomis perforacijomis.  
_____________  
( 1 ) „Atitinkami terminai“: kopijuoti negatyvai – dupe negative (angl ų kalba) – contretype 
négatif (pranc ūzų kalba) – Dup Negativ (vokie čių kalba) – controtipi negativi (ital ų 
kalba) – duplicaat-negatief (oland ų kalba); tarpiniai negatyvai – intermediate negative 
(anglų kalba) – internégatif (pranc ūzų kalba) – Zwischennegativ (vokie čių kalba) – 
internegativi (ital ų kalba) – internegatief (oland ų kalba).  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 07.06.2019 — 001.001 — 238
  
Vis dėlto būtina pažym ėti, kad juostose iš kai kuri ų valstybių 
(ypač buvusios Taryb ų Sąjungos) naudojamas unikalus 
perforacijos b ūdas ( Dubray-Howell ), kuris yra labai panašus 
į įprastinę pozityvų perforacij ą ir kuris taip pat aptinkamas 
originaliose negatyvin ėse juostose, tarpiniuose pozityvuose ir 
negatyvuose bei pozityv ų kopijose, skirtose demonstravimui 
arba projekcijai. 
„Matricos juostos“ turi pozityvams b ūdingas perforacijas, 
tačiau gali b ūti atskiriamos pagal j ų storį (beveik dvigubai 
didesnis už pozityv ų), vyraujan čią kaštonin ę spalvą ir 
nežymų vaizdų reljefiškum ą. 
3706 10 99  Kiti pozityvai  
Šiai subpozicijai priskiriamos projekcijai skirtos juostos. 
Pozityvin ės juostos, turin čios ne mažiau kaip dvi vaizdo 
juostas, turi b ūti klasifikuojamos ir mokes čiai joms turi 
būti apskaičiuojami pagal juostos, gautos po padalinimo, 
plotį ir ilgį, t. y. pagal juostos, kuri bus demonstruojama, 
plotį ir ilgį. 
Pavyzdžiui, juosta, kurios plotis yra 35 mm (keturios 
atpjautos juostos po 8 mm), o ilgis 100 m, turi b ūti laikoma 
8 mm plo čio ir 400 m ilgio juosta.
  
3706 90 52  Sudarytos tik iš garso takelio; negatyvai; tarpiniai pozi ­
tyvai; kino kronikos (kino žurnalai)  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 07.06.2019 — 001.001 — 239  
Žr. paaiškinim ų 3706 10 20 subpozicijos paaiškinimus. 
Sąvokos „kino kronikos (kino žurnalai)“ apibr ėžimą žr. šio 
skirsnio 2 papildomojoje pastaboje.  
3706 90 91 ir 
3706 90 99  Kitos, kuri ų plotis  
Žr. paaiškinim ų 3706 10 99 subpozicijos paaiškinimus.  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 07.06.2019 — 001.001 — 240  
38 SKIRSNIS  
ĮVAIRŪS CHEMIJOS PRODUKTAI 
3801  Dirbtinis grafitas; koloidinis arba pusiau koloidinis 
grafitas; preparatai, kuri ų pagrindin ės sudėtinės dalys 
yra grafitas arba kitos anglies atmainos, turintys past ų, 
luitų, plokščių arba kit ų pusgamini ų pavidalą 
3801 10 00  Dirbtinis grafitas  
Žr. SS paaiškinim ų 3801 pozicijos paaiškinim ų 1 punkt ą. 
3801 20 10 ir 
3801 20 90  Koloidinis arba pusiau koloidinis grafitas  
Žr. SS paaiškinim ų 3801 pozicijos paaiškinim ų 2 punkt ą. 
3801 20 90  Kitas  
Šiai subpozicijai priskiriama koloidinio grafito vandenin ė 
arba kita ne aliejin ė suspensija.  
3801 30 00  Anglin ės pastos elektrodams ir panašios pastos krosni ų 
klojiniams  
Žr. SS paaiškinim ų 3801 pozicijos paaiškinim ų 3 punkto 
b papunkt į. 
3802  Aktyvintos anglys; aktyvinti gamtiniai mineraliniai 
produktai; gyv ūninės anglys, įskaitant panaudotas gyv ū­
nines anglis  
3802 10 00  Aktyvintos anglys  
Aktyvintų anglių, priskiriam ų šiai subpozicijai, jodo skai ­ 
čius, nustatytas ASTM D 4607-86 metodu, yra ne mažesnis 
kaip 300 (miligram ų jodo, kur į absorbuoja vienas gramas 
anglių). 
3802 90 00  Kiti  
Aktyvintas diatomitas, priskiriamas šiai subpozicijai, 
dažniausiai yra išdegintas su sukepan čiaisiais agentais, 
pavyzdžiui, natrio chloridu arba natrio karbonatu (žr. SS 
paaiškinim ų 3802 pozicijos paaiškinim ų A dalies tre čiosios 
pastraipos b punkto 1 papunkt į), pasižymi šiomis savy ­
bėmis: 
— yra baltos spalvos, kuri išlieka nepakitusi ir toliau išde ­
ginant; 
— jo 10 % vandenin ės suspensijos pH yra nuo 7,5 iki 10,5; 
— 900 °C temperat ūroje jo galimyb ė užsidegti mažesn ė 
kaip 0,5 %; 
— natrio kiekis, išreikštas Na  2 O, didesnis kaip 1,5 %.  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 07.06.2019 — 001.001 — 241  
Šiai subpozicijai priskiriami aktyvinti bentonitai, atitinkantys 
aktyvintų žemių aprašym ą (žr. SS paaiškinim ų 3802 pozi ­
cijos paaiškinim ų A dalies tre čiosios pastraipos b punkto 
3 papunkt į). Aktyvinti bentonitai, priskiriami šiai subpozi ­
cijai, atskiriami nuo gamtini ų bentonit ų, priskiriam ų 
2508 10 00 subpozicijai, pagal pH, kuris dažniausiai yra 
mažesnis už 6 (r ūgštieji bentonitai) arba didesnis už 9,5 
(5 % vandenin ės suspensijos, pastov ėjusios 1 valand ą) ir 
natrio karbonato kiek į, kuris didesnis kaip 2 % arba didesn į 
kaip 80 meq/100 g (aktyvinti natrio bentonitai) mainomojo 
natrio ir kalcio agregat ų kiekį. 
Organofiliniai bentonitai, kurie gaunami, pridedant, pavyz ­
džiui, stearilamino, dažniausiai priskiriami 3824 99 96 
subpozicijai. 
Gamtiniai bentonitai, paprastai sumaišyti su nedideliais 
natrio karbonato kiekiais, priskiriami 3824 99 96 
subpozicijai.  
3803 00  Talo alyva, rafinuota arba nerafinuota  
3803 00 10  Neapdorota  
Žr. SS paaiškinim ų 3803 pozicijos paaiškinim ų pirmąsias 
dvi pastraipas.  
3804 00 00  Medienos plaušienos gamybos liekamieji šarmai, 
koncentruoti arba nekoncentruoti, iš kuri ų pašalintas 
cukrus arba nepašalintas, chemiškai apdoroti arba neap ­
doroti, įskaitant lignino sulfonatus, bet išskyrus talo 
alyvą, priskiriam ą 3803 pozicijai  
Šiai pozicijai priskiriamas koncentruotas sulfitinis šarmas. 
Koncentruotas sulfitinis šarmas gaunamas sulfitiniu b ūdu 
stipriai sukoncentruojant medienos plaušienos gamybos 
liekamuosius šarmus kartais, siekiant pakeisti jo r ūgštin­
gumą arba šarmingum ą, pelenų kiekį, spalvą ar koloidines 
savybes, prieš tai jis tinkamai chemiškai apdorojamas.  
3805  Sak ų, medienos arba sulfatinis terpentinas ir kiti terpe ­
niniai aliejai, gauti distiliuojant arba kitu b ūdu apdoro ­
jant spygliuo čių medieną; neapdorotas dipentenas; sulfi ­
tinis terpentinas ir kiti neapdoroti para-cimenai; puš ų 
aliejus, kurio pagrindin ė sudėtinė dalis yra 
alfa-terpineolis  
3805 10 10  Sak ų terpentinas  
Šiai subpozicijai priskiriamas tik produktas, kuris gaunamas 
vieninteliu ir tiesioginiu b ūdu distiliuojant (ekstrahuojant 
garais) sakus, išskiriamus iš augan čių spygliuo čių medžių. 
3805 10 30  Medienos terpentinas  
Šiai subpozicijai priskiriamas produktas, pamin ėtas SS 
paaiškinim ų 3805 pozicijos paaiškinim ų antrosios pastraipos 
2 punkto a papunktyje.  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 07.06.2019 — 001.001 — 242  
3805 10 90  Sulfatinis terpentinas  
Šiai subpozicijai priskiriamas produktas, pamin ėtas SS 
paaiškinim ų 3805 pozicijos paaiškinim ų antrosios pastraipos 
2 punkto b papunktyje.  
3805 90 10  Puš ų aliejus  
Šiai subpozicijai priskiriamas produktas, pamin ėtas SS 
paaiškinim ų 3805 pozicijos paaiškinim ų antrosios pastraipos 
5 punkte.  
3805 90 90  Kiti  
Šiai subpozicijai priskiriamas terpentinas, iš kurio frakcine 
distiliacija beveik visiškai pašalintas beta-pinenas, kuris 
vėliau sumaišomas su kitomis frakcijomis. Šis produktas 
prekybai tiekiamas „regeneruot ų terpentino alkoholi ų“ 
pavadinimu.  
3806  Kanifolija ir kanifolijos r ūgštys bei j ų dariniai; kanifo ­
lijos spiritas ir kanifolijos alyvos; takiosios dervos  
3806 10 00  Kanifolija ir kanifolijos r ūgštys  
Žr. SS paaiškinim ų 3806 pozicijos paaiškinim ų A dalį. 
3806 20 00  Kanifolijos, kanifolijos r ūgščių arba kanifolijos ar kani ­
folijos r ūgščių darinių druskos, išskyrus kanifolijos 
aduktų druskas  
Žr. SS paaiškinim ų 3806 pozicijos paaiškinim ų B dalį. 
3806 30 00  Esterin ės dervos  
Žr. SS paaiškinim ų 3806 pozicijos paaiškinim ų C dalį. 
3806 90 00  Kiti  
Šiai subpozicijai priskiriama: 
1. kanifolija arba kanifolijos r ūgščių dariniai, pamin ėti SS 
paaiškinim ų 3806 pozicijos paaiškinim ų D dalies 
I grupėje, taip pat disproporcionuota (dismutuota) kani ­
folija, kurioje viena dalis kanifolijos r ūgščių yra dehi ­
drinta, o kita – hidrinta, techniniai kanifolijos aminai 
(pavyzdžiui, dehidroabietilaminas) ir techniniai kanifo ­
lijos nitrilai; 
2. kanifolijos spiritas ir kanifolijos alyvos, nurodytos SS 
paaiškinim ų 3806 pozicijos paaiškinim ų D dalies 
II grupėje; 
3. takiosios dervos, nurodytos SS paaiškinim ų 3806 pozi ­
cijos paaiškinim ų D dalies III grup ėje. 
3807 00  Degutas; deguto alyvos; medienos kreozotas; medienos 
alyva ( wood naphtha ); augalinis pikis; alaus pikis ir 
panašūs preparatai, kuri ų pagrindin ės sudėtinės dalys 
yra kanifolija, kanifolijos r ūgštys arba augalinis pikis  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 07.06.2019 — 001.001 — 243  
3807 00 10  Degutas  
Žr. SS paaiškinim ų 3807 pozicijos paaiškinim ų antrosios 
pastraipos A dalies 1 punkt ą. 
3807 00 90  Kiti  
Šiai subpozicijai priskiriami produktai, nurodyti SS paaiški ­
nimų 3807 pozicijos paaiškinim ų antrosios pastraipos 
A dalies 2 ir 3 punkte bei B, C ir D dalyse.  
3808  Insekticidai, rodenticidai, fungicidai, herbicidai, augal ų 
dygimo l ėtikliai ir augal ų augimo reguliatoriai, dezinfek ­
cijos priemon ės ir panaš ūs produktai, suformuoti į 
formas arba supakuoti į mažmeninei prekybai skirtas 
pakuotes, arba turintys preparat ų arba dirbini ų pavi­
dalą (pavyzdžiui, siera apdorotos juostos, dag čiai ir 
žvakės bei lipn ūs musgaudžiai)  
3808 91 10 – 
3808 91 90  Insekticidai  
Žr. SS paaiškinim ų 3808 pozicijos paaiškinim ų I grupę, 
nurodytą po trijų žvaigždu čių. 
3808 92 10 – 
3808 92 90  Fungicidai  
Žr. SS paaiškinim ų 3808 pozicijos paaiškinim ų II grupę, 
nurodytą po trijų žvaigždu čių. 
3808 92 10  Preparatai, kuri ų pagrindin ės sudėtinės dalys yra vario 
junginiai  
Šiai subpozicijai priskiriami: 
1. Bordo mišinys, pagamintas iš vario sulfato ir gesint ų 
kalkių, naudojamas žem ės ūkyje kaip fungicidas; 
2. preparatai, pagaminti iš bazinio vario chlorido ir bazinio 
vario sulfato, vario oksichlorido, vario silikato, vario 
acetoarsenito, vario oksido (- ų), vario hidroksido arba 
vario karbonato, naudojami tam pa čiam tikslui; 
3. preparatai, kuri ų pagrindin ės sudėtinės dalys yra vario 
naftenatas arba vario fosfatas, naudojami tekstil ės ir 
medienos apsaugai nuo grybeli ų; 
4. organini ų vario drusk ų chelatai su muilais, kuri ų sudėtyje 
yra metalini ų muilų. 
Preparatai, priskiriami šiai subpozicijai, gali b ūti miltelių, 
tirpalų ar gabal ėlių (tablečių) pavidalo, nesupakuoti arba 
skirti mažmeninei prekybai; j ų sudėtyje be vario jungini ų 
gali būti papildom ų aktyviųjų medžiag ų, pavyzdžiui, cinko 
arba gyvsidabrio jungini ų. 
3808 93 90  Augal ų augimo reguliatoriai  
Šiai subpozicijai priskiriamos medžiagos, kurios, patekusios 
į augalus, daro reikiam ą įtaką jų fiziologiniams procesams. 
Šiomis medžiagomis gali b ūti veikiamas visas augalas, 
augalo dalys arba tik dirva. 
Augalų augimo reguliatoriai gali tur ėti įtakos, pavyzdžiui: 
a) bendrajam augimui;  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 07.06.2019 — 001.001 — 244  
b) augalų aukščiui (stiebo pailg ėjimui arba sutrump ėjimui); 
c) gumbų, šakniagumbi ų arba stiebagumbi ų dydžiui ir 
formai; 
d) tarpubambli ų ilgiui (padidintas atsparumas išgulimui); 
e) derėjimui ir vaisi ų dydžiui; 
f) augalų maistini ų atsargų rezervams (angliavandeni ų, 
baltymų, riebalų); 
g) žydėjimo ir vaisi ų nokimo laikui; 
h) augalų sterilumui; 
ij) moteriškosios lyties žied ų kiekiui. 
Augalų augimo reguliatoriai skirstomi į keturias pagrindines 
grupes: 
1. auksinai, kurie daro poveik į šaknies formavimuisi, koto 
augimui ir vaisi ų susidarymui. Vertingiausia yra indol-3- 
ilacto rūgštis; 
2. giberelinai, kurie ypa č skatina pumpuro augim ą ir žydė­
jimą; visi jie gaunami iš giberelio r ūgšties; 
3. citokininai, kurie ypa č skatina l ąstelių dalijimąsi ir 
slopina augal ų senėjimo procesus. Geriausiai žinomi 
yra kinetinas (6-furfurilaminopurinas) ir zeatinas; 
4. augim ą lėtinantys junginiai. 
Šiai subpozicijai nepriskiriama: 
a) trąšos; 
b) dirvą gerinantys junginiai (kondicionieriai); 
c) herbicidai, selektyv ūs arba neselektyv ūs (3808 93 11– 
3808 93 27 subpozicijos); 
d) dygim ą slopinantys produktai (3808 93 30 subpozicija).  
3808 94 10 – 
3808 94 90  Dezinfekcijos priemon ės 
Žr. SS paaiškinim ų 3808 pozicijos paaiškinim ų IV grup ės, 
nurodytos po trij ų žvaigždu čių, pirmąsias tris pastraipas.  
3809  Apdailos agentai, priemon ės, naudojamos dažymui arba 
dažiklių fiksacijai pagreitinti, ir kiti produktai bei prepa ­
ratai (pavyzdžiui, užpildai ir kandikai), naudojami teks ­
tilės, popieriaus, odos pramon ėje arba panašiose 
pramonės šakose, nenurodyti kitoje vietoje  
3809 10 10 – 
3809 10 90  Daugiausia iš krakmoling ų medžiag ų ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 07.06.2019 — 001.001 — 245  
Be produkt ų, daugiausia sudaryt ų iš krakmolo ir preparat ų, 
aprašytų SS paaiškinim ų 3809 pozicijos paaiškinim ų trečio­
sios pastraipos A dalies 1 ir 11 punkte bei B dalies 1 ir 
2 punkte, šiai subpozicijai priskiriami krakmolo mišiniai su 
boraksu arba su karboksimetilceliulioze (naudojami lini ­
niams audiniams standinti) ir tirpaus krakmolo ir kaolino 
mišiniai (naudojami popieriui gaminti).  
3809 91 00 – 
3809 93 00  Kiti 
Šioms subpozicijoms priskiriami produktai ir preparatai, 
aprašyti SS paaiškinim ų 3809 pozicijos paaiškinim ų trečio­
sios pastraipos A, B ir C dalyse, jeigu jie n ėra sudaryti 
daugiausia iš krakmoling ų medžiag ų, visų pirma: 
1. įvairūs tekstilės pramon ėje naudojami užpildai, kurie 
padaro audinius nesiglamžan čiais arba nesusitraukian ­ 
čiais. Tokie užpildai yra karbamidformaldehidas, mela ­
minformaldehidas ir glioksaldikarbamidas, visi konden ­
suoti ( precondensed ), jeigu jie neturi arba polikondensa ­
cijos produkt ų, priskiriam ų 39 skirsniui, arba chemijos 
atžvilgiu apib ūdintų junginių (29 skirsnis) savybi ų. Be 
to, šioms subpozicijoms priskiriami ir vandeniniai jungi ­
niai (pavyzdžiui, dimetilkarbamidas, trimetilolmela ­
minas), į kuriuos prid ėta kvapiųjų medžiag ų, siekiant 
užmaskuoti formaldehido kvap ą, susidarant į dalinio 
produkto skilimo metu; 
2. užpildai, kurie ne tik padaro audinius neperšlampamais, 
bet kartu ir suteikia jiems atsparumo riebalams bei 
purvui, tuo pa čiu išlaikydami audini ų pralaidum ą orui; 
3. antistatiniai užpildai, t. y. preparatai, kurie neleidžia teks ­
tilės pluošte arba audiniuose kauptis statiniam elektros 
krūviui. Tokius preparatus dažniausiai sudaro tirp ūs 
vandenyje kondensuoti polielektrolitai, kurie trumpai 
apdoroti neaukštoje temperat ūroje, pluošte sudaro 
tinklinės struktūros, mažai tirp ų vandenyje polikonden ­
satą, nesuyrant į po pakartotini ų plovimų arba sausojo 
valymo. Šiai kategorijai priklauso produktai, sudaryti iš 
bazinio, tirpaus vandenyje linijinio poliamido, pagaminto 
iš dikarboksir ūgščių (pavyzdžiui, adipo, gintaro arba 
tereftalio) su poliaminais, turin čiais ne mažiau kaip 
vieną antrinių aminogrupi ų (pavyzdžiui, dietilentriamino, 
dietilentetramino) ir alkilinan čių agentų (geban čių 
suteikti poliamidui tinklin ę struktūrą, ir tokiu b ūdu po 
atitinkamo terminio apdorojimo j į paversti netirpiu), 
kurie sudaryti, pavyzdžiui, iš tam tikr ų dihalogenid ų 
(santykinai mažos molekulin ės masės polietilenglikolio 
dijodidų, epichlorohidrino ir t. t.); 
4. ugniai atspar ūs užpildai, kurie sumažina tekstil ės ir ypač 
odos degum ą. Dažniausiai toki ų preparat ų pagrindin ės 
sudėtinės dalys yra amonio druskos, boro r ūgštis, chlor ­
parafinai, stibio oksidas, cinko oksidas, kit ų metalų 
oksidai ir kai kurie azot ą ir/arba fosfor ą turintys organi ­
niai junginiai.  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 07.06.2019 — 001.001 — 246  
3811  Antidetonaciniai preparatai, oksidacijos inhibitoriai, 
dervų susidarymo inhibitoriai, tirštikliai, antikoroziniai 
preparatai ir kiti paruošti alyv ų (įskaitant benzin ą) 
arba kit ų skysčių, naudojam ų tiems patiems tikslams 
kaip ir alyvos, priedai  
3811 11 10  Kuri ų pagrindin ė sudėtinė dalis yra tetraetilšvinas  
Šiai subpozicijai priskiriami preparatai, kuri ų vienintel ė anti­
detonacini ų savybių turinti sud ėtinė dalis yra tetraetilšvinas.  
3811 11 90  Kiti  
Šiai subpozicijai priskiriami preparatai, kuri ų vienintel ės 
arba pagrindin ės antidetonacini ų savybių turinčios sudėtinės 
dalys yra tetraetilšvinas ar tetrametilšvinas arba tetraetilšvino 
ir tetrametilšvino mišinys.  
3815  Reakcij ų iniciatoriai, reakcij ų greitikliai ir katalitiniai 
preparatai, nenurodyti kitoje vietoje  
3815 11 00 – 
3815 19 90  Katalizatoriai su inertiniu nešikliu  
Šie plačiai naudojami katalizatoriai, dažniausiai naudojant 
įmirkymo, s ąsėdžio arba mišrius b ūdus, nusodinami ant 
nešiklio. Paprastai jie sudaryti arba iš ne mažiau kaip vienos 
aktyviųjų medžiag ų, nusodint ų ant nešiklio, arba iš mišini ų, 
daugiausia sudaryt ų iš aktyvi ųjų medžiag ų. Aktyviosios 
medžiagos paprastai yra labai susmulkinti metalai, metal ų 
oksidai arba kiti metaliniai junginiai. Paprastai naudojami 
VIII periodin ės element ų sistemos grupei priklausantys 
metalai (ypa č kobaltas, nikelis, paladis ir platina), taip pat 
molibdenas, chromas, varis ir cinkas. Nešiklis dažniausiai 
sudarytas iš aliuminio oksido, silikagelio, suakmen ėjusių 
iškasenų miltų, aktyvint ų arba neaktyvint ų, keramini ų 
medžiagų ir t. t. 
Katalizatoriai su inertiniu nešikliu naudojami pramoniniuose 
procesuose organiniams ir neorganiniams junginiams 
gaminti bei naftai valyti (pavyzdžiui, amoniako sintez ėje, 
riebalų, alkenų hidrinime). 
Šių katalizatori ų kategorijai taip pat priskiriami šie 
produktai: 
1. kai kurie preparatai, daugiausia sudaryti iš pereinam ųjų 
metalų, kurių paskirtis yra skatinti oksidacij ą ir tokiu 
būdu degimo proceso metu šalinti anglies atliekas anglies 
dioksido pavidalu (pavyzdžiui, boileriuose arba degik ­
liuose); 
2. katalizatoriai, veikiantys sudegus medžiagoms, skirti įsta­
tyti į autotransporto priemoni ų dujų išmetimo sistemas, 
siekiant sumažinti tarš ą išmetamosiomis dujomis; tokie 
katalizatoriai anglies monoksid ą bei kitus toksiškus 
produktus (pavyzdžiui, heterociklinius junginius), kurie 
susidaro benzino degimo metu, paver čia anglies 
dioksidu.  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 07.06.2019 — 001.001 — 247  
3815 90 10 ir 
3815 90 90  Kiti 
Šioms subpozicijoms priskiriami mišiniai, daugiausia suda ­
ryti iš jungini ų, kurių prigimtis ir santykiai priklauso nuo 
katalizuojamos reakcijos. Jie dažnai naudojami plastik ų 
gamyboje, ir vadinami iniciatoriais, pervedimo agentais, 
terminatoriais arba telomerais bei tinklin ės struktūros agen­
tais. 
Šiems katalizatoriams priklauso: 
1. „radikaliniai“ katalizatoriai  
Šio tipo preparatai daugiausia pagaminti iš organini ų 
medžiagų, kurios, esant tam tikroms s ąlygoms, reakcijos 
metu lėtai skyla ir sudaro fragmentus, kurie susid ūrę su 
pirminiu monomeru lengvai sudaro cheminius ryšius bei 
atskelia naujus laisvuosius radikalus, kurie savo ruožtu 
kartoja proces ą iš naujo ir taip t ęsia virsm ų grandinę. 
„Radikaliniams“ katalizatoriams priklauso: 
a) preparatai, daugiausia sudaryti iš R-O-O-R ′ tipo orga ­
ninių peroksid ų (organini ų peroksid ų tirpalų, pavyz­
džiui, acetil- ir dibenzoilperoksid ų). Reakcij ų metu 
susidaro RO  . ir R′O . tipo radikalai, kurie ir veikia 
kaip aktyvatoriai; 
b) preparatai, daugiausia sudaryti iš azojungini ų (pavyz­
džiui, azobisizobutironitrilo), kurie reakcijos metu 
suskyla į laisvą azotą ir laisvuosius radikalus; 
c) oksidacijos-redukcijos preparatai (pavyzdžiui, kalio 
peroksido ir dodecilmerkaptano mišinys), kuriuose 
aktyvinantys radikalai susidaro d ėl oksidacijos-reduk ­
cijos reakcijos. 
2. joniniai katalizatoriai  
Šio tipo katalizatoriai dažniausiai yra organiniai tirpalai, 
kuriuose esantys junginiai disocijuoja į jonus, geban čius 
prisijungti prie dvigubos jungties – taip galutiniame 
produkte susiformuoja aktyvios vietos; 
Joniniams katalizatoriams priklauso: 
a) „ziegler “ tipo katalizatoriai, skirti polialkenams 
gaminti (pavyzdžiui, titano ir trietilaliuminio mišinys); 
b) „ziegler-natta “ tipo katalizatoriai (stereokatalizatoriai 
arba nukreipiantys katalizatoriai), pavyzdžiui, titano 
trichlorido ir trialkilaliuminio mišinys, skirtas izotak ­
tiniam poliprepilenui ir etileno-alken ų blokiniams 
kopolimerams gaminti; 
c) katalizatoriai, skirti poliuretanams gaminti (pavyz ­
džiui, trietilendiamino ir alavo jungini ų mišinys); 
d) katalizatoriai, skirti aminoplastikams gaminti (pavyz ­
džiui, fosforo r ūgšties tirpalas organiniame tirpiklyje). 
3. katalizatoriai, skirti polikondensacijos reakcijoms  
Šio tipo preparatai daugiausia sudaryti iš įvairių junginių 
(pavyzdžiui, kalcio acetato, stibio trioksido, titano alko ­
holiatų ir t. t. mišinys).  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 07.06.2019 — 001.001 — 248  
3821 00 00  Paruoštos terp ės mikroorganizm ų (įskaitant virusus ir 
panašius organizmus) arba augal ų, žmogaus ar gyv ūnų 
ląstelių kultūroms auginti arba išlaikyti  
Šiai subpozicijai nepriskiriami apvaisinti arba neapvaisinti 
kiaušiniai, kurie, nors ir patvirtinti, kad kil ę iš bepatogenio 
pulko, n ėra paruošti mikroorganizm ų kultūroms auginti 
(0407 arba 0408 pozicija).  
3823  Pramonin ės riebalų monokarboksir ūgštys; rūgščiosios 
alyvos, gautos rafinuojant; pramoniniai riebal ų 
alkoholiai  
3823 11 00  Stearino r ūgštis  
Šioje subpozicijoje stearino r ūgštis – tai riebal ų rūgščių 
mišinys, kuris įprastoje temperat ūroje yra kietos b ūsenos, 
o jo sudėtyje esančios grynos stearino r ūgšties kiekis sudaro 
ne mažiau kaip 30 %, bet mažiau kaip 90 % sausojo 
produkto mas ės. 
Šios rūšies produktai, kuri ų sudėtyje esančios stearino r ūgš­
ties kiekis sudaro ne mažiau kaip 90 % mas ės, priskiriami 
2915 70 50 subpozicijai.  
3823 12 00  Oleino r ūgštis  
Šioje subpozicijoje oleino r ūgštis – tai riebal ų rūgščių 
mišinys, kuris įprastoje temperat ūroje yra skystos b ūsenos, 
ir kurio sud ėtyje esan čios grynos oleino r ūgšties kiekis 
sudaro ne mažiau kaip 70 %, bet mažiau kaip 85 % sausojo 
produkto mas ės. 
Produktai, kuri ų sudėtyje esan čios oleino r ūgšties kiekis 
sudaro ne mažiau kaip 85 % mas ės, priskiriami 
2916 15 00 subpozicijai.  
3823 13 00  Talo alyvos riebal ų rūgštys  
Žr. SS paaiškinim ų 3823 pozicijos paaiškinim ų A dalies 
antrosios pastraipos 3 punkt ą. 
Šios rūšies produktai, kuri ų sudėtyje esan čios riebal ų 
rūgštys sudaro mažiau kaip 90 % mas ės, priskiriami 
3803 00 pozicijai.  
3823 70 00  Pramoniniai riebal ų alkoholiai  
Žr. SS paaiškinim ų 3823 pozicijos paaiškinim ų B dalį. 
Šiai subpozicijai priskiriami tik pramoniniai riebal ų alkoho­
liai (aciklini ų alkoholių mišiniai), kuri ų sudėtyje nė vienas iš 
alkoholių-komponent ų nesudaro 90 % arba daugiau sausojo 
produkto mas ės. 
Šios rūšies produktai, kuri ų sudėtyje vienas iš riebal ų alko­
holių sudaro ne mažiau kaip 90 % mas ės, dažniausiai priski ­
riami 2905 pozicijai.  
3824  Paruošti liejimo form ų arba gurgu čių rišikliai; chemijos 
produktai ir chemijos pramon ės arba gimining ų 
pramonės šakų cheminiai produktai ir preparatai ( įskai­
tant sudarytus iš gamtini ų produkt ų mišinių), nenuro ­
dyti kitoje vietoje  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 07.06.2019 — 001.001 — 249  
3824 10 00  Paruošti liejimo form ų arba gurgu čių rišikliai  
Žr. SS paaiškinim ų 3824 pozicijos paaiškinim ų A dalį. 
3824 30 00  Neaglomeruoti metal ų karbidai, tarpusavyje sumaišyti 
arba su metaliniais rišikliais  
Šiai subpozicijai priskiriami milteliai, paruošti sukepinimo 
būdu perdirbti į „kietuosius metalus“. Jie yra sudaryti iš 
įvairių metalų karbidų mišinių (volframo, titano, tantalo ir 
niobio karbid ų), su metaliniais rišikliais arba be j ų (kobalto 
arba nikelio milteliai) ir dažnai j ų sudėtyje būna maži 
kiekiai parafino (maždaug 0,5 % mas ės). Net ir paprastas 
vieno iš pirmiau min ėtų karbidų ir metalinio rišiklio mišinys 
priskiriamas šiai subpozicijai; ta čiau kiekvienas iš min ėtų 
karbidų klasifikuojamas atskirai ir priskiriamas 
2849 pozicijai.  
3824 40 00  Paruošti cement ų, statybini ų skiedini ų arba beton ų 
priedai  
Žr. SS paaiškinim ų 3824 pozicijos paaiškinim ų B dalies 
septintosios pastraipos 3 punkt ą. 
3824 50 10  Betonai, paruošti lieti  
Šiai subpozicijai priskiriamas betonas, į kurį jau įpilta 
vandens. Toks betonas dažniausiai transportuojamas sunkve ­ 
žimiais-maišytuvais.  
3824 50 90  Kiti  
Šiai subpozicijai priskiriamas: 
1. betonas, dar nesumaišytas su vandeniu; 
2. skiedinys.  
3824 60 11 – 
3824 60 99  Gliucitolis (sorbitolis), išskyrus priskiriam ą 
2905 44 subpozicijai  
Šioms subpozicijoms priskiriamos „nesikristalizuojan čios“ 
sorbitolio (D-gliucitolio) atmainos, kurios dažniausiai 
gaunamos aukštame sl ėgyje hidrinant gliukoz ės sirupą, 
kurio sud ėtyje yra dalis kit ų oligosacharid ų. Šių atmainų 
sudėtyje sorbitolis (D-gliucitolis) sudaro 60–80 % sausosios 
medžiagos mas ės, o likusios sud ėtinės dalys – daugiausia iš 
dalies hidrinti polialkoholiai ir oligosacharidai. D ėl šios 
priežasties sorbitolio (D-gliucitolio) geb ėjimas kristalizuotis 
žymiai sumaž ėja (iš čia kilęs pavadinimas: nesikristalizuo ­
jantis sorbitolis (D-gliucitolis)). 
Sorbitolis, atitinkantis 29 skirsnio 1 pastabos reikalavimus, 
priskiriamas 2905 44 11–2905 44 99 subpozicijoms.  
3824 71 00 – 
3824 79 00  Mišiniai, kuri ų sudėtyje yra halogenint ų metano, etano 
ar propano darini ų 
Žr. SS paaiškinim ų 3824 71–3824 79 subpozicij ų 
paaiškinimus.  
3824 99 10  Naftos sulfonatai, išskyrus šarmini ų metalų, amonio 
arba etanolamin ų naftos sulfonatus; tiofenintos alyv ų, 
gautų iš bitumini ų mineralų, sulfonrūgštys ir j ų druskos  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 07.06.2019 — 001.001 — 250  
Šiai subpozicijai priskiriami: 
1. kalcio arba bario naftos sulfonatai, kuri ų sudėtyje esantis 
mineralin ės alyvos kiekis dažniausiai sudaro 55–70 % 
masės. Jie pla čiai naudojami alyv ų priedų gamyboje; 
2. tiofenintos alyv ų, gautų iš bitumini ų mineralų, sulfon­
rūgštys ir j ų druskos, vis ų pirma kalcio. Šios sulfon ­
rūgštys gaunamos sausai distiliuojant kai kuriuos bitumi ­
nius skal ūnus, o vėliau apdorojant sieros r ūgštimi; jos 
skirtos naudoti farmacijoje. Bendras sieros kiekis šiose 
rūgštyse dažniausiai didesnis kaip 9 % mas ės. 
3824 99 15  Jonitai  
Žr. SS paaiškinim ų 3824 pozicijos paaiškinim ų B dalies 
septintosios pastraipos 14 punkt ą. 
Šiai subpozicijai priskiriami jonitai, daugiausia sudaryti iš 
sulfonintų anglių, taip pat iš kai kuri ų molio rūšių, jeigu 
toks molis yra specialiai iš anksto apdorotas ir tinkamas 
naudoti jonitams (dažniausiai katijoniniams). Viena iš 
tokių molio rūšių yra aliuminio silikat ų gelio pavidalo glau ­
konitas, kuris gaunamas iš sm ėlinio jūrinės kilmės mergelio 
ir dažniausiai naudojamas vandeniui minkštinti. Kiti tokiems 
pat tikslams skirti produktai daugiausia gaminami iš 
monmorilonito ir kaolinito. 
Šiai subpozicijai taip pat priskiriami sintetiniai jonitai, 
pavyzdžiui, dirbtiniai ceolitai bei jonitai, daugiausia paga ­
minti iš aliuminio oksido arba silikagelio. 
Šiai subpozicijai nepriskiriami: 
a) išgrynintas silikagelis (2811 22 00 subpozicija); 
b) išgrynintas aliuminio oksidas, aktyvintas arba neakty ­
vintas (2818 20 00 arba 2818 30 00 subpozicija); 
c) dirbtiniai ceolitai, kuri ų sudėtyje nėra rišikli ų 
(2842 10 00 subpozicija), remiantis SS paaiškinim ų 
3824 pozicijos paaiškinim ų B dalies septintosios 
pastraipos 14 punktu; 
d) aktyvintas molis (3802 90 00 subpozicija).  
3824 99 20  Vakuumini ų vamzdži ų geteriai  
Šiai subpozicijai priskiriami gaminiai, vadinami „geteriais“ 
(dujų sugėrikliais). Jie skirstomi į „išpurškiamus“ („ flash “) 
geterius ir „t ūrinius“ („ bulk“) geterius. 
Pirmosios kategorijos geteriai vamzdžio gamybos metu yra 
jame išgarinami; jiems priklauso: vielos ar granuli ų pavidalo 
produktai, kuri ų sudėtyje yra ir bario ir aliuminio, magnio, 
tantalo, torio ir t. t.; kompozicijos, sudarytos iš bario ir 
stroncio karbonat ų mišinio, kuriuo padengiama tantalo viela.  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 07.06.2019 — 001.001 — 251  
Antrosios kategorijos geteriai yra tik pakaitinami, bet neiš ­
garinami; jie veikia tik kaip kontaktiniai absorbentai. Šie 
geteriai dažniausiai sudaryti iš vielos, kapsuli ų ar kitokio 
pavidalo išgrynint ų metalų (tantalo, volframo, cirkonio, 
niobio, torio), tod ėl jie negali b ūti priskiriami šiai 
subpozicijai.  
3824 99 30  Naften ų rūgštys, jų vandenyje netirpstan čios druskos ir 
jų esteriai  
Naftenų rūgštys yra monokarboksilini ų aliciklini ų rūgščių 
mišiniai, regeneruoti tam tikros kilm ės (paprastai iš buvusios 
Tarybų Sąjungos) žalios (neapdorotos) naftos rafinavimo 
metu. 
Šiai subpozicijai taip pat priskiriamos vandenyje netirpstan ­ 
čios naften ų rūgščių druskos (pavyzdžiui, aliuminio, bario, 
švino, chromo, kalcio, mangano, kobalto, cinko) ir ši ų 
rūgščių esteriai.  
3824 99 45  Priemon ės nuo nuovir ų susidarymo ir panaš ūs junginiai  
Šiai subpozicijai priskiriami produktai, pamin ėti SS paaiški ­
nimų 3824 pozicijos paaiškinim ų B dalies septintosios 
pastraipos 15 punkte ir preparatai, kurie ištirpina nuovir ų 
nuosėdas. 
3824 99 50  Preparatai galvanotechnikai  
Šiai subpozicijai priskiriami preparatai, skirti, pavyzdžiui, 
metalizavimo, poliravimo vonioms, taip pat preparatai, skirti 
elektrografijai.  
3824 99 55  Glicerolio riebal ų rūgščių mono-, di- ir triesteri ų mišiniai 
(riebalų emulsikliai)  
Žr. SS paaiškinim ų 3824 pozicijos paaiškinim ų B dalies 
septintosios pastraipos 11 punkt ą. 
3824 99 65  Pagalbiniai produktai, skirti naudoti liejininkyst ėje 
(išskyrus priskiriamus 3824 10 00 subpozicijai)  
Be produkt ų, paminėtų SS paaiškinim ų 3824 pozicijos 
paaiškinim ų B dalies septintosios pastraipos 6 ir 43 punkte, 
šiai subpozicijai taip pat priskiriami: 
1. preparatai, daugiausia sudaryti iš kalcio karbonato, vašk ų 
ir dažų, skirti liejininkyst ėje naudojamoms gurgu čių 
dėžėms ir modeli ų plokštėms padengti; 
2. preparatai, daugiausia sudaryti iš dekstrino ir natrio 
karbonato, kurie po emulsinimo skirti naudoti kaip plieno 
liejyklų formų dangos; 
3. smėlis, padengtas plonu sintetin ės dervos sluoksniu, 
skirtas liejykl ų gurgučiams gaminti; 
4. produktai, skirti plienui degazuoti; 
5. atskyrimo agentai, skirti naudoti liejimui (išskyrus priski ­
riamus 3403 pozicijai).  
3824 99 70  Preparatai, naudojami medžiagoms padaryti atsparioms 
ugniai, nelaidžioms vandeniui, ir panaš ūs apsauginiai 
preparatai, naudojami statybos pramon ėje ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 07.06.2019 — 001.001 — 252  
Šiai subpozicijai priskiriami: 
1. produktai, skirti apsaugai nuo ugnies (pavyzdžiui, 
daugiausia sudaryti iš amonio jungini ų, kurie kaitroje 
išsipučia ir tokiu b ūdu suformuoja statybiniuose segmen ­
tuose izoliacin į sluoksnį); 
2. produktai (dažniausiai sudaryti daugiausia iš silikat ų), 
skirti pastat ų išorei įmirkyti, siekiant apsaugoti nuo 
vandens; 
3. produktai, skirti prid ėti į betoną, siekiant j į padaryti 
atspariu gruntiniam vandeniui.  
3824 99 92 ir 
3824 99 93  Cheminiai produktai arba preparatai, daugiausia suda ­
ryti iš organini ų junginių, nenurodyti kitoje vietoje  
Klasifikuojant šioms subpozicijoms priskiriamus cheminius 
produktus arba preparatus į vandens kiek į neatsižvelgiama. 
Sąvoka „organiniai junginiai“ taikoma visiems organiniams 
produktams, neatsižvelgiant į tai, kur jie klasifikuojami. 
Šioms subpozicijoms priskiriamos oksoalyvos bei j ų frak­
cijos, iš dalies arba visiškai esterintos, alkoksilintos, konden ­
suotos arba hidrolizuotos. Jos yra sunkiosios 
oksofrakcijos (HOF) oksoproces ų (įskaitant oksosintez ę) 
šalutiniai produktai, apimantys šalutinius hidroformilinimo 
(Fišerio - Tropšo reakcijos, alkenus paver čiančios aldehi ­
dais) produktus ir oksoalkoholi ų gamyboje susidaran čius 
distiliacijos liku čius. Jas daugiausia sudaro aldehidai, eteriai, 
eteralkoholiai, alkoholiai, esteriai ir karboksir ūgštys, jų 
sudėtyje taip pat gali b ūti nedideli kit ų medžiag ų (pvz., 
olefinų ir parafin ų) kiekiai. 
Šioms subpozicijoms nepriskiriami lengvosios oksofrakcijos 
(LOF) oksoproces ų šalutiniai produktai, kuriuos daugiausia 
sudaro olefinai ir parafinai (2710 pozicija).  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 07.06.2019 — 001.001 — 253  
VII SKYRIUS  
PLASTIKAI IR J Ų GAMINIAI; KAU ČIUKAS IR JO GAMINIAI  
39 SKIRSNIS  
PLASTIKAI IR J Ų GAMINIAI 
6 pastaba  S ąvoka „tirpalai“, naudojama ir šioje pastaboje, ir 
32 skirsnio 4 pastaboje, netaikoma koloidiniams tirpalams.  
I. PIRMIN ĖS FORMOS  
Sąvokos „pirmin ės formos“ apibr ėžimas pateiktas šio 
skirsnio 6 pastaboje bei SS paaiškinim ų šio skirsnio paaiš ­
kinimų Bendrųjų nuostat ų paaiškinimuose „Pirmin ės 
formos“.  
3901  Etileno polimerai, pirmin ės formos  
3901 10 10 ir 
3901 10 90  Polietilenas, kurio savitasis sunkis mažesnis kaip 0,94  
Šioms subpozicijoms priskiriami tiktai etileno homopoli ­
merai, t. y. polimerai, kuriuose etilenas sudaro ne mažiau 
kaip 95 % bendros polimero mas ės. 
Polietileno savitasis sunkis turi b ūti nustatomas naudojant 
polimerą be priemaiš ų. 
Skystas polietilenas priskiriamas šiai subpozicijai tiktai tuo 
atveju, jei atitinka šio skirsnio 3 pastabos a punkte nusta ­
tytus reikalavimus. Priešingu atveju jis priskiriamas 
2710 12 11–2710 19 99 subpozicijoms. 
Polietileno vaškai priskiriami 3404 subpozicijai.  
3901 20 10 ir 
3901 20 90  Polietilenas, kurio savitasis sunkis ne mažesnis kaip 0,94  
Žr. paaiškinim ų 3901 10 10 ir 3901 10 90 subpozicij ų 
paaiškinimus.  
3901 90 30 ir 
3901 90 80  Kiti 
Remiantis šio skirsnio 4 pastaba ir 1 subpozicij ų pastaba, 
šioms subpozicijoms priskiriama: 
1. etileno kopolimerai ir monomerai, išskyrus vinilo acetat ą 
(pavyzdžiui, etileno ir propileno kopolimerai), taip pat 
panašios sud ėties polimer ų mišiniai, kuriuose vyraujantis 
komonomeras yra etilenas; 
2. chemiškai modifikuotas polietilenas, nurodytas šio 
skirsnio 5 pastaboje (pavyzdžiui, chlorintas polietilenas 
ir chlorsulfonintas polietilenas).  
3902  Propileno arba kit ų olefinų polimerai, pirmin ės formos  
3902 10 00  Polipropilenas  
Mutatis mutandis  taikoma paaiškinim ų 3901 10 10 ir 
3901 10 90 subpozicij ų paaiškinim ų pirmoji pastraipa.  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 07.06.2019 — 001.001 — 254  
Šiai subpozicijai nepriskiriamas skystas polipropilenas, kuris 
neatitinka šio skirsnio 3 pastabos a punkte nustatyt ų reika­
lavimų (pavyzdžiui, tripropilenas arba tetrapropilenas) 
(2710 12 11–2710 19 99 subpozicijos).  
3902 20 00  Poliizobutilenas  
Šiai subpozicijai priskiriamas produktas, nurodytas SS 
paaiškinim ų 3902 pozicijos paaiškinim ų trečiojoje ir ketvir ­
tojoje pastraipose. 
Šiai subpozicijai nepriskiriamas skystas poliizobutilenas, 
neatitinkantis šio skirsnio 3 pastabos a punkte nustatyt ų 
reikalavim ų (pavyzdžiui, triizobutilenas) 
(2710 12 11–2710 19 99 subpozicijos).  
3902 30 00  Propileno kopolimerai  
Šiai subpozicijai priskiriami kopolimeras arba polimer ų 
mišinys, kurio sud ėtyje etilenas sudaro 45 % mas ės, propi­
lenas 35 % mas ės ir izobutilenas 20 % mas ės, nes propi ­
lenas ir izobutilenas, kuri ų polimerai priskiriami 3902 pozi ­
cijai, sudaro 55 % kopolimero mas ės ir bendros kopolimero 
masės požiūriu vyrauja lyginant su etilenu. Be to, propi ­
lenas, kurio kopolimerai šiuo atveju tiksliai pamin ėti, 
masės požiūriu yra vyraujantis monomeras lyginant su 
izobutilenu (taikoma šio skirsnio 4 pastaba ir 1 subpozicij ų 
pastaba). 
Jei pateiktame pavyzdyje propileno ir izobutileno procen ­
tinės dalys yra priešingos, kopolimeras priskiriamas 
3902 90 10–3902 90 90 subpozicijoms.  
3902 90 10 – 
3902 90 90  Kiti 
Šioms subpozicijoms priskiriami produktai, komerciškai 
vadinami poli(alfa-olefinais), paprastai gaunami silpnai poli ­
merizuojant dec-1-en ą, po to gauti produktai hidrinami ir 
atskiriami distiliuojant C  20 -, C  30 -, C  40 - ir C  50 - angliavande ­
niliais turtingas frakcijas. Šios frakcijos sumaišomos, sufor ­
muojant skirtingus komercini ų poli(alfa-olefin ų) tipus. 
Tai yra skys čiai, kurie neb ūtinai atitinka šio skirsnio 
3 pastabos c punkto reikalavimus, ta čiau atitinka to paties 
skirsnio 3 pastabos a punkto nuostatas ir naudojami kaip 
mineralini ų alyvų pakaitalai sintetin ėms ir pusiau sinteti ­
nėms tepalin ėms alyvoms gaminti, suteikdami tokiems 
produktams didesn ę klampą, užtikrindami žemesn ę takumo 
temperatūrą, pagerindami termin į patvarum ą, užtikrindami 
aukštesnę pliūpsnio temperat ūrą ir mažesn į lakumą. 
3903  Stireno polimerai, pirmin ės formos  
Šiai pozicijai nepriskiriami stireninti poliesteriai 
(3907 pozicija).  
3903 11 00 ir 
3903 19 00  Polistirenas  
Mutatis mutandis  taikoma paaiškinim ų 3901 10 10 ir 
3901 10 90 subpozicij ų paaiškinim ų pirmoji pastraipa.  
3904  Vinilchlorido arba kit ų halogenint ų olefinų polimerai, 
pirminės formos  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 07.06.2019 — 001.001 — 255  
Vinilo polimeras yra polimeras, kurio monomeras atitinka 
formulę:
 
kurioje C-X jungtis n ėra nei anglis-anglis, nei 
anglis-vandenilis jungtis.  
3904 10 00  Polivinilchloridas, nesumaišytas su jokiomis kitomis 
medžiagomis  
Mutatis mutandis  taikoma paaiškinim ų 3901 10 10 ir 
3901 10 90 subpozicij ų paaiškinim ų pirmoji pastraipa.  
3904 21 00 ir 
3904 22 00  Kitas polivinilchloridas  
Mutatis mutandis  taikoma paaiškinim ų 3901 10 10 ir 
3901 10 90 subpozicij ų paaiškinim ų pirmoji pastraipa.  
3904 30 00  Vinilchlorido-vinilacetato kopolimerai  
Šiai subpozicijai priskiriami tik: 
1. vinilchrolido kopolimerai, kuriuose dominuojantis mono ­
meras yra vinilchloridas; 
2. polivinilchlorido ir polivinilacetato mišiniai, kuriuose 
dominuojantis monomeras yra vinilchloridas.  
3904 40 00  Kiti vinilchlorido kopolimerai  
Šiai subpozicijai priskiriami vinilchlorido ir etileno kopoli ­
merai, kuriuose vyraujantis komonomeras yra vinilchloridas.  
3904 61 00  Politetrafluoretilenas  
Mutatis mutandis  taikoma paaiškinim ų 3901 10 10 ir 
3901 10 90 subpozicij ų paaiškinim ų pirmoji pastraipa.  
3904 69 80  Kiti  
Šiai subpozicijai taip pat priskiriami polichlortrifluoretilenas 
ir polivinilidenfluoridas.  
3906  Akrilo polimerai, pirmin ės formos  
3906 10 00  Polimetilmetakrilatas  
Mutatis mutandis  taikoma paaiškinim ų 3901 10 10 ir 
3901 10 90 subpozicij ų paaiškinim ų pirmoji pastraipa.  
3906 90 90  Kiti  
Šiai subpozicijai priskiriami poliakrilnitrilas ir poliakrilo 
elastomerai (ACM), pirmin ės formos (nevulkanizuoti). 
Šiai subpozicijai nepriskiriami: 
a) akrilo polimerai, kurie sudaro jonitus (3914 00 00 pozi ­
cija); 
b) akrilnitrilo kopolimerai, kurie atitinka 40 skirsnio 
4 pastabos reikalavimus (40 skirsnis).  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 07.06.2019 — 001.001 — 256  
3907  Poliacetaliai, kiti polieteriai ir epoksidin ės dervos, 
pirminės formos; polikarbonatai, alkidin ės dervos, polia ­
lilo esteriai ir kiti poliesteriai, pirmin ės formos  
Šioje pozicijoje naudojam ą priešdėlio „poli“ apibr ėžimą 
žr. šio skirsnio 1 subpozicij ų pastabos a punkto 
1 papunktyje.  
3907 20 11 – 
3907 20 99  Kiti polieteriai  
Šioms subpozicijoms taip pat priskiriami chemiškai modifi ­
kuoti polieteriai (išskyrus poliacetalius) (žr. SS paaiškinim ų 
3907 pozicijos paaiškinim ų 2 punktą). 
3907 40 00  Polikarbonatai  
Šiai subpozicijai priskiriami kopolimerai, kuri ų sudėtyje yra 
polikarbonato suformuotas komponentas ir poli(etileno teref ­
talato) suformuotas komponentas, jei kopolimer ų sudėtyje 
vyrauja polikarbonatas (žr. SS paaiškinim ų šio skirsnio 
paaiškinim ų Bendrųjų nuostatų paaiškinim ų subpozicij ų 
paaiškinim ų B dalies 1 punkto šešt ąją pastraipą). 
3907 61 00 ir 
3907 69 00  Poli(etileno tereftalatas)  
Mutatis mutandis  taikomi paaiškinim ų 3901 10 10 ir 
3901 10 90 subpozicij ų paaiškinimai. 
Šioms subpozicijoms priskiriami kopolimerai, kuri ų sudėtyje 
yra polikarbonato suformuotas komponentas ir poli(etileno 
tereftalato) suformuotas komponentas, jei kopolimer ų sudė­
tyje vyrauja poli(etileno tereftalatas) (žr. SS paaiškinim ų šio 
skirsnio paaiškinim ų Bendrųjų nuostatų paaiškinim ų subpo­
zicijų paaiškinim ų B dalies 1 punkto šešt ąją pastraipą). 
3907 61 00  Kurio klampos skai čius ne mažesnis kaip 78 ml/g  
Poli(etileno tereftalatas), kurio klampos skai čius ne mažesnis 
kaip 78 ml/g, paprastai naudojamas buteliams gaminti.  
Klampos skai čius apskai čiuojamas pagal ISO standart ą 1628-5, 
kaip tirpikl į naudojant dichloracto r ūgštį. 
3908  Poliamidai, pirmin ės formos  
3908 10 00  Poliamidas-6, -11, -12, -6,6, -6,9, -6,10 arba-6,12  
Mutatis mutandis  taikomi paaiškinim ų 3901 10 10 ir 
3901 10 90 subpozicij ų paaiškinimai.  
3909  Aminodervos, fenolio dervos ir poliuretanai, pirmin ės 
formos  
Dėl kopolimer ų, sudarytų iš šioje pozicijoje nurodyt ų dervų 
monomer ų, klasifikavimo ir j ų mišinių klasifikavimo žr. šio 
skirsnio 4 pastab ą. 
3911  Naftos dervos, kumaronin ės-indenin ės dervos, politer ­
penai, polisulfidai, polisulfonai ir kiti produktai, nuro ­
dyti šio skirsnio 3 pastaboje, nenurodyti kitoje vietoje, 
pirminės formos  
3911 10 00  Naftos dervos, kumaronin ės, indenin ės arba kumaro ­
ninės-indenin ės dervos ir politerpenai  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 07.06.2019 — 001.001 — 257  
Šiai subpozicijai priskiriamais politerpenais laikomi tik tokie 
polimerai ir polimer ų mišiniai, kuriuose ne mažiau kaip 
vienas terpeno monomer ų sudaro ne mažiau kaip 95 % 
masės viso polimero kiekio.  
3911 90 11 – 
3911 90 19  Kondensacin ės polimerizacijos arba polimerizacijos su 
persigrupavimu produktai, chemiškai modifikuoti arba 
nemodifikuoti  
Šioms subpozicijoms priskiriami produktai, nurodyti SS 
paaiškinim ų 3911 pozicijos paaiškinim ų pirmosios 
pastraipos 2–5 punktuose.  
3912  Celiulioz ė ir jos cheminiai dariniai, nenurodyti kitoje 
vietoje, pirmin ės formos  
3912 11 00 ir 
3912 12 00  Celiulioz ės acetatai  
Žr. SS paaiškinim ų 3912 pozicijos paaiškinim ų B dalies 
antrosios pastraipos 1 punkt ą. 
3912 20 11 – 
3912 20 90  Nitroceliulioz ės (įskaitant kolodijus)  
Žr. SS paaiškinim ų 3912 pozicijos paaiškinim ų B dalies 
antrosios pastraipos 2 punkt ą. 
3912 20 11  Kolodijai ir celoidinas  
Kolodijus yra nitroceliulioz ės, kurios sud ėtyje yra 12 % 
masės azoto, tirpalas eterio ir alkoholio mišinyje. Dži ūdamas 
šis tirpalas suformuoja elastin į nitroceliulioz ės sluoksn į, 
kurio lankstum ą galima padidinti pridedant ricinos aliejaus. 
Kolodijus taip pat gali b ūti gaunamas ištirpinus nitroceliu ­
liozę acetone. Kolodijus naudojamas fotografin ėms emulsi ­
joms gaminti, o taip pat medicinoje. 
Celoidinas gaunamas iš kolodijaus nepilnai išgarinus tirpik ­
lius. Ši medžiaga yra kieta.  
3912 20 19  Kitos  
Šiai subpozicijai priskiriami neplastifikuoti celiulioz ės 
nitratai (nitroceliulioz ė), išskyrus kolodijus ir koloidinus, 
net jei saugumo sumetimais jie yra sudr ėkinti, dažniausiai 
etilo ar butilo spiritu, arba j ų nekenksmingumas užtikrintas 
kitu būdu. 
3912 31 00 – 
3912 39 85  Celiulioz ės eteriai  
Žr. SS paaiškinim ų 3912 pozicijos paaiškinim ų B dalies 
antrosios pastraipos 4 punkt ą. 
3912 31 00  Karboksimetilceliulioz ė ir jos druskos  
Karboksimetilceliulioz ė gaunama monochloracetato r ūgšties 
su šarmine celiulioze reakcijos metu. Ši medžiaga dažniau ­
siai naudojama kaip tirštiklis ir kaip koloid ų apsaugin ė 
medžiaga.  
3912 39 85  Kiti  
Šiai subpozicijai priskiriama metilceliulioz ė, etilceliulioz ė, 
benzilceliulioz ė ir hidroksietilceliulioz ė. 
3912 90 10  Celiulioz ės esteriai  
Šiai subpozicijai priskiriamas celiulioz ės propionatas ir 
celiuliozės butiratas.  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 07.06.2019 — 001.001 — 258  
3912 90 90  Kiti  
Šiai subpozicijai priskiriamos celiulioz ės pirminės formos, 
nenurodytos kitoje vietoje. 
Regeneruota celiulioz ė dėl savo įprastinės komercin ės 
formos šiai subpozicijai dažniausiai nepriskiriama. Plonos 
ir permatomos juostel ės pavidalu ji priskiriama 3920 arba 
3921 pozicijai, o tekstil ės pluoštų pavidalu – 54 arba 
55 skirsniui. 
Šiai subpozicijai priskiriami celiulioz ės esterių ir celiulioz ės 
eterių mišiniai (žr. šio skirsnio 1 subpozicij ų pastabą). 
3913  Gamtiniai polimerai (pavyzdžiui, algino r ūgštis) ir modi ­
fikuoti gamtiniai polimerai (pavyzdžiui, sukietinti 
baltymai, gamtinio kau čiuko cheminiai dariniai), nenu ­
rodyti kitoje vietoje, pirmin ės formos  
3913 10 00  Algino r ūgštis, jos druskos ir esteriai  
Žr. SS paaiškinim ų 3913 pozicijos paaiškinim ų pirmosios 
pastraipos 1 punkt ą. 
3913 90 00  Kiti  
Žr. SS paaiškinim ų 3913 pozicijos paaiškinim ų pirmosios 
pastraipos 2–4 punktus.  
II. ATLIEKOS, ATRAIŽOS IR LAUŽAS; PUSGAMI ­
NIAI; GAMINIAI  
3915  Plastik ų atliekos, atraižos ir laužas  
Sąvoka „plastikai“ apibr ėžta šio skirsnio 1 pastaboje. 
Šiai pozicijai priskiriama: 
1. vienos termoreaktyviosios medžiagos (jau sukiet ėjusios) 
atliekos, atraižos ir laužas, paverstas pirmine forma; 
2. mišraus plastiko (termoplastinio, termoreaktyvaus (jau 
sukietėjusio) arba abiej ų) atliekos, atraižos ir laužas, 
paverstas pirmine forma.  
3916  Vienagijai si ūlai, kurių bet kuris skerspj ūvio matmuo 
didesnis kaip 1 mm, strypai, virbai ir profiliai, apdorotu 
arba neapdorotu paviršiumi, bet kitu b ūdu neapdoroti, 
iš plastik ų 
3916 90 10  Iš kondensacin ės polimerizacijos arba polimerizacijos su 
persigrupavimu produkt ų, chemiškai modifikuot ų arba 
nemodifikuot ų 
Šiai subpozicijai priskiriami vienagijai si ūlai, strypai, virbai 
ir profiliai iš poliesterio, poliamid ų arba iš poliuretan ų. ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 07.06.2019 — 001.001 — 259  
3916 90 50  Iš adityviosios polimerizacijos produkt ų 
Sąvokos „adityviosios polimerizacijos produktai“ apibr ėžimą 
žr. SS paaiškinim ų šio skirsnio paaiškinim ų Bendrųjų 
nuostatų paaiškinim ų „Polimerai“ antrosios pastraipos 
1 punkte. 
Šiai subpozicijai priskiriami vienagijai si ūlai, strypai, virbai 
ir profiliai iš propileno ar stireno polimer ų, arba iš akrilo 
polimerų. 
3917  Vamzdžiai, vamzdeliai ir žarnos bei j ų jungiamosios 
detalės (pavyzdžiui, movos, alk ūnės, jungės), iš plastik ų 
Sąvokos „vamzdžiai, vamzdeliai ir žarnos“ apibr ėžimą žr. šio 
skirsnio 8 pastaboje.  
3917 29 00  Iš kit ų plastikų 
Šiai subpozicijai priskiriami vamzdžiai, vamzdeliai ir žarnos, 
pagamintos iš kondensacin ės polimerizacijos arba polimeri ­
zacijos su persigrupavimu produkt ų, chemiškai modifikuot ų 
arba nemodifikuot ų, pavyzdžiui, iš fenolio derv ų, amino 
dervų, alkido derv ų ir kitų poliesteri ų, poliamid ų, poliure­
tanų ir silikon ų. 
Šiai subpozicijai priskiriami produktai, pagaminti iš adity ­
viosios polimerizacijos produkt ų, pavyzdžiui, iš politetraha ­
loetilenų, poliizobutileno, stireno polimer ų, vinilideno chlo ­
rido, vinilo acetato arba kit ų vinilo esteri ų ir iš akrilo 
polimerų. 
3918  Grind ų dangos iš plastik ų, lipnios arba nelipnios, 
susuktos į ritinius arba plokš čių pavidalo; sien ų arba 
lubų dangos iš plastik ų, apibrėžtos šio skirsnio 9 pasta ­
boje 
Šiai pozicijai priskiriami neperforuoti plastik ų lakštai, 
susukti į ritinius arba plokš čių pavidalo, naudojami 
dangoms, pavyzdžiui, teniso kort ų ir terasų. 
3919  Lipnios plokšt ės, lakštai, pl ėvelės, folijos, juostel ės, 
juostos ir kitos plokš čios formos, iš plastik ų, susuktos 
arba nesusuktos į ritinius  
Sąvokos „lipnus“ apibr ėžimą žr. SS paaiškinim ų 3919 pozi ­
cijos paaiškinim ų pirmojoje pastraipoje. Šiai pozicijai 
nepriskiriami plokš čios formos plastikai, kurie limpa tiktai 
prie lygių paviršių, pavyzdžiui, stiklo. 
Šiai pozicijai priskiriamos prek ės dažnai yra su apsauginiu 
nuimamu lakštu arba su popieriaus ar plastiko juostele. 
Klasifikuojant į šį apsaugin į lakštą arba juostel ę 
neatsižvelgiama.  
3919 10 12 – 
3919 10 80  Susuktos į ritinius, kuri ų plotis ne didesnis kaip 20 cm  
Šioms subpozicijoms priskiriamos lipnios juostel ės su etike ­
tėmis ir ant vienkartini ų dalytuvų, kurių pagrindin ė paskirtis 
– pateikimas mažmeninei prekybai ir kurie paprastai n ėra 
pakartotinai panaudojami.  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 07.06.2019 — 001.001 — 260  
3919 10 12 – 
3919 10 19  Juostelės, kurių danga sudaryta iš nevulkanizuoto 
gamtinio arba sintetinio kau čiuko  
Šioms subpozicijoms priskiriamos tiktai lipnios juostel ės, 
pavyzdžiui, juostel ės, kurios atpaž įstamos kaip skirtos 
naudoti tiktai arba daugiausia kaip klijavimo priemon ė. 
Tokios juostel ės dažniausiai naudojamos prek ėms pakuoti 
ir panašiems tikslams.  
3920  Kitos plokšt ės, lakštai, pl ėvelės, folijos ir juostel ės, iš 
plastikų, neakyti ir nearmuoti, nelaminuoti, nesutvirtinti 
ir panašiai nekombinuoti su kitomis medžiagomis  
Žr. šio skirsnio 10 pastab ą. 
Šiai pozicijai nepriskiriama juostel ė, kurios matomasis plotis 
ne didesnis kaip 5 mm (54 skirsnis). 
Šiai pozicijai priskiriamas mineralinis popierius, pagamintas 
iš akmens milteli ų (kalcio karbonatas sudaro apie 80 % 
masės) ir plastiko (plastiko derva sudaro apie 20 % 
masės); esmin į gaminio požym į dėl savo lankstumo lemia 
plastikas, o akmens dulk ės yra tik užpildas. Mineralinis 
popierius yra į popierių panaši medžiaga, kuri ą galima apdo ­
roti kaip popieri ų (t. y. ant jo spausdinti, j į pjaustyti, lanks ­
tyti, klijuoti), nes jo tankis panašus į popieriaus, pagaminto 
iš celiulioz ės, tankį. Jis tinkamas, pavyzdžiui, raštin ės reik­
menims, maišeliams, pakuot ėms, lipniam popieriui, rieba ­
lams nelaidžiam popieriui, aplankams ir talpykloms.  
3920 20 80  Kuri ų storis didesnis kaip 0,10 mm  
Šiai subpozicijai priskiriamos pakavimui naudojamos spal ­
votos, šilk ą primenan čios dekoratyvin ės juostelės, kurios 
gaminamos ekstruzijos b ūdu iš propileno polimer ų. 
Dėl susidariusios propileno polimer ų molekulin ės orienta­
cijos juostel ės gali plūšintis ( fibrillate ) jas plėšiant išilgai 
ranka, tod ėl susidaro klaidingas įspūdis, kad tai yra pluošt ų 
pagrindu pagamintas produktas. 
Tokių juostelių storis yra apie 0,13 mm, jos gali b ūti su 
atspaudais ir yra tinkamos garbanojimui. Dažniausiai šios 
juostelės susukamos ant ri čių ar cilindro formos suktuv ų ir 
parduodamos su prekiniu ženklu „plastikinis  bolducs “. Jos 
naudojamos tokiems pat tikslams, kaip ir juostel ės, priski­
riamos 5806 pozicijai. Šios dekoratyvin ės juostelės rišant 
pakuotes paprastai surišamos mazgu. 
Šiai subpozicijai priskiriamos kitos pakavimui naudojamos, 
masėje dažytos arba nedažytos, juostel ės, kurios gaminamos 
ekstruzijos b ūdu iš propileno polimer ų. 
Šios dekoratyvin ės juostelės, kitaip negu pirmiau min ėtos 
juostelės, neprimena šilko, jos yra storesn ės bei kietesn ės 
ir netinkamos garbanojimui. J ų paviršius gali b ūti iškilaus 
ar įspausto reljefo ir su atspaudais. 
Pakavimui skirtas daiktas apjuosiamas šiomis juostel ėmis jas 
įtempiant, o j ų galai karštai sulydomi arba sujungiami meta ­
linėmis ar plastikin ėmis sąvaržomis.  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 07.06.2019 — 001.001 — 261  
Šiai subpozicijai nepriskiriamos juostel ės, kurių matomasis 
plotis ne didesnis kaip 5 mm (5404 90 10 subpozicija).  
3920 43 10 ir 
3920 43 90  Kurių sudėtyje esantis plastifikatorius sudaro ne mažiau 
kaip 6 %  
Žr. šio skirsnio 2 subpozicij ų pastabą ir SS paaiškinim ų 
3920 43 ir 3920 49 subpozicij ų paaiškinimus.  
3920 49 10 ir 
3920 49 90  Kitos  
Žr. SS paaiškinim ų 3920 43 ir 3920 49 subpozicij ų 
paaiškinimus.  
3920 73 10  Pl ėvelė, susukta į ritinius arba juosteli ų pavidalo, skirta 
naudoti kinematografijoje arba fotografijoje  
Šiai subpozicijai priskiriami lakštai, tinkami naudoti kinema ­
tografijoje arba fotografijoje kaip šviesai jautri ų medžiag ų 
pagrindas.  
3921  Kitos plokšt ės, lakštai, pl ėvelės, folijos ir juostel ės, iš 
plastikų 
Žr. paaiškinim ų 3920 pozicijos paaiškinimus.  
3921 90 41  Aukšto sl ėgio laminatai su dekoruotais paviršiais vienoje 
arba abiejose pus ėse 
Šiai subpozicijai priskiriami laminuoti lakštai, sudaryti iš 
pluoštinės lakštin ės medžiagos (pavyzdžiui, popieriaus) 
sluoksnių, įmirkytų termoreaktyviosiomis dervomis ir 
šilumos bei ne mažesnio kaip 5 MPa sl ėgio pagalba 
sujungtų kartu; išorinis sluoksnis arba sluoksniai yra spal ­
voti arba su dekoratyviais piešiniais (pavyzdžiui, medžio 
imitacija). 
Lakštai su dekoruotais paviršiais abiejose pus ėse naudojami 
statmenai, pavyzdžiui, kaip pertvaros stenduose ar vitrinose; 
lakštai su vienu dekoruotu paviršiumi dažniausiai naudojami 
medienos drožli ų plokštėms padengti.  
3923  Gaminiai, skirti preki ų transportavimui arba pakavimui, 
iš plastik ų; kamščiai, dangteliai, gaubtukai ir kiti užda ­
rymo reikmenys, iš plastik ų 
3923 90 00  Kiti  
Šiai subpozicijai priskiriamas išspaustas (ekstruzinis) vamz ­
džio formos tinklas, skirtas pakavimui; jis parduodamas 
neribotais ilgiais ir po supjaustymo reikiamo ilgio atkar ­
pomis dažniausiai naudojamas tam tikr ų vaisių ir daržovi ų, 
pavyzdžiui, obuoli ų, apelsinų, bulvių ir svogūnų pakavimo 
maišeliams ir krepšeliams gaminti.  
3924  Stalo, virtuv ės indai, kiti nam ų apyvokos ir higienos 
arba tualeto reikmenys, iš plastik ų 
3924 90 00  Kiti  
Šiai subpozicijai priskiriamos kempin ės iš regeneruotos 
celiuliozės, supjaustytos įvairiais, išskyrus sta čiakampio 
(įskaitant kvadrato), pavidalais, o taip pat kempin ės, 
supjaustytos sta čiakampiais ( įskaitant kvadratus), su apdoro ­
tais kraštais arba kitaip apdorotos.  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 07.06.2019 — 001.001 — 262  
Šiai subpozicijai nepriskiriama: 
a) gamtin ės kempin ės (0511 99 31 ir 0511 99 39 subpozi ­
cijos); 
b) kempin ės, paprastai supjaustytos sta čiakampiais ( įskai­
tant kvadratus) (3921 pozicija).  
3925  Statybos reikmenys iš plastik ų, nenurodyti kitoje vietoje  
Žr. šio skirsnio 11 pastab ą. 
3925 20 00  Durys, langai ir j ų rėmai, dur ų slenksčiai 
Žr. SS paaiškinim ų 3925 20 subpozicijos paaiškinimus.  
3925 90 10  Jungiamosios detal ės ir aptaisai, skirti stacionariai įtvir­
tinti duryse, languose, laiptuose, sienose arba kitose 
pastatų dalyse  
Žr. šio skirsnio 11 pastabos ij punkt ą. 
3926 40 00  Statul ėlės ir kiti dekoratyviniai dirbiniai  
Šiai subpozicijai priskiriami nam ų ir sodo dekoratyviniai 
dirbiniai, pagaminti iš akmens milteli ų (kalcio karbonatas 
sudaro apie 59 % mas ės), plastiko (nesotusis poliesteris 
sudaro apie 39 % mas ės) ir nedidelio kiekio kit ų priedų, o 
esminį dirbinių požymį lemia plastikas. Šiuo atveju akmens 
milteliai yra tik užpildas.  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 07.06.2019 — 001.001 — 263  
40 SKIRSNIS  
KAUČIUKAS IR JO GAMINIAI  
Bendrosios nuostatos  
Šio skirsnio 4 pastabos a punkte s ąvoka „netermoplastin ės medžiagos“ 
įvardija medžiagas, kurios termiškai apdorojant negali b ūti pakartotinai 
suminkštintos taip, kad jas b ūtų galima formuoti liejimo arba ekstruzijos 
būdu. 
4001  Gamtinis kau čiukas, balata, gutaper čia, gvajul ė, čiklė ir 
panašios gamtin ės dervos, turin čios pirmini ų formų, 
plokščių, lakštų arba juosteli ų pavidalą 
4001 21 00  R ūkyti lakštai  
Žr. SS paaiškinim ų 4001 pozicijos paaiškinim ų B dalies 
1 punkto pirm ąją pastraipą. 
4001 29 00  Kitos  
Žr. SS paaiškinim ų 4001 pozicijos paaiškinim ų B dalies 
1 punkto antr ąją ir ketvirt ąją pastraipas. 
Šiai subpozicijai priskiriamas šviesusis krepas, rudasis 
krepas, rumbuoti ir oru išdžiovinti lakštai, reaglomeruotos 
kaučiuko granul ės ir birūs gamtinio kau čiuko milteliai.  
4002  Sintetinis kau čiukas ir faktisas, gautas iš aliej ų, turintis 
pirminių formų arba plokš čių, lakštų arba juosteli ų 
pavidalą; bet kuri ų produkt ų, priskiriam ų 4001 pozicijai, 
mišiniai su bet kuriais šiai pozicijai priskiriamais 
produktais, turintys pirmini ų formų arba plokš čių, 
lakštų arba juosteli ų pavidalą 
4002 99 10  Produktai, modifikuoti pridedant plastik ų 
Šiai subpozicijai priskiriami produktai, nurodyti šio skirsnio 
4 pastabos c punkte, išskyrus depolimerizuot ą gamtinį 
kaučiuką (4002 99 90 subpozicija).  
4002 99 90  Kiti  
Šiai subpozicijai priskiriami karboksilinti akrilonitrilo-buta ­
dieno kau čiukai (XNBR), akrilonitrilo-izopreno kau čiukai 
(NIR) ir faktisas, gautas iš aliej ų. 
4005  Nevulkanizuotas kau čiukas, į kurį primaišyta kit ų 
medžiagų, turintis pirmini ų formų arba plokš čių, lakštų 
arba juosteli ų pavidalą 
4005 20 00  Tirpalai; dispersijos, išskyrus priskiriamas 4005 10 
subpozicijai  
Žr. SS paaiškinim ų 4005 pozicijos paaiškinim ų ketvirtosios 
pastraipos B dal į ir penktosios pastraipos 2 punkt ą. 
4005 91 00  Plokšt ės, lakštai ir juostel ės 
Žr. SS paaiškinim ų 4005 pozicijos paaiškinim ų ketvirtosios 
pastraipos B dal į ir penktosios pastraipos 3 ir 4 punktus.  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 07.06.2019 — 001.001 — 264  
Šiai subpozicijai taip pat priskiriamos nevulkanizuoto 
kaučiuko plokšt ės, lakštai ir juostos, nesupjaustytos arba 
tik supjaustytos sta čiakampiais ( įskaitant kvadratus), iš 
vienos pus ės padengtos klij ų sluoksniu. Šio skirsnio 9 pasta ­
boje padengimas klijais laikomas tik paviršiaus apdorojimu. 
Šiai pozicijai priskiriamos prek ės, kurios turi klijus apsau ­
gantį nuimam ą popieriaus, tekstilin ės medžiagos ir t. t. 
sluoksnį. 
4005 99 00  Kiti  
Žr. SS paaiškinim ų 4005 pozicijos paaiškinim ų ketvirtosios 
pastraipos B dal į ir penktosios pastraipos 5 punkt ą. 
4009  Vamzdžiai, vamzdeliai ir žarnos iš vulkanizuoto 
kaučiuko (gumos), išskyrus kiet ą gumą, su jungiamo ­
siomis detal ėmis (pavyzdžiui, movomis, alk ūnėmis, 
jungėmis) arba be jungiam ųjų detalių 
4009 12 00  Su jungiamosiomis detal ėmis 
Šiai subpozicijai priskiriami vamzdžiai, vamzdeliai ir žarnos 
gali turėti jungiam ąsias detales iš bet kokios medžiagos.  
4009 22 00  Su jungiamosiomis detal ėmis 
Žr. paaiškinim ų 4009 12 00 subpozicijos paaiškinimus.  
4009 32 00  Su jungiamosiomis detal ėmis 
Žr. paaiškinim ų 4009 12 00 subpozicijos paaiškinimus.  
4009 42 00  Su jungiamosiomis detal ėmis 
Žr. paaiškinim ų 4009 12 00 subpozicijos paaiškinimus.  
4011  Naujos pneumatin ės guminės padangos  
4011 20 10  Kuri ų apkrovos indeksas ne didesnis kaip 121  
Apkrovos indeksas visada nurodomas ant padangos. Jis 
apibrėžtas Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (EB) 
Nr. 661/2009 2009 m. liepos 13 d. d ėl variklini ų transporto 
priemonių, jų priekabų ir joms skirt ų sistemų, sudėtinių 
dalių bei atskir ų techninių mazgų tipo patvirtinimo, atsižvel ­
giant į jų bendrąją saugą, reikalavim ų (OL L 200, 
2009 7 31, p. 8).  
4011 20 90  Kuri ų apkrovos indeksas didesnis kaip 121  
Žr. paaiškinim ų 4011 20 10 subpozicijos paaiškinimus.  
4011 80 00  Naudojamos statybos, kasybos arba pramonin ės paskir­
ties transporto priemon ėms ir mašinoms  
Žr. SS paaiškinim ų 4011 80 subpozicijos paaiškinimus.  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 07.06.2019 — 001.001 — 265  
4015  Drabužiai ir drabuži ų priedai ( įskaitant pirštines, kumš ­
tines pirštines ir puspirštines), įvairios paskirties, iš 
vulkanizuoto kau čiuko (gumos), išskyrus kiet ą gumą 
4015 11 00  Chirurgin ės 
Žr. SS paaiškinim ų 4015 11 subpozicijos paaiškinimus. 
Šiai subpozicijai priskiriamos ne vien tik chirurgin ės pirš­
tinės steriliose pakuot ėse, bet ir pirštin ės, atitinkan čios 
EN 455-1 ir EN 455-2 standartuose nustatytus reikalavimus, 
arba lygiavert ės. 
4015 19 00  Kitos  
Šiai subpozicijai priskiriama: 
1. pramonin ės paskirties kumštin ės pirštinės ir pirštin ės su 
ilgais pla čiais riešais; 
2. rentgeno spinduliams nelaidžios radiologams skirtos pirš ­
tinės, pagamintos iš švino karbonato pagrindu sudaryto 
mišinio.  
4015 90 00  Kiti  
Be produkt ų, nurodyt ų SS paaiškinim ų 4015 pozicijos 
paaiškinimuose (išskyrus pirštines, kumštines pirštines ir 
puspirštines), šiai subpozicijai taip pat priskiriami drabužiai, 
naudojami apsaugai nuo spinduliavimo ar atmosferinio 
slėgio, pavyzdžiui, hermetiški kostiumai lak ūnams, jeigu 
juose neįmontuoti kv ėpavimo aparatai. Jei toks aparatas 
įmontuotas, šie drabužiai priskiriami 9020 00 00 pozicijai.  
4016  Kiti gaminiai iš vulkanizuoto kau čiuko (gumos), išskyrus 
kietą gumą 
4016 91 00  Grind ų dangos ir kilim ėliai 
Žr. SS paaiškinim ų 4016 pozicijos paaiškinim ų antrosios 
pastraipos 2 punkt ą. 
4016 99 52 – 
4016 99 97  Kiti 
Be produkt ų, nurodyt ų SS paaiškinim ų 4016 pozicijos 
paaiškinim ų antrosios pastraipos 7–14 punktuose, šioms 
subpozicijoms taip pat priskiriami pemzos blokai, kurie, 
jeigu padengti (kei čiamu) švitriniu popieriumi, naudojami 
tam tikriems dirbiniams šlifuoti rankiniu b ūdu. ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 07.06.2019 — 001.001 — 266  
VIII SKYRIUS  
ŽALIOS (NEIŠDIRBTOS) ODOS, IŠDIRBTA ODA, KAILIAI IR J Ų 
DIRBINIAI; PAKINKTAI IR BALNAI; KELION ĖS REIKMENYS, 
RANKIN ĖS IR PANAŠ ŪS DAIKTAI; DIRBINIAI IŠ GYV ŪNŲ ŽARNŲ 
(IŠSKYRUS ŠILKAVERPI Ų ŽARNAS)  
41 SKIRSNIS  
ŽALIAVIN ĖS ODOS (IŠSKYRUS KAILIUS) IR IŠDIRBTA ODA 
4101  Žaliavin ės galvijų (įskaitant buivolus) arba arklini ų 
šeimos gyv ūnų odos (šviežios arba s ūdytos, džiovintos, 
kalkintos, pikeliuotos arba kitu b ūdu konservuotos, bet 
neraugintos, neišdirbtos į pergament ą arba toliau neap ­
dorotos), be plauk ų arba su plaukais, skeltin ės arba 
neskeltin ės 
4101 20 10 – 
4101 20 80  Vientisos odos, neskeltin ės, kurių viena džiovinta sveria 
ne daugiau kaip 8 kg, sausai s ūdyta – ne daugiau kaip 
10 kg, o šviežia, dr ėgnai sūdyta arba kitu b ūdu konser ­
vuota – ne daugiau kaip 16 kg  
Šioms subpozicijoms priskiriamos odos laikomos vienti ­
somis, su galvenomis ir kojenomis arba be j ų; tačiau jos 
negali būti skeltinės, t. y. pradin ė oda negali b ūti padalinta 
į du ar daugiau sluoksnius.  
4101 20 10  Šviežios  
Šiai subpozicijai priskiriamos odos, kurios nuo gyv ūnų buvo 
nudirtos paprastai. Šiai subpozicijai taip pat priskiriamos 
atšaldytos odos.  
4101 20 30  Dr ėgnai sūdytos  
Šiai subpozicijai priskiriamos odos, kurios paprastai prid ėjus 
druskos buvo konservuotos nuo tr ūnijimo.  
4101 20 50  Džiovintos arba sausai s ūdytos  
Šiai subpozicijai priskiriamos odos (konservuotos paprastai 
džiovinant, pridedant antiseptik ų arba nepridedant) ir sausai 
sūdytos odos.  
4101 20 80  Kitos  
Šiai subpozicijai priskiriamos kalkintos odos (išmirkytos 
kalkių vandenyje arba padengtos pasta, kurios sud ėtyje yra 
kalkių), pikeliuotos odos ( įmirkytos silpname druskos r ūgš­
ties, sieros r ūgšties arba kitoki ų chemikal ų tirpale, į kurį 
pridėta druskos), taip pat kitais b ūdais konservuotos odos.  
4101 50 10 – 
4101 50 90  Vientisos odos, kuri ų viena sveria daugiau kaip 16 kg  
Žr. paaiškinim ų 4101 20 10–4101 20 80 subpozicij ų 
paaiškinimus.  
4101 50 10  Šviežios  
Žr. paaiškinim ų 4101 20 10 subpozicijos paaiškinimus.  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 07.06.2019 — 001.001 — 267  
4101 50 30  Dr ėgnai sūdytos  
Žr. paaiškinim ų 4101 20 30 subpozicijos paaiškinimus.  
4101 50 50  Džiovintos arba sausai s ūdytos  
Žr. paaiškinim ų 4101 20 50 subpozicijos paaiškinimus.  
4101 50 90  Kitos  
Žr. paaiškinim ų 4101 20 80 subpozicijos paaiškinimus.  
4101 90 00  Kitos, įskaitant kruponus (nugarenos dalis), puskrupo ­
nius ir papilvi ų odas  
Kruponus sudaro nugaros ir pasturgalio oda, kuri yra pati 
storiausia, tvir čiausia ir tod ėl vertingiausia odos dalis. 
Puskruponiai gaunami padalinant kruponus į dvi dalis išilgai 
stuburo linijos.  
4102  Žaliavin ės avių arba ėriukų odos (šviežios arba s ūdytos, 
džiovintos, kalkintos, pikeliuotos arba kitu b ūdu konser ­
vuotos, bet neraugintos, neišdirbtos į pergament ą arba 
toliau neapdorotos), su vilna arba be vilnos, skeltin ės 
arba neskeltin ės, išskyrus nurodytas šio skirsnio 
1 pastabos c punkte kaip išimtis  
4102 10 10  Ėriukų 
Šiai subpozicijai priskiriamos odos, kuri ų paviršiaus plotas 
ne didesnis kaip 0,75 kvadratio metro (m  2 ). 
4102 10 90  Kitos  
Šiai subpozicijai priskiriamos odos, kuri ų paviršiaus plotas 
didesnis kaip 0,75 kvadratio metro (m  2 ). 
4102 21 00  Pikeliuotos  
Dėl pikeliuot ų odų žr. paaiškinim ų 4101 20 80 subpozicijos 
paaiškinimus.  
4103  Kitos žaliavin ės odos (šviežios arba s ūdytos, džiovintos, 
kalkintos, pikeliuotos arba kitu b ūdu konservuotos, bet 
neraugintos, neišdirbtos į pergament ą arba toliau neap ­
dorotos), be plauk ų arba su plaukais, skeltin ės arba 
neskeltin ės, išskyrus nurodytas šio skirsnio 1 pastabos 
b punkte arba 1 pastabose c punkte kaip išimtis  
4103 20 00  Ropli ų odos  
Šiai subpozicijai priskiriamos piton ų, smaugli ų, aligatori ų, 
kaimanų, iguanų, gavialų ir driežų odos.  
4104  Galvij ų (įskaitant buivolus) arba arklini ų šeimos gyv ūnų 
odos, raugintos arba krastas, be plauk ų, skeltinės arba 
neskeltin ės, bet toliau neapdorotos  
Žr. šio skirsnio 2 pastabos A dal į ir 2 pastabos B dal į. ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 07.06.2019 — 001.001 — 268  
4104 11 10 – 
4104 19 90  Drėgnos (įskaitant šlapi ąsias odas)  
Paprastai raugintos odos atpaž įstamos ypa č pagal jų vidinę 
pusę, kurioje, ypatingai pakraš čiuose, matomas tam tikras 
kiekis pradini ų poodini ų skaidulų. Dėl šios priežasties 
vidinės pusės paviršius yra skaidulinis ir nelygus. Iš dalies 
raugintos (paraugintos) odos klasifikuojamos su odomis, 
toliau neapdorotomis, išskyrus rauginim ą. 
Procesai, skirti tinkamai užbaigti od ų rauginim ą (pavyzdžiui, 
plovimas, gr ęžimas, spaudimas, džiovinimas ir tempimas), 
kurių metu iš od ų pašalinami rauginimui naudoti produktai 
ir likęs vanduo, od ų klasifikavimo nekei čia. Tai taip pat 
taikoma ir paprastoms skeltin ėms odoms, kai jos tik išrau ­
gintos, bet toliau neapdorotos.  
4104 11 10 – 
4104 11 90  Natūraliu valk čiu, neskeltin ės; išviršin ės skeltinės odos  
Šioms subpozicijoms priskiriamos odos su autentišku skai ­
dulų sluoksniu, kuris atidengiamas pašalinus epiderm į, bet 
nepašalinus jokio sluoksnio, pavyzdžiui, poliruojant arba 
nugnybiant. 
Šiai subpozicijai priskiriamos tik odos su išorine (plauk ų) 
puse.  
4104 41 11 – 
4104 49 90  Sausos (krastas)  
Žr. šio skirsnio 2 pastabos B dal į ir SS paaiškinim ų 
41 skirsnio paaiškinim ų Bendrųjų nuostatų II grupės trečiąją 
pastraipą. 
4104 41 11 – 
4104 41 90  Natūraliu valk čiu, neskeltin ės; išviršin ės skeltinės odos  
Žr. paaiškinim ų 4104 11 10–4104 11 90 subpozicij ų 
paaiškinimus.  
4104 41 11  Ryt ų Indijos veisli ų veršelių odos, vientisos, su galve ­
nomis ir kojenomis arba be j ų, kurių kiekvienos neto 
masė ne didesn ė kaip 4,5 kg, toliau neapdorotos, tik 
raugintos, naudojant augalinius raugus, apdorotos arba 
neapdorotos tam tikrais b ūdais, bet akivaizdžiai netin ­
kamos tiesiogiai odos dirbiniams gaminti  
Šiai subpozicijai priskiriamos veršeli ų odos, paprastai 
raugintos naudojant augalines medžiagas, kurios siekiant 
palengvinti j ų transportavim ą tolimais atstumais gali b ūti 
apdorotos apsauginiais b ūdais, pavyzdžiui, augaliniu alie ­
jumi. 
Šios odos pasižymi tvirta ir kompaktine strukt ūra ir šviesiai 
ruda, dėl augalinio raugo atsiradusia, spalva. Od ų išorinė 
(plaukų) pusė yra glotni ir vienodai blizgi, o vidin ė pusė 
dažniausiai yra gerai nuvalyta nugremžiant. Prieš j ų panau­
dojimą odos dirbiniams gaminti, šios r ūšies odos turi b ūti 
visiškai perdirbtos (dar kart ą išraugintos) ir tod ėl jos gali 
būti laikomos nepilnai raugintomis.  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 07.06.2019 — 001.001 — 269  
Šios odos (vadinamos Madras odomis arba Ryt ų Indijos 
odomis) daugiausia importuojamos iš Indijos arba Pakistano. 
Jos paprastai b ūna supakuotos po šešias suspaustuose ryšu ­
liuose, kurie apvynioti šiaudine medžiaga ir džiuto audeklu.  
4104 49 11  Ryt ų Indijos veisli ų veršelių odos, vientisos, su galve ­
nomis ir kojenomis arba be j ų, kurių kiekvienos neto 
masė ne didesn ė kaip 4,5 kg, toliau neapdorotos, tik 
raugintos, naudojant augalinius raugus, apdorotos arba 
neapdorotos tam tikrais b ūdais, bet akivaizdžiai netin ­
kamos tiesiogiai odos dirbiniams gaminti  
Žr. paaiškinim ų 4104 41 11 subpozicij ų paaiškinimus.  
4105  Avi ų arba ėriukų odos, raugintos arba krastas, be vilnos, 
skeltinės arba neskeltin ės, bet toliau neapdorotos  
Žr. šio skirsnio 2 pastabos A dal į ir 2 pastabos B dal į. 
4105 10 00  Dr ėgnos (įskaitant šlapi ąsias odas)  
Žr. paaiškinim ų 4104 11 10–4104 19 90 subpozicij ų 
paaiškinimus.  
4105 30 10 ir 
4105 30 90  Sausos (krastas)  
Žr. šio skirsnio 2 pastabos B dal į ir SS paaiškinim ų 
41 skirsnio paaiškinim ų Bendrųjų nuostatų II grupės trečiąją 
pastraipą. 
4105 30 10  Indijos veisli ų avių odos, paraugintos naudojant augali ­
nius raugus, apdorotos arba neapdorotos tam tikrais 
būdais, bet akivaizdžiai netinkamos tiesiogiai odos dirbi ­
niams gaminti  
Šiai subpozicijai priskiriamos odos, paraugintos naudojant 
augalinius raugus, ir kurioms reikalingas dar tolesnis raugi ­
nimas. 
Odos, paprastai raugintos naudojant augalines medžiagas, 
kurios siekiant palengvinti j ų transportavim ą tolimais atstu ­
mais gali b ūti apdorotos apsauginiais b ūdais, pavyzdžiui, 
augaliniu aliejumi. 
Šios odos pasižymi tvirta ir kompaktine strukt ūra ir šviesiai 
ruda, dėl augalinio raugo atsiradusia, spalva. 
Šios odos (vadinamos Madras odomis arba Ryt ų Indijos 
odomis) daugiausia importuojamos iš Indijos arba Pakistano. 
Jos paprastai b ūna supakuotos po šešias suspaustuose ryšu ­
liuose, kurie apvynioti šiaudine medžiaga ir džiuto audeklu.  
4105 30 90  Kitos  
Šiai subpozicijai priskiriamos avi ų ir ėriukų odos, kurios 
buvo raugintos naudojant druskos, al ūno, kiaušinio trynio 
ir miltų mišinį (alūnu rauginta oda). Šios odos daugiausia 
naudojamos pirštin ėms arba aukštos kokyb ės avalynei 
gaminti.  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 07.06.2019 — 001.001 — 270  
4106  Kit ų gyvūnų odos, raugintos arba krastas, be vilnos arba 
plaukų, skeltinės arba neskeltin ės, bet toliau neapdorotos  
Žr. šio skirsnio 2 pastabos A dal į ir 2 pastabos B dal į. 
4106 21 00  Dr ėgnos (įskaitant šlapi ąsias odas)  
Žr. paaiškinim ų 4104 11 10–4104 19 90 subpozicij ų 
paaiškinimus.  
4106 22 10 ir 
4106 22 90  Sausos (krastas)  
Žr. šio skirsnio 2 pastabos B dal į ir SS paaiškinim ų 
41 skirsnio paaiškinim ų Bendrųjų nuostatų II grupės trečiąją 
pastraipą. 
4106 22 10  Indijos veisli ų ožkų odos, paraugintos naudojant augali ­
nius raugus, apdorotos arba neapdorotos tam tikrais 
būdais, bet akivaizdžiai netinkamos tiesiogiai odos dirbi ­
niams gaminti  
Mutatis mutandis  taikomi paaiškinim ų 4105 30 10 subpozi ­
cijos paaiškinimai.  
4106 31 00  Dr ėgnos (įskaitant šlapi ąsias odas)  
Žr. paaiškinim ų 4104 11 10–4104 19 90 subpozicij ų 
paaiškinimus.  
4106 32 00  Sausos (krastas)  
Žr. šio skirsnio 2 pastabos B dal į ir SS paaiškinim ų 
41 skirsnio paaiškinim ų Bendrųjų nuostatų II grupės trečiąją 
pastraipą. 
4106 40 10  Paraugintos naudojant augalinius raugus  
Šiai subpozicijai priskiriamos odos, paraugintos naudojant 
augalinius raugus, ir kurioms reikalingas dar tolesnis raugi ­
nimas. 
Šios odos pasižymi tvirta ir kompaktine strukt ūra ir šviesiai 
ruda, dėl augalinio raugo atsiradusia, spalva.  
4106 91 00  Dr ėgnos (įskaitant šlapi ąsias odas)  
Žr. paaiškinim ų 4104 11 10–4104 19 90 subpozicij ų 
paaiškinimus.  
4106 92 00  Sausos (krastas)  
Žr. šio skirsnio 2 pastabos B dal į ir SS paaiškinim ų 
41 skirsnio paaiškinim ų Bendrųjų nuostatų II grupės trečiąją 
pastraipą. 
4107  Išdirbtos galvij ų (įskaitant buivolus) arba arklini ų 
šeimos gyv ūnų odos, toliau apdorotos po rauginimo 
arba krasto pagaminimo, įskaitant odas, išdirbtas į 
pergament ą, be plauk ų, skeltin ės arba neskeltin ės, 
išskyrus išdirbtas odas, priskiriamas 4114 pozicijai  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 07.06.2019 — 001.001 — 271  
Šiai pozicijai priskiriama oda gali b ūti papildomai išdirbta 
(išvalyta, nudažyta, padaryta gr ūdėta arba reljefine, apdo ­
rota, suteikiant zomšos pavidal ą, marginta, nublizginta ir 
t. t.) arba išdirbta į pergament ą (žr. SS paaiškinim ų šio 
skirsnio paaiškinim ų Bendrųjų nuostatų III grupę). 
4107 11 11 – 
4107 11 90  Natūraliu valk čiu, neskeltin ės 
Šiai subpozicijai priskiriamos neskeltin ės odos (t. y. 
pirminio storio oda nebuvo išskirta į keletą sluoksni ų), 
kurios buvo suplonintos iki vienodo storio nugremžiant 
arba pašalinant bet kuriuos nelygumus ar prilipinant daleles 
vidinėje pusėje arba nebuvo.  
4107 11 11  Veršenik ės 
Chromu rauginta veršena yra chromu arba kartais kombi ­
nuotais b ūdais rauginta veršiuko oda, v ėliau nudažyta ir 
nublizginta bei naudojama batviršiams arba tam tikriems 
odos dirbiniams (pavyzdžiui, rankin ėms, portfeliams) 
gaminti. Ši oda yra labai minkšta.  
4107 12 11  Veršenik ės 
Žr. paaiškinim ų 4107 11 11 subpozicijos paaiškinimus.  
4107 91 10 ir 
4107 91 90  Natūraliu valk čiu, neskeltin ės 
Žr. paaiškinim ų 4107 11 11–4107 11 90 subpozicij ų 
paaiškinimus.  
4107 91 10  Padin ės odos  
Oda, vadinama padine oda, kuri d ėl jos naudojimo pob ūdžio 
turi būti tvirta ir patvari, n ėra įmaitinama. Šiai odai naudo ­
jamas išdirbimo b ūdas yra vadinamas išdirbimu vandeniu, 
skirtingai negu išdirbimas riebalais, kuris naudojamas 
minkštoms ( stuffed ) odoms. Pagrindiniai šios odos apdoro ­
jimo būdai yra valymas iš išorin ės odos pus ės, laikymas ore, 
pakartotinis išmušimas ir volavimas slegiant. 
Taip pat žr. SS paaiškinim ų 4107 pozicijos paaiškinim ų 
trečiąją pastraipą. 
4112 00 00  Išdirbtos avi ų arba ėriukų odos, toliau apdorotos po 
rauginimo arba krasto pagaminimo, įskaitant odas, 
išdirbtas į pergament ą, be vilnos, skeltin ės arba neskel ­
tinės, išskyrus išdirbtas odas, priskiriamas 4114 pozicijai  
Mutatis mutandis  taikomi paaiškinim ų 4107 pozicijos 
paaiškinimai.  
4113  Išdirbtos kit ų gyvūnų odos, toliau apdorotos po raugi ­
nimo arba krasto pagaminimo, įskaitant odas, išdirbtas į 
pergament ą, be vilnos arba plauk ų, skeltin ės arba 
neskeltin ės, išskyrus išdirbtas odas, priskiriamas 
4114 pozicijai  
Mutatis mutandis  taikomi paaiškinim ų 4107 pozicijos 
paaiškinimai.  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 07.06.2019 — 001.001 — 272  
4115  Kompozicin ės odos, daugiausia sudarytos iš išdirbt ų odų 
arba iš odos pluošt ų, plokščios, lakštin ės arba juostin ės, 
suvyniotos į ritinius arba nesuvyniotos; atraižos ir kitos 
išdirbtų odų arba kompozicini ų odų atliekos, netinkamos 
odos dirbiniams gaminti; odos dulk ės, milteliai ir miltai  
Kompozicin ė oda daugiausia sudaryta iš išdirbtos odos arba 
iš odos pluošt ų. Siekiant kompozicinei odai suteikti tam 
tikras savybes kartais pridedamos galin čios veltis 
medžiagos, pavyzdžiui, celiulioziniai, sintetiniai ar medvil ­
niniai pluoštai. Ta čiau, kad prek ės būtų priskirtos 4115 pozi ­
cijai („plokš čios, lakštin ės arba juostin ės, suvyniotos į riti­
nius arba nesuvyniotos“), ši ų pluoštų dalis turi b ūti gerokai 
mažesnė kaip 50 %. Odos pluoštai yra sudaryti iš chro ­
muotų atplaišų, augalini ų baliklių, atraižų ar kitų atliekų. 
Natūralus lateksas yra dažniausiai naudojamas rišiklis. 
Pagrindin ė kompozicin ės odos panaudojimo sritis yra bat ų 
pramonė, kur ji naudojama pakietinimams, užkulniams, 
vidpadžiams, tarppadžiams ir šlepe čių padams gaminti. 
Kita panaudojimo sritis yra odos gamini ų pramonė (pavyz­
džiui, lagamin ų pamušalams, mokyklin ėms kuprin ėms, port­
felių ir pinigini ų skiriamosioms sienel ėms gaminti) ir tech ­
ninis sektorius (antrankiams, sandarinimo medžiagoms ir 
t. t. gaminti).  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 07.06.2019 — 001.001 — 273  
42 SKIRSNIS  
ODOS DIRBINIAI; BALNAI IR PAKINKTAI; KELION ĖS REIKMENYS, 
RANKIN ĖS IR PANAŠ ŪS DAIKTAI; DIRBINIAI IŠ GYV ŪNŲ ŽARNŲ 
(IŠSKYRUS ŠILKAVERPI Ų ŽARNAS) 
4202  Skrynios, lagaminai, lagamin ėliai (skrynel ės kosmetikai), 
biuro reikmen ų dėklai ir krepšiai, portfeliai, mokykliniai 
krepšiai ir mokyklin ės kuprin ės, akinių dėklai, žiūronų 
dėklai, fotoaparat ų ir kino kamer ų dėklai, muzikos 
instrument ų dėklai, šautuv ų įmautės, pistolet ų dėklai ir 
panašūs daiktai; kelionin ės rankin ės, izoliuoti krepšiai, 
skirti maistui arba g ėrimams, reikmenin ės, kuprin ės, 
rankinės, ūkiniai krepšiai, pinigin ės, susegamosios pini ­
ginės, žemėlapių dėklai, portsigarai, tabakin ės, įrankinės, 
sportiniai krepšiai, buteli ų dėklai, papuošal ų dėžutės, 
pudrinės, stalo įrankių dėžutės ir panaš ūs daiktai iš 
išdirbtos arba kompozicin ės odos, lakštini ų plastikų, 
tekstilės medžiag ų, vulkanizuotos fibros arba kartono, 
arba visai arba daugiausia padengti šiomis medžiagomis 
arba popieriumi  
Sąvokos „išorinis paviršius“ apibr ėžimą žr. šio skirsnio 
1 papildomojoje pastaboje ir SS paaiškinim ų 4202 11, 
4202 21, 4202 31 ir 4202 91 subpozicij ų paaiškinimuose. 
Šiai pozicijai priskiriamos rake čių įmautės, kurios apgaubia 
visą raketę, su pritaisyta arba nepritaisyta rankena ar perpe ­
tine juosta. 
Tačiau šiai pozicijai nepriskiriamos teniso rake čių, badmin­
tono rake čių, golfo lazd ų ir t. t. įmautės, jeigu jos paga ­
mintos iš tekstil ės medžiagos (paprastai padengtos plastiku), 
su kišenėmis kamuoliukams arba be j ų (6307 pozicija).  
4202 11 10 ir 
4202 11 90  Kurių išorinis paviršius iš išdirbtos arba kompozicin ės 
odos  
Sąvokos „kompozicin ė oda“ apibr ėžimą žr. SS paaiškinim ų 
4115 pozicijos paaiškinim ų I grupėje. 
4202 12 11 ir 
4202 12 19  Iš lakštini ų plastikų 
Jeigu talpyklos išorin ė medžiaga, sudaryta iš keli ų 
medžiagų, kur plika akimi matomas išorinis sluoksnis yra 
lakštinis plastikas (pavyzdžiui, tekstil ės pluoštų audinys 
kombinuotas su lakštiniu plastiku), klasifikuojant neatsižvel ­
giama, ar lakštin ė danga buvo gaminama atskirai prieš 
sujungiant medžiagas, ar plastiko sluoksnis gautas padengus 
arba apvilkus medžiag ą (pavyzdžiui, tekstil ės pluošt ų 
audinį) plastiku, jei plika akimi matomas gautas išorinis 
sluoksnis turi t ą pačią išvaizdą kaip naudojamas pagaminto 
lakštinio plastiko sluoksnis.  
4202 22 10  Iš lakštini ų plastikų 
Žr. paaiškinim ų 4202 12 11 ir 4202 12 19 subpozicij ų 
paaiškinimus.  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 07.06.2019 — 001.001 — 274  
4202 31 00 – 
4202 39 00  Dirbiniai, paprastai nešiojami kišen ėje arba rankin ėje 
Žr. SS paaiškinim ų 4202 31, 4202 32 ir 4202 39 subpozicij ų 
paaiškinimus. 
Šioms subpozicijoms taip pat priskiriami mobili ųjų telefonų 
dėklai, kurie d ėl savo pob ūdžio ir dizaino paprastai nešio ­
jami kišen ėje arba rankin ėje. 
Šioms subpozicijoms priskiriamiems mobili ųjų telefonų 
dėklams taikoma pirmoji pozicijos teksto dalis, tod ėl jie 
gali būti pagaminti iš bet kokios medžiagos. 
Jie gali b ūti pritaikyti konkre čiam mobiliajam telefonui arba 
skirtingiems t ų pačių matmen ų mobiliųjų telefonų mode­
liams. 
Jie gali b ūti su uždarymo mechanizmu arba be jo. Siekiant 
apsaugoti mobil ųjį telefoną, jais uždengiama telefono nuga ­
rėlė, šonai ir priekis. Paprasti d ėklai, uždengiantys tik mobi ­
liojo telefono nugar ėlę ir šonus, šioms subpozicijoms nepris ­
kiriami, nes neatitinka 4202 pozicijai priskiriam ų dėklų 
charakteristik ų ir yra klasifikuojami pagal medžiag ą, iš 
kurios jie pagaminti. 
Tačiau šioms subpozicijoms nepriskiriami planšetiniams 
kompiuteriams, mažiesiems planšetiniams kompiuteriams 
ar e. knyg ų skaityklėms skirti d ėklai su stovais ar be j ų, 
nes dėl savo dydžio jie nelaikomi gaminiais, paprastai nešio ­
jamais kišen ėje arba rankin ėje (priskiriami 
4202 91 80–4202 99 00 subpozicijoms pagal medžiag ą, iš 
kurios jie pagaminti). Šiems d ėklams taikoma pirmoji pozi ­
cijos teksto dalis, tod ėl jie gali b ūti pagaminti iš bet kokios 
medžiagos.  
4202 32 10  Iš lakštini ų plastikų 
Žr. paaiškinim ų 4202 12 11 ir 4202 12 19 subpozicij ų 
paaiškinimus.  
▼M1 
4202 91 iki 
4202 99  Kita  
Šioms subpozicijoms priskiriamos vadinamosios užrašin ės 
(taip pat žr. Suderintos sistemos paaiškinim ų 4202 pozicijos 
paaiškinim ų 4 pastraip ą, kurioje kaip vienas iš „panaši ų 
daiktų“, kuriems taikoma 4202 pozicijos aprašo antra 
dalis, pavyzdži ų nurodomos užrašin ės). 
Užrašinės paprastai yra sutvirtintos ir skirtos naudoti ilg ą 
laiką. Įprastai jos turi vien ą ar kelias kišen ėles ir kilpeles, 
skirtas bloknotui, dokumentams, rašikliams, reikmenims ir 
kt. prilaikyti. 
Užrašinės gali būti užveriamos pagal perimetr ą užtraukiamu 
užtrauktuku arba tampria juostele, sagtimi ar antvožu su 
spaude. Ta čiau užrašines priskiriant 4202 pozicijai užv ėrimo 
mechanizmo buvimas ir jo r ūšis nėra lemiamas kriterijus. 
Šiai pozicijai taip pat priskirtinos ir užrašin ės be užvėrimo 
mechanizmo.  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 07.06.2019 — 001.001 — 275  
Toliau pateikiami 4202 91–4202 99 subpozicijoms priski ­
riamų užrašinių pavyzdžiai: 
1 pav.  2 pav.  3 pav.
  
▼B 
4202 92 11 – 
4202 92 19  Iš lakštini ų plastikų 
Žr. paaiškinim ų 4202 12 11 ir 4202 12 19 subpozicij ų 
paaiškinimus.  
4203  Drabužiai ir drabuži ų priedai iš išdirbtos arba kompo ­
zicinės odos  
4203 10 00  Drabužiai  
Šiai subpozicijai priskiriami drabužiai, įskaitant darbinius 
drabužius, pagamintus iš išdirbtos arba kompozicin ės odos, 
pavyzdžiui, švarkai, paltai, striuk ės, kelnės ir prijuost ės. 
Taip pat šioje subpozicijoje klasifikuojamos odos ir od ų 
junginiai, sudarantys nesukomplektuotus arba nebaigtus 
gaminti dirbinius, kurie vis d ėlto atpažįstami kaip drabužiai.  
4203 21 00 – 
4203 29 90  Pirštinės, kumštin ės pirštinės ir puspirštin ės 
Šioms subpozicijoms priskiriamos iškirptos pagal form ą, bet 
dar nepabaigtos gaminti pirštin ės, kumštin ės pirštinės ir 
puspirštin ės. 
Išdirbtos odos gabalai, skirti pirštin ėms gaminti, iškirpti 
pagal nustatyt ą formą, tačiau kuriuose pirštini ų nykštys ir 
pirštai dar neiškirpti, priskiriami 4205 00 90 subpozicijai.  
4203 21 00  Specialiai skirtos sportui  
Žr. SS paaiškinim ų 4203 21 subpozicijos paaiškinimus. 
Šiai subpozicijai taip pat priskiriamos fechtavimosi, kriketo, 
beisbolo pirštin ės ir pirštin ės su nukirptais galais, skirtos 
dviratininkams-lenktynininkams.  
4203 29 10  Apsaugin ės, skirtos visiems darbams  ▼M1
 02019XC0329(02) — LT — 07.06.2019 — 001.001 — 276  
Šiai subpozicijai priskiriamos apsaugin ės pirštinės, kumš­
tinės pirštinės ir puspirštin ės dažniausiai skirtos apsaugoti 
rankas dirbant. D ėl šios priežasties skirtingai nei d ėvėti 
skirtos pirštin ės, jos dažniausiai gaminamos iš storos, kietos 
odos, kuri paprastai po rauginimo daugiau neapdorojama. 
Apsaugini ų pirštinių paviršius dažnai b ūna šiurkštus, jos 
taip pat gali b ūti su riešą ir dilbį apsaugan čiais rankogaliais. 
Apsaugin ės pirštinės, kurių tik delnai ir piršt ų viršus yra 
odinis, taip pat priskiriamos šiai subpozicijai.  
4203 29 90  Kitos  
Šiai subpozicijai priskiriamos pirštin ės, kumštin ės pirštinės 
ir puspirštin ės, kurios nors ir d ėvimos sportuojant, neatitinka 
funkcinių modeliavimo ypatybi ų, būdingų pirštinėms, 
specialiai skirtoms sportui, pateikt ų SS paaiškinim ų 
4203 21 subpozicijos paaiškinimuose. 
Šiai subpozicijai taip pat priskiriamos pirštin ės, kurių delnai, 
pirštų viršus ir tarpupirš čiai yra odiniai, o išorin ė pusė paga­
minta iš kitos medžiagos.  
4203 30 00  Diržai ir šovini ų diržai  
Šiai subpozicijai priskiriami pinigams nešiotis skirti bei 
panašūs odiniai diržai su užsegama viena ar daugiau kišeni ų. 
4203 40 00  Kiti drabuži ų priedai  
Šiai subpozicijai priskiriamos petnešos, antriešiai, kaklaraiš ­ 
čiai ir petnešos tirolietiškiems bridžiams. 
Šiai subpozicijai nepriskiriami bat ų raišteliai, kurie nelaiky ­
tini drabuži ų priedais; jie priskiriami 4205 00 90 subpozi ­
cijai. Šiai subpozicijai taip pat nepriskiriami antriešiai, 
kurie yra imitacija arba drabuži ų papuošalai, ir laikrodži ų 
dirželiai (atitinkamai 7117 pozicija ir 9113 pozicija).  
4205 00  Kiti dirbiniai iš išdirbtos arba kompozicin ės odos  
4205 00 11  Konvejeri ų juostos, pavar ų diržai arba jiems gaminti 
naudojamas beltingas  
Šiai pozicijai priskiriami produktai, aprašyti SS paaiškinim ų 
4205 pozicijos paaiškinim ų antrosios pastraipos 1 punkte, 
išskyrus konvejeri ų kaušus.  
4205 00 19  Kiti  
Šiai pozicijai priskiriami konvejeri ų kaušai ir produktai, 
aprašyti SS paaiškinim ų 4205 pozicijos paaiškinim ų antro­
sios pastraipos 2 punkte.  
4205 00 90  Kiti  
Žr. SS paaiškinim ų 4205 pozicijos paaiškinim ų trečiąją 
pastraipą. ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 07.06.2019 — 001.001 — 277  
43 SKIRSNIS  
KAILIAI IR DIRBTINIAI KAILIAI; J Ų DIRBINIAI 
4301  Žaliaviniai kailiai ( įskaitant galvenas, uodegenas, 
kojenas ir kitas dalis arba atraižas, tinkamas naudoti 
kailininkystei), išskyrus žaliavines odas, priskiriamas 
4101, 4102 arba 4103 pozicijai  
Sąvokos „žaliaviniai kailiai“ apibr ėžimą žr. SS paaiškinim ų 
4301 pozicijos paaiškinim ų priešpaskutin ėje pastraipoje.  
4301 80 00  Kiti kailiai, vientisi, su galvenomis, uodegenomis, koje ­
nomis arba be j ų 
Šiai subpozicijai priskiriamos ruoni ų (pavyzdžiui, grenlan ­
dinio ruonio jaunikli ų baltukų arba pūsliasnukio ruonio 
jauniklių (neišsišėrusių)), jūrinių ūdrų arba nutrij ų (coypu ) 
odos. 
Grenlandinio ruonio jaunikli ų baltukų kailiai yra visiškai 
balti. 
Pūsliasnukio ruonio jaunikli ų (neišsišėrusių) kailiai yra balti 
su plačia mėlynai pilka juosta ant nugaros, kuri t ęsiasi nuo 
galvos iki uodegos. 
Ruonių kailiai dažnai neteisingai pateikiami kaip „j ūrinių 
ūdrų“ kailiai. Ruoni ų kailis yra švelnus, šilkinis, tankus, 
juodas, blizgantis ir dengia auksinius poplaukius, kurie ant 
kaklo bei pilvo įgauna rausvai rud ą arba oranžin į atspalvį. 
Jūrinių ūdrų kailiai yra nuo rudos iki juodos spalvos su 
baltų plaukų kuokšteliais, o poplaukiai yra ne tik labai 
švelnūs, bet ir labai stipr ūs. 
Kadangi pieno liaukos yra ant nugaros, vos ne vienintelis 
naudojamas nutrijos kailis yra pilvo kailis, tod ėl nulupant 
bei ruošiant kailius, pj ūvis daromas išilgai nugaros. Pilvo 
kailis yra juodai rudas, o nugaros ir šon ų – šviesesnis ir 
susideda iš daugelio styran čių šerių ir švelnių, storų vilnotų 
poplaukių. 
Šiai subpozicijai priskiriami gepard ų, jaguarų, lūšių, panterų 
(arba leopard ų) ir pumų kailiai.  
4301 90 00  Galvenos, uodegenos, kojenos ir kitos dalys arba 
atraižos, tinkamos naudoti kailininkyst ėje 
Šiai subpozicijai priskiriamos ne tik nupjautos dalys 
(galvenos, uodegenos ir kojenos), bet ir atraižos. Šios 
dalys naudojamos kilim ėliams gaminti, kurie v ėliau yra 
panaudojami žemesn ės kokybės kailiams.  
4302  Rauginti arba išdirbti kailiai ( įskaitant galvenas, uode ­
genas, kojenas ir kitas dalis arba atraižas), nesujungti 
arba sujungti iš dali ų (be kit ų medžiag ų priedų), 
išskyrus priskiriamus 4303 pozicijai  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 07.06.2019 — 001.001 — 278  
4302 11 00 – 
4302 19 99  Vientisos odos, su galvenomis, uodegenomis ar koje ­
nomis arba be j ų, nesujungtos  
Šioms subpozicijoms priskiriamos odos (pavyzdžiui, avi ų), 
nuo kurių nupjautos tik galvenos, kojenos ir uodegenos, 
ištiesintos arba neištiesintos pakraš čiuose, neiškirptos arba 
kitaip neapdorotos pagal form ą; jos gali b ūti nudažytos ir 
tinkamos naudoti kaip patiesalai.  
4302 19 41  Grenlandinio ruonio jaunikli ų baltukų arba pūsliasnukio 
ruonio jaunikli ų (neišsišėrusių) 
Žr. paaiškinim ų 4301 80 00 subpozicijos paaiškinimus.  
4302 20 00  Galvenos, uodegenos, kojenos ir kitos dalys arba 
atraižos, nesujungtos  
Šiai subpozicijai priskiriamos „dalys arba atraižos“ yra 
atkarpos, gaunamos, kai kailiai arba kaili ų junginiai ar j ų 
dalys išpjaustomi į kvadratus, sta čiakampius, trapecijas arba 
kryžius.  
4302 30 10  „D ėmėti“ kailiai  
Žr. SS paaiškinim ų 4302 pozicijos paaiškinim ų pirmosios 
pastraipos 2 punkto antr ąjį papunktį. 
„Dėmėti“ kailiai, kartais vadinami „durtiniais“ kailiais, 
norint pagaminti ilgesn ę, bet siauresn ę odą, taip pat gali 
būti gaunami: 
— sukarpant od ą įstrižai į siaurus r ėžius ir iš naujo juos 
sujungiant pradine seka, 
— palaipsniui karpant od ą ir ją vėl sujungiant.  
4302 30 25 – 
4302 30 99  Kitos  
Jei nebuvo prid ėta jokių kitų medžiag ų, šioms subpozici ­
joms priskiriama: 
1. 4302 20 00 subpozicijai priskiriamos dalys arba atraižos 
ar sveikos odos, sujungtos į maišus, plokšteles, kryžius 
arba panašius pusgaminius; 
2. dalys, skirtos kailiniams arba kailin ėms striuk ėms siūti, 
dažniausiai susidedan čios iš trij ų skirting ų kailių 
junginių, kurių vienas – lygiašon ės trapecijos su išlenkta 
galine linija, kurios galas nukirptas, o kiti – sta čiakampių 
formų, iš kurių bus kerpamas priekis ir rankov ės. 
4302 30 51  Grenlandinio ruonio jaunikli ų baltukų arba pūsliasnukio 
ruonio jaunikli ų (neišsišėrusių) 
Žr. paaiškinim ų 4301 80 00 subpozicijos paaiškinimus.  
4303  Drabužiai, drabuži ų priedai ir kiti kaili ų dirbiniai  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 07.06.2019 — 001.001 — 279  
4303 10 10 ir 
4303 10 90  Drabužiai ir drabuži ų priedai  
Žr. šio skirsnio 4 pastab ą. 
4303 10 10  Iš grenlandinio ruonio jaunikli ų baltukų arba pūslias­
nukio ruonio jaunikli ų (neišsišėrusių) kailiukų 
Šiai subpozicijai priskiriami drabužiai ir drabuži ų priedai, 
pagaminti iš odos, priskiriamos 4302 19 41 arba 
4302 30 51 subpozicijai.  
4303 90 00  Kiti  
Žr. SS paaiškinim ų 4303 pozicijos paaiškinim ų trečiąją ir 
ketvirtąją pastraipas.  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 07.06.2019 — 001.001 — 280  
IX SKYRIUS  
MEDIENA IR MEDIENOS GAMINIAI; MEDŽIO ANGLYS; 
KAMŠTIENA IR KAMŠTIENOS DIRBINIAI; DIRBINIAI IŠ ŠIAUD Ų, 
ESPARTO ARBA IŠ KIT Ų PYNIMO MEDŽIAG Ų; PINTIN ĖS IR KITI 
PINTI DIRBINIAI  
44 SKIRSNIS  
MEDIENA IR MEDIENOS GAMINIAI; MEDŽIO ANGLYS 
4401  Malkin ė mediena, turinti r ąstgalių, pliausk ų, šakų, žabų 
kūlelių ir panaš ų pavidal ą; medienos skiedros arba 
smulkiniai; pjuvenos, medienos atliekos ir atraižos, 
neaglomeruotos arba aglomeruotos ir turin čios rąstgalių, 
briketų, granuli ų arba panaš ų pavidalą 
4401 11 00 ir 
4401 12 00  Malkinė mediena, turinti r ąstgalių, pliausk ų, šakų, žabų 
kūlelių ir panaš ų pavidalą 
Nėra nustatyta joki ų dydžio apribojim ų rąstgaliams ir pliaus ­
koms, kurie laikomi malkine mediena. Medienos b ūklė ir 
jos pateikimo b ūdas išskiria j ą iš medienos, priskiriamos 
4403 pozicijai (žr. SS paaiškinim ų 4401 pozicijos paaiški ­
nimų b išimtį). 
Šioms subpozicijoms nepriskiriama pjuvenos, medienos 
atliekos arba liku čiai, net tie, kurie neabejotinai skirti 
naudoti kurui (4401 31 00, 4401 39 00, 4401 40 10 arba 
4401 40 90 subpozicija).  
4401 21 00 ir 
4401 22 00  Medienos skiedros arba smulkiniai  
Žr. šio skirsnio 1 pastabos a punkt ą ir 1 pastabos c punkt ą 
bei SS paaiškinim ų 4401 pozicijos paaiškinim ų pirmosios 
pastraipos B dal į. 
4401 31 00 ir 
4401 39 00  Pjuvenos, medienos atliekos ir atraižos, aglomeruotos ir 
turinčios rąstgalių, briketų, granuli ų arba panaš ų pavi­
dalą 
Žr. šio skirsnio 1 pastabos a punkt ą ir 1 pastabos c punkt ą. 
Šioms subpozicijoms nepriskiriami medienos miltai, 
apibrėžti šio skirsnio 1 papildomojoje pastaboje 
(4405 00 00 pozicija).  
4401 40 10 ir 
4401 40 90  Pjuvenos, medienos atliekos ir atraižos, neaglomeruotos  
Žr. paaiškinim ų 4401 31 00 ir 4401 39 00 subpozicij ų 
paaiškinimus.  
4403  Padarin ė mediena, nuo kurios nuskusta arba nenuskusta 
žievė ar balana arba kuri grubiai aptašyta arba neap ­
tašyta  
4403 11 00 ir 
4403 12 00  Apdorota dažais, beicu, kreozotu arba kitais konservan ­
tais 
Žr. SS paaiškinim ų 4403 11 ir 4403 12 subpozicij ų 
paaiškinimus.  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 07.06.2019 — 001.001 — 281  
Įpurškimas arba įmirkymas yra apdorojimai, kuriais 
siekiama medien ą geriau apsaugoti (išlaikyti patvaresn ę) 
arba suteikti jai tam tikras specialias savybes (pavyzdžiui, 
padaryti j ą atsparią ugniai arba apsaugoti nuo susitraukimo). 
Apdorojimas įpurškiant arba įmirkant užtikrina ilgalaik ę 
apsaugą, pavyzdžiui, spygliuo čių medienos poli ų. 
Apdorojama arba ilg ą laiką mirkant atvirose karšto skys čio 
cisternose, laikant polius tame skystyje tol, kol jis atv ės, 
arba apdorojant vakuumu arba sl ėgiu autoklave. 
Naudojami tokie organiniai produktai kaip kreozotas, dini ­
trofenolis ir dinitrocrezolis. 
Šiai subpozicijai taip pat priskiriami dažyti arba lakuoti 
medienos poliai.  
4403 21 10  Pjautinieji r ąstai 
Pjautinieji r ąstai yra apib ūdinami pagal tokias fizines 
savybes: 
— apvalieji ir tiesiapluoš čiai, be didesnio kreivumo, 
— skersmuo ne mažesnis kaip 15 cm. 
Paprastai jie bus perpjauti (arba perskelti) išilgai ir skirti 
pjautinei medienai, geležinkelio pab ėgiams (skersiams) 
arba faneros lakštams gaminti (daugiausia nudrožiant arba 
supjaustant).  
4403 23 10  Pjautinieji r ąstai 
Žr. paaiškinim ų 4403 21 10 subpozicijos paaiškinimus.  
4403 25 10  Pjautinieji r ąstai 
Žr. paaiškinim ų 4403 21 10 subpozicijos paaiškinimus.  
4403 41 00 – 
4403 49 85  Kita, atogr ąžų medienos  
Tam tikr ų atogrąžų medžių pavadinimus taip pat žr. SS 
paaiškinim ų šio skirsnio paaiškinim ų Bendrųjų nuostatų 
paaiškinim ų subpozijos paaiškinimuose. Taip pat žr. SS 
paaiškinim ų šio skirsnio paaiškinim ų priedą. 
4403 49 35  Gabonmedžio ( okoumé ) ir afrikin ės tiamos ( sipo) 
Gabonmedžio ( okoumé ) mediena gaunama beveik vien tik iš 
Gabono mišk ų. Ši mediena yra minkšta, gelsvai rausvos 
spalvos, pasižymi netaisyklinga pluoštine strukt ūra, truput į 
panaši raudonmed į, bet žymiai šviesesn ė. Ši mediena labai 
tinkama taisyklingiems cilindriniams r ąstams gaminti, 
puikiai tinkantiems pjaustyti bei žievei nulupti, ir dažniau ­
siai naudojama faneros lakštams gaminti.  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 07.06.2019 — 001.001 — 282  
4403 95 10  Pjautinieji r ąstai 
Žr. paaiškinim ų 4403 21 10 subpozicijos paaiškinimus.  
4403 97 00  Tuopos ir drebul ės (Populus  spp.)  
Šiai subpozicijai priskiriamos visa  Populus  rūšies mediena. 
Drebulių ir tuopų mediena yra blyškios spalvos, šviesi ir 
labai minkšta. Ji naudojama stali ų dirbiniams (bald ų vidums, 
pakavimo d ėžėms) ir fanerai gaminti. Po spygliuo čių ji yra 
pagrindinis celiulioz ės, skirtos popieriaus plaušienai gaminti, 
šaltinis.  
4404  Lankin ė mediena; perskelti mediniai poliai; medin ės 
kartys, kuolai, stulpeliai ir mietai, nusmailintu galu, bet 
išilgai neperpjauti; medin ės lazdos, grubiai aptašytos, bet 
nenutekintos, lenktos arba kitais b ūdais apdorotos, 
tinkamos naudoti lazd ų, skėčių, įrankių rankenoms 
arba panašiems dirbiniams gaminti; plon ų juosteli ų 
pavidalo ir panaši mediena  
Plonų juostelių pavidalo ir panaši mediena nuo faneros 
lakštų, priskiriam ų 4408 pozicijai, daugiausia skiriasi savo 
mažesniu dydžiu ir panaudotos medienos r ūšimi (paprastai 
naudojama minkštesn ė mediena).  
4404 20 00  Ne spygliuo čių 
Šiai subpozicijai priskiriamos medžio drožl ės, kurios pana ­ 
šios į susiraičiusias medžio skiedras (paprastai bukmedžio 
arba lazdyno), naudojamas actui gaminti arba kitiems skys ­ 
čiams skaidrinti.  
4405 00 00  Medienos vata; medienos miltai  
Sąvokos „medienos vata“ apibr ėžimą žr. šio skirsnio 1 papil ­
domojoje pastaboje.  
4406  Mediniai geležinkelio arba tramvajaus b ėgių pabėgiai 
4406 11 00 ir 
4406 12 00  Neįmirkyti  
Žr. SS paaiškinim ų 4406 11–4406 92 subpozicij ų 
paaiškinimus.  
4406 91 00 ir 
4406 92 00  Kiti 
Žr. SS paaiškinim ų 4406 11–4406 92 subpozicij ų 
paaiškinimus.  
4407  Mediena, kurios storis didesnis kaip 6 mm, išilgai 
perpjauta arba perskelta, drožtin ė arba lukštinta, 
obliuota arba neobliuota, šlifuota arba nešlifuota ar 
sujungta arba nesujungta galais  
Sąvokų „drožtinė“ ir „lukštinta“ apibr ėžimus žr. SS paaiški ­
nimų 4408 pozicijos paaiškinim ų antrojoje ir tre čiojoje 
pastraipose.  
4407 11 20 ir 
4407 12 20  Obliuota  
Šioms subpozicijoms nepriskiriama: 
a) „grubiai“ aptašyta mediena, t. y. mediena, kuri buvo 
obliuota siekiant pašalinti nelygumus ir kai kurias stam ­
besnes pjovimo žymes (4407 11 90, 4407 12 90 ir 
4407 19 90 subpozicijos);  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 07.06.2019 — 001.001 — 283  
b) išilgai pjauta mediena, kurioje, atsižvelgiant į turimos 
medienos ypatumus ir šios r ūšies medienos apdorojimo 
būdų tobulum ą, nėra jokių pjovimo žymi ų, jei šių 
pjovimo žymi ų nelieka d ėl pjovimui visiškai neb ūdingų 
techninių priežasčių sąlygotų veiksnių, kuriais nesie ­
kiama palengvinti tolesn į medienos panaudojim ą šalinant 
tas žymes (4407 11 90, 4407 12 90 ir 
4407 19 90subpozicijos).  
4407 19 20  Obliuota  
Žr. paaiškinim ų 4407 11 20 ir 4407 12 20 subpozicij ų 
paaiškinimus.  
4407 11 90 ir 
4407 12 90  Kita  
Šioms subpozicijoms nepriskiriami sukomplektuoti pjau ­
tinės, drožtin ės arba lukštintos medienos, kurios storis 
didesnis kaip 6 mm, lent ų rinkiniai, skirti pakavimo arba 
grotelinėms dėžėms gaminti. Tokie lent ų rinkiniai su tam 
tikrais priedais, pavyzdžiui, kampais ar apa čios sutvirtini ­
mais arba be j ų priskiriami 4415 pozicijai. Taip pat žr. paaiš ­
kinimų 4415 pozicijos paaiškinimus.  
4407 19 90  Kita  
Žr. paaiškinim ų 4407 11 90 ir 4407 12 90 subpozicij ų 
paaiškinimus.  
4407 21 10 – 
4407 29 98  Atogrąžų medienos  
Tam tikr ų atogrąžų medžių pavadinimus taip pat žr. SS 
paaiškinim ų šio skirsnio paaiškinim ų Bendrųjų nuostatų 
paaiškinim ų subpozijos paaiškinimuose. Taip pat žr. SS 
paaiškinim ų šio skirsnio paaiškinim ų priedą. 
4408  Lakštin ė faneruot ė (įskaitant gaut ą drožiant sluoksniuo ­
tąją medieną), skirta fanerai arba panašiai sluoksniuo ­
tajai medienai gaminti, ir kita mediena, kurios storis ne 
didesnis kaip 6 mm, išilgai perpjauta, drožtin ė arba 
lukštinta, obliuota arba neobliuota, šlifuota arba nešli ­
fuota, sudurta arba nesudurta ar sujungta arba nesu ­
jungta galais  
4408 31 11 – 
4408 39 95  Atogrąžų medienos  
Tam tikr ų atogrąžų medžių pavadinimus taip pat žr. SS 
paaiškinim ų šio skirsnio paaiškinim ų Bendrųjų nuostatų 
paaiškinim ų subpozijos paaiškinimuose. Taip pat žr. SS 
paaiškinim ų šio skirsnio paaiškinim ų priedą. 
4409  Mediena ( įskaitant palaidas lenteles ir frizus (apvadus), 
skirtus parketui), ištisai profiliuota (su įlaidais, išdro ­ 
žomis, užkaitais, nuosklembomis, V formos s ąlaidomis, 
briaunelėmis, formuota, suapvalinta arba panašiai profi ­
liuota) išilgai kurios nors briaunos, galo arba paviršiaus, 
obliuota arba neobliuota, šlifuota arba nešlifuota ar 
sujungta arba nesujungta galais  
4409 10 11  Paveiksl ų, fotografij ų, veidrodži ų arba panaši ų daiktų 
rėmų bagetai  
Žr. SS paaiškinim ų 4409 pozicijos paaiškinim ų penktosios 
pastraipos 4 punkt ą. ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 07.06.2019 — 001.001 — 284  
Šiai subpozicijai nepriskiriami formuoti sud ėtiniai medienos 
dirbiniai, sukonstruoti uždedant baget ą ant kitos medinio 
dirbinio dalies, formuotos ar neformuotos (4418 arba 
4421 pozicija).  
4409 10 18  Kita  
Šiai subpozicijai priskiriama: 
1. SS paaiškinim ų 4409 pozicijos paaiškinim ų penktosios 
pastraipos 5 punkte aprašyta drožta mediena ir suapva ­
linta mediena, skirta kabliams gaminti; 
2. ištisai profiliuotos lentel ės ir frizai (apvadai), skirti 
parketui. 
Lentelės ir frizai (apvadai), kurie yra tik nuobliuoti, 
nušlifuoti arba sujungti galais (pavyzdžiui, „kregždiniu“ 
sujungimu), priskiriami 4407 arba 4408 pozicijai. Fanera 
arba faneruotosios lentel ės ir frizai (apvadai) priskiriami 
4412 pozicijai.  
4409 29 10  Paveiksl ų, fotografij ų, veidrodži ų arba panaši ų daiktų 
rėmų bagetai  
Žr. paaiškinim ų 4409 10 11 subpozicijos paaiškinimus.  
4409 29 91 ir 
4409 29 99  Kita  
Žr. paaiškinim ų 4409 10 18 subpozicijos paaiškinimus.  
4410  Drožli ų plokšt ės, orientuotosios skiedrant ų 
plokštės (OSB) ir panašios plokšt ės (pavyzdžiui, plos ­
tekių plokštės) iš medienos arba iš kit ų panašių į 
medieną medžiag ų, aglomeruotos arba neaglomeruotos 
dervomis arba kitais organiniais rišikliais  
4410 11 50  Padengtos dekoratyviniais laminatais iš plastik ų 
Šiai subpozicijai priskiriamos drožli ų plokštės iš medienos, 
padengtos aukšto sl ėgio laminatais, priskiriamais 
3921 90 41 subpozicijai.  
4410 11 90  Kitos  
Šiai subpozicijai priskiriamos medienos drožli ų plokštės, 
padengtos plastiku, dažais, popieriumi, tekstil ės medžiaga 
arba metalu, išskyrus nurodytas 4410 11 30 ir 
4410 11 50 subpozicijose.  
4410 90 00  Kitos  
Šiai subpozicijai priskiriam ų panašių į medieną medžiag ų, 
išskyrus medien ą, pavyzdžiai yra išspaudos, bambukas, jav ų 
šiaudai ir linai arba kanapi ų spaliai.  
4411  Plaušo plokšt ės iš medienos arba iš kit ų panašių į 
medieną medžiag ų, surištos arba nesurištos dervomis 
arba kitomis organin ėmis medžiagomis  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 07.06.2019 — 001.001 — 285  
4411 12 10 – 
4411 14 90  Vidutinio tankio plaušo plokšt ės (MDF)  
Žr. SS paaiškinim ų 4411 pozicijos paaiškinim ų antrosios 
pastraipos A dalies pirm ąją įtrauką. 
4411 12 10  Mechaniškai neapdorotos arba be paviršin ės dangos  
Dėl priskyrimo šiai subpozicijai šlifavimas sm ėlio srove 
neturi būti laikomas mechaniniu apdirbimu.  
4411 13 10  Mechaniškai neapdorotos arba be paviršin ės dangos  
Žr. paaiškinim ų 4411 12 10 subpozicijos paaiškinimus.  
4411 14 10  Mechaniškai neapdorotos arba be paviršin ės dangos  
Žr. paaiškinim ų 4411 12 10 subpozicijos paaiškinimus.  
4411 92 10 ir 
4411 92 90  Kurių tankis didesnis kaip 0,8 g/cm  3 
Žr. SS paaiškinim ų 4411 pozicijos paaiškinim ų antrosios 
pastraipos B dalies 1 punkt ą. 
4411 92 10  Mechaniškai neapdorotos arba be paviršin ės dangos  
Žr. paaiškinim ų 4411 12 10 subpozicijos paaiškinimus.  
4411 93 10 ir 
4411 93 90  Kurių tankis didesnis kaip 0,5 g/cm  3 , bet ne didesnis 
kaip 0,8 g/cm  3 
Žr. SS paaiškinim ų 4411 pozicijos paaiškinim ų antrosios 
pastraipos B dalies 2 punkt ą. 
4411 93 10  Mechaniškai neapdorotos arba be paviršin ės dangos  
Žr. paaiškinim ų 4411 12 10 subpozicijos paaiškinimus.  
4411 94 10 ir 
4411 94 90  Kurių tankis ne didesnis kaip 0,5 g/cm  3 
Žr. SS paaiškinim ų 4411 pozicijos paaiškinim ų antrosios 
pastraipos B dalies 2 ir 3 punktus.  
4411 94 10  Mechaniškai neapdorotos arba be paviršin ės dangos  
Žr. paaiškinim ų 4411 12 10 subpozicijos paaiškinimus.  
4412  Fanera, faneruoti skydai ir panaši sluoksniuotoji 
mediena  
Spygliuočių rūšies faneros išorinis sluoksnis dažnai yra su 
defektais (pavyzdžiui, skyl ės), kurie gamybos proceso metu 
yra pataisomi naudojant tokias medžiagas, kaip medienos 
lopai, plastikiniai užpildai-kompaundai ir t. t. 
Šitos medžiagos n ėra laikomos papildomomis medžiagomis 
ir fanerai nesuteikia dirbini ų, priskiriam ų kitoms pozicijoms, 
savybių. ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 07.06.2019 — 001.001 — 286  
Šiai pozicijai priskiriama fanera gali b ūti nešlifuota arba 
toliau apdorojama j ą šlifuojant. S ąvoka „nešlifuota“ apima 
ir sąvoką „labai lengvai šlifuota“; labai lengvo šlifavimo 
tikslas yra tik pašalinti išoriniame sluoksnyje d ėl lopymo, 
kamšymo arba užpildymo atsiradusius nelygumus. 
Taip pat žr. SS paaiškinim ų 4412 10, 4412 31, 4412 33, 
4412 34 ir 4412 39 subpozicij ų paaiškinimus. 
Fanera, faneruoti skydai ir panaši sluoksniuotoji mediena, 
naudojama kaip grind ų skydai (vis ų pirma žr. SS paaiški ­
nimų šios pozicijos paaiškinim ų ketvirtąją pastraipą), laiky­
tini tik tie skydai, kuri ų viršutinis sluoksnis yra plonesnis 
kaip 2,5 mm ir sudarytas iš medienos (plonos faneros). 
Tipinio trisluoksnio gaminio pavyzdys:
  
Jei jų viršutinis sluoksnis iš medienos yra ne plonesnis kaip 
2,5 mm, jos šiai pozicijai nepriskiriamos (4418 73 10, 
4418 73 90 , 4418 74 00 arba 4418 75 00 subpozicija).  
4412 94 10 ir 
4412 94 90  Tašelių plokštės, laminuotos plokšt ės ir gulekšni ų 
plokštės 
Sąvokų „tąšelių plokštės, laminuotos plokšt ės ir gulekšni ų 
plokštės“ aiškinim ą žr. SS paaiškinim ų 4412 pozicijos 
paaiškinim ų pirmosios pastraipos 3 punkto pirmojoje 
įtraukoje.  
4413 00 00  Tankioji mediena, turinti blok ų, plokščių, lentjuos čių 
arba profili ų pavidalą 
Dažniausios tankiosios medienos r ūšys yra bukas, skroblas, 
robinija, drebul ė ir tuopa.  
4415  Medin ės dėžės, dėžutės, grotelin ės dėžės, būgnai ir 
panaši tara; mediniai kabeli ų būgnai; pad ėklai, dėžiniai 
padėklai ir kiti mediniai krovimo skydai; mediniai 
padėklų apvadai  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 07.06.2019 — 001.001 — 287  
4415 10 10  D ėžės, dėžutės, grotelin ės dėžės, būgnai ir panaši tara; 
kabelių būgnai 
Šiai subpozicijai priskiriami sukomplektuoti nesurinkti lent ų 
rinkiniai iš pjautin ės, drožtin ės arba lukštintos medienos, 
skirti pakavimo d ėžėms, grotelin ėms dėžėms ir t. t. gaminti, 
pateikiami vienoje siuntoje, su nuosekliai sud ėtais dugnais, 
šonais, dang čiais ir sutvirtinimais, arba nesud ėtais. 
Nesukomplektuoti lent ų rinkiniai klasifikuojami taip: 
1. pakavimo d ėžių dalys, pavyzdžiui, dugnai, dang čiai ir 
t. t., sukaltos kartu arba sujungtos bet kokiu kitu b ūdu, 
pagamintos iš medini ų pjautinių, nudrožtų arba be žiev ės 
lentų, priskiriamos 4421 99 99 subpozicijai; 
2. nesurinktos lentos klasifikuojamos pagal j ų charakteris ­
tikas (4407 arba 4408 pozicija). 
Taip pat žr. SS paaiškinim ų 4415 pozicijos paaiškinim ų 
I grupę. 
4415 10 90  Kabeli ų būgnai 
Žr. SS paaiškinim ų 4415 pozicijos paaiškinim ų II grupę. 
4415 20 20 ir 
4415 20 90  Padėklai, dėžiniai pad ėklai ir kiti krovimo skydai; 
padėklų apvadai  
Žr. SS paaiškinim ų 4415 pozicijos paaiškinim ų III ir 
IV grupes.  
4416 00 00  Medin ės statinės, statinait ės, kubilai, puskubiliai ir kiti 
kubilių gaminiai bei j ų dalys, įskaitant statini ų šulus  
Statinių ir statinai čių korpusas yra išsip ūtęs per vidur į, su 
dviem uždarais dugnais. Kubilai ir puskubiliai paprastai turi 
tik vieną uždarą dugną ir gali tur ėti nukeliam ą dangtį. 
Kaštonas ir ąžuolas yra dažniausiai naudojamos medžio 
rūšys. 
Dalims priklauso statini ų šulai ir dang čiai bei kiti kubili ų 
gaminiai. 
Šulai – obliuotos lentos, daugiau ar mažiau išlenktos, 
nupjautos arba bent viename gale suapvalintos, su grioveliu, 
vadinamu graižtu („ croze “), skirtu surinkimui. 
Dangčiai pagal reikiam ą perimetr ą išpjaunami apskritos 
formos ir nuožulniai nupjaunami abiejose pus ėse, kad b ūtų 
galima įstatyti juos į griovelį. 
4417 00 00  Mediniai įrankiai, įrankių korpusai, įrankių rankenos, 
šluotų, šepečių ir teptuk ų korpusai ir kotai; mediniai 
kurpaliai ir kailiamau čiai 
Žr. šio skirsnio 5 pastab ą. ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 07.06.2019 — 001.001 — 288  
Šiai pozicijai priskiriami teptuk ų ir skutimosi šepet ėlių 
kotai.  
4418  Statybiniai stali ų ir dailidži ų gaminiai iš medienos, įskai­
tant tuščiavidurius skydus, sumontuotus grind ų skydus, 
malksnas ir skalas  
4418 20 10 – 
4418 20 80  Durys, jų staktos ir slenks čiai 
Šioms subpozicijoms priskiriamos kietos sluoksniuotosios 
medienos plokšt ės su storu viduriniu sluoksniu (vidme), 
jeigu jos buvo toliau taip apdorotos, kad gali b ūti atpažįs­
tamos tik kaip skirtos naudoti kaip durys (pavyzdžiui, pada ­
rant išpjovas rankenai, spynai arba vyriams). 
Šioms subpozicijoms nepriskiriamos neapdorotos plokšt ės, 
kartais vadinamos „dur ų ruošiniai su kietu viduriniu 
sluoksniu (vidme)“, net jeigu j ų kraštai faneruoti 
(4412 pozicija).  
4418 40 00  Statybiniai betonavimo klojiniai  
Šiai subpozicijai priskiriami klojiniai yra naudojami vis ų 
rūšių statybiniam betonavimui (pavyzdžiui, pamatams, 
sienoms, grindims, stulpams, kolonoms, atramoms, tunelio 
ruožams ir t. t.). 
Paprastai klojiniai yra gaminami iš dervingos medienos 
(lentjuosčių, strypų ir t. t.). Ta čiau šiai subpozicijai nepris ­
kiriamos faneros plokšt ės, naudojamos kaip klojiniai (skirti 
išgauti lyg ų paviršių), net, jei jos padengtos iš vienos ar 
abiejų pusių, ir jų, kaip betonavimo klojini ų, naudojimas 
yra akivaizdus (4412 pozicija).  
4418 50 00  Malksnos (gontai) ir skalos  
Žr. SS paaiškinim ų 4418 pozicijos paaiškinim ų septintąją ir 
aštuntąją pastraipas.  
4418 73 10 – 
4418 79 00  Sumontuoti grind ų skydai  
Žr. SS paaiškinim ų 4418 pozicijos paaiškinim ų šeštąją 
pastraipą. 
4418 73 10 ir 
4418 74 00  Skirtos mozaikin ėms grindims  
Šioms subpozicijoms priskiriamos grind ų plokštės sudarytos 
iš sluoksnio, vadinamo d ėvimuoju sluoksniu, pagaminto iš 
blokelių, lentjuos čių, parketlen čių ir t. t., surinkt ų ant atitin ­
kamo medienos, drožli ų plokščių, popieriaus, plastiko, 
kamštinės medžiagos ir t. t. pagrindo. 
Žr. 4412 paaiškinim ų pozicijos paaiškinimus. 
Taip pat žr. SS paaiškinim ų 4418 74 subpozicijos 
paaiškinimus.  
4418 75 00  Kiti, daugiasluoksniai  
Žr. paaiškinim ų 4418 73 10 ir 4418 74 00 subpozicij ų 
paaiškinimus.  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 07.06.2019 — 001.001 — 289  
4418 99 10  Klijuotoji sluoksnin ė mediena  
Žr. SS paaiškinim ų 4418 pozicijos paaiškinim ų ketvirtąją 
pastraipą. 
4418 99 90  Kiti  
Šiai subpozicijai priskiriami SS paaiškinim ų 4418 pozicijos 
paaiškinim ų penktojoje pastraipoje aprašyti tuš čiaviduriai 
medienos skydai.  
4420  Medienos marketri ir medienos inkrustacijos; medin ės 
skrynutės ir papuošal ų arba stalo įrankių dėžutės ir 
panašūs dirbiniai iš medienos; statul ėlės ir kiti dekora ­
tyviniai dirbiniai iš medienos; mediniai bald ų reikmenys, 
nepriskiriami 94 skirsniui  
4420 90 10  Medienos mozaikos ir medienos inkrustacijos  
Šiai subpozicijai priskiriamos medienos mozaikos ir 
medienos inkrustacijos plokšt ės. 
Medienos mozaikos paprastai susideda iš plon ų medžio 
gabaliukų arba kit ų medžiag ų (netauriojo metalo, lukšto, 
dramblio kaulo ir t. t.), priklijuot ų prie medini ų lentų kaip 
dekoratyviniai elementai.  
4421  Kiti medienos dirbiniai  
4421 99 99  Kiti  
Šiai subpozicijai priskiriami: 
1. lentjuos čių, susidedan čių iš medini ų pakavimo d ėžių 
dalių (dangčių ir t. t.) rinkiniai; 
2. medin ės lentynos, surinktos arba nesurinktos, jei jos n ėra 
baldų pobūdžio; 
3. sodų tvoros ir t. t., padarytos iš pinu čių, prikaltų kryžmai 
ir po to ištiest ų (akordeono principu); 
4. daugelio r ūšių iešmai ir nusmailinti strypai, naudojami 
patiekiant tam tikr ą maistą (silkių ritinėlius ir t. t.).  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 07.06.2019 — 001.001 — 290  
45 SKIRSNIS  
KAMŠTIENA IR KAMŠTIENOS DIRBINIAI 
4501  Gamtin ė kamštiena, žaliavin ė arba paprastai paruošta; 
kamštienos atliekos; trupinta, granuliuota arba malta 
kamštiena  
4501 10 00  Gamtin ė kamštiena, žaliavin ė arba paprastai paruošta  
Žr. SS paaiškinim ų 4501 pozicijos paaiškinim ų 1 punkt ą. 
4501 90 00  Kita  
Žr. SS paaiškinim ų 4501 pozicijos paaiškinim ų 2 ir 
3 punktus.  
4502 00 00  Gamtin ė kamštiena, be išorinio sluoksnio arba grubiai 
aptašyta arba sta čiakampių (įskaitant kvadratinius) 
blokų, plokščių, lakštų arba juost ų (įskaitant briaunotus 
kamščių arba kaiš čių ruošinius) pavidalo  
Šiai pozicijai priskiriami sien ų apmušalai, suvynioti į ritinius 
ir sudaryti iš išret ėjusios gamtin ės kamštienos ant popieriaus 
pagrindo.  
4503  Gamtin ės kamštienos dirbiniai  
4503 10 10 ir 
4503 10 90  Kamščiai ir kaiš čiai 
Žr. SS paaiškinim ų 4503 10 subpozicijos paaiškinimus.  
4504  Aglomeruota kamštiena (su rišikliu arba be jo) ir aglo ­
meruotos kamštienos dirbiniai  
4504 10 11  Skirti putojantiems vynams užkimšti, įskaitant kamš čius 
ir kaiščius su diskais iš gamtin ės kamštienos  
Šiai subpozicijai priskiriami cilindro formos kamš čiai ir 
kaiščiai, skirti putojantiems vynams užkimšti. Ši ų kamščių 
ir kaiščių skersmuo yra žymiai didesnis negu butelio 
kakliukas, tod ėl jie yra sandariai suspaudžiami, kai įkišami 
į butelį. Vieną kartą panaudoti (pavyzdžiui, kai butelis 
atkemšamas) jie įgauna paaiškinim ų 
2204 21 06–2204 21 09 subpozicijos paaiškinimuose 
pateiktą pavidalą. 
Šių kamščių ir kaiščių viršutinė dalis dažnai b ūna sudaryta 
iš aglomeruotos kamštienos, o apatin ė dalis (t. y. su puto ­
jančiu vynu besilie čianti dalis) – iš gamtin ės kamštienos:
  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 07.06.2019 — 001.001 — 291  
4504 10 19  Kiti  
Šiai subpozicijai priskiriami cilindro formos kamš čiai ir 
kaiščiai iš aglomeruotos kamštienos, skirti buteliams, 
išskyrus butelius, skirtus putojan čiam vynui. 
Šiai subpozicijai nepriskiriami ploni kamš čių diskai, naudo ­
jami kaip įspaudai kamš čio viršuje (4504 10 91 ir 
4504 10 99 subpozicijos).  
4504 10 91 ir 
4504 10 99  Kiti 
Šioms subpozicijoms taip pat priskiriami aglomeruotos 
kamštienos diskai, skirti briaunotiems kamšteliams.  
4504 90 20  Kamš čiai ir kaiš čiai 
Šiai subpozicijai priskiriami aglomeruoti ne cilindro formos 
kamščiai ir kaiš čiai. Tokie kamš čiai ir kaiš čiai yra, pavyz ­
džiui, kūgio formos ir taip pat gali viduryje tur ėti skylutę:
 ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 07.06.2019 — 001.001 — 292  
46 SKIRSNIS  
DIRBINIAI IŠ ŠIAUD Ų, ESPARTO ARBA IŠ KIT Ų PYNIMO 
MEDŽIAG Ų; PINTIN ĖS IR PINTI DIRBINIAI 
4601  Pyn ės ir panaš ūs dirbiniai iš pynimo medžiag ų, surišti 
arba nesurišti į juosteles; pynimo medžiagos, pyn ės ir 
panašūs pinti dirbiniai iš tarpusavyje surišt ų lygiagre čių 
sruogų arba austi dirbiniai iš ši ų medžiag ų, turintys 
lakštų pavidal ą, kurie yra arba n ėra gatavi dirbiniai 
(pavyzdžiui, plaušin ės, dembliai, medžiaga plaušin ėms 
arba dembliams gaminti, širmos)  
4601 21 10 – 
4601 29 90  Plaušinės arba dembliai, medžiaga plaušin ėms arba 
dembliams gaminti ir širmos iš augalini ų medžiag ų 
Šioms subpozicijoms priskiriami: 
1. šiurkščios plaušin ės arba dembliai, pinti iš šiaud ų arba 
surišti lygiagre čiomis sruogomis, arba pinti lakšt ų pavi­
dalu, pavyzdžiui, apsauginiai dembliai, naudojami sodi ­
ninkystėje; 
2. kiniškos plaušin ės arba dembliai bei tuo pa čiu būdu 
pagamintos plaušin ės arba dembliai, naudojami toms 
pačioms reikm ėms; 
Kiniškos plaušin ės arba dembliai ir medžiaga plaušin ėms 
arba dembliams gaminti laikomi plaušin ėmis arba 
dembliais ir medžiaga plaušin ėms arba dembliams, kai 
jie pagaminti tiesiogiai iš Cyperaceae ( Lepironia mucro ­
nata) šeimos augal ų stiebų ir juosteli ų; jie pateikiami 
natūraliu pavidalu arba dažyti (dažniausiai raudonai). 
Šios plaušin ės arba dembliai ir medžiaga plaušin ėms 
arba dembliams gaminti yra austi; raiš čiai (arba 
metmenys), kuriais sujungti augalin ės medžiagos 
stiebai ar juostel ės, sudaryti iš laisvai suktos virvel ės 
arba siūlo. Dembliai paprastai gaminami kiekvienas 
atskirai ir gali b ūti apkraštuoti tekstil ės medžiagos juos ­
tele; jie dažnai yra siun čiami iš kilm ės šalies rietimais, 
kuriuose yra daug galais susi ūtų demblių; 
3. šiurkšti medžiaga dembliams, pavyzdžiui, naudojama 
apsauginėms reikm ėms sodininkyst ėje; 
4. širmos (pavyzdžiui, iš šiaud ų arba vikšri ų), naudojamos 
toms pačioms reikm ėms kaip ir pirmiau min ėti šiurkštūs 
dembliai, bet taip pat tinkamos tvoroms statyti bei keliu ­
kams grįsti. 
4602  Pintin ės, pinti dirbiniai ir kiti dirbiniai, tiesiogiai sufor ­
muoti iš pynimo medžiag ų arba iš preki ų, priskiriam ų 
4601 pozicijai; dirbiniai iš ši ūruoklių 
4602 11 00  Iš bambuko  
Šiai subpozicijai priskiriami SS paaiškinim ų 4602 pozicijos 
paaiškinim ų pirmosios pastraipos i ir ii punktuose nurodyti 
dirbiniai, pavyzdžiui, kilimai iš augalini ų medžiagų, sudaryti 
iš kartu sujungt ų mažų dembli ų, pagamint ų iš 
4601 21 subpozicijai priskiriam ų demblių arba medžiag ų 
dembliams gaminti.  
4602 19 10  Šiaudiniai buteli ų įdėklai 
Žr. SS paaiškinim ų 4602 pozicijos paaiškinim ų antrosios 
pastraipos 8 punkt ą. ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 07.06.2019 — 001.001 — 293  
4602 19 90  Kiti  
Šiai subpozicijai priskiriami: 
1. SS paaiškinim ų 4602 pozicijos paaiškinim ų pirmosios 
pastraipos ii punkte nurodyti dirbiniai, pavyzdžiui, 
kilimai iš augalini ų medžiag ų, sudaryti iš kartu sujungt ų 
mažų demlių, pagamint ų iš 4601 29 subpozicijai priski ­
riamų demblių arba medžiag ų dembliams gaminti; 
2. dirbiniai iš ši ūruoklės. Šiūruoklė, taip pat vadinama 
augaline kempine, priskiriama 1404 90 00 subpozicijai 
ir yra sudaryta iš įvairių rūšių moliūgų (Luffa cylindrica ) 
ląstelyno.  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 07.06.2019 — 001.001 — 294  
X SKYRIUS  
MEDIENOS ARBA KIT Ų PLUOŠTINI Ų CELIULIOZINI Ų MEDŽIAG Ų 
PLAUŠIENA; PERDIRBTI SKIRTAS POPIERIUS ARBA KARTONAS 
(ATLIEKOS IR LIEKANOS); POPIERIUS IR KARTONAS BEI J Ų 
GAMINIAI  
47 SKIRSNIS  
MEDIENOS ARBA KIT Ų PLUOŠTINI Ų CELIULIOZINI Ų MEDŽIAG Ų 
PLAUŠIENA; PERDIRBTI SKIRTAS POPIERIUS ARBA KARTONAS 
(ATLIEKOS IR LIEKANOS)  
Bendrosios nuostatos  
Sąvokas „pusiau balintas“ ir „balintas“ žr. SS paaiškinim ų šio skirsnio 
paaiškinim ų Bendrųjų nuostatų ketvirtojoje pastraipoje.  
Plaušiena laikoma pusiau balinta arba balinta, jeigu pagaminus ji buvo 
apdorota įvairaus intensyvumo procesais, kuri ų paskirtis – padidinti jos 
baltumą (šviesum ą) tam tikrais b ūdais, ypač, įvairiu mastu šalinant arba 
keičiant plaušienos spalvin ę medžiagą arba tiesiog pridedant fluorescen ­
cinių medžiag ų. 
4701 00  Mechanin ė medienos plaušiena  
4701 00 10  Termomechanin ė medienos plaušiena  
Žr. SS paaiškinim ų 4701 pozicijos paaiškinim ų ketvirtosios 
pastraipos paskutini ąją įtrauką. 
4701 00 90  Kita  
Žr. SS paaiškinim ų 4701 pozicijos paaiškinim ų ketvirtosios 
pastraipos pirm ąsias tris įtraukas.  
4703  Chemin ė medienos plaušiena, natronin ė arba sulfatin ė, 
išskyrus tirpi ąsias rūšis 
Žr. šio skirsnio 1 pastab ą. 
4703 11 00  Spygliuo čių 
Šiai subpozicijai priskiriama ypa č ta plaušiena, kuri 
gaunama iš puš ų, kėnių arba melsv ųjų eglių. 
4703 19 00  Ne spygliuo čių 
Šiai subpozicijai priskiriama plaušiena paprastai gaunama iš 
tuopos ir drebul ės, taip pat iš kietesni ų medžių, pavyzdžiui, 
bukmedžio, kaštono, eukalipto ir kai kuri ų atogrąžų medžių. 
Pluoštai paprastai yra trumpesni negu spygliuo čių 
plaušienoje.  
4703 21 00  Spygliuo čių 
Žr. paaiškinim ų 4703 11 00 subpozicijos paaiškinimus.  
4703 29 00  Ne spygliuo čių 
Žr. paaiškinim ų 4703 19 00 subpozicijos paaiškinimus.  
4704  Chemin ė medienos plaušiena, sulfitin ė, išskyrus tirpi ą­
sias rūšis 
Šiai pozicijai  mutatis mutandis  taikomi paaiškinim ų 
4703 pozicijos ir jos subpozicij ų paaiškinimai.  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 07.06.2019 — 001.001 — 295  
4706  Pluoštin ė plaušiena, gauta iš perdirbti skirto popieriaus 
arba kartono (atliek ų ir liekan ų) arba iš kit ų pluoštini ų 
celiuliozini ų medžiag ų 
Žr. SS paaiškinim ų šio skirsnio paaiškinim ų Bendrųjų 
nuostatų trečiąją pastraipą. 
4706 10 00  Medviln ės pūko plaušiena  
Medvilnės pūko plaušiena, kurios sud ėtyje dažniausiai yra 
didelis alfa celiulioz ės kiekis (98 %–99 % mas ės) ir labai 
mažas pelen ų kiekis (maždaug 0,05 % mas ės), nuo 
medvilnės pūkų, tik suspaust ų į lakštus arba plokštes, priski ­
riamų 1404 20 00 subpozicijai, atskiriama pagal tai, kad jos 
pluoštai, kurie kelias valandas po sl ėgiu buvo virinami 
natrio šarmo tirpale, yra daugiau ar mažiau suskaldyti, tuo 
tarpu 1404 20 00 subpozicijai priskiriami medviln ės pūko 
pluoštai, kurie nebuvo veikiami tokiu procesu, paprastai 
išlaiko savo pradin ę struktūrą ir ilgį. 
4707  Perdirbti skirtas popierius arba kartonas (atliekos ir 
liekanos)  
Šiai pozicijai nepriskiriamas ritininis popierius, kurio išori ­
niai sluoksniai buvo iš dalies įmirkyti vandenyje arba kitaip 
apgadinti (48 skirsnis).  
4707 10 00  Nebalintas kraftpopieris ar kartonas arba gofruotas 
popierius ar kartonas  
Žr. SS paaiškinim ų 4707 10, 4707 20 ir 4707 30 subpozicij ų 
paaiškinimus.  
4707 20 00  Kitas popierius arba kartonas, daugiausia pagamintas iš 
balintos chemin ės plaušienos, kurio visa mas ė nedažyta  
Žr. SS paaiškinim ų 4707 10, 4707 20 ir 4707 30 subpozicij ų 
paaiškinimus. 
Šiai subpozicijai priskiriamos popieriaus apdirbimo arba 
gamybos ar spausdinimo atliekos (pavyzdžiui, nuokarpos, 
nuopjovos) ir panaudotos perforuotos kortos bei juostos. 
Šios klas ės perdirbimui skirtas popierius paprastai b ūna 
vien tik iš neprispausdinto popieriaus.  
4707 30 10 ir 
4707 30 90  Popierius arba kartonas, daugiausia pagamintas iš 
mechanin ės popieriaus plaušienos (pavyzdžiui, laikraš ­ 
čiai, žurnalai ir kiti spaudiniai)  
Žr. SS paaiškinim ų 4707 10, 4707 20 ir 4707 30 subpozicij ų 
paaiškinimus.  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 07.06.2019 — 001.001 — 296  
48 SKIRSNIS  
POPIERIUS IR KARTONAS; POPIERIAUS PLAUŠIENOS, POPIERIAUS 
ARBA KARTONO GAMINIAI  
Bendrosios nuostatos  
Ritininis popierius, kurio išoriniai sluoksniai buvo iš dalies įmirkyti 
vandenyje arba kitaip sugadinti, yra priskiriamas atitinkamai 
4801–4811 pozicij ų subpozicijai.  
4801 00 00  Laikraštinis ritininis arba lakštinis popierius  
Žr. šio skirsnio 4 pastab ą ir SS paaiškinim ų 4801 pozicijos 
paaiškinimus.  
4802  Nepadengtas popierius ir kartonas, naudojami rašyti, 
spausdinti ir kitiems grafinio atvaizdavimo tikslams, 
neperforuotas perforuot ųjų kortų ir perforuot ųjų juostų 
ritininis arba sta čiakampiais ( įskaitant kvadratinius) 
lakštais popierius, išskyrus popieri ų, priskiriam ą 4801 
arba 4803 pozicijai; rank ų darbo popierius ir kartonas  
Žr. šio skirsnio 5 pastab ą. 
4802 10 00  Rank ų darbo popierius ir kartonas  
Žr. SS paaiškinim ų šio skirsnio paaiškinim ų Bendrųjų 
nuostatų B dalį ir SS paaiškinim ų 4802 pozicijos paaiški ­
nimų antrąją ir trečiąją pastraipas.  
4802 40 10 ir 
4802 40 90  Popierius, naudojamas kaip apmušal ų pagrindas  
Popierius, naudojamas kaip apmušal ų pagrindas, gali b ūti 
baltas arba spalvotas, įklijintas, išbaigtas mašininiu b ūdu, 
storos, bet lanks čios strukt ūros ir nelygaus paviršiaus. Šio 
popieriaus viena pus ė tinkama padengti ir/arba spausdinti, 
kita pusė skirta klijams ar kitai limpan čiai medžiagai. Šis 
apmušalų pagrindui naudojamas popierius turi išlikti 
patvarus gaminant sien ų apmušalus ir tapetuojant.  
4803 00  Žaliavinis popierius, naudojamas tualetiniam popieriui, 
veido servet ėlėms, rankšluos čiams arba vystyklams 
gaminti ir panašus popierius, naudojamas buitin ėms 
arba higienin ėms reikm ėms, celiuliozin ė vata ir celiu ­
liozės pluoštų klodai, krepinis arba nekrepinis, klostytas 
arba neklostytas, įspaustinis arba ne įspaustinis, perfo ­
ruotas arba neperforuotas, dažytu arba nedažytu, deko ­
ruotu arba nedekoruotu paviršiumi, su atspaudais arba 
be atspaud ų, ritininis arba lakštinis  
4803 00 10  Celiuliozin ė vata  
Žr. SS paaiškinim ų 4803 pozicijos paaiškinim ų pirmosios 
pastraipos 2 punkto antr ąją įtrauką. 
Dėl atviros pluošt ų klodo strukt ūros peršvie čiant jį šviesa 
matomos mažyt ės skylutės. ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 07.06.2019 — 001.001 — 297  
4803 00 31 ir 
4803 00 39  Krepinis popierius ir celiulioz ės pluoštų klodai (šilkinis 
popierius), kuri ų vieno sluoksnio kvadratinio metro (m  2 ) 
masė 
Sąvokos „krepinis popierius“ apibr ėžimą žr. SS paaiškinim ų 
4808 pozicijos paaiškinim ų pirmosios pastraipos 2 punkte. 
Uždara pluošt ų klojinio strukt ūra lemia kompaktiškesn ę ir 
vientisesn ę negu celiuliozin ės vatos strukt ūrą. 
4804  Nepadengtas ritininis arba lakštinis kraftpopieris ir 
kartonas, išskyrus priskiriamus 4802 arba 4803 pozicijai  
Sąvokų „ritininis arba lakštinis kraftpopieris“ apibr ėžimus 
žr. šio skirsnio 6 pastaboje. 
Kraftpopieris ir kraftkartonas yra labai atspar ūs mechani ­
niams veiksniams. Jie paprastai neturi užpild ų ir yra pakan ­
kamai stipriai įklijinti, beveik visada b ūna matiniai ir 
daugeliu atvej ų satinuoti (blizginti) (t. y. kalandruoti tik iš 
vienos pus ės) ir dažniausiai turi matomas vielos žymes. 
Kraftpopieris ir kraftkartonas yra puiki pakavimo bei vynio ­
jimo medžiaga. Jie taip pat naudojami kaip elektros kabeli ų 
popieriniai įvyniokliai, kaip plokš čias paviršinis gofruoto 
kartono lakštas, popieriaus verpalams gaminti bei dervuoto, 
bituminio arba asfaltuoto popieriaus arba kartono gamyboje.  
4804 11 11 – 
4804 19 90  Kraftpopieris išoriniams daugiasluoksnio kartono 
sluoksniams ( Kraftliner ) 
Žr. šio skirsnio 1 subpozicij ų pastabą ir atitinkamus SS 
paaiškinim ų subpozicij ų paaiškinimus.  
4804 21 10 – 
4804 29 90  Maišinis kraftpopieris  
Žr. šio skirsnio 2 subpozicij ų pastabą ir atitinkamus SS 
paaiškinim ų subpozicij ų paaiškinimus.  
4804 31 51  Elektrotechnikoje naudojamas izoliacinis kraftpopieris  
Šiai subpozicijai taip pat priskiriamas kondensatori ų ir 
kabelių popierius. 
Kondensatori ų popierius yra plonas popierius, naudojamas 
elektrinių kondensatori ų dielektrikams. Šio popieriaus 
gamybai naudojami pluoštai ypatingai valomi, kad iki mini ­
mumo būtų sumažintas lakšt ų akytumas ir b ūtų kruopščiai 
pašalintos visos pašalin ės medžiagos (ypa č metalas). 
Kabelių popierius yra skirtas transformatori ų ritėse naudoja ­
miems elektros laidams izoliuoti arba naudojamas kaip 
izoliatorius kitoms elektrotechnikos reikm ėms. Jis turi pasi ­ 
žymėti labai geromis izoliacin ėmis savyb ėmis ir tod ėl jame 
negali būti jokių metalini ų ar rūgštinių dalelių arba kit ų 
elektrai laidži ų priemaiš ų. 
4804 41 91  Įmirkymui skirtas kraftpopieris  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 07.06.2019 — 001.001 — 298  
Šios rūšies popieri ų bei karton ą daugiausia sudaro medienos 
pluoštai, jo kvadratinio metro mas ė didesnė kaip 185 g, bet 
mažesnė kaip 225 g ir jis dažniausiai tiekiamas ritiniais, 
kurių plotis didesnis kaip 125 cm, bet mažesnis kaip 
165 cm. Jo akytumo koeficientas, nustatytas  Gurley  
akytumo matuokliu pagal Plaušienos ir popieriaus pramon ės 
techninės asociacijos ( Technical Association of the Pulp and 
Paper Industry (TAPPI) ) nustatytus standartus, yra mažesnis 
kaip 13 sekundži ų 100 cm  3 oro ir 40 sekundži ų 300 cm  3 
oro. 
Įmirkymui skirtas kraftpopieris turi tokias pat savybes kaip 
sugeriamasis popierius. Galima perbraukti pirštu per ant 
popieriaus naujai nubr ėžtą liniją neišsitepus rašalu. 
Įmirkymui skirtas kraftpopieris yra ypatingai tinkamas įmir­
kyti sintetin ėmis dervomis gaminant aukštu sl ėgiu lami­
nuotus lakštus.  
4805  Kitas nepadengtas ritininis arba lakštinis popierius ir 
kartonas, toliau neapdorotas ir neperdirbtas, išskyrus 
šio skirsnio 3 pastaboje nurodytus b ūdus 
4805 11 00  Pusiau cheminis gofravimo popierius  
Žr. šio skirsnio 3 subpozicij ų pastabą. 
4805 12 00  Gofravimo popierius iš šiaud ų 
Žr. šio skirsnio 4 subpozicij ų pastabą. 
4805 19 10  Gofravimo popierius, pagamintas iš popieriaus atliek ų ir 
liekanų (Wellenstoff ) 
Žr. SS paaiškinim ų 4805 19 subpozicijos paaiškinimus.  
4805 24 00 ir 
4805 25 00  Popierius ir kartonas išoriniams daugiasluoksnio 
kartono sluoksniams, pagamintas iš popieriaus atliek ų 
ir liekanų (Testliner ) 
Žr. šio skirsnio 5 subpozicij ų pastabą. 
4805 30 00  Sulfitinis vyniojamasis popierius  
Žr. šio skirsnio 6 subpozicij ų pastabą. 
4805 40 00  Filtravimo popierius ir kartonas  
Žr. SS paaiškinim ų 4805 40 subpozicijos paaiškinimus.  
4805 50 00  Veltinis popierius ir kartonas  
Žr. SS paaiškinim ų 4805 50 subpozicijos paaiškinimus.  
4806  Augalinis pergaminas, riebalams nelaidus popierius, 
kalkės, blizgusis pergamentinis popierius ir kitas bliz ­
gusis, skaidrus arba pusiau permatomas ritininis arba 
lakštinis popierius  
4806 10 00  Augalinis pergaminas  
Žr. SS paaiškinim ų 4806 pozicij ų paaiškinim ų pirmąsias 
keturias pastraipas.  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 07.06.2019 — 001.001 — 299  
4806 20 00  Riebalams nelaidus popierius  
Žr. SS paaiškinim ų 4806 pozicij ų paaiškinim ų penktąją–aš­
tuntąją pastraipas.  
4806 30 00  Kalk ės 
Žr. SS paaiškinim ų 4806 pozicij ų paaiškinim ų devintąją 
pastraipą. 
4806 40 10 ir 
4806 40 90  Blizgusis pergamentinis popierius ir kitas blizgusis, 
skaidrus arba pusiau permatomas popierius  
Žr. SS paaiškinim ų 4806 pozicij ų paaiškinim ų dešimtąją ir 
vienuolikt ąją pastraipas.  
4808  Gofruotas ritininis arba lakštinis popierius ir kartonas 
(su priklijuotais plokš čiais paviršiniais lakštais arba be 
jų), krepiniai, klostyti, įspaustiniai arba perforuoti, 
išskyrus popieriaus r ūšis, aprašytas 4803 pozicijoje  
4808 10 00  Gofruotas popierius ir kartonas, perforuoti arba neper ­
foruoti  
Žr. SS paaiškinim ų 4808 pozicijos paaiškinim ų 1 punkt ą. 
4808 40 00  Kraftpopieris, krepinis arba klostytas, įspaustinis arba 
neįspaustinis, perforuotas arba neperforuotas  
Žr. SS paaiškinim ų 4808 pozicijos paaiškinim ų 2, 3 ir 
4 punktus.  
4808 90 00  Kiti  
Žr. SS paaiškinim ų 4808 pozicijos paaiškinim ų 2, 3 ir 
4 punktus.  
4809  Anglinis popierius (kalk ė), savaiminio kopijavimo popie ­
rius ir kitas kopijavimo arba atspaudimo ritininis arba 
lakštinis popierius ( įskaitant padengt ą arba įmirkytą 
popierių, naudojam ą kopijavimo aparat ų matricoms 
arba ofsetin ėms plokšt ėms), su atspaudais arba be 
atspaudų 
4809 20 00  Savaiminio kopijavimo popierius  
Žr. SS paaiškinim ų 4816 pozicij ų paaiškinim ų A dalies 
2 punktą. Tačiau šiai subpozicijai priskiriami produktai 
turi tenkinti šio skirsnio 8 pastaboje nurodytus išmatavim ų 
kriterijus.  
4809 90 00  Kiti  
Šiai subpozicijai priskiriami gaminiai, pamin ėti SS paaiški ­
nimų 4816 pozicij ų paaiškinim ų A dalies 1 punkt ę, ir kitas 
kopijavimo arba atspaudimo popierius, pavyzdžiui, karšt ų 
atspaudų popierius ir padengtas arba įmirkytas popierius, 
naudojamas kopijavimo aparat ų matricoms arba ofsetin ėms 
plokštėms. Tačiau šiai subpozicijai priskiriami produktai turi 
tenkinti šio skirsnio 8 pastaboje nurodytus išmatavim ų 
kriterijus.  
4810  Popierius ir kartonas, iš vienos arba abiej ų pusių 
padengtas kaolinu ar kitomis neorganin ėmis medžia ­
gomis, su rišikliais arba be j ų, nepadengti jokiais kitais 
apvalkalais, dažytu ar nedažytu, dekoruotu ar nedeko ­
ruotu paviršiumi, su atspaudais arba be atspaud ų, bet 
kokio dydžio ritiniais arba sta čiakampiais ( įskaitant 
kvadratinius) lakštais  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 07.06.2019 — 001.001 — 300  
4810 13 00 – 
4810 19 00  Popieriaus ir kartono r ūšys, naudojamos rašyti, spaus ­
dinti ir kitiems grafinio atvaizdavimo tikslams, kuri ų 
sudėtyje nėra pluošt ų, gautų mechaniniu arba 
cheminiu-mechaniniu b ūdu, arba šie pluoštai sudaro ne 
daugiau kaip 10 % vis ų pluoštų masės 
Žr. SS paaiškinim ų 4810 13, 4810 14, 4810 19, 4810 22 ir 
4810 29 subpozicij ų paaiškinimus.  
4810 22 00 – 
4810 29 80  Popieriaus ir kartono r ūšys, naudojamos rašyti, spaus ­
dinti ir kitiems grafinio atvaizdavimo tikslams, kuri ų 
daugiau kaip 10 % vis ų pluoštų masės sudaro pluoštai, 
gauti mechaniniu arba cheminiu-mechaniniu b ūdu 
Žr. SS paaiškinim ų 4810 13, 4810 14, 4810 19, 4810 22 ir 
4810 29 subpozicij ų paaiškinimus.  
4810 22 00  Lengvasis padengtas popierius  
Žr. šio skirsnio 7 subpozicij ų pastabą. 
4810 92 10 – 
4810 92 90  Daugiasluoksnis  
Žr. SS paaiškinim ų 4805 pozicijos paaiškinim ų antrosios 
pastraipos 2 punkt ą. 
4811  Popierius, kartonas, celiuliozin ė vata ir celiulioz ės 
pluoštų klodai, įmirkyti, padengti, dažytu paviršiumi, 
dekoruotu paviršiumi arba su atspaudais, bet kokio 
dydžio ritiniais arba sta čiakampiais ( įskaitant kvadrati ­
nius), išskyrus prekes, aprašytas 4803, 4809 arba 
4810 pozicijoje  
Šiai pozicijai priskiriamos tam tikros grind ų dangos, netin ­
kamos naudoti kaip sien ų dangos, su popieriaus arba 
kartono pagrindu 
Šiai pozicijai nepriskiriami gaminiai, tinkami naudoti kaip 
grindų ir kaip sien ų dangos (4823 pozicija).  
4811 10 00  Dervuotas, bitumuotas arba asfaltuotas popierius ir 
kartonas  
Šiai subpozicijai priskiriami dr ėgmei atspar ūs lakštai, suda ­
ryti iš dviej ų krepinio popieriaus lakšt ų, įmirkytų asfalte, ir 
tarp jų esančio plono aliuminio folijos lakšto. 
Šiai subpozicijai nepriskiriamos stog ų plokštės, sudarytos iš 
kartono pagrindo, pilnai įvilkto arba iš abiej ų pusių 
padengto asfaltu ar panašia medžiaga (6807 pozicija).  
4811 51 00 ir 
4811 59 00  Popierius ir kartonas, įmirkyti arba padengti plastikais 
(išskyrus adhezyvus)  
Popierius ir kartonas, padengti arba aptraukti plastikais, 
priskiriami šioms subpozicijoms tik tada, jeigu plastiko 
storis yra ne didesnis negu pus ė viso storio (žr. šio skirsnio 
2 pastabos g punkt ą). ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 07.06.2019 — 001.001 — 301  
4811 60 00  Popierius ir kartonas, įmirkyti arba padengti vašku, 
parafinu, stearinu, alyva arba gliceroliu  
Šiai subpozicijai priskiriami parafinuotas popierius ir 
kartonas, skirti pieno, vaisi ų sulčių pakeliams arba disk ų 
dėžutėms ir t. t. gaminti, vienoje pakelio pus ėje turintys 
atspaudą arba iliustracij ą, susijusią su viduje esan čia preke.  
4811 90 00  Kitas popierius, kartonas, celiuliozin ė vata ir celiulioz ės 
pluoštų klodai  
Šiai subpozicijai priskiriamas vientisos formos popierius. 
Šios formos popierius susideda iš lakšt ų, dažniausiai suklos ­
tytų, arba tolygiais tarpais skersai perforuot ų ritinių, taip 
sudarant sek ą formų, kurios gali b ūti atskirtos per perfora ­
cijos vietas. Popierius turi spausdint ą medžiagą, kurią reikia 
užpildyti. Šie dirbiniai taip pat gali tur ėti šonines kreipiam ą­
sias skylutes, d ėl kurių juos galima naudoti greitos veikos 
spausdintuvuose ar skai čiavimo mašinose. 
Šiai subpozicijai nepriskiriami dokument ų blankai su kopij ų 
blankais (4820 40 00 subpozicija).  
4816  Anglinis popierius (kalk ė), savaiminio kopijavimo popie ­
rius ir kitas kopijavimo arba atspaudimo popierius 
(išskyrus priskiriamus 4809 pozicijai), popierin ės kopija­
vimo aparat ų matricos ir popierin ės ofsetinės plokštės, 
supakuoti arba nesupakuoti d ėžėse 
4816 20 00  Savaiminio kopijavimo popierius  
Žr. SS paaiškinim ų 4816 pozicijos paaiškinim ų A dalies 
2 punktą. Šiai subpozicijai priskiriami produktai negali 
būti šio skirsnio 8 pastaboje nurodyt ų išmatavim ų 
(4809 pozicija).  
4816 90 00  Kiti  
Žr. SS paaiškinim ų 4816 pozicijos paaiškinim ų A dalies 1 
ir 3 punktus ir B dalies 1 punkt ą. Šiai subpozicijai priski ­
riami produktai negali b ūti šio skirsnio 8 pastaboje nurodyt ų 
išmatavim ų (4809 pozicija). 
Šiai subpozicijai taip pat priskiriamos ofsetin ės plokštės 
(žr. SS paaiškinim ų 4816 pozicijos paaiškinim ų B dalies 
2 punkto antr ąjį sakinį). Šiems produktams netaikomi 
jokie išmatavim ų apribojimai.  
4818  Tualetinis popierius ir panašus popierius, celiuliozin ė 
vata arba celiulioz ės pluošt ų klodai, skirti naudoti 
buityje arba sanitarijos tikslams, susukti į ritinėlius, 
kurių plotis ne didesnis kaip 36 cm, arba supjaustyti 
pagal nustatytus matmenis arba form ą; nosinės, higie­
ninės servetėlės, rankšluos čiai, stalties ės, stalo servet ėlės, 
paklodės ir panaš ūs buitiniai, higieniniai arba ligonin ėse 
naudojami dirbiniai, drabužiai ir drabuži ų priedai iš 
popieriaus plaušienos, popieriaus, celiuliozin ės vatos 
arba celiuliozini ų pluoštų klodų 
4818 90 10 ir 
4818 90 90  Kiti 
Šioms subpozicijoms priskiriami lovos įklotai neįgaliesiems.  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 07.06.2019 — 001.001 — 302  
4819  D ėžės, dėžutės, dėklai, krepšiai ir kitos pakavimo 
talpyklos iš popieriaus, kartono, celiuliozin ės vatos 
arba celiuliozini ų pluoštų klodų; dokument ų dėžės, 
laiškų dėtuvai ir panaš ūs dirbiniai iš popieriaus arba 
kartono, naudojami įstaigose, parduotuv ėse arba 
turintys panaši ą paskirtį 
4819 20 00  Sulankstomos d ėžės, dėžutės ir dėklai iš negofruoto 
popieriaus arba kartono  
Žr. SS paaiškinim ų 4819 pozicijos paaiškinim ų A dalies 
antrąją pastraipą. 
4819 60 00  Dokument ų dėžės, laiškų dėklai, saugykl ų dėžės ir 
panašūs dirbiniai, naudojami įstaigose, parduotuv ėse 
arba turintys panaši ą paskirtį 
Žr. SS paaiškinim ų 4819 pozicijos paaiškinim ų B dalį. 
4820  Registravimo žurnalai, apskaitos knygos, užraš ų 
knygelės, užsakym ų knygos, kvit ų knygelės, laiškinio 
popieriaus bloknotai, užraš ų bloknotai, dienoraš čiai ir 
panašūs dirbiniai, s ąsiuviniai, biuvarai, segtuvai (su 
nuplėšiamais lapais arba kiti), aplankai, byl ų viršeliai, 
įstaigų blankai su kopij ų blankais, knygel ės su įdėtomis 
kopijavimo kalk ėmis ir kiti raštin ės reikmenys iš popie ­
riaus arba kartono; pavyzdži ų arba kolekcij ų albumai ir 
knygų viršeliai iš popieriaus arba kartono  
4820 40 00  Dokument ų blankai su kopij ų blankais, knygel ės su 
įdėtomis kopijavimo kalk ėmis 
Žr. SS paaiškinim ų 4820 pozicijos paaiškinim ų pirmosios 
pastraipos 4 ir 5 punktus. 
Taip pat žr. paaiškinim ų 4811 90 00 subpozicijos 
paaiškinimus.  
4823  Kitas popierius, kartonas, celiuliozin ė vata ir celiulioz ės 
pluoštų klodai, supjaustyti pagal nustatytus matmenis 
arba form ą; kiti dirbiniai iš popieriaus plaušienos, popie ­
riaus, kartono, celiuliozin ės vatos arba celiuliozini ų 
pluoštų klodų 
4823 20 00  Filtravimo popierius ir kartonas  
Žr. SS paaiškinim ų 4823 pozicijos paaiškinim ų antrosios 
pastraipos 1 punkt ą. 
4823 90 85  Kiti  
Žr. SS paaiškinim ų 4823 pozicijos paaiškinim ų antrosios 
pastraipos 3 ir 6–17 punktus. 
Šiai subpozicijai priskiriami gaminiai, tinkami naudoti kaip 
grindų ir sienų dangos. 
Šiai subpozicijai taip pat priskiriamas kondensatori ų popie­
rius, kuris yra elektroizoliacinis popierius, naudojamas 
kondensatoriuose kaip dielektrikas. Jis yra ypa č plonas 
(dažniausiai 0,006 mm–0,02 mm), ypatingai vienodo storio 
ir visai neakytas. Paprastai jis gaminamas iš natronin ės arba 
sulfato plaušienos, ir kartais iš skudur ų plaušienos. Konden ­
satorių popierius yra chemiškai neutralus, neturintis net 
mažiausių metalinių dalelių ir pasižymintis dideliu mecha ­
niniu ir dielektriniu atsparumu (be dielektrini ų nuostoli ų). ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 07.06.2019 — 001.001 — 303  
49 SKIRSNIS  
SPAUSDINTOS KNYGOS, LAIKRAŠ ČIAI, REPRODUKCIJOS IR KITI 
POLIGRAFIJOS PRAMON ĖS GAMINIAI; RANKRAŠ ČIAI, 
MAŠINRAŠ ČIAI IR BR ĖŽINIAI 
4901  Spausdintos knygos, broši ūros, lapeliai ir panaš ūs spau­
diniai, tiek įrišti, tiek ne įrišti 
4901 99 00  Kiti  
Žr. šio skirsnio 3 pastab ą. 
4905  Spausdinti vis ų rūšių žemėlapiai, hidrografijos arba 
panašios schemos, įskaitant atlasus, sieninius žem ėlapius, 
topografinius planus ir gaublius  
4905 10 00  Gaubliai  
Žr. SS paaiškinim ų 4905 pozicijos paaiškinim ų paskutini ąją 
pastraipą prieš išimtis ir f punkto išimtis.  
4905 91 00 ir 
4905 99 00  Kiti 
Šioms subpozicijoms priskiriami reklamin ės paskirties 
tikslūs topografiniai žem ėlapiai, kuriuose yra arba n ėra 
reklaminės medžiagos (pavyzdžiui, padang ų arba automo ­
bilių gamintoj ų, naftos kompanij ų ir t. t. išleisti keli ų 
žemėlapiai).  
4907 00  Neantspauduoti pašto, žyminiai (rinkliavos) ir panaš ūs 
einamosios arba naujos laidos ženklai, šalyje, kurioje 
jie turi arba tur ės jiems priskirt ą nominali ą vertę; 
markiruoti popieriaus dirbiniai; banknotai; čekių 
blankai; akcijos, sertifikatai, obligacijos ir panaš ūs 
vertybiniai popieriai  
4907 00 10  Pašto, žyminiai (rinkliavos) ir panaš ūs ženklai  
Žr. SS paaiškinim ų 4907 pozicijos paaiškinim ų A dalį. 
4908  Atspaudžiamieji paveiksl ėliai (dekalkomanijos)  
4908 10 00  Sustikl ėjantys atspaudžiamieji paveiksl ėliai (dekalkoma ­
nijos)  
Žr. SS paaiškinim ų 4908 pozicijos paaiškinim ų trečiąją 
pastraipą. 
4911  Kiti spaudiniai, įskaitant spausdintus paveiksl ėlius ir 
fotografijas  
4911 10 10 ir 
4911 10 90  Prekybos reklamin ė medžiaga, prekybos katalogai ir 
panašūs dirbiniai  
Žr. SS paaiškinim ų 4911 pozicijos paaiškinim ų penktosios 
pastraipos 1 punkt ą. 
4911 10 10  Prekybos katalogai  
Šiai subpozicijai priskiriami leidiniai, aprašantys arba iliust ­
ruojantys produktus ir nurodantys kain ą bei užsakymo 
numerį. 
4911 91 00  Paveiksl ėliai, piešiniai ir fotografijos  
Šiai subpozicijai priskiriami dirbiniai, priskiriami 3703 pozi ­
cijai, kurie buvo eksponuoti ir išryškinti.  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 07.06.2019 — 001.001 — 304  
Šiai subpozijai taip pat priskiriamos menin ės ekranin ės 
nuotraukos (šilkografijos menas), net jeigu jos menininko 
pasirašytos bei sunumeruotos.  
4911 99 00  Kiti  
Šiai subpozicijai nepriskiriami spausdiniai su viena arba 
keliomis magnetin ėmis juostel ėmis, pavyzdžiui, kelion ės 
bilietai ir įsodinimo talonai (8523 21 00 subpozicija).  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 07.06.2019 — 001.001 — 305  
XI SKYRIUS  
TEKSTIL ĖS MEDŽIAGOS IR TEKSTIL ĖS DIRBINIAI  
Bendrosios nuostatos  
1. Kaip nurodyta SS paaiškinimuose (žr. šio skyriaus paaiškinim ų 
Bendrųjų nuostatų Įžangos paskutini ąją pastraipą), XI skyrius yra 
padalintas į dvi dalis:  
a) pirmojoje dalyje (50–55 skirsniai) tekstil ės dirbiniai yra grupuo ­
jami pagal tekstil ės medžiag ą, iš kurios jie yra pagaminti, o dirbi ­
niai, sudaryti iš tekstil ės medžiag ų mišinio, klasifikuojami vado ­
vaujantis šio skyriaus 2 pastaba;  
b) antrojoje dalyje (56–63 skirsniai), išskyrus 5809 00 00 ir 
5902 pozicijas, skirsnio ar pozicijos lygmenyje neskirstoma 
pagal tekstil ės medžiagas, iš kuri ų yra pagaminti dirbiniai. Ta čiau 
daugelis Kombinuotosios nomenklat ūros 56–63 skirsni ų pozicijų 
yra suskirstytos pagal tekstil ės medžiag ų sudedam ąsias dalis. 
Tokiais atvejais šiose subpozicijose turi b ūti klasifikuojama vado ­
vaujantis šio skyriaus 2 subpozicij ų pastabos nuostatomis.  
2. Šio skyriaus 2 subpozicij ų pastaboje numatytos klasifikavimo taisy ­
klės tekstilės dirbiniams, klasifikuojamiems 56–63 skirsni ų pozici­
jose, kuri ų sudėtyje yra dvi ar daugiau tekstil ės medžiag ų. Šios 
prekės turi būti klasifikuojamos subpozicijoje, apiman čioje prekes 
iš tos tekstil ės medžiagos, kuri sudaro didesni ąją masės dalį, kur 
reikia, atsižvelgiant į šio skyriaus 2 pastabos B dalies nuostatas.  
Tai pat, taikant ši ą taisyklę, reikia atkreipti d ėmesį į šio skyriaus 
2 subpozicij ų pastabos B dalies a–c punkt ų nuostatas.  
3. Gaires d ėl šio skyriaus 2 pastabos aiškinimo galima rasti SS paaiš ­
kinimuose (žr., pavyzdžiui, šio skyriaus paaiškinim ų Bendrųjų 
nuostatų I grupės A dalį). 
Taikant 2 pastab ą neatsižvelgiama į: 
a) kraštų siūlus, jei pastarieji nesudaro gatavo dirbinio esmin ės 
dalies, kaip, pavyzdžiui, tam tikr ų audinių, naudojam ų skėčiams 
arba šalikams, kraštai;  
b) audinyje esan čius skiriamuosius si ūlus, pažymin čius kirpimo 
vietą; 
c) siūlus („tikrieji“ si ūlai), esančius audinio galuose, jeigu šie si ūlai 
yra iš kitokios tekstil ės medžiagos negu ta, iš kurios pagamintas 
pats audinys.  
4. Siūlams taikom ų sąvokų „nebalinti“, „spalvoti“ ir „balinti“ ir audi ­
niams taikom ų sąvokų „nebalinti“, „balinti“, „dažyti“, „iš skirting ų 
spalvų siūlų“ ir „marginti“ apibr ėžimus žr. šio skyriaus 1 subpozicij ų 
pastabos a–h punktuose.  
5. Įvairių pynimo b ūdų aprašymus žr. SS paaiškinim ų šio skyriaus 
paaiškinim ų Bendrųjų nuostatų paaiškinim ų subpozicij ų paaiškinim ų 
I grupės C dalyje.  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 07.06.2019 — 001.001 — 306  
50 SKIRSNIS  
ŠILKAS 
5004 00  Šilko si ūlai (išskyrus šilko atliek ų verpalus), neskirti 
mažmeninei prekybai  
5004 00 10  Nebalinti, plauti arba balinti  
Nebalinti šilko si ūlai sudaryti iš ne mažiau kaip vieno 
susuktų grège  gijų; jie dar n ėra išvalyti (neišskirti klijai). 
Neišbalintuose šilko si ūluose gali b ūti iki 30 % sericino 
(natūralių šilko klij ų), o daugeliu atvej ų jie vis dar yra nat ū­
ralios, šiek tiek gelsvos spalvos. Nebalinti šilko si ūlai 
paprastai toliau perdirbami, bet gali b ūti ir tiesiogiai panau ­
dojami audini ų gamyboje. 
Plaunant nebalintus šilko si ūlus jie išsivalo (pašalinami 
klijai), iš atskir ų gijų pašalinamas sericinas, kuriuo jos yra 
padengtos. Tam dažniausiai naudojamas karštas muiluotas 
vanduo arba atskiestas kalio karbonato šarmas. 
Vis dar išlik ę natūralūs dažai suardomi balinant.  
5005 00  Šilko atliek ų verpalai, neskirti mažmeninei prekybai  
5005 00 10  Nebalinti, plauti arba balinti  
Mutatis mutandis  taikomi paaiškinim ų 5004 00 10 subpozi ­
cijos paaiškinimai.  
5007  Šilko arba šilko atliek ų audiniai  
5007 20 11 – 
5007 20 71  Kiti audiniai, kuri ų sudėtyje esantis šilkas arba šilko 
atliekos, išskyrus šilko šukuotines pašukas, sudaro ne 
mažiau kaip 85 % mas ės 
Žr. SS paaiškinim ų 5007 20 subpozicijos paaiškinimus.  
5007 20 11 ir 
5007 20 19  Krepai  
Šioms subpozicijoms priskiriami audiniai, kurie paprastai 
yra lengvi ir kuriems gruobl ėtą arba raukšl ėtą paviršių 
suteikia naudojami krepiniai si ūlai, t. y. labai sukr ūs siūlai 
(paprastai nuo 2 000 iki 3 600 s ūkių/m), turintys nat ūralų 
polinkį sudaryti kilpeles. 
Tokie siūlai gali būti naudojami metmenyse arba atauduose, 
arba abiejuose, vieni arba kombinuoti su lengvo sukrumo 
siūlais. Priešingo sukrumo si ūlai yra dažnai kaitaliojami, 
t. y. po „S“ sukrumo si ūlų eina „Z“ sukrumo si ūlai, siekiant 
priešinga kryptimi pakreipti besilie čiančių siūlų sukrumo 
pobūdį ir taip subalansuoti išrangym ą. 
Šioms subpozicijoms priskiriami tikrieji krepai, t. y. tie, 
kuriuose bent jau didži ąją dalį metmenų ar ataud ų sudaro 
krepiniai si ūlai. Labiausiai žinomi yra krepdešinas, maro ­
kenas, žoržetas, atlasas, „charmeuse“ krepas ir šifono krepai.  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 07.06.2019 — 001.001 — 307  
Šioms subpozicijoms taip pat priskiriami audiniai, kuri ų tik 
viena pus ė arba paviršiaus dalis (juostos, ruožai arba 
atraižos) yra krepuota. 
Šioms subpozicijoms nepriskiriami audiniai, kuri ų krepinė 
išvaizda gaunama kitais b ūdais, nenaudojant krepini ų 
siūlų, pavyzdžiui, kai krepin ę išvaizdą suteikia kombinuoti 
specialūs pynimo b ūdai (pavyzdžiui, „ sable “) ir skirtingo 
dydžio bei sukrumo si ūlai. 
5007 20 21 – 
5007 20 39  Eponžas, „  habutai  “, „  honan  “, „  shantung  “, „  corah“  
ir panašūs Tolimųjų Rytų audiniai, pagaminti tik iš šilko 
(nesumaišyto su šukuotin ėmis pašukomis ar kitomis šilko 
atliekomis arba su kitomis tekstil ės medžiagomis)  
Šioms subpozicijoms priskiriami audiniai, kurie pagal r ūšį, 
audimą ir išvaizd ą pasižymi skirtingomis individualiomis 
savybėmis. 
Jie dažniausiai audžiami buitin ėmis rankin ėmis stakl ėmis 
paprastais pynimo b ūdais (drobiniu, ruoželiniu, satininiu) 
iš žaliavinio (nesusukt ų) šilko gij ų, kurios yra sud ėtos jų 
nesusukus. Toki ų audinių kraštai paprastai yra brokuoti. 
Jie perlenkiami pinigin ės principu: abu galai sudedami 
kartu per vis ą ilgį, kuris tuomet apvyniojamas apie juos. 
Kai kurios audini ų rūšys (ypač iš Kinijos) kartais sulanks ­
tomos kitokiais b ūdais; vienas galas apa čioje, kitas viršuje, o 
visas audinys sulankstomas armonikos principu, vien ą jardą 
(0,91 m) medžiagos perlenkiant keturis kartus. 
Tačiau jie gali b ūti sudėti skirtingai, pavyzdžiui, susukti. 
Šiems audiniams priskiriami: 
1. „habutai “; japoniški drobinio arba ruoželinio pynimo 
audiniai, išausti iš pirmini ų nesuktų siūlų. Sąvoka 
„habutai “ paprastai reiškia drobinio pynimo audin į, o 
„ruoželinis  habutai “ – ruoželinio pynimo audin į. 
Nebalinti tokie audiniai palietus yra nelyg ūs (šiurkštūs) ir 
pilkšvai balto arba beveik balto atspalvio. Juos išplovus 
(pavyzdžiui, balinimo b ūdu), t. y. pašalinus šilko klijus, 
audiniai tampa balti arba beveik balti ir toliau neapdoroti 
gali būti naudojami dirbini ų gamyboje. 
Tokių audinių balinimas paprastai užbaigiamas juos 
klijuojant ar užpildant, d ėl to audiniai tampa vienodesni, 
būna šviesesni ir sunkesni; 
2. eponžas; kiniški audiniai, pagal j ų kilmės sritį vadinami  
shantung, honan, assan, antung, ninghai . Jie yra paly ­
ginti stori bei sunkesni negu pirmiau min ėti japoniški 
audiniai. Nebalinti tokie audiniai yra gelsvo arba rausvo 
atspalvio, o išplovus tampa panašios spalvos kaip neba ­
lintas arba lengvai išplautas linas arba batistas. Jie gali 
būti su ranteliais arba be ranteli ų, rantelių pavidalą 
suteikia grogreninis pynimas (drobinis pynimas), naudo ­
jant skirtingo storio si ūlus; ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 07.06.2019 — 001.001 — 308  
3. Tasaro šilkas; audinys, kil ęs iš šiaurės rytų Indijos, austas 
su laukini ų šilkaverpi ų šilkinėmis gijomis. S ąvoka 
išplėsta, kad apimt ų kiniškus audinius ir šiuo metu 
apima ir keliose Tolim ųjų Rytų šalyse pagamintus 
panašių rūšių audinius iš šilko, kur į pagamina laukiniai 
šilkaverpiai, mintantys ąžuolo lapais; 
4. „Corah “; audinys pagamintas Kalkutos srityje, labai 
panašus į japonišk ą „habutai “, bet skiriasi nuo jo, nes 
yra mažiau taisyklingas bei išaustas iš storesni ų siūlų. 
Viena iš jo savybi ų yra per audinio kraštus pernertos 
juostelės. 
5007 20 41  Permatomi audiniai  
Permatomi audiniai yra tokie audiniai, kuriuose atstumai 
tarp atskir ų ataudų siūlų ir atskir ų metmenų siūlų yra ne 
mažesni kaip panaudot ų siūlų skersmuo.  
5007 20 61  Kuri ų plotis didesnis kaip 57 cm, bet ne didesnis kaip 
75 cm  
Šiai subpozicijai priskiriami audiniai, kurie pagal savo plot į, 
yra naudojami kaklaraiš čiams siūti. ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 07.06.2019 — 001.001 — 309  
51 SKIRSNIS  
VILNA, ŠVELNIAVILNI Ų ARBA ŠIURKŠ ČIAVILNI Ų GYVŪNŲ 
PLAUKAI; AŠUT Ų VERPALAI IR AUDINIAI 
5102  Nekaršti ir nešukuoti švelniavilni ų arba šiurkš čiavilnių 
gyvūnų plaukai  
5102 11 00  Kašmyro ( cashmere ) ožkų 
Žr. SS paaiškinim ų 5102 11 subpozicijos paaiškinimus.  
5103  Vilnos arba švelniavilni ų ar šiurkš čiavilnių gyvūnų 
plaukų atliekos, įskaitant verpal ų atliekas, bet ne įskai­
tant išplaušintos žaliavos  
5103 10 10  Nekarbonizuotos  
Sąvokos „nekarbonizuotos“ aiškinim ą žr. SS paaiškinim ų 
5101 pozicijos paaiškinim ų trečiosios pastraipos B dalyje.  
5103 10 90  Karbonizuotos  
Sąvokos „karbonizuotos“ aiškinim ą žr. SS paaiškinim ų 
5101 pozicijos paaiškinim ų trečiosios pastraipos C dalyje.  
5105  Sukaršta arba šukuota vilna ir švelniavilni ų arba šiurkš ­ 
čiavilnių gyvūnų plaukai ( įskaitant šukuotos vilnos 
gabalus)  
5105 21 00  Šukuotos vilnos gabalai  
Sąvokos „šukuotos vilnos gabalai“ apibr ėžimą žr. SS paaiš ­
kinimų 5105 pozicijos paaiškinim ų septintojoje pastraipoje.  
5105 31 00  Kašmyro ( cashmere ) ožkų 
Žr. SS paaiškinim ų 5102 11 subpozicijos paaiškinimus.  
5106  Sukarštos vilnos verpalai, neskirti mažmeninei prekybai  
5106 10 10  Nebalinti  
Nebalinti vilnos verpalai yra verpalai, suverpti iš kruopš čiai 
kelis kartus išvalytos vilnos. Jie n ėra balinti, dažyti arba 
marginti ir tod ėl vis dar yra nat ūralios vilnos spalvos. 
Taip pat žr. šio skyriaus 1 subpozicij ų pastabos b punkt ą. 
5106 20 10  Kuri ų sudėtyje vilna ir švelniavilni ų gyvūnų plaukai 
sudaro ne mažiau kaip 85 % mas ės 
Šiai subpozicijai priskiriami tik verpalai, kuri ų sudėtyje 
vilna ir švelniavilni ų gyvūnų plaukai sudaro ne mažiau 
kaip 85 % mas ės, kuriuose vilnos mas ė yra didesn ė už 
švelniavilni ų gyvūnų plaukų masę; priešingu atveju, verpalai 
yra priskiriami 5108 pozicijai.  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 07.06.2019 — 001.001 — 310  
5106 20 91  Nebalinti  
Mutatis mutandis  taikomi paaiškinim ų 5106 10 10 subpozi ­
cijos paaiškinimai.  
5107  Šukuotos vilnos verpalai, neskirti mažmeninei prekybai  
5107 10 10  Nebalinti  
Žr. paaiškinim ų 5106 10 10 subpozicijos paaiškinimus.  
5107 20 10 ir 
5107 20 30  Kurių sudėtyje vilna ir švelniavilni ų gyvūnų plaukai 
sudaro ne mažiau kaip 85 % mas ės 
Šioms subpozicijoms priskiriami tik verpalai, kuriuose vilna 
ir švelniavilni ų gyvūnų plaukai sudaro ne mažiau kaip 85 % 
masės, kuriuose vilnos mas ė yra didesn ė už švelniavilni ų 
gyvūnų plaukų masę; priešingu atveju, verpalai yra priski ­
riami 5108 pozicijai.  
5107 20 10  Nebalinti  
Mutatis mutandis  taikomi paaiškinim ų 5106 10 10 subpozi ­
cijos paaiškinimai.  
5107 20 51  Nebalinti  
Mutatis mutandis  taikomi paaiškinim ų 5106 10 10 subpozi ­
cijos paaiškinimai.  
5107 20 91  Nebalinti  
Mutatis mutandis  taikomi paaiškinim ų 5106 10 10 subpozi ­
cijos paaiškinimai.  
5108  Švelniavilni ų gyvūnų plaukų (sukaršt ų arba šukuot ų) 
verpalai, neskirti mažmeninei prekybai  
5108 10 10  Nebalinti  
Mutatis mutandis  taikomi paaiškinim ų 5106 10 10 subpozi ­
cijos paaiškinimai.  
5108 20 10  Nebalinti  
Mutatis mutandis  taikomi paaiškinim ų 5106 10 10 subpozi ­
cijos paaiškinimai.  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 07.06.2019 — 001.001 — 311  
52 SKIRSNIS  
MEDVILN Ė 
5201 00  Nekaršta ir nešukuota medviln ė 
5201 00 10  Higroskopinta arba balinta  
Higroskopinta medviln ė gali absorbuoti palyginti didel į 
kiekį drėgmės. 
Balinta medviln ė yra medviln ė, iš kurios oksidacijos arba 
dezoksidacijos b ūdu naudojant įvairius chemikalus pašali ­
namos pašalin ės spalvotos medžiagos, kuri ų neįmanoma 
pašalinti kitu b ūdu. 
5208  Medvilniniai audiniai, kuri ų sudėtyje medviln ė sudaro 
ne mažiau kaip 85 % mas ės ir kuri ų kvadratinio 
metro (m  2 ) masė ne didesn ė kaip 200 g  
5208 11 10  Audiniai, skirti bandažams, tvarsliavai ir medicininei 
marlei gaminti  
Tai ploni kaip gazas drobinio pynimo audiniai, paprastai 
išretėjantys. Jie audžiami iš pirmini ų verpalų, o jų 1 cm  2 
yra mažiau kaip 28 verpalai.  
5208 21 10  Audiniai, skirti bandažams, tvarsliavai ir medicininei 
marlei gaminti  
Žr. paaiškinim ų 5208 11 10 subpozicijos paaiškinimus.  
5209  Medvilniniai audiniai, kuri ų sudėtyje medviln ė sudaro 
ne mažiau kaip 85 % mas ės ir kuri ų kvadratinio 
metro (m  2 ) masė didesnė kaip 200 g  
5209 42 00  Džinsinis audinys  
Žr. šio skirsnio 1 subpozicij ų pastabą ir SS paaiškinim ų šio 
skyriaus paaiškinim ų Bendrųjų nuostatų I grupės C dalies 
subpozicijos paaiškinimus.  
5211  Medvilniniai audiniai, kuri ų kvadratinio metro (m  2 ) 
masė didesnė kaip 200 g ir kuri ų sudėtyje medviln ė 
sudaro mažiau kaip 85 % mas ės ir yra maišyta 
daugiausia arba vien tik su cheminiais pluoštais  
5211 42 00  Džinsinis audinys  
Žr. šio skirsnio 1 subpozicij ų pastabą ir SS paaiškinim ų šio 
skyriaus paaiškinim ų Bendrųjų nuostatų I grupės C dalies 
subpozicijos paaiškinimus.  
5211 49 10  Žakardiniai audiniai  
Žakardiniai audiniai yra tokie audiniai, kuri ų struktūra 
gaunama pakeliant atskirus metmen ų siūlus. Tokiu b ūdu 
gaunami labai įvairūs sudėtingi raštai. Žakardiniai audiniai 
daugiausia naudojami apmušalams, čiužinių apvalkalams bei 
užuolaidoms.  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 07.06.2019 — 001.001 — 312  
53 SKIRSNIS  
KITI AUGALINIAI TEKSTIL ĖS PLUOŠTAI; POPIERINIAI 
VERPALAI IR POPIERINI Ų VERPAL Ų AUDINIAI 
5308  Kit ų augalini ų tekstilės pluoštų verpalai; popieriniai 
verpalai  
5308 10 00  Kokoso pluošto (plauš ų) verpalai  
Šiai subpozicijai priskiriami tik vieno ar dviej ų siūlų kokoso 
pluošto (plauš ų) verpalai. Iš trij ų ar daugiau si ūlų sudaryti 
kokoso pluošto (plauš ų) verpalai priskiriami 5607 pozicijai, 
kaip nurodyta šio skyriaus 3 pastabos A dalies d punkte.  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 07.06.2019 — 001.001 — 313  
54 SKIRSNIS  
CHEMIN ĖS GIJOS; JUOSTEL ĖS IR PANAŠ ŪS DIRBINIAI IŠ 
CHEMINI Ų TEKSTIL ĖS MEDŽIAG Ų 
Bendrosios nuostatos  
Sąvokos „labai atspar ūs tempimui si ūlai“ apibr ėžimą žr. šio skyriaus 
6 pastaboje.  
Elastomeriniai si ūlai yra apibr ėžti šio skyriaus 13 pastaboje.  
5401  Siuvimo si ūlai iš chemini ų gijų, skirti arba neskirti 
mažmeninei prekybai  
5401 10 12 ir 
5401 10 14  Šerdinės sandaros si ūlai 
Šioms subpozicijoms priskiriami šerdin ės sandaros si ūlai yra 
siuvimo si ūlai, sudaryti iš keli ų kartu susukt ų siūlų; kiek­
vienas siūlas sudarytas iš sintetin ės gijos, apsuktos nevien ­
tisais natūraliais, sintetiniais arba dirbtiniais tekstil ės pluoš­
tais. 
Pagal jų panaudojim ą, šie siūlai yra tvirti šerdin ės sandaros 
siūlai, t. y. si ūlai, turintys neelastin ę šerdį. 
Kadangi šie si ūlai yra mišr ūs siūlai, jie priskiriami šioms 
subpozicijoms tik tada, kai gij ų dalis sudaro didesn ę 
masės dalį (žr. šio skyriaus 2 pastab ą). Tai būdinga šerdin ės 
sandaros si ūlams. 
Antra vertus, šioms subpozicijoms nepriskiriami minkšti 
šerdinės sandaros si ūlai, kurių šerdis yra iš elastomerini ų 
siūlų. Šių siūlų masė paprastai ne didesn ė kaip 20 % (klasi ­
fikuojama pagal šio skyriaus 2 pastab ą). 
Be to, šioms subpozicijoms nepriskiriami gaminiai, sudaryti 
iš elastomerini ų siūlų šerdies, apvytos gatavais si ūlais, 
susuktais spirale (5606 00 91 subpozicija).  
5401 10 16  Tekst ūruotieji si ūlai 
Žr. SS paaiškinim ų 5402 31–5402 39 subpozicij ų 
paaiškinimus.  
5402  Sintetiniai gijiniai si ūlai (išskyrus siuvimo si ūlus), 
neskirti mažmeninei prekybai, įskaitant sintetinius viena ­
gijus si ūlus, kuri ų ilginis tankis mažesnis kaip 
67 deciteksai  
5402 31 00 – 
5402 39 00  Tekstūruotieji si ūlai 
Žr. SS paaiškinim ų 5402 31–5402 39 subpozicij ų 
paaiškinimus.  
5402 46 00  Kiti, iš poliesteri ų, iš dalies orientuoti  
Žr. SS paaiškinim ų 5402 46 subpozicijos paaiškinimus.  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 07.06.2019 — 001.001 — 314  
5404  Sintetiniai vienagijai si ūlai, kuri ų ilginis tankis ne 
mažesnis kaip 67 decitekso, o bet kuris skerspj ūvio 
matmuo ne didesnis kaip 1 mm; juostel ės ir panaš ūs 
dirbiniai (pavyzdžiui, dirbtiniai šiaudeliai) iš sintetini ų 
tekstilės medžiag ų, kurių matomasis plotis ne didesnis 
kaip 5 mm  
Vienagijų siūlų ir kitų šiai pozicijai priskiriam ų produktų 
aprašymą galima rasti SS paaiškinim ų 5404 pozicijos 
paaiškinimuose.  
5404 11 00 – 
5404 19 00  Vienagijai si ūlai 
Šioms subpozicijoms priskiriami sintetiniai vienagijai si ūlai, 
naudojami šepe čiams gaminti, sukarpyti reikiamo ilgio 
atkarpomis išskleistais galais („ fleurees “). 
Šioms subpozicijoms nepriskiriami antriniai arba daugiasu ­
kiai siūlai, gauti sud ėjus ir susukus šiai subpozicijai priski ­
riamus sintetinius vienagijus si ūlus, kurie atitinkamai priski ­
riami 5401, 5402, 5406 arba 5607 pozicijai. Ta čiau neprik ­
lausomai nuo j ų skerspjūvio matmens, šiai subpozicijai 
priskiriami vienagijai si ūlai niekada nelaikomi 5607 pozicijai 
priskiriamomis „virv ėmis, virvel ėmis, lynais ir trosais“. 
Toliau pateikiama lentel ė, apibendrinanti sintetini ų vienagijų 
siūlų, juostelių ir panaši ų dirbinių klasifikavim ą atsižvelgiant 
į jų skerspjūvio matmen į (arba plot į): 
Sintetiniai vienagijai si ūlai, 
kurių maksimalus skersp ­
jūvio matmuo yra  — ne didesnis kaip 
1 mm ir sudaro  — mažiau kaip 
67 deciteksus  5402 pozicija  
— ne mažiau kaip 
67 deciteksus  5404 11 00, 
5404 12 00 arba 
5404 19 00 
subpozicija  
— didesnis kaip 
1 mm, išskyrus toliau 
nurodytus plokš čius 
produktus  3916 pozicija  
Sintetinė juostelė ir panašūs 
dirbiniai ( įskaitant į dvi 
dalis išilgai sulenkas juos ­
teles ir suplotas t ūbeles), 
kurių matomasis plotis 
(sulenktų ar suplot ų) yra:  — ne didesnis kaip 
5 mm  5404 90 10 arba 
5404 90 90 
subpozicija  
— didesnis kaip 
5 mm  bandru atveju 
3920 pozicija  
Didesnio nei 5 mm tikrojo 
pločio sintetin ė juostelė, bet 
šiek tiek susukta ir 
suspausta tiek, kad mato ­
masis plotis b ūtų ne 
didesnis kaip 5 mm  5404 90 10 arba 
5404 90 90 
subpozicija  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 07.06.2019 — 001.001 — 315  
5404 90 10  Iš polipropileno  
Mutatis mutandis  taikomi paaiškinim ų 3920 20 80 subpozi ­
cijos paaiškinimai, bet šiai subpozicijai priskiriamos deko ­
ratyvinės juostelės matomasis plotis ne didesnis kaip 5 mm.  
5405 00 00  Dirbtiniai vienagijai si ūlai, kuri ų ilginis tankis ne 
mažesnis kaip 67 decitekso, o bet kuris skerspj ūvio 
matmuo ne didesnis kaip 1 mm; juostel ės ir panaš ūs 
dirbiniai (pavyzdžiui, dirbtiniai šiaudeliai) iš dirbtini ų 
tekstilės medžiag ų, kurių matomasis plotis ne didesnis 
kaip 5 mm  
Mutatis mutandis  taikomi paaiškinim ų 5404 pozicijos 
paaiškinimai.  
5408  Audiniai iš dirbtini ų gijinių siūlų, įskaitant audinius iš 
medžiagų, priskiriam ų 5405 pozicijai  
5408 22 10  Kuri ų plotis didesnis kaip 135 cm, bet ne didesnis kaip 
155 cm, drobinio, ruoželinio, kryžminio ruoželinio arba 
atlasinio pynimo  
Sąvokų „drobinis pynimas“, „ruoželinis pynimas“ ir „kryž ­
minis ruoželinis pynimas“ apibr ėžimus žr. SS paaiškinim ų 
šio skyriaus paaiškinim ų Bendrųjų nuostat ų I grup ės 
C dalies subpozicij ų paaiškinimuose. 
Atlasiniame pynime, susikirtimo taškai yra išbarstyti taip, 
kad jie nesiliest ų vienas su kitu. Tokiu b ūdu gaunamas 
lygus, blizgantis paviršius. Atlasas turi b ūti mažiausiai 
penkianyčio pynimo. 
Toliau pateikiama pynimo schema:
  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 07.06.2019 — 001.001 — 316  
55 SKIRSNIS  
CHEMINIAI KUOKŠTELINIAI PLUOŠTAI 
5516  Dirbtini ų kuokštelini ų pluoštų audiniai  
5516 23 10  Žakardiniai audiniai, kuri ų plotis ne mažesnis kaip 
140 cm (tikai, naudojami čiužinių apvalkalams)  
Mutatis mutandis  taikomi paaiškinim ų 5211 49 10 subpozi ­
cijos paaiškinimai.  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 07.06.2019 — 001.001 — 317  
56 SKIRSNIS  
VATA, VELTINYS IR NEAUSTIN ĖS MEDŽIAGOS; SPECIALIEJI 
SIŪLAI; VIRV ĖS, VIRVEL ĖS, LYNAI IR TROSAI BEI J Ų DIRBINIAI  
Bendrosios nuostatos  
Dėl dirbinių, sudarytų iš dviejų ar daugiau tekstil ės medžiag ų, prisky­
rimo pozicijoms žr. šio skyriaus paaiškinim ų Bendrąsias nuostatas.  
5601  Vata iš tekstil ės medžiag ų ir jos dirbiniai; tekstil ės plau­ 
šeliai, kuri ų ilgis ne didesnis kaip 5 mm ( flock ), tekstilės 
dulkės ir gumuliukai  
5601 21 10 – 
5601 29 00  Vata iš tekstil ės medžiag ų ir jos dirbiniai  
Šioms subpozicijoms priskiriami krapštukai, mediniai, plas ­
tikiniai arba sukto popieriaus pagaliukai, viename arba abie ­
juose galuose turintys vatos gumul ėlį, kurie naudojami 
ausims, nosiai, nagams ir t. t. valyti, tepti antiseptikus 
arba odos losjonus ir kosmetikoje.  
5601 21 10  Higroskopiška  
Mutatis mutandis  taikomi paaiškinim ų 5201 00 10 subpozi ­
cijos paaiškinim ų sąvokos „higroskopiška“ paaiškinimai.  
5601 30 00  Tekstil ės pūkai, dulk ės ir gumuliukai  
Žr. SS paaiškinim ų 5601 pozicijos paaiškinim ų B ir C dalis.  
5602  Veltinys, įmirkytas arba ne įmirkytas, aptrauktas arba 
neaptrauktas, padengtas arba nepadengtas, laminuotasis 
arba nelaminuotasis  
5602 10 11 ir 
5602 10 19  Smaigstytinis veltinys  
Žr. SS paaiškinim ų 5602 pozicijos paaiškinim ų ketvirtąją 
pastraipą. 
5602 10 31 ir 
5602 10 38  Medžiagos, sudarytos iš tekstil ės pluoštų klojinio, sutvir ­
tinto kilpiniu dygsniavimu  
Žr. SS paaiškinim ų 5602 pozicijos paaiškinim ų septintą 
pastraipą. 
5606 00  Apvytiniai si ūlai, apvytosios juostel ės arba panaš ūs 
dirbiniai, priskiriami 5404 arba 5405 pozicijai (išskyrus 
priskiriamus 5605 pozicijai ir apvytinius ašut ų 
verpalus); šeniliniai si ūlai (įskaitant plaušeli ų šenilinius 
(flock chenille ) siūlus); apskritai megztieji – kilpoti si ūlai 
(loop wale-yarn ) 
5606 00 91  Apvytiniai si ūlai 
Apvytinių siūlų šerdis taip pat gali b ūti iš elastomerinio 
siūlo (žiūrėti šio skyriaus 13 pastab ą). ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 07.06.2019 — 001.001 — 318  
57 SKIRSNIS  
KILIMAI IR KITA TEKSTILIN Ė GRIND Ų DANGA  
Bendrosios nuostatos  
Dėl dirbinių, sudarytų iš dviejų ar daugiau tekstil ės medžiag ų, prisky­
rimo pozicijoms žr. šio skyriaus paaiškinim ų Bendrąsias nuostatas.  
5701  Rištiniai kilimai ir kita rištin ė tekstilin ė grindų danga, 
gatava arba negatava  
SS paaiškinim ų 5701 pozicijos paaiškinimuose aprašyti 
parengiamieji ir baigiamieji rištini ų kilimų, kilimini ų 
dangų ir kilim ėlių gamybos etapai, kuriuos sudaro keli ų 
ataudų siūlų paprastasis pynimas su metmen ų siūlais taip, 
kad kilimo galai b ūtų prilaikomi. Šie austi galai kartais gali 
būti pagaminti prid ėjus kraštus. 
Baigiant gaminti kilim ą, metmenys kerpami tam tikru 
atstumu nuo kilimo gal ų. Tokiu b ūdu gaunami kutai, suda ­
ryti iš laisv ų metmen ų galų. Geros kokyb ės kilimų kutai 
kartais yra suskirstomi į pluoštelius, kurie surišami mazgais, 
nustumiant mazgus kuo ar čiau austosios dalies tam, kad 
ataudų siūlai neišslyst ų iš kutų. Kilimai taip pat gali b ūti 
su pridėtais kutais, kurie n ėra pagaminti iš paties kilimo 
metmenų. 
Daugelio kilim ų rašto fon ą galima atskirti nuo krašt ų 
rėmelio. Kraštas suteikia fonui r ėmus ir jungia kilimo 
kraštus ir galus. 
Rankų darbo sta čiakampio formos kilim ų kraštai retai b ūna 
tiksliai lygiagret ūs. Todėl, jeigu taikoma didžiausia muito 
norma, kilimo matmenys matuojami pagal vidurio linijas, 
t. y. tiesias linijas, jungian čias priešing ų kraštų vidurį. 
Skaičiuojant kiekvieno kilimo plot ą, neatsižvelgiama į kvad­
ratinio decimetro skai čius po kablelio.  
5702  Austiniai kilimai ir kita austin ė tekstilin ė grindų danga, 
nesiūtinė arba neklijuotin ė, gatava arba negatava, įskai­
tant „Kelem“, „Schumacks“, „Karamanie“ ir panašius 
rankomis austus kilim ėlius 
5702 10 00  „Kelem“, „Schumacks“, „Karamanie“ ir panaš ūs 
rankomis austi kilim ėliai 
Šiai subpozicijai priskiriamos tvirtos rankomis austos 
medžiagos. Paprastai jos b ūna įvairiaspalv ės, lygaus pavir ­ 
šiaus be kilpeli ų ar pūkelių. Kai kuriose yra išilginiai tarpai 
tarp metmen ų siūlų, sudarantys tarp ą tarp skirting ų spalvų 
ataudų siūlų. ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 07.06.2019 — 001.001 — 319  
Šios medžiagos naudojamos grindims bei sofoms užkloti, 
pakabinti ant sienos arba portjeroms. 
Jos yra egzotin ės medžiagos, daugiausia kilusios iš Viduri ­
niųjų Rytų ir gali b ūti rietime, nors paprastai gaminamos 
dydžiais, pritaikytais naudoti, apsi ūtos, su kutais arba susi ū­
tais kraštais arba kitaip pagamintos.  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 07.06.2019 — 001.001 — 320  
58 SKIRSNIS  
SPECIALIEJI AUDINIAI; SI ŪTINĖS PŪKINĖS TEKSTIL ĖS 
MEDŽIAGOS; N ĖRINIAI; GOBELENAI; APSIUVAI; SIUVIN ĖJIMAI  
Bendrosios nuostatos  
Dėl dirbinių, sudarytų iš dviejų ar daugiau tekstil ės medžiag ų, prisky­
rimo pozicijoms žr. šio skyriaus paaiškinim ų Bendrąsias nuostatas.  
5801  P ūkiniai audiniai ir šeniliniai audiniai, išskyrus audinius, 
priskiriamus 5802 arba 5806 pozicijai  
Nepažeidžiant šio skyriaus nuostat ų dėl dirbinių, sudarytų iš 
dviejų ar daugiau tekstil ės medžiag ų, klasifikavimo reikia 
pažymėti, kad klasifikuojant šenilinius audinius atsižvel ­
giama tik į tekstilės medžiagas, sudaran čias šeninili ų siūlų 
pūką. 
Tam tikrais atvejais mezgimo mašinomis pagamintos 
aksomo arba pliušo imitacijos priskiriamos 
5907 00 00 subpozicijai arba 60 skirsniui.  
5801 21 00 – 
5801 27 00  Iš medviln ės 
Žr. SS paaiškinim ų 5801 22 ir 5801 32 subpozicij ų 
paaiškinimus.  
5804  Tiulis ir kitos tinklin ės medžiagos, išskyrus austas, 
megztas arba nertas medžiagas; n ėriniai rietime, juoste ­
lėmis arba atskirais fragmentais, išskyrus medžiagas, 
priskiriamas 6002 – 6006 pozicijoms  
5804 10 10 ir 
5804 10 90  Tiulis ir kitos tinklin ės medžiagos  
Žr. SS paaiškinim ų 5804 pozicijos paaiškinim ų I grupę. 
Mezgimo mašinomis (pavyzdžiui,  Raschel  mašina) paga ­
minta tiulio imitacija priskiriama 60 skirsniui.  
5804 10 10  Lygios  
Šiai subpozicijai priskiriama lyg ūs tiuliai ir kitos tinklin ės 
medžiagos, kuri ų visame paviršiuje yra tos pa čios formos ir 
dydžio taisykling ų akučių eilės, be joki ų raštų ar užpildyt ų 
akučių. Taikant š į apibrėžimą, neatsižvelgiama į mažas 
tuščias vietas, kurios atsiranda formuojant tokias akutes.  
5804 21 00 ir 
5804 29 00  Mechaniniu b ūdu pagaminti n ėriniai  
Žr. SS paaiškinim ų 5804 pozicijos paaiškinim ų II grupę. 
Dėl rankomis nert ų nėrinių ir mechanini ų būdu pagamint ų 
nėrinių skirtumų žr. SS paaiškinim ų 5804 21, 5804 29 ir 
5804 30 subpozicij ų paaiškinimus.  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 07.06.2019 — 001.001 — 321  
Reikia atkreipti d ėmesį, kad megztos medžiagos, kurios 
labai panašios į nėrinius ir faktiškai prekyboje parduodamos 
kaip nėriniai, nepriskiriamos 5804 pozicijai. Tokios 
medžiagos yra gaminamos  Raschel  mašinomis ir gali b ūti 
atpažįstamos pagal tai, kad tinklinis dirbinys yra gaminamas 
kryžiuojant akutes, panašiai kaip mezgant metmenis, bet 
nenaudojant ataud ų siūlų ir metmen ų siūlų. 
Užpildant dirbinio rašto vietas naudojami si ūlai įveriami į 
tinklinio audinio maž ų šešiakampi ų kraštus sudaran čias 
akutes, kur jie tvirtinami siuvant juos grandin ėle. Todėl 
tinklinis audinys nesibaigia, kur prasideda piešinys; prie ­ 
šingai, jis tampa pagrindu (ne visada taip b ūna mechaniniu 
būdu nertuose n ėriniuose). 
SS paaiškinim ų 5804 21, 5804 29 ir 5804 30 subpozicij ų 
paaiškinimuose nurodyti požymiai, kurie leidžia atpažinti 
mechaniniu b ūdu nertus n ėrinius, kurie taikomi ir  Raschel  
mašinomis pagamintiems n ėriniams: akut ės arba aku čių 
dalys išlieka audin į sukarpius į juosteles, ištraukus piešinio 
siūlus, mechaniškai taisant defektus ir t. t. 
Vis dėlto klasifikavimo tikslais,  Raschel  mašina pagamintos 
medžiagos yra laikomos nertomis ir turi b ūti priskiriamos 
60 skirsniui. 
Medžiagos, imituojan čios nėrinius (gipi ūras), pagamintos 
tuo pačiu būdu kaip ir cheminiu b ūdu atlikti siuvin ėjimai, 
nelaikomi mašinomis pagamintais n ėriniais ir priskiriami 
5810 pozicijai.  
5806  Siaurieji audiniai, išskyrus dirbinius, priskiriamus 
5807 pozicijai; siaurieji audiniai, kuriuos sudaro 
metmenys be ataud ų, surišti adhezyvais ( bolducs ) 
5806 20 00  Kiti audiniai, kuri ų sudėtyje elastomeriniai si ūlai arba 
guminiai si ūlai sudaro ne mažiau kaip 5 % mas ės 
Sąvokos „elastomeriniai si ūlai“ apibr ėžimą žiūrėti šio 
skyriaus 13 pastaboje.  
5806 32 10  Su tikraisiais (išaustais) kraštais  
Siaurieji audiniai su tikraisiais (išaustais) kraštais yra tie, 
kurie susideda iš metmen ų bei ataud ų, kurių du išilginiai 
kraštai suformuoti sukant ataud ų siūlus. Kai si ūlas tęsiasi 
nenutrūkdamas, audinys neyra.  
5806 40 00  Audiniai, kuriuos sudaro metmenys be ataud ų, surišti 
adhezyvais ( bolducs ) 
Žr. SS paaiškinim ų 5806 pozicijos paaiškinim ų B dalį. 
5810  Siuvin ėjimai rietime, juostel ėmis arba atskirais 
fragmentais  
5810 10 10 ir 
5810 10 90  Siuvinėjimai be matomo pagrindo  
Žr. SS paaiškinim ų 5810 10 subpozicijos paaiškinimus.  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 07.06.2019 — 001.001 — 322  
59 SKIRSNIS  
ĮMIRKYTI, APTRAUKTI, PADENGTI ARBA LAMINUOTI TEKSTIL ĖS 
AUDEKLAI; TEKSTIL ĖS DIRBINIAI, TINKAMI NAUDOTI 
PRAMON ĖJE 
Bendrosios nuostatos  
Dėl dirbinių, sudarytų iš dviejų ar daugiau tekstil ės medžiag ų, prisky­
rimo pozicijoms žr. šio skyriaus paaiškinim ų Bendrąsias nuostatas.  
Tekstilės audinys, iš dalies padengtas taisyklingai išd ėstytais plastiko 
taškeliais, suteikian čiais slydim ą mažinan čių savybių, nelaikytinas 
audiniu, kurio paviršiuje susidar ė piešinys (raštai), kaip apibr ėžta 59 
skirsnio 2 pastabos a punkto 4 papunktyje. Audinys laikytinas aptrauktu 
arba padengtu, jei sprendžiant pagal objektyvias dirbinio charakteristikas 
nėra pagrindo manyti, kad jis buvo ne aptrauktas arba padengtas, bet 
apdorotas kitu b ūdu (pavyzdžiui, margintas).
  
5911  Technin ės paskirties tekstil ės gaminiai ir dirbiniai, nuro ­
dyti šio skirsnio 7 pastaboje  
Šiai pozicijai priskiriami SS paaiškinim ų 5911 pozicijos 
paaiškinimuose apibr ėžti tekstil ės gaminiai, rietime arba 
sukarpyti, kaip nurodyta šio skirsnio 7 pastabos a punkte, 
ir taip pat tekstil ės dirbiniai (išskyrus priskiriamus 
5908 00 00–5910 00 00 pozicijoms), iškirpti numatyto 
dydžio, išskyrus sta čiakampio form ą, gabalais, sujungti ar 
kitaip pagaminti, turintys technin ę paskirtį, pagaminti iš 
pirmiau min ėtų gaminių rietime arba iš kit ų tekstilės 
gaminių. 
Dėl sąvokos „tekstil ės audeklai“ taikymo žr. šio skirsnio 
1 pastabą. ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 07.06.2019 — 001.001 — 323  
5911 10 00  Tekstil ės audeklai, veltinys ir audiniai su veltinio pamu ­ 
šalu, aptraukti, padengti arba laminuoti guma, oda arba 
kita medžiaga, tinkami naudoti karštuv ų apmušalams, ir 
panašūs audiniai, turintys kit ą techninę paskirtį, įskai­
tant siaur ąsias medžiagas, pagamintas iš aksomo, įmir­
kyto guma, skirtus audimo velen ų (metmen ų velenų) 
(weaving spindles , weaving beams ) dangoms  
Šiai subpozicijai priskiriami gaminiai turi b ūti rietime arba 
sukarpyti reikiamo ilgio atkarpomis ar sta čiakampio formos 
gabalais; jei jie yra kitokio pavidalo, tai priskiriami 
5911 90 10–5911 90 99 subpozicijoms. 
Sąvoka „panaš ūs audiniai, turintys kit ą techninę paskirtį“ 
reiškia tik tekstil ės audeklus, veltin į ir audinius su veltinio 
pamušalu, sujungtus su kitomis medžiagomis (pavyzdžiui, 
guma, oda), kaip nurodyta subpozicijos pavadinime. 
Tokiems audiniams priklauso marginimo kerza, skirta rota ­
ciniams cilindrams uždengti, sujungta su guma, kurios kvad ­
ratinio metro (m  2 ) masė ne didesn ė kaip 1 500 g (neprik ­
lausomai nuo tekstil ės medžiagos bei gumos santykio), arba 
kurios kvadratinio metro (m  2 ) masė didesnė kaip 1 500 g ir 
kurių sudėtyje tekstil ės medžiaga sudaro daugiau kaip 50 % 
masės. Audiniai (kerza), kuri ų kvadratinio metro (m  2 ) masė 
didesnė kaip 1 500 g ir kuri ų sudėtyje guma sudaro ne 
mažiau kaip 50 % mas ės, priskiriami 4008 pozicijai. 
Šiai subpozicijai taip pat priskiriami pavar ų diržams ar 
konvejeri ų juostoms gaminti naudojamas beltingas, kur į 
sudaro viena ar daugiau plokš čio audimo juost ų iš pynimo 
medžiagų, įterptų tarp dviej ų poliamidininio audinio juost ų, 
kuriame juostos iš pynimo medžiag ų naudojamos tik sutvir ­
tinimui, visos juostos suklijuotos adhezyvais jas veikiant 
termiškai, kurio (beltingo) storis yra mažesnis kaip 3 mm, 
neapibrėžto ilgio arba sukarpytas reikiamo ilgio atkarpomis. 
Šios rūšies beltingas, kurio storis didesnis kaip 3 mm, bega ­
linis (sujungtais galais), arba su tvirtinimo įtaisais, priski ­
riamas 5910 00 00 pozicijai. 
Šiai subpozicijai nepriskiriami viengub ų metmenų ir ataudų 
tekstilės audiniai, padengti plastiku (5903 pozicija) arba 
guma (4008 arba 5906 pozicija).  
5911 20 00  Siet ų audiniai, gatavi arba negatavi  
Žr. SS paaiškinim ų 5911 pozicijos paaiškinim ų A dalies 
2 punktą. 
Šie audiniai gali b ūti rietime arba pagaminti pagal numatyt ą 
paskirtį (pavyzdžiui, iškirpti numatytos formos gabalais, 
apsiūti juostele, su pritaisytomis metalin ėmis kilpel ėmis). 
Kai negatavi siet ų audiniai yra rietime, jie turi b ūti neištri­
namai pažym ėti taip, kad b ūtų neabejotinai įrodyta, jog 
prekės yra skirtos sijojimui arba skirtos naudoti pramon ėje 
panašioms reikm ėms: 
— Žymė – stačiakampis ir jo įstrižainės, turi būti pažymėta 
tolygiais atstumais pagal abu medžiagos pakraš čius – 
nekliudant audinio krašto taip, kad atstumas tarp dviej ų 
iš eilės žymų, matuojamas tarp gretim ų stačiakampio 
galų, yra ne didesnis už vien ą metrą, o viename pakraš ­
tyje žymos yra išd ėstytos taip, kad b ūtų per vidur į tarp ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 07.06.2019 — 001.001 — 324  
kito pakraš čio žymų (kiekvienos žymos centras turi b ūti 
vienodai nutol ęs nuo priešingame krašte dviej ų arčiau­
siai esančių žymų vidurio). 
— Stačiakampio krašt ų linijų storis yra 5 mm, o įstrižainių 
storis – 7 mm. Sta čiakampis, matuojamas nuo išorinio 
linijų krašto, yra bent 8 cm ilgio bei 5 cm plo čio. 
— Žymos turi b ūti vienos spalvos, kuri išsiskirt ų iš gaminio 
spalvos ir b ūtų neištrinama. 
Kiekviena žyma dedama taip, kad sta čiakampio ilgosios 
kraštinės būtų lygiagrečios gaminio metmenims (žr. eskiz ą 
toliau):
  
Muitinės įstaigos gali pripažinti ir kitas žymas, kurios 
neabejotinai įrodo, kad prek ės yra skirtos naudoti pramo ­
nėje, pavyzdžiui, sijojimui, filtravimui ir t. t., o ne drabu ­ 
žiams arba panašioms reikm ėms. 
Šiai subpozicijai nepriskiriami r ėmeliai fotografiniam margi ­
nimui, kurie sudaryti iš audiniu aptraukto pagrindo 
(5911 90 99 subpozicija), rankiniai sietai ir rankiniai r ėčiai 
(9604 00 00 pozicija).  
5911 90 10 – 
5911 90 99  Kiti 
Šioms subpozicijoms priskiriami tekstil ės gaminiai, išvardyti 
SS paaiškinim ų 5911 pozicijos paaiškinim ų A dalyje, 
išskyrus tekstil ės medžiagas, nurodytas 5911 10 00, 
5911 20 00 ir 5911 40 00 subpozicijose, bei dirbiniai, nuro ­
dyti SS paaiškinim ų 5911 pozicijos paaiškinim ų B dalyje, 
išskyrus gatavus siet ų audinius, priskiriamus 
5911 20 00 subpozicijai bei dirbinius, priskiriamus 
5911 31 11–5911 32 90 subpozicijoms. 
Dėl dirbinių, pagamint ų iš sujungt ų vienagijų siūlų spiralių, 
kurie panaudojami panašiai kaip tekstil ės audiniai ir veltinys 
popieriaus gamybos ar panašios paskirties mašinose, žr. SS 
paaiškinim ų 5911 90 subpozicijos paaiškinimus.  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 07.06.2019 — 001.001 — 325  
60 SKIRSNIS  
MEGZTIN ĖS ARBA NERTIN ĖS MEDŽIAGOS  
Bendrosios nuostatos  
Dėl dirbinių, sudarytų iš dviejų ar daugiau tekstil ės medžiag ų, prisky­
rimo pozicijoms žr. šio skyriaus paaiškinim ų Bendrąsias nuostatas.  
6002  Megztin ės arba nertin ės medžiagos, kuri ų plotis ne 
didesnis kaip 30 cm ir kuri ų sudėtyje elastomeriniai 
siūlai arba guminiai si ūlai sudaro ne mažiau kaip 5 % 
masės, išskyrus priskiriamas 6001 pozicijai  
Sąvokos „elastomeriniai si ūlai“ apibr ėžimą žr. šio skyriaus 
13 pastaboje.  
6003  Megztin ės arba nertin ės medžiagos, kuri ų plotis ne 
didesnis kaip 30 cm, išskyrus priskiriamas 6001 arba 
6002 pozicijai  
6003 30 10  Raschel  nėriniai  
Raschel  nėriniai yra n ėrinių tipo raštuota megztin ė 
medžiaga, pagaminta žakardine  Raschel  mašina. Raštuoto ­
sios dalies ir pagrindo medžiagos tankis gali skirtis. Tankio 
pasikeitimas medžiagos raštui gali suteikti šeš ėlio ir reljefin į 
efektą. 
6004  Megztin ės arba nertin ės medžiagos, kuri ų plotis didesnis 
kaip 30 cm ir kuri ų sudėtyje elastomeriniai si ūlai arba 
guminiai si ūlai sudaro ne mažiau kaip 5 % mas ės, 
išskyrus priskiriamas 6001 pozicijai  
Sąvokos „elastomeriniai si ūlai“ apibr ėžimą žr. šio skyriaus 
13 pastaboje.  
6005  Metmeninio mezgimo medžiagos ( įskaitant megztas 
galionų mezgimo mašinomis), išskyrus priskiriamas 
6001 – 6004 pozicijoms  
Metmeninio mezgimo medžiagos yra medžiagos, paga ­
mintos metmeninio mezgimo mašinomis,  Raschel  maši­
nomis arba krošetin ėmis galion ų mašinomis. Skirtingai nuo 
ataudų mezgimo, jos mezgamos kaitaliojant tarpusavyje 
metmenų siūlus kilpel ėmis. Metmenin į mezgim ą sudaro 
viena ar daugiau si ūlų sistemų, einančių išilgai medžiagos. 
Gretimi si ūlai persipina ir tuo pat metu sudaro kilpas 
(daugiasiūlis metodas) (taip pat žr. šio skirsnio SS paaiški ­
nimų Bendrųjų nuostatų A dalies II grup ę). 
Krošetinė galionų mašina priklauso metmeninio mezgimo 
mašinų grupei. Ja dirbama su išilgine metmen ų sistema ir 
su horizontaliais ataud ų siūlais. Krošetin ėmis galion ų maši­
nomis dažniausiai mezgamos juostos, skirtos aprangai (elas ­
tinės liemens ir koj ų juostos, juostel ės, skirtos vardui užra ­ 
šyti, perpetukai, antpe čiai, apkraštavimo juostel ės, galvos 
juostos, užtrauktuk ų juostelės) ir dekoratyviniai kaspinai, 
skirti užuolaidoms bei pagalv ėms papuošti.  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 07.06.2019 — 001.001 — 326  
61 SKIRSNIS  
MEGZTI ARBA NERTI DRABUŽIAI IR J Ų PRIEDAI  
Bendrosios nuostatos  
1. Dėl dirbinių, sudaryt ų iš dviej ų ar daugiau tekstil ės medžiag ų, 
priskyrimo pozicijoms žr. šio skyriaus paaiškinim ų Bendrąsias 
nuostatas.  
2. Dėl drabužių, pateikiam ų mažmeninei prekybai skirt ų rinkinių pavi­
dalu, klasifikavimo žr. šio skyriaus 14 pastab ą. 
3. Kai 6103 arba 6104 pozicijai priskiriam ų kostiumo ar ansamblio 
viena iš sudedam ųjų dalių turi apsiuvus ar apdail ą, kurių nėra ant 
kitos dalies ar dali ų, visi šie drabužiai klasifikuojami kaip kostiumai 
ar ansambliai, jei šie apsiuvai ar apdaila yra nežym ūs ir yra ant 
vienos ar keli ų drabužio viet ų (pavyzdžiui, ant apykakl ės ir ranko ­
galių arba atlap ų ir kišeni ų). 
Tačiau, kai ši apdaila gauta mezgant drabuž į, klasifikuoti ši ų 
drabužių kaip kostiumus arba ansamblius negalima, išskyrus tuos 
atvejus, kai apdaila yra emblema ar kitas panašus simbolis.  
4. Drabužiai, dengiantys viršutin ę kūno dalį, kitaip negu drabužiai, 
dengiantys apatin ę kūno dalį, ir drabužiai, dengiantys vis ą kūną 
(pavyzdžiui, paltai, suknel ės), yra drabužiai, kurie:  
— pagal savo objektyvias savybes (stili ų, sukirpim ą ir t. t.) yra skirti 
dėvėti kaip, pavyzdžiui, striuk ės su gobtuvais, (kostiumo) švarkai 
ir ansambli ų viršutinės dalys, marškiniai ir palaidinuk ės, viršu­
tinės pižamų dalys, puloveriai, susagstomi megztiniai ir liemen ės, 
viršutinės slidinėjimo kostium ų dalys ir t. t. (jeigu nenurodyta 
kitaip, šie drabužiai neb ūtinai turi visiškai dengti viršutin ę kūno 
dalį), ir 
— nedengia žemiau šlaun ų vidurio. Vis d ėlto, daugiausia d ėl mados 
reikalavim ų, kai kurios toki ų drabužių dalys gali siekti ir žemiau 
šlaunų vidurio (pavyzdžiui, stilingi ir madingi kutai, taip pat 
frakų tradicinė apatinė dalis), ta čiau neturi didel ės reikšm ės 
drabužio ilgiui, kadangi nekei čia jo pagrindin ės paskirties, kuri 
yra dengti viršutin ę kūno dalį. 
6101  Vyriški arba berniuk ų paltai, puspal čiai, pelerinos, 
apsiaustai, anorakai ( įskaitant slidin ėjimo striukes), 
neperpučiamos ir neperšlampamos striuk ės ir panaš ūs 
megzti arba nerti dirbiniai, išskyrus priskiriamus 
6103 pozicijai  
Mutatis mutandis  taikomi paaiškinim ų 6201 91 00– 
6201 99 00 subpozicij ų paaiškinimai.  
6101 20 10  Paltai, puspal čiai, pelerinos, apsiaustai ir panaš ūs dirbi­
niai 
Viena iš „palt ų ir panaši ų dirbinių“ savybių yra ta, kad juos 
dėvint, jie turi dengti k ūną ne mažiau kaip iki šlaun ų 
vidurio.  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 07.06.2019 — 001.001 — 327  
Paprastai vyrišk ų drabužių (išskyrus berniuk ų) standartini ų 
dydžių (normalaus dydžio) minimalus ilgis, išmatuotas 
ištiesus drabuž į nuo apykakl ės siūlės ties sprandu (septintojo 
slankstelio) iki drabužio apa čios, atitinka toliau lentel ėje 
pateiktus išmatavimus centimetrais (žr. eskiz ą toliau).
  
Lentelėje pateikti išmatavimai parodo pagal daugel į standar­
tinio dydžio (normalaus dydžio) vyrišk ų drabužių (išskyrus 
berniukų) apskai čiuotus vidurkius – S (mažas, maži 
dydžiai), M (vidutinis, vidutiniai dydžiai) ir L (didelis, 
dideli dydžiai).  
Ilgis centimetrais, išmatuotas nuo apykakl ės siūlės ties 
sprandu iki drabužio apa čios, – vyrišk ų drabuži ų stan­
dartiniai dydžiai (išskyrus berniuk ų)
 
Nepakankamai ilgi drabužiai, kad gal ėtų būti klasifikuojami 
kaip paltai ar panaš ūs dirbiniai, išskyrus puspal čius 
(puspalčių ir panaši ų gaminių apibrėžimą žr. toliau), kurie 
taip pat priklauso šiai grupei, tur ėtų būti priskiriami atitin ­
kamai 6101 20 90, 6101 30 90 arba 6101 90 80 subpozicijai.  
Puspalčiai 
Puspalčiai yra laisvo kirpimo viršutiniai drabužiai ilgomis 
rankovėmis, dėvimi ant vis ų kitų drabužių, skirti apsaugoti 
nuo nepalanki ų oro sąlygų. Dažniausiai pasi ūti iš sunki ų, 
tankių tekstilės medžiag ų, kitokių negu priskiriami 5903, 
5906 arba 5907 00 00 pozicijai. Puspal čių ilgis – nuo 
žemiau šakumo iki šlaun ų vidurio. Jie gali b ūti vienaeiliai 
arba dvieiliai. 
Puspalčiai turi šiuos požymius: 
— pilną užsegim ą priekyje, susagstom ą sagomis, o kartais 
užtrauktuku arba spaud ėmis, 
— pamušal ą, kuris gali b ūti išimamas (jis gali b ūti su 
paminkštinimu ir/arba dygsniuotas), 
— nugaros viduryje arba šonuose – skeltes.  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 07.06.2019 — 001.001 — 328  
Taip pat gali tur ėti: 
— kišenes, 
— apykakl ę. 
Puspalčiai neturi: 
— gobtuvo, 
— sutraukiamo raištelio arba kitos suveržimo priemon ės 
drabužio liemens srityje ir/arba apa čioje, išskyrus dirž ą. 
Kalbant apie puspal čius sąvoka „ir panaš ūs dirbiniai“ reiškia 
drabužius, turin čius tas pa čias savybes kaip ir puspal čiai, bet 
dar turinčius ir gobtuvus.  
6101 30 10  Paltai, puspal čiai, pelerinos, apsiaustai ir panaš ūs dirbi­
niai 
Žr. paaiškinim ų 6101 20 10 subpozicijos paaiškinimus.  
6101 90 20  Paltai, puspal čiai, pelerinos, apsiaustai ir panaš ūs dirbi­
niai 
Žr. paaiškinim ų 6101 20 10 subpozicijos paaiškinimus.  
6102  Moteriški ir mergai čių paltai, puspal čiai, pelerinos, 
apsiaustai, anorakai ( įskaitant slidin ėjimo striukes), 
neperpučiamos ir neperšlampamos striuk ės ir panaš ūs 
megzti arba nerti dirbiniai, išskyrus priskiriamus 
6104 pozicijai  
Mutatis mutandis  taikomi paaiškinim ų 6201 91 00– 
6201 99 00 subpozicij ų paaiškinimai.  
6102 10 10  Paltai, puspal čiai, pelerinos, apsiaustai ir panaš ūs dirbi­
niai 
Mutatis mutandis  taikomi paaiškinim ų 6101 20 10 subpozi ­
cijos paaiškinimai, pagal kuriuos moterišk ų drabuži ų 
(išskyrus mergai čių) atitinkami išmatavimai yra tokie:  
Ilgis centimetrais, išmatuotas nuo sprando si ūlės iki 
drabužio apa čios, – moter ų standartiniai dydžiai 
(išskyrus mergai čių)
 
6102 20 10  Paltai, puspal čiai, pelerinos, apsiaustai ir panaš ūs dirbi­
niai 
Žr. paaiškinim ų 6102 10 10 subpozicijos paaiškinimus.  
6102 30 10  Paltai, puspal čiai, pelerinos, apsiaustai ir panaš ūs dirbi­
niai 
Žr. paaiškinim ų 6102 10 10 subpozicijos paaiškinimus.  
6102 90 10  Paltai, puspal čiai, pelerinos, apsiaustai ir panaš ūs dirbi­
niai 
Žr. paaiškinim ų 6102 10 10 subpozicijos paaiškinimus.  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 07.06.2019 — 001.001 — 329  
6104  Moteriški arba mergai čių kostiumai, ansambliai, 
švarkai, bleizeriai, suknel ės, sijonai, sijonai-keln ės, 
kelnės, puskombinezoniai su antkr ūtiniais ir petnešomis, 
bridžiai ir trump ės (išskyrus maudymosi aprang ą), 
megzti arba nerti  
6104 41 00 – 
6104 49 00  Suknelės 
Sąvoka „suknel ės“ reiškia drabužius, skirtus uždengti k ūną, 
paprastai einan čius nuo pe čių, kurių ilgis gali siekti kulkšnis 
arba būti dar ilgesnis, su rankov ėmis arba be rankovi ų. Jas 
įmanoma d ėvėti vienas, sykiu ned ėvint jokių kitų drabužių. 
Ši sąvoka taip pat įvardija ir permatomas sukneles. D ėvint 
apatinius drabužius šie drabužiai taip pat klasifikuojami kaip 
suknelės. Kai toki ų drabužių viršutinėje dalyje yra petnešos ir 
jų prilaikomas antkr ūtinis drabužio priekyje arba priekyje ir 
nugaroje, jie laikomi suknel ėmis tik tada, kai min ėtų antkrū­
tinių dydis, kirpimas ir išd ėstymas leidžia juos vilk ėti kaip 
nurodyta pirmiau. Jeigu taip n ėra, šie drabužiai laikytini sijo ­
nais ir priskiriami 6104 51 00–6104 59 00 subpozicijoms.  
6104 51 00 – 
6104 59 00  Sijonai ir sijonai-keln ės 
Sąvoka „sijonai“ reiškia drabužius, skirtus uždengti apatin ę 
kūno dalį, paprastai einan čius nuo juosmens, kuri ų ilgis gali 
siekti kulkšnis arba b ūti dar ilgesnis. Sijonai yra tokie 
drabužiai, su kuriais turi b ūti dėvimas dar bent vienas 
kitas drabužis, skirtas uždengti viršutin ę kūno dalį, pavyz­
džiui, marškin ėliai, marškiniai, palaidin ė, palaidinuk ė, megz­
tinis arba kitas panašus drabužis. Kai tokie drabužiai turi 
petnešas, jie iš esm ės ir toliau laikytini sijonais. 
Kai neskaitant petneš ų, jų priekyje ir/arba nugaroje yra 
ankrūtiniai, tokie drabužiai ir toliau klasifikuojami kaip 
sijonai, kai min ėtų ankrūtinių dydžio, kirpimo ir išd ėstymo 
nepakanka, kad š į drabužį būtų galima d ėvėti be pirmiau 
minėtų drabužių rūšių. Sijonai-keln ės yra drabužiai, pasižy ­
mintys pirmiau min ėtomis savyb ėmis, bet dengiantys kiek ­
vieną koją atskirai. Pagal j ų kirpimą ir plotį jie skiriasi nuo 
šortų bei kelni ų. 
6106  Moteriškos arba mergai čių palaidinuk ės, marškiniai ir 
marškinin ės palaidinuk ės, megzti arba nerti  
Palaidinuk ės 
Moteriškos arba mergai čių palaidinuk ės yra lengvi įmantrios 
formos drabužiai, skirti uždengti viršutin ę kūno dalį, 
paprastai laisvo kirpimo, su apykakle, rankov ėmis arba be 
jų, įvairių rūšių iškirptėmis arba tik su petneš ėlėmis, susags ­
tomi sagomis arba kitomis užsegimo priemon ėmis. Be sag ų 
arba kitų susegimo priemoni ų gali būti tik drabužiai su labai 
gilia iškirpte, kuriuose yra arba n ėra dekoratyvini ų papuo­ 
šimų, tokių kaip kaklaraištis, žabo, kaklaskar ė, nėriniai ar 
siuvinėjimai.  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 07.06.2019 — 001.001 — 330  
Marškiniai ir marškinin ės palaidinuk ės 
Moteriški arba mergai čių marškiniai ir marškinin ės palaidi­
nukės yra drabužiai, skirti uždengti viršutin ę kūno dalį, su 
pilnu arba daliniu (prie kaklo) susegimu, su rankov ėmis, 
dažniausiai su apykakle, su kišen ėmis arba be j ų, išskyrus 
kišenes žemiau juosmens. J ų kirpimas panašus į vyriškų 
arba berniuk ų marškini ų kirpimą, todėl jie dažniausiai suse ­
gami priekyje. Dvi dalys susegamos jas sujungus arba 
dedant dešini ąją pusę ant kairiosios. 
Taikant šio skirsnio 9 pastab ą, šiai pozicijai priskiriami 
marškiniai ir marškinin ės palaidinuk ės gali būti susegami 
nepersiklojant kraštams. 
Šiai pozicijai priskiriam ų drabužių ilgis yra žemiau juos ­
mens, dažniausiai palaidinuk ės yra trumpesn ės nei kiti 
pirmiau min ėti drabužiai. 
Šiai pozicijai nepriskiriami drabužiai, kurie pagal j ų ilgį gali 
būti dėvimi kaip suknel ės. 
6107  Vyriškos arba berniuk ų apatinuk ės, trumpik ės, naktiniai 
marškiniai, pižamos, maudymosi chalatai, chalatai ir 
panašūs dirbiniai, megzti arba nerti  
6107 21 00 – 
6107 29 00  Naktiniai marškiniai ir pižamos  
Šioms subpozicijoms priskiriamos vyriškos arba berniuk ų 
pižamos, megztos arba nertos, kurios pagal savo bendr ą 
išvaizdą ir audinio r ūšį išimtinai arba daugiausia skirtos 
dėvėti kaip naktinis r ūbas. 
Pižamos susideda iš dviej ų drabužių, būtent: 
— drabužio, skirto uždengti viršutin ę kūno dalį, dažniausiai 
švarkelio tipo, 
— drabužio, susidedan čio iš paprasto kirpimo kelni ų arba 
šortų be susegimo arba su susegimu priekin ėje drabužio 
dalyje. 
Pižamų sudedamosios dalys turi b ūti viena kit ą atitinkan čio 
arba priderinamo dydžio bei turi b ūti to paties fasono, pagal 
audinį, spalvą, papuošimus ir apdail ą turi būti atpažįstama, 
kad jos skirtos d ėvėti kartu vienam asmeniui. 
Pižamos turi b ūti atpažįstamos kaip patog ūs dėvėti naktiniai 
drabužiai pagal: 
— audinio r ūšį, 
— dažniausiai laisv ą kirpimą, ir 
— tai, kad n ėra nepatogi ų priedų, pavyzdžiui, dideli ų ir 
iškilių sagų bei pernelyg dideli ų papuošim ų. 
Kombinezono tipo vientisi naktiniai drabužiai, dengiantys ir 
viršutinę, ir apatin ę kūno dalį bei apgaubiantys atskirai kiek ­
vieną koją, priskiriami 6107 91 00 arba 6107 99 00 
subpozicijai.  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 07.06.2019 — 001.001 — 331  
6108  Moteriški arba mergai čių apatinukai, apatiniai sijonai, 
trumpikės, kelnait ės, naktiniai marškiniai, pižamos, 
negližės, maudymosi chalatai, chalatai ir panaš ūs dirbi­
niai, megzti arba nerti  
6108 31 00 – 
6108 39 00  Naktiniai marškiniai ir pižamos  
Šioms subpozicijoms priskiriamos moteriškos arba 
mergaičių pižamos, megztos arba nertos, kurios pagal savo 
bendrą išvaizdą ir audinio r ūšį skirtos išimtinai arba 
daugiausia d ėvėti kaip naktinis r ūbas. 
Pižamos susideda iš dviej ų drabužių, būtent: 
— drabužio, skirto uždengti viršutin ę kūno dalį, dažniausiai 
švarkelio, puloverio ar panašaus tipo drabužio, 
— drabužio, susidedan čio iš paprasto kirpimo kelni ų arba 
šortų su susegimu arba be jo. 
Pižamų sudedamosios dalys turi b ūti vienas kit ą atitinkan čio 
arba priderinamo dydžio bei to paties fasono, audinio, pagal 
spalvą, papuošimus ir apdail ą, turi būti atpažįstama, kad jos 
skirtos dėvėti kartu vienam asmeniui. 
Pižamos, patogios d ėvėti kaip naktinis drabužis, atpaž įs­
tamos pagal: 
— audinio r ūšį, 
— dažniausiai laisv ą kirpimą ir 
— tai, kad n ėra nepatogi ų priedų, tokių kaip dideli ų ir 
iškilių sagų bei pernelyg dideli ų papuošim ų. 
Drabužių komplektai, sudaryti iš labai trump ų naktinių 
marškinių ir priderint ų trumpiki ų, taip pat laikytini piža ­
momis. 
Kombinezono tipo vientisi naktiniai drabužiai, dengiantys ir 
viršutinę, ir apatin ę kūno dalį bei apgaubiantys atskirai kiek ­
vieną koj ą, priskiriami 
6108 91 00–6108 99 00 subpozicijoms.  
6109  T marškin ėliai, marškinai čiai ir kiti marškin ėliai, megzti 
arba nerti  
Drabužiai, pamin ėti šio skirsnio 2 papildomojoje pastaboje, 
turintys priekyje prie kaklo dalin į prakirpim ą, susagstom ą 
arba tiktai su vos vienas ant kito persiklojan čiais kraštais, 
šiai pozicijai nepriskiriami. Remiantis šio skirsnio 4 ir 
9 pastabų nuostatomis jie dažniausiai priskiriami atitinkamai 
6105 arba 6106 pozicijai, o pagal šio skirsnio 4 pastabos 
antrojo sakinio nuostatas vyriški ir berniuk ų berankoviai 
drabužiai priskiriami 6114 pozicijai.  
6110  Megztiniai, puloveriai, susagstomi megztiniai, liemen ės ir 
panašūs dirbiniai, megzti arba nerti  
Šiai pozicijai priskiriami drabužiai, skirti uždengti viršutin ę 
kūno dalį, su rankov ėmis arba be j ų, su bet kokia kaklo 
iškirpte, su apykakle arba be jos, su kišen ėmis arba be j ų. 
Šie drabužiai apa čioje, aplink iškirpt ę, rankogalius arba 
prakarpas rankov ėms dažniausiai turi pakraš čius arba 
megztus stulpelius.  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 07.06.2019 — 001.001 — 332  
Jie gali b ūti pagaminti iš bet kokios r ūšies megzt ų arba 
nertų medžiag ų, įskaitant lengvo, plono ar smulkaus 
mezgimo medžiagas, iš bet koki ų tekstilės pluoštų. 
Ant jų gali būti bet kokie papuošimai, taip pat n ėriniai arba 
siuvinėtos detalės. 
Šiai pozicijai priskiriam ų drabužių pavyzdžiai: 
1. megztiniai ir puloveriai, įskaitant ir medvilninius sporti ­
nius nertinius (su V formos apykakle, priglundan čia, 
apvalia, atver čiama, polo arba golfo apykakle), kurie 
užsivelkami per galv ą ir dažniausiai be iškirpt ės ir 
nesusagstomi; 
2. panašūs į pirmesnėje pastraipoje aprašytus drabužius, su 
apykakle arba be jos, bet su daline iškirpte, pavyzdžiui, 
priekinėje drabužio dalyje arba peties dalyje, susagstomi 
sagomis arba kitomis susegimo priemon ėmis; 
3. liemen ės ir susagstomi megztiniai, per vis ą ilgį susags­
tomi priekin ėje dalyje sagomis arba kitomis susegimo 
priemonėmis, su apykakle arba be jos; 
4. drabužiai, „dvyni ų“ tipo rinkinio atveju, susidedantys iš 
puloverio, su rankov ėmis arba be j ų, bei susagstomo 
megztinio su ilgomis arba trumpomis rankov ėmis. Šie 
drabužiai turi b ūti suderint ų dydžių bei tos pa čios 
medžiagos ir spalvos. Jei yra rašt ų ir papuošim ų, jie 
taip pat turi b ūti vienodi ant abiej ų drabužių; 
5. drabužiai, aprašyti bet kurioje pirmesn ėje pastraipoje, 
pasiūti iš T marškin ėliams arba panašiems drabužiams 
naudojamos lengvos medžiagos, sutraukiamu raišteliu, 
lastikiniu juosmeniu (temple) arba kitaip suveržiama 
apatiniąja dalimi. 
Šiai pozicijai nepriskiriama: 
a) moteriškos arba mergai čių palaidinuk ės (6106 pozi ­
cija); 
b) anorakai, neperpu čiamos ir neperšlampamos striuk ės, 
ir panašūs drabužiai (atitinkamai 6101 arba 6102 pozi ­
cija); 
c) T marškin ėliai, apatiniai marškin ėliai (be rankovi ų) ir 
kiti apatiniai marškiniai (6109 pozicija).  
6110 12 10 ir 
6110 12 90  Iš Kašmyro ( cashmere ) ožkų 
Žr. SS paaiškinim ų 5102 11 subpozicijos paaiškinimus.  
6110 20 10  Lengvi ploni džemperiai ir puloveriai su atverstin ėmis, 
polo arba golfo apykakl ėmis 
Lengvi džemperiai ir puloveriai su atverstin ėmis, polo arba 
golfo apykakl ėmis reiškia lengvus, aptemptus, plono 
mezgimo drabužius, dengian čius viršutin ę kūno dalį, viens­
palvius arba keli ų spalvų, su rankov ėmis arba be j ų ir su 
atverstinėmis polo arba golfo apykakl ėmis, be iškirpt ės. 
Sąvoka „plonas mezgimas“ reiškia smulk ų mezgimą, turintį 
horizontalia ir vertikalia mezginio kryptimi mažiausiai 
12 kilpų/centrimetre, skai čiuojant 10 × 10 cm dydžio 
pavyzdžio vienoje pus ėje. ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 07.06.2019 — 001.001 — 333  
Lengvi ploni su atverstin ėmis, polo arba golfo apykakl ėmis 
džemperiai ir puloveriai paprastai yra mezgami lygiuoju 
skersiniu pynimu (lygusis mezgimas), lastikiniu mezgimu 
(1 × 1) arba interlokiniu mezgimu. 
Lygusis skersinis pynimas (lygusis mezgimas) yra papras ­ 
čiausias skersinio mezgimo b ūdas (1 pav.), gerosios pus ės 
kilpos atrodo kaip mažos V raid ės arba apverstos V raid ės 
(2 pav.), o kilpos išvirkš čioje pusėje – kaip sujungtos kilpos 
(3 pav.).
  
Plonas lastikinis mezgimas – 1 geroji × 1 išvirkš čioji kilpa 
(4 pav.) – kiekvienoje eil ėje kaitaliojama geroji ir išvirkš ­ 
čioji kilpa (5 pav.), kad išilgai mezginio esan čių stulpelių 
kitoje pus ėje būtų įduba. Abi mezginio pus ės atrodo 
vienodai (6 ir 7 pav.).
  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 07.06.2019 — 001.001 — 334
  
Interlokinis mezgimas yra dvigubasis lastikinis mezgimas, 
kuris atrodo vienodai abiejose mezginio pus ėse. Tai pada ­
roma sukabinant dviej ų gretimų stulpelių kilpas (8 pav.) 
taip, kad bet kurioje mezginio pus ėje vieno stulpelio kilpa 
kaitaliotųsi su atitinkamo kitos pus ės stulpelio kilpa 
(9 pav.). Tod ėl vienos pus ės mezginio stulpeliai atitinka 
kitos pusės stulpelius (10 ir 11 pav.).
  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 07.06.2019 — 001.001 — 335
  
6110 30 10  Lengvi ploni džemperiai ir puloveriai su atverstin ėmis, 
polo arba golfo apykakl ėmis 
Žr. SS paaiškinim ų 6110 20 10 subpozicijos paaiškinimus.  
6111  K ūdikių drabužėliai ir drabuž ėlių priedai, megzti arba 
nerti  
Žr. šio skirsnio 6 pastabos a punkt ą. 
Šiai pozicijai priskiriami drabuž ėliai, skirti mažiems 
vaikams, kuri ų ūgis ne didesnis kaip 86 cm (paprastai 
mažiems vaikams, kuri ų amžius apie 18 m ėn.). Jiems priski ­
riami: paltukai, apsiaustai, pašiltinti pledai įvyniojimui, 
„vokeliai“, chalatai, dviej ų dalių kostium ėliai, vaikiški 
kombinezonai, keln ės, viršutin ės kelnės, plačios pusilg ės 
kelnės, šliaužtinukai, liemen ės, neperpu čiamos striuk ės, 
suknelės, sijonai, bolero, švarkeliai, striuk ės su gobtuvais, 
pelerinos, sarafanai, palaidinuk ės, marškini ų tipo palaidi ­
nukės, šortai ir t. t. 
Kai kurie išvardyti drabuž ėliai priklauso naujagimio kraite ­
liui. Kai kuri ų naujagimio kraitelio dirbini ų dydžio apibr ėžti 
negalima, ta čiau jie priskiriami šiai pozicijai, jeigu yra 
aiškiai atpaž įstami kaip k ūdikiams skirti drabuž ėliai. 
Todėl šiai pozicijai priskiriami: 
1. krikšto r ūbeliai ir mantijos; 
2. „apsiaustai su gobtuvais“: maži berankoviai apsiaustai su 
gobtuvais; 
3. „vokeliai“: drabuž ėliai su rankov ėmis ir gobtuvais, suda ­
rantys kartu ir apsiaust ėlį ir maiš ą (visiškai uždaras 
apačioje);  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 07.06.2019 — 001.001 — 336  
4. „miegmaišiai“ k ūdikiams, kurie taip pat gali b ūti 
paminkštinti, su rankov ėmis arba prakarpomis rankoms. 
Toliau pateiktoje nuotraukoje parodytas tokio „mieg ­
maišio“ pavyzdys.
  
6112  Sportiniai kostiumai, slidin ėjimo kostiumai ir maudy ­
mosi apranga, megzti arba nerti  
6112 11 00 – 
6112 19 00  Sportiniai kostiumai  
Žr. SS paaiškinim ų 6112 pozicijos paaiškinim ų A dalį. 
6112 31 10 – 
6112 39 90  Vyriška arba berniuk ų maudymosi apranga  
Žr. SS paaiškinim ų 6112 pozicijos paaiškinim ų C dalį, 
kurioje nurodyta, kad 6112 pozicijai  inter alia  priskiriami 
maudymosi šortai ir glaud ės, elastiniai arba neelastiniai. 
Maudymosi trump ės yra drabužiai, kurie, sprendžiant pagal 
jų bendrą išvaizdą, sukirpim ą ir audinio pob ūdį, yra skirti 
dėvėti tiktai arba daugiausia kaip maudymosi drabužiai, o ne 
kaip „trump ės“,priskiriami 6103 arba 6104 pozicijai. 
Paprastai jie gaminami vien tik arba daugiausia iš chemini ų 
pluoštų. 
Maudymosi trump ės privalo tur ėti visus šiuos požymius: 
— jų viduje turi b ūti trumpik ės, prisiūtos prie išorini ų 
kelnaičių, arba bent pamušalas priekin ėje dalyje arba 
tarpkojyje; 
— jie turi tampriai priglusti prie juosmens (pavyzdžiui, 
turėti juosmens sutraukimo juostel ę arba visas j ų 
juosmuo turi b ūti su elastiku).  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 07.06.2019 — 001.001 — 337  
Maudymosi trump ės gali tur ėti kišenes, jeigu: 
— jų išorinės kišenės yra tvirtai ir sandariai (t.y. taip, kad 
neliktų atvirų tarpų) užsegamos (pavyzdžiui, užtrauktuku 
arba kibia ( velcro  tipo) juostele); 
— jų vidinės kišenės yra taip pat tvirtai ir sandariai užse ­
gamos, kaip ir pirmiau min ėtos išorin ės kišenės. Tačiau 
jų vidinės kišenės, kai jos pritvirtintos prie šort ų juos­
mens, gali b ūti užsegamos tik su užmetimu, jeigu jis 
visiškai uždengia kišen ės angą. 
Maudymosi trump ės negali tur ėti šių požymių: 
— prarėžo priekin ėje dalyje, net jeigu jis b ūtų užsegamas; 
— nevientiso juosmens, net jeigu jis b ūtų užsegamas.  
6112 41 10 – 
6112 49 90  Moteriška arba mergai čių maudymosi apranga  
Mutatis mutandis  taikomi paaiškinim ų 6112 31 10– 
6112 39 90 subpozicij ų paaiškinimai.  
6115  P ėdkelnės, storos p ėdkelnės, kojinės, kojinait ės ir kiti 
panašūs megzti arba nerti kojini ų dirbiniai, įskaitant 
laipsniškai kintan čio suspaudimo kompresines kojines 
(pavyzdžiui, kojines, skirtas sergantiems varikoze) ir 
avalynę be pritvirtint ų padų 
6115 10 10 ir 
6115 10 90  Laipsniškai kintan čio suspaudimo kompresin ės kojinės 
(pavyzdžiui, kojin ės, skirtos sergantiems varikoze)  
Žr. SS paaiškinim ų 6115 10 subpozicijos paaiškinimus.  
6117  Kiti gatavi drabuži ų priedai, megzti arba nerti; megztos 
arba nertos drabuži ų arba drabuži ų priedų dalys  
6117 80 10 ir 
6117 80 80  Kiti priedai  
Žr. SS paaiškinim ų 6117 pozicijos paaiškinim ų antrosios 
pastraipos 12 punkt ą. 
Šioms subpozicijoms priskiriami sportinink ų ir sportininki ų 
naudojami sugeriantys prakait ą megzti galvos ir rank ų raiš­ 
čiai bei megztos sujungtos arba nesujungtos ausin ės. ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 07.06.2019 — 001.001 — 338  
62 SKIRSNIS  
DRABUŽIAI IR J Ų PRIEDAI, IŠSKYRUS MEGZTUS IR NERTUS  
Bendrosios nuostatos  
1. Dėl dirbinių, sudaryt ų iš dviej ų ar daugiau tekstil ės medžiag ų, 
priskyrimo pozicijoms žr. šio skyriaus paaiškinim ų Bendrąsias 
nuostatas.  
2. Dėl drabužių, pateikiam ų mažmeninei prekybai skirt ų rinkinių pavi­
dalu, klasifikavimo žr. šio skyriaus 14 pastab ą. 
3. Kai 6203 ar 6204 pozicijai priskiriam ų kostiumo ar ansamblio viena 
iš sudedam ųjų dalių turi apsiuvus ar apdail ą, kurių nėra ant kitos ar 
kitų sudedam ųjų dalių, visi šie drabužiai klasifikuojami kaip 
kostiumai ar ansambliai, jei šie apsiuvai ar apdaila turi nežymi ą 
reikšmę ir yra tik ant vienos ar keli ų drabužio viet ų (pavyzdžiui, 
ant apykakl ės ir rankogali ų arba ant atlap ų ir kišeni ų). 
Tačiau, kai ši apdaila yra gauta audžiant drabužio medžiag ą, klasifi­
kuoti šių drabuži ų kaip kostiumus arba ansamblius negalima, 
išskyrus tuos atvejus, kai ši apdaila yra emblema ar kitas panašus 
simbolis.  
4. Šiam skirsniui priskiriami darbo ir specialieji drabužiai, kurie nuro ­
dyti Kombinuotosios nomenklat ūros subpozicijose ir kurie d ėl jų 
paprasto ar specialaus kirpimo bei dizaino, susijusio su drabužio 
paskirtimi, bei d ėl atitinkam ų audinių, paprastai tvirt ų ir nesiglam ­ 
žančių, akivaizdžiai skirti d ėvėti vien tik arba daugiausia kitiems 
drabužiams arba asmenims pramonin ėje, profesin ėje ar buitin ėje 
veikloje apsaugoti.  
Paprastai tokio tipo drabužiai yra be papuošim ų. Užrašai ar simbo ­
liai, esantys ant toki ų drabužių, kurie yra susij ę su atliekama veikla, 
nelaikomi papuošimais.  
Tokio tipo drabužiai yra pasi ūti iš medviln ės, sintetini ų ar dirbtini ų 
pluoštų, ar iš jų mišinio.  
Tam, kad tokie drabužiai b ūtų tvirtesni, pasiuvus jie apsiuvami 
dviejų tipų siūlėmis: „apsaugine“ ir dviguba.  
Darbo ir specialieji drabužiai dažniausiai susagstomi užtrauktukais, 
spaudėmis, kibiomis („ velcro “) juostel ėmis, sukryžiuojami ar suri ­ 
šami į mazgą, naudojant raiš čius ar panašiai.  
Tokio tipo drabužiai gali tur ėti kišenes, kurios paprastai yra prisiu ­
vamos ant viršaus. Skelt ės, prapjovimai paprastai siuvami iš tokio 
paties audinio kaip ir drabužis, ta čiau jiems nesiuvamas pamušalas 
kaip kitoms drabužio dalims.  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 07.06.2019 — 001.001 — 339  
Kalbant apie darbo ir specialiuosius drabužius, reik ėtų paminėti 
drabužius, kuriuos d ėvi mechanikai, gamykl ų darbininkai, m ūri­
ninkai, ūkininkai ir t. t. Šie drabužiai paprastai susideda iš dviej ų 
dalių, kombinezono, puskombinezonio su petnešomis ir ankr ūtiniu ir 
kelnių. Atliekant tam tikrus darbus, gali b ūti naudojamos prijuost ės, 
apsiaustai nuo dulki ų ir t. t. (gydytojams, medicinos seserims, valy ­
tojams, kirp ėjams, kep ėjams, mėsininkams ir t. t.)  
Darbo ir specialiaisiais drabužiais laikytini tik tokie drabužiai, kuri ų 
prekinis dydis ne mažesnis kaip 158 (žmogaus ūgis = 158 cm).  
Uniformos ir panaš ūs oficial ūs drabužiai (pavyzdžiui, teis ėjų 
mantijos, bažnytiniai drabužiai) n ėra laikomi darbo ir specialiaisiais 
drabužiais.  
5. Mutatis mutandis  taikomi 61 skirsnio paaiškinim ų Bendrųjų nuostatų 
4 punkto paaiškinimai.  
6201  Vyriški arba berniuk ų paltai, puspal čiai, pelerinos, 
apsiaustai, striuk ės su gobtuvais, anorakai ( įskaitant 
slidinėjimo striukes), neperpu čiamos ir neperšlampamos 
striukės ir panaš ūs dirbiniai, išskyrus priskiriamus 
6203 pozicijai  
6201 11 00 – 
6201 19 00  Paltai, lietpal čiai, puspal čiai, pelerinos, apsiaustai ir 
panašūs dirbiniai  
Viena iš „palt ų ir panaši ų dirbinių“ savybių yra ta, kad 
dėvint jie turi dengti k ūną bent jau iki šlaun ų vidurio. 
Paprastai vyrišk ų drabužių (išskyrus berniuk ų) standartini ų 
dydžių (normalaus dydžio) minimalus ilgis, išmatuotas 
ištiesus drabuž į nuo apykakl ės siūlės ties sprandu (septintojo 
slankstelio) iki drabužio apa čios, atitinka toliau lentel ėje 
pateiktus išmatavimus centimetrais (žr. eskiz ą).
 
Lentelėje pateikti išmatavimai parodo pagal daugel į standar­
tinio dydžio (normalaus dydžio) vyrišk ų drabužių (išskyrus 
berniukų) apskai čiuotus vidurkius – S (mažas, maži 
dydžiai), M (vidutinis, vidutiniai dydžiai) ir L (didelis, 
dideli dydžiai).  
Ilgis centimetrais, išmatuotas nuo apykakl ės siūlės ties 
sprandu iki drabužio apa čios, – vyrišk ų drabuži ų stan­
dartiniai dydžiai (išskyrus berniuk ų) ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 07.06.2019 — 001.001 — 340
  
Nepakankamai ilgi drabužiai, kad gal ėtų būti klasifikuojami 
kaip paltai ar panaš ūs dirbiniai, išskyrus puspal čius 
(puspalčių ir panaši ų dirbinių apibrėžimai pateikiami toliau), 
kurie taip pat priklauso šiai grupei, tur ėtų būti priskiriami 
6201 91 00–6201 99 00 subpozicijoms.  
Puspalčiai 
Puspalčiai yra laisvo kirpimo viršutiniai drabužiai, ilgomis 
rankovėmis, dėvimi ant vis ų kitų drabužių, skirti apsaugoti 
nuo nepalanki ų oro sąlygų. Jie yra oficialesn ės išvaizdos 
negu puspal čiai su gobtuvais (parkas) ir pasi ūti iš sunki ų, 
tankių audinių (pavyzdžiui, Tvido, „loden cloth“), kitoki ų, 
nei priskiriami 5602, 5603, 5903, 5906 arba 
5907 00 00 pozicijai. Puspal čiai gali b ūti įvairių ilgių: nuo 
žemiau šakumo iki pus ės šlaunų. Jie gali b ūti vienaeiliai ar 
dvieiliai. 
Puspalčiai turi šiuos požymius: 
— pilną užsegim ą priekyje, susagstom ą sagomis, o kartais 
užtrauktuku arba spaud ėmis, 
— pamušal ą, kuris gali b ūti išimamas (jis gali b ūti 
paminkštintas ir/arba dygsniuotas), 
— nugaros viduryje arba šonuose – skeltes. 
Taip pat gali tur ėti: 
— kišenes, 
— apykakl ę. 
Puspalčiai neturi: 
— gobtuvo, 
— sutraukiamo raištelio arba kitos suveržimo priemon ės 
drabužio liemens srityje ir/arba apa čioje, išskyrus dirž ą. 
Kalbant apie puspal čius, sąvoka „ir panaš ūs dirbiniai“ 
reiškia drabužius, turin čius tas pa čias savybes kaip ir 
puspalčiai, bet dar turin čius ir gobtuvus. 
Šioms subpozicijoms priskiriami drabužiai, vadinami 
puspalčiais su gobtuvais (parkas), kurie yra savito stiliaus 
drabužiai, skirti apsaugoti nuo šal čio, vėjo bei lietaus. Jie 
yra laisvo kirpimo viršutiniai drabužiai su ilgomis ranko ­
vėmis. Šioms subpozicijoms priskiriami puspal čiai su gobtu ­
vais (parkas) pasi ūti iš sunki ų, tankių audinių, kitokių nei 
priskiriami 5903, 5906 arba 5907 00 00 pozicijai. Puspal čių 
su gobtuvu ilgis gali b ūti nuo pus ės šlaunų iki kelių. 
Puspalčiai su gobtuvais ( parkas ) turi tur ėti visus toliau 
išvardytus požymius: 
— gobtuv ą; ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 07.06.2019 — 001.001 — 341  
— pilną užsegimą priekyje, susegam ą užtrauktuku, spaustu ­
kais ar kibiomis ( velcro ) juostel ėmis, kuris dažnai 
uždengiamas apsauginiu krašteliu; 
— pamušal ą, kuris paprastai yra dygsniuotas arba iš kail į 
imituojan čios medžiagos; 
— sutraukiam ą raištelį arba kit ą suveržimo priemon ę 
drabužio liemens srityje, išskyrus dirž ą; 
— išorines kišenes.  
6201 91 00 – 
6201 99 00  Kiti 
Šioms subpozicijoms priskiriami anorakai, neperpu čiamos ir 
neperšlampamos striuk ės ir panaš ūs dirbiniai, aprašyti toliau: 
1. Anorakai ( įskaitant slidin ėjimo striukes) ir panaš ūs dirbi­
niai. 
Anorakai yra drabužiai, skirti apsaugoti nuo v ėjo, šalčio 
ir lietaus. Jie turi daug bendr ų požymių su puspal čiais su 
gobtuvais ( parkas ), tačiau šalia kit ų dalykų skiriasi savo 
ilgiu. Jų ilgis gali b ūti gerokai žemiau juosmens ir siekti 
iki šlaunų vidurio, bet ne daugiau. 
Šioms subpozicijoms priskiriamos striuk ės su gobtuvais 
(parkas) pasi ūtos iš sunki ų, tankių audinių (kitokių, negu 
priskiriami 5903, 5906 arba 5907 00 00 pozicijai). 
Anorakai turi šiuos požymius: 
— gobtuv ą (kartais paslepiam ą drabužio apykakl ėje); 
— pilną užsegim ą priekyje, susagstom ą užtrauktuku, 
spaustukais ar kibiomis ( velcro ) juostelėmis, kuris 
dažnai uždengiamas apsauginiu krašteliu; 
— pamušal ą (kuris gali b ūti dygsniuotas arba paminkš ­
tintas); 
— ilgas rankoves. 
Be to, anorakai paprastai turi mažiausiai vien ą iš šių 
požymių: 
— sutraukiam ą raištelį ar kitą suveržimo priemon ę 
drabužio liemens srityje ir/arba drabužio apa čioje; 
— prigludusius, elastinius arba kitais b ūdais sutrauktus 
rankogalius; 
— apykakl ę; 
— kišenes. 
Kalbant apie anorakus s ąvoka „ir panaš ūs dirbiniai“ reiš ­
kia: 
a) drabužius, turin čius anorak ų požymius, išskyrus arba: 
— gobtuv ą, arba 
— pamušal ą. ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 07.06.2019 — 001.001 — 342  
Jie taip pat apima drabužius, apibr ėžiamus kaip 
anorakai, kurie turi tik dalin į prakirpim ą ir užsegim ą 
priekyje. Ši s ąvoka neapima drabuži ų, kurie neturi nei 
gobtuvo, nei pamušalo. 
b) drabužius be pamušalo ilgomis rankov ėmis ir kuri ų 
ilgis gali siekti gerokai žemiau klub ų, bet ne daugiau 
kaip iki šlaun ų vidurio. Jie pasi ūti iš tankaus audimo 
medžiagų (kitokių, nei priskiriamos 5903, 5906 arba 
5907 00 00 pozicijai), ir yra įmirkyti arba apdoroti, 
kad būtų atsparūs, ypač lietui. 
Jie yra su gobtuvu, bet dažniausiai priekyje neturi 
prakirpimo per vis ą ilgį. Drabužiai su daliniu prakir ­
pimu neb ūtinai turi tur ėti susegimo priemones, bet 
šiuo atveju prie prakirpimo turi b ūti apsauginis 
įsiuvas. Jie paprastai turi elastines ar kitas suveržimo 
priemones rankogaliuose ar drabužio apa čioje. 
Drabužiai, kurie neturi nei gobtuvo, nei pamušalo, 
neapima s ąvokos „anorakai ( įskaitant slidin ėjimo 
striukes) ir panaš ūs dirbiniai“, bet apima s ąvoką „ir 
panašūs dirbiniai“, kai ši s ąvoka yra minima prie neper ­
pučiamų striukių (wind-cheaters ). 
2. Neperpu čiamos ir neperšlampamos striuk ės ir panaš ūs 
dirbiniai: 
a) neperpu čiamos striuk ės (wind-cheaters ) yra drabužiai, 
skirti šiek tiek apsaugoti nuo nepalanki ų oro sąlygų. 
Jų ilgis siekia klubus ar truput į žemiau klub ų. 
Striukės pasiūtos iš tanki ų audinių. Jos paprastai yra 
neperšlampamos, bet skirtingai nei anorakai neturi 
gobtuvo. 
Neperpučiamos striuk ės (wind-cheaters ) turi šiuos 
požymius: 
— ilgas rankoves; 
— pilną užsegimą priekyje, susagstom ą užtrauktuku; 
— pamušal ą, nedygsniuot ą ir nepaminkštint ą; 
— apykakl ę; 
— suveržimo priemon ę drabužio apatin ėje dalyje 
(paprastai apa čioje). 
Be to, jų rankogaliai gali b ūti priglud ę, elastiniai ar 
kitais būdais sutraukti. 
b) neperpu čiamos striuk ės (wind-jackets ) (paprastai vadi ­
namos bliuzonais) yra viršutiniai drabužiai, 
dengiantys viršutin ę kūno dalį. Paprastai jie yra laisvo 
kirpimo, suteikian čio drabužiui palaidin ės išvaizdą ir 
jų ilgis siekia liemen į arba yra truput į žemiau liemens. 
Jie yra ilgomis rankov ėmis, kurios baigiasi žemiau 
drabužio apa čios. Tekstil ės audinys, iš kurio jos yra 
pasiūtos, neapsaugo nuo blog ų oro sąlygų. ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 07.06.2019 — 001.001 — 343  
Neperpučiamos striuk ės (wind-jackets ) turi šiuos 
požymius: 
— uždar ą kaklo iškirpt ę su apykakle arba be 
apykalės; 
— pilną ar dalin į prakirpim ą priekyje, susagstom ą 
bet kokiomis priemon ėmis; 
— prigludusius, elastinius arba kitais b ūdais 
sutrauktus rankogalius; 
— elastin ę arba kit ą suveržimo priemon ę drabužio 
apačioje. 
Be to, neperpu čiamos striuk ės (wind-jackets ) gali 
turėti šiuos požymius: 
— išorines kišenes; ir/arba 
— pamušal ą; ir/arba 
— gobtuv ą. 
Sąvoka „ir panaš ūs dirbiniai“, minima prie neperpu ­ 
čiamų striukių (wind-jackets ), apima drabužius, kurie 
turi visus pirmiau b punkte išvardytus požymius, 
išskyrus vien ą iš šių: 
— neuždar ą kaklo iškirpt ę; arba 
— be prakirpimo priekyje, uždar ą ar kitoki ą kaklo 
iškirptę; arba 
— prakirpim ą priekyje be užsegimo priemoni ų. 
Šioms subpozicijoms nepriskiriama: 
a) paltai, lietpal čiai, puspal čiai pelerinos, apsiaustai ir pan ­
ašūs dirbiniai, priskiriami 6201 11 00–6201 19 00 subpo ­
zicijoms;  
b) paltai, apsiaustai, lietpal čiai, puspal čiai, pelerinos, 
apsiaustai ir panaš ūs dirbiniai, priskiriami 
6202 11 00–6202 19 00 subpozicijoms; 
c) striukės ir sportin ės striukės (bleizeriai), priskiriamos 
6203 31 00–6203 39 90 arba 6204 31 00–6204 39 90 
subpozicijoms;  
d) anorakai, neperpu čiamos striuk ės (wind-cheaters), 
įliemenuotos striuk ės ir panaš ūs dirbiniai, pasi ūti iš 
tekstilės medžiag ų, priskiriam ų 5903, 5906 arba 
5907 00 00 pozicijai, arba pasi ūti iš neaustini ų 
medžiagų, priskiriam ų 5603 pozicijai, priskiriami 
6210 pozicijai.  
6202  Moteriški ir mergai čių paltai, puspal čiai, pelerinos, 
apsiaustai, anorakai ( įskaitant slidin ėjimo striukes), 
neperpučiamos ir neperšlampamos striuk ės ir panaš ūs 
dirbiniai, išskyrus priskiriamus 6204 pozicijai  
6202 11 00 – 
6202 19 00  Paltai, lietpal čiai, puspal čiai, pelerinos, apsiaustai ir 
panašūs dirbiniai  
Mutatis mutandis  taikomi paaiškinim ų 6201 11 00– 
6201 19 00 subpozicij ų paaiškinimai, pagal kuriuos mote ­
riškų drabužių (išskyrus mergai čių) išmatavimai yra šie:  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 07.06.2019 — 001.001 — 344  
Ilgis centimetrais, išmatuotas nuo apykakl ės siūlės ties 
sprandu iki drabužio apa čios, – moterišk ų drabuži ų 
standartiniai dydžiai (išskyrus mergai čių)
 
6202 91 00 – 
6202 99 00  Kita  
Mutatis mutandis  taikomi paaiškinim ų 6201 91 00– 
6201 99 00 subpozicij ų paaiškinimai.  
6204  Moteriški ir mergai čių kostiumai, ansambliai, švarkai, 
bleizeriai, suknel ės, sijonai, sijonai-keln ės, kelnės, 
puskombinezoniai su antkr ūtiniais ir petnešomis, 
bridžiai ir trump ės (išskyrus maudymosi aprang ą) 
6204 41 00 – 
6204 49 90  Suknelės 
Mutatis mutandis  taikomi paaiškinim ų 6104 41 00– 
6104 49 00 subpozicij ų paaiškinimai.  
6204 51 00 – 
6204 59 90  Sijonai ir sijonai-keln ės 
Mutatis mutandis  taikomi paaiškinim ų 6104 51 00– 
6104 59 00 subpozicij ų paaiškinimai.  
6206  Moteriškos arba mergai čių palaidinuk ės, marškiniai ir 
marškinin ės palaidinuk ės 
Palaidinuk ės 
Moteriškos arba mergai čių palaidinuk ės yra lengvi drabu ­ 
žiai, skirti uždengti viršutin ę kūno dalį, puošnaus dizaino 
ir paprastai laisvo kirpimo, su apykakle arba be apykakl ės, 
su rankov ėmis arba be rankovi ų, su bet kokia kaklo iškirpte 
arba bent su petneš ėlėmis, su užsegimu arba be jo. Jos taip 
pat gali tur ėti papuošimus, pavyzdžiui, kaklaraiš čius, žabo, 
kaklaskares, n ėrinius ar siuvin ėjimus.  
Marškiniai ir marškinin ės palaidinuk ės 
Šiai pozicijai priskiriamiems marškiniams ir marškinin ėms 
palaidinuk ėms mutatis mutandis  taikomi paaiškinim ų 
6106 pozicijos, kuriai priskiriami moteriški arba mergai čių 
marškiniai ir marškinin ės palaidinuk ės, megztos ar nertos, 
paaiškinimai. 
Šiai pozicijai priskiriam ų drabužių ilgis yra žemiau liemens. 
Palaidinuk ės paprastai b ūna trumpesn ės nei kiti pirmiau 
paminėti drabužiai. 
Šiai pozicijai nepriskiriami drabužiai, kurie pagal j ų ilgį, gali 
būti dėvimi kaip suknel ės. 
6207  Vyriški arba berniuk ų apatiniai marškinai čiai ir kiti 
marškinėliai, apatinuk ės, trumpik ės, naktiniai marški ­
niai, pižamos, maudymosi chalatai, chalatai ir panaš ūs 
dirbiniai  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 07.06.2019 — 001.001 — 345  
6207 21 00 – 
6207 29 00  Naktiniai marškiniai ir pižamos  
Šioms subpozicijoms priskiriamos vyriškos arba berniuk ų 
pižamos, išskyrus megztas ir nertas, kurios pagal savo 
bendrą išvaizdą ir audinio r ūšį, yra išimtinai arba daugiausia 
skirtos dėvėti kaip naktinis r ūbas. 
Pižamos susideda iš dviej ų drabužių, būtent: 
— drabužio, skirto uždengti viršutin ę kūno dalį, dažniausiai 
švarkelio tipo, 
— drabužio, iš paprasto kirpimo kelni ų ar trumpi ų, be jokio 
užsegimo arba su užsegimu priekin ėje drabužio dalyje. 
Pižamų sudedamosios dalys turi b ūti viena kit ą atitinkan čio 
arba priderinamo dydžio bei turi b ūti to paties fasono, pagal 
audinį, spalvą, papuošimus ir apdail ą turi būti atpažįstama, 
kad jos skirtos d ėvėti kartu vienam asmeniui. 
Pižamos turi b ūti atpažįstamos kaip patog ūs dėvėti naktiniai 
drabužiai pagal: 
— audinio r ūšį, 
— dažniausiai laisv ą kirpimą, ir 
— tai, kad n ėra nepatogi ų priedų, pavyzdžiui, dideli ų ir 
iškilių sagų bei pernelyg dideli ų papuošim ų. 
Kombinezono tipo vientisi naktiniai drabužiai, dengiantys ir 
viršutinę, ir apatin ę kūno dalį bei apgaubiantys atskirai kiek ­
vieną koj ą, priskiriami 
6207 91 00–6207 99 90 subpozicijoms.  
6208  Moteriški arba mergai čių marškinai čiai ir kiti marškin ė­
liai, apatinukai, apatiniai sijonai, trumpik ės, kelnait ės, 
naktiniai marškiniai, pižamos, negliž ės, maudymosi 
chalatai, chalatai ir panaš ūs dirbiniai  
6208 21 00 – 
6208 29 00  Naktiniai marškiniai ir pižamos  
Šioms subpozicijoms priskiriamos moteriškos arba 
mergaičių pižamos, išskyrus megztas ir nertas, kurios 
pagal savo bendr ą išvaizdą ir audinio r ūšį išimtinai arba 
daugiausia skirtos d ėvėti kaip naktinis r ūbas. 
Pižamos susideda iš dviej ų drabužių, būtent: 
— drabužio, skirto uždengti viršutin ę kūno dalį, dažniausiai 
švarkelio arba puloverio ar panašaus tipo drabužio, 
— drabužio, sudaryto iš paprasto kirpimo kelni ų ar šortų, 
be jokio užsegimo arba su užsegimu priekin ėje drabužio 
dalyje. 
Pižamų sudedamosios dalys turi b ūti viena kit ą atitinkan čio 
arba priderinamo dydžio bei turi b ūti to paties fasono, pagal 
audinį, spalvą, papuošimus ir apdail ą turi būti atpažįstama, 
kad jos skirtos d ėvėti kartu vienam asmeniui.  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 07.06.2019 — 001.001 — 346  
Pižamos turi b ūti atpažįstamos kaip patog ūs dėvėti naktiniai 
drabužiai pagal: 
— audinio r ūšį, 
— dažniausiai laisv ą kirpimą, ir 
— tai, kad n ėra nepatogi ų priedų, pavyzdžiui, dideli ų ir 
iškilių sagų bei pernelyg dideli ų papuošim ų. 
Drabužių komplektai, sudaryti iš labai trump ų naktinių 
marškinių ir priderint ų trumpiki ų, taip pat laikytini piža ­
momis. 
Kombinezono tipo vientisi naktiniai drabužiai, dengiantys ir 
viršutinę, ir apatin ę kūno dalį bei apgaubiantys atskirai kiek ­
vieną koj ą, priskiriami 
6208 91 00–6208 99 00 subpozicijoms.  
6209  K ūdikių drabužėliai ir drabuž ėlių priedai  
Mutatis mutandis  taikomi paaiškinim ų 6111 pozicijos 
paaiškinimai.  
6210  Drabužiai, pasi ūti iš medžiag ų, priskiriam ų 5602, 5603, 
5903, 5906 arba 5907 pozicijai  
Mutatis mutandis  taikomi paaiškinim ų 
6201 11 00–6201 19 00 subpozicij ų ir 
6202 11 00–6202 19 00 subpozicij ų paaiškinimai.  
6210 10 92  Vienkartiniai chalatai, ligoni ų ar chirurg ų naudojami 
per chirurgines proced ūras 
Ligoniams ir chirurgams skirti operaciniai chalatai – tai 
sveikatos prieži ūros institucijose naudojami vienkartiniai 
gaminiai, paprastai susegami nugaroje. Operacini ų chalatų 
paskirtis – apsauga nuo potenciali ų užkrečiamųjų ligų sukė­
lėjų (plintančių sausoje aplinkoje, per skys čius arba per or ą), 
kuriuos tiesioginio s ąlyčio metu ligoniui gali perduoti opera ­
cinės darbuotojai, ir atvirkš čiai. Operaciniai chalatai 
paprastai siuvami iš keleto neaustini ų medžiag ų sluoksni ų. 
Kad operaciniai chalatai b ūtų tvirtesni ir geriau apsaugot ų 
kūno vietas (pvz., dilbius ir pilv ą), ant kuri ų gali patekti 
kūno skysčių, kai kurios j ų dalys gali b ūti laminuotos plas ­
tikine plėvele. Chirurg ų operaciniai chalatai gali b ūti įmir­
kyti anglies fluoridais arba silikonu, kad b ūtų atsparesni 
skysčiams.
  
6211  Sportiniai kostiumai, slidin ėjimo kostiumai ir maudy ­
mosi apranga; kiti drabužiai  
6211 11 00 ir 
6211 12 00  Maudymosi apranga  
Žr. SS paaiškinim ų 6211 pozicijos paaiškinim ų pirmąją 
pastraipą. ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 07.06.2019 — 001.001 — 347  
Mutatis mutandis  taikomi paaiškinim ų 
6112 31 10–6112 39 90 subpozicij ų paaiškinimai.  
6211 32 31  Kuri ų išorinis sluoksnis pasi ūtas iš vieno ir tokio paties 
audinio  
Tam, kad b ūtų galima sportinius kostiumus priskirti šiai 
subpozicijai, sportinio kostiumo sudedamosios dalys turi 
būti pasiūtos iš tos pa čios strukt ūros, spalvos ir sud ėties 
audinio; jos taip pat turi b ūti to paties fasono, atitinkan čio 
arba priderinamo dydžio. 
Kai viena iš sportinio kostiumo sudedam ųjų dalių turi 
apsiuvus ar dekoracijas, kuri ų nėra ant kitos dalies, drabu ­ 
žiai klasifikuojami šioje subpozicijoje tik tada, jei šie 
apsiuvai ar dekoracijos turi nežymi ą reikšmę ir yra ant 
vienos ar keli ų drabužio viet ų (pavyzdžiui, ant apykakl ės 
ir rankogali ų). 
Tačiau, kai apsiuvai ar dekoracijos yra gautos drabužio 
audimo metu, tokie drabužiai n ėra priskiriami šiai subpozi ­
cijai, išskyrus, kai dekoracija yra emblema ar kitas panašus 
simbolis.  
6211 32 41 ir 
6211 32 42  Kiti 
Priskiriant šioms subpozicijoms viršutin ė ir apatinė sportinio 
kostiumo dalys turi b ūti sudėtos kartu.  
6211 33 31  Kuri ų išorinis sluoksnis pasi ūtas iš vieno ir tokio paties 
audinio  
Žr. paaiškinim ų 6211 32 31 subpozicijos paaiškinimus.  
6211 33 41 ir 
6211 33 42  Kiti 
Žr. paaiškinim ų 6211 32 41 ir 6211 32 42 subpozicij ų 
paaiškinimus.  
6211 42 31  Kuri ų išorinis sluoksnis pasi ūtas iš vieno ir tokio paties 
audinio  
Žr. paaiškinim ų 6211 32 31 subpozicijos paaiškinimus.  
6211 42 41 ir 
6211 42 42  Kiti 
Žr. paaiškinim ų 6211 32 41 ir 6211 32 42 subpozicij ų 
paaiškinimus.  
6211 43 31  Kuri ų išorinis sluoksnis pasi ūtas iš vieno ir tokio paties 
audinio  
Žr. paaiškinim ų 6211 32 31 subpozicijos paaiškinimus.  
6211 43 41 ir 
6211 43 42  Kiti 
Žr. paaiškinim ų 6211 32 41 ir 6211 32 42 subpozicij ų 
paaiškinimus.  
6212  Liemen ėlės, apjuostys, korsetai, petneš ėlės,, keliaraiš čiai 
ir panašūs dirbiniai bei j ų dalys, megzti ar nerti arba 
nemegzti ar nenerti  
6212 20 00  Apjuostys ir apjuostin ės kelnaitės ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 07.06.2019 — 001.001 — 348  
Šiai subpozicijai priskiriamos apjuostin ės kelnaitės, megztos 
ar nertos arba nemegztos ar nenertos, kelnai čių formos 
kirpimo, su klešn ėmis ar be klešni ų arba su paaukštintu 
liemeniu, su klešn ėmis ar be klešni ų. 
Jos turi tur ėti šiuos požymius: 
a) apjuosti juosmen į bei šlaunis ir tur ėti ne trumpesnius 
kaip 8 cm įsiuvus šonuose (matuojant nuo kojos į viršų), 
b) būti elastingos vertikaliai ir mažai elastingos horizonta ­
liai. Sutvirtinimai ar įdėklas ties pilvu, net ir su n ėriniais, 
kaspinais, apsiuvais ar panašiai yra priimtini, jei išlieka 
vertikalus elastingumas, 
c) tekstil ės medžiaga sudaryta iš: 
— medviln ės ir ne mažiau kaip 15 % elastomerini ų 
siūlų mišinio, arba 
— cheminio pluošto ir ne mažiau kaip 10 % elastome ­
rinių siūlų mišinio, arba 
— medviln ės (ne daugiau kaip 50 %) ir chemini ų 
pluoštų, kurių sudėtyje elastomeriniai si ūlai sudaro 
ne mažiau kaip 10 % mišinio.  
6217  Kiti gatavi drabuži ų priedai; drabuži ų arba drabuži ų 
priedų dalys, išskyrus priskiriamas 6212 pozicijai  
6217 10 00  Priedai  
Mutatis mutandis  taikomi paaiškinim ų 6117 80 10 ir 
6117 80 80 subpozicij ų paaiškinimai.  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 07.06.2019 — 001.001 — 349  
63 SKIRSNIS  
KITI GATAVI TEKSTIL ĖS DIRBINIAI; RINKINIAI; D ĖVĖTI 
DRABUŽIAI IR D ĖVĖTI TEKSTIL ĖS DIRBINIAI; SKUDURAI  
Bendrosios nuostatos  
Dėl dirbinių, sudarytų iš dviejų ar daugiau tekstil ės medžiag ų, prisky­
rimo pozicijoms žr. šio skyriaus paaiškinim ų Bendrąsias nuostatas.  
I. KITI GATAVI TEKSTIL ĖS DIRBINIAI  
6305  Maišai ir krepšiai, naudojami prek ėms pakuoti  
Kai kurie maišai ir krepšiai, pagaminti iš tekstil ės 
medžiagos, priskiriami, pavyzdžiui, 4202 ir 6307 pozicijoms. 
Maišai ir krepšiai, pagaminti iš popieriaus, priskiriami 
4819 pozicijai, bet, jei jie pagaminti iš popierini ų siūlų 
audinio, priskiriami šiai pozicijai. 
Paprastai maišai, pagaminti iš tekstil ės medžiagos su popie ­
riniu pamušalu, priskiriami šiai pozicijai, bet popieriniai 
maišai su tekstil ės medžiagos pamušalu priskiriami 
4819 40 00 subpoziciojai.  
6305 10 10  Naudoti  
Šiai subpozicijai priskiriami tik tokie dirbiniai, kurie buvo 
panaudoti transportuojant prekes mažiausiai vien ą kartą ir 
kurie turi aiškius tokio panaudojimo požymius, pavyzdžiui, 
matyti gamini ų, kurie buvo sud ėti, likučiai, purvas, d ėmės, 
skylės, įplėšimai, taisymo žym ės, išilginės siūlės, ties anga 
turi surišimo ar susiuvimo žymes.  
6306  Dirbiniai iš brezento, tentai ir markiz ės; palapin ės; laivų, 
burlenčių ir antžeminio transporto priemoni ų burės; 
stovyklavimo įranga  
6306 90 00  Kiti  
Šiai subpozicijai priskiriama stovyklavimo įranga, pvz., 
pripučiamieji tekstil ės foteliai, pripu čiamieji tekstil ės gultai 
ir panašūs gaminiai, kurie paprastai pritaikyti tam, kad juos 
būtų galima pasiimti į įvairias vietas (pavyzdžiui, stovykla ­
vietes, papl ūdimius ir kt.) ir jose laikinai naudoti. D ėl objek­
tyvių šių pripučiamųjų gaminių charakteristik ų juos lengva 
gabenti, nes jie yra lengvi, paprastai bei greitai paruošiami 
naudoti ir v ėl supakuojami. 
Taip pat žr. KN paaiškinim ų 94 skirsnio paaiškinim ų bend­
rąsias nuostatas.  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 07.06.2019 — 001.001 — 350  
Keletas ši ų pripučiamųjų gaminių pavyzdži ų:
 
6307  Kiti gatavi dirbiniai, įskaitant drabuži ų iškarpas 
(lekalus)  
6307 90 92  Vienkartiniai apklotai, pagaminti iš medžiag ų, priski­
riamų 5603 pozicijai, naudojami per chirurgines proce ­
dūras 
Šiai subpozicijai priskiriami vienkartiniai gatavi chirurginiai 
apklotai, specialiai pritaikyti naudoti atliekant chirurgines 
operacijas apsaugai nuo potenciali ų ligų sukėlėjų (plintančių 
sausoje aplinkoje, per skys čius arba per or ą), kuriuos tiesio ­
ginio sąlyčio metu ligoniui gali perduoti operacin ės darbuo­
tojai, ir atvirkš čiai. Chirurginiai apklotai yra apsi ūti iš 
krašto, juos paprastai sudaro keli neaustini ų medžiag ų 
sluoksniai. 
Chirurginiai apklotai naudojami mikrobiologiškai švariai 
darbo aplinkai apie ligon į sukurti. Chirurginiai apklotai 
gali būti įmirkyti anglies fluoridais arba silikonu, kad b ūtų 
atsparesni skys čiams. Kad apklotai b ūtų tvirtesni ir geriau 
apsaugotų kūno vietas, ant kuri ų gali patekti k ūno skysčių, 
kai kurios j ų dalys taip pat gali b ūti laminuotos plastikine 
plėvele. Be to, apklotai gali b ūti padengti minkšto popie ­
riaus sluoksniu, kad švelniau liest ųsi su ligonio oda. Ant 
ligonio klojamuose apklotuose gali b ūti padarytos angos, 
kad ligon į būtų lengviau pasiekti.  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 07.06.2019 — 001.001 — 351  
Šiai subpozicijai nepriskiriami: 
— Apklotai, įmirkyti arba padengti farmacin ėmis medžia ­
gomis arba suformuoti arba supakuoti į mažmeninei 
prekybai skirtas pakuotes, kad b ūtų naudojami medi ­
cinos, chirurgijos, stomatologijos arba veterinarijos tiks ­
lams (3005 pozicija), ir 
— Dirbiniai, turintys akivaizdžias skalbini ų kūno priežiūrai 
savybes (pvz., rank ų arba veido rankšluos čiai, servet ėlės 
veidui šluostyti) arba virtuv ės skalbini ų savybes, kaip 
antai virtuviniai rankšluos čiai arba servet ėlės stiklui 
šluostyti (6302 pozicija).  
6307 90 98  Kiti  
Šiai subpozicijai priskiriami: 
1. teniso rake čių, badmintono rake čių, golfo lazd ų ir t. t. 
dėklai, dengiantys darbin ę dalį, tačiau nedengiantys 
rankenos ( headcovers ), kurie pagaminti iš tekstil ės 
audinio (paprastai padengto plastiku), turintys kišen ėlę 
kamuoliams sud ėti arba jos neturintys. Ta čiau šiai subpo ­
zicijojai nepriskiriami d ėklai, kurie dengia vis ą raketę ir 
kurie turi ranken ą ar diržel į per pet į arba jų neturi 
(4202 pozicija); 
2. turbanai, kurie yra pagaminti iš įmantraus austo audinio 
(paprastai medviln ės ar medviln ės ir šilko mišinio), kurio 
ilgis yra 4–5 m, o plotis apie 50 cm. Jie yra apkraštuoti, 
kartais kraštai yra papuošti kutais ir paprastai yra atskirai 
sulankstyti ir supakuoti.  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 07.06.2019 — 001.001 — 352  
XII SKYRIUS  
AVALYN Ė, GALVOS APDANGALAI, SK ĖČIAI, SK ĖČIAI NUO 
SAULĖS, LAZDOS, LAZDOS-S ĖDYNĖS, VYTINIAI, BOTAGAI IR J Ų 
DALYS; PARUOŠTOS NAUDOTI PLUNKSNOS IR J Ų DIRBINIAI; 
DIRBTIN ĖS GĖLĖS; DIRBINIAI IŠ ŽMONI Ų PLAUK Ų 
64 SKIRSNIS  
AVALYN Ė, GETRAI IR PANAŠ ŪS DIRBINIAI; TOKI Ų DIRBINI Ų 
DALYS  
Bendrosios nuostatos  
1. Sąvokų „išoriniai padai“ ir „batviršiai“ apibr ėžimus žr. SS paaiški ­
nimų šio skyriaus paaiškinim ų Bendrųjų nuostatų C ir D dalyse.  
Be to, iš dviej ų ar daugiau medžiag ų sudarytiems „batviršiams“ 
(64 skirsnio 4 pastabos a punktas ir 1 papildomoji pastaba) taikoma:  
a) „Batviršis“ – tai avalyn ės dalis, kuri dengia p ėdos šonus bei virš ų 
ir taip pat gali dengti koj ą. Jis siekia pad ą ir yra prie jo pritvir ­
tintas. Batviršis netgi gali b ūti įleistas į padą. 
Batviršį sudarančios medžiagos yra tos medžiagos, kuri ų visas 
paviršius arba jo dalis matosi išoriniame avalyn ės paviršiuje. 
Todėl pamušalas n ėra laikomas batviršiu. Batvirš į sudarančios 
medžiagos yra sujungtos viena su kita.  
Bendras batvirš į sudarančių medžiag ų paviršiaus plotas apskai ­ 
čiuojamas pašalinus priedus ir sutvirtinimus ir neatsižvelgiant į 
tas medžiag ų dalis, kurias j ų sujungimo vietose dengia kitos 
dalys.
  
Pavyzdžiui, (A) yra oda, o (B) – tekstil ės medžiaga, o plotas (C) 
– tekstilės medžiagos (B) dalis, esanti po j ą dengiančia oda (A). 
Apskaičiuojant bendr ą batviršį sudarančių medžiag ų paviršiaus 
plotą neatsižvelgiama į tekstilės medžiagos plot ą (C).  
Neatsižvelgiama ir į visų rūšių užsegimus, pavyzdžiui, batraiš čius, 
kibias jousteles ( velcro  tipo juosteles) ir t. t. (žr. SS paaiškinim ų 
šio skirsnio paaiškinim ų Bendrųjų nuostatų D dalies paskutini ąją 
pastraipą). ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 07.06.2019 — 001.001 — 353  
b) „Pamušalas“ gali b ūti pagamintas iš bet kurios medžiagos. J į gali 
sudaryti viena ar daugiau medžiag ų. Pamušalas lie čiasi su pėda ir 
naudojamas kaip paminkštinimas arba kaip apsaugin ės ar tik 
dekoratyvin ės paskirties elementas. Pamušalas n ėra matomas 
išoriniame avalyn ės paviršiuje, išskyrus atvejus, kai jis naudo ­
jamas, pavyzdžiui, kaip aulo krašto paminkštinimas.  
c) „Priedai“ ir „sutvirtinimai“ apibr ėžti 64 skirsnio 4 pastabos a 
punkte, 64 skirsnio 1 papildomojoje pastaboje ir SS paaiškinim ų 
šio skirsnio paaiškinim ų Bendrųjų nuostatų D dalies paskutinio ­
joje pastraipoje.  
Priedai dažniausiai atlieka papuošimo funkcij ą, o sutvirtinimai – 
apsaugos arba sutvirtinimo funkcij ą. Kadangi sutvirtinimai yra 
prie batviršio tvirtinami pried ėliai, kurių paskirtis – papildomas 
jo sutvirtinimas, jie tvirtinami ne tik prie pamušalo, bet ir prie 
išorinio batviršio paviršiaus. Ta čiau dalis pamušalo gali b ūti po 
sutvirtinimu, jei d ėl to nesumaž ėja jo sutvirtinimo funkcija. Be 
tvirtinimo prie batviršio sutvirtinimas arba priedas taip pat gali 
būti tvirtinamas prie pado arba b ūti į jį įleistas. Medžiaga taip pat 
nelaikoma priedu ar sutvirtinimu, o laikoma batviršio dalimi, 
jeigu po ja esan čių medžiag ų sujungimas n ėra patvarus (patvarus 
sujungimo pavyzdys gali b ūti susiūtos siūlės). 
4 pastabos a punkte nurodyti „panaš ūs priedai“ taip pat gali b ūti, 
pavyzdžiui, emblemos arba bat ų nosys.  
Nustatant „batviršio“ medžiag ą, į liežuvėlį, kuris yra iš dalies arba 
pilnai uždengtas (vidinis liežuv ėlis), neatsižvelgiama.  
Žr. toliau pateikt ą diagramą, kurioje vidinis liežuv ėlis yra pažym ėtas 
punktyrine linija.
  
Diagramose ir po jomis esan čiame tekste pateiktas pavyzdys, kaip 
reikėtų nustatyti „batviršio“ medžiag ą: ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 07.06.2019 — 001.001 — 354
  
Pirmiau pateiktose diagramose pavaizduotas batas pasi ūtas iš odos ir 
tekstilės medžiagos. Norint nustatyti jo „batvirš į“ sudaran čią 
medžiagą kaip ji apibr ėžta 64 skirsnyje ir atmesti „priedus“ ir „sutvir ­
tinimus“, padarytos šios prielaidos:  
1 ir 2. Pašalinus odin ę bato nos į (1) ir batviršio priekyje užd ėtą 
lopinį (2), pasimat ė tekstilės medžiaga (kuri n ėra pamušalas). 
Odinės dalys (1 ir 2) laikytinos sutvirtinimais, nes jos atlieka 
apsaugos funkcij ą. Kadangi dalis po odin ėmis dalimis (1 ir 2) 
esančios tekstil ės medžiagos matosi paviršiuje, tekstil ės 
medžiaga laikytina batviršio dalimi.  
3. Pašalinus odin ę dalį (3), pasimat ė tekstilės medžiagos dalis 
(diagramoje pažym ėta raide A) ir pamušalo medžiagos dalis, 
esanti po odine dalimi (3). Kadangi tekstil ės medžiaga dengia 
tik dalį paviršiaus ploto, esan čio po dalimi (3), o pamušalas 
nelaikytinas batviršiu, ir kadangi po oda iš esm ės yra tik 
pamušalo medžiaga, odin ė dalis nesutvirtina jokios batviršio 
medžiagos, tod ėl ji laikytina batviršio dalimi.  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 07.06.2019 — 001.001 — 355  
4. Ši odin ė dalis (4) buvo užsi ūta ant tekstil ės medžiagos dalies, 
be to, ji taip pat dengia (A) odin ę dalį (3). Kadangi po dalimi 
(4) yra iš dalies matoma tekstil ės medžiaga, o po 
užleidimu (A) yra iš dalies matoma odin ė dalis (3) ir kadangi 
odinė dalis (4) papildomai sutvirtina batviršio šon ą, dalis (4) 
laikytina sutvirtinimu. Tod ėl odinė dalis (3) ir po dalimi (4) 
esanti tekstil ės medžiaga, išskyrus tekstil ės medžiagos dal į, 
esančią po dalimi (3), laikytinos batviršio dalimis.  
5. Pašalinus ši ą odinę dalį (5), pasimat ė iš dalies matoma po ja 
esanti tekstil ės medžiaga. Kadangi odin ė dalis (5) sutvirtina 
viršutinę užkulnio dal į ir kadangi po ja yra iš dalies matoma 
tekstilės medžiaga, oda laikytina sutvirtinimu.  
6. Pašalinus odin į užkulnį (6), pasimat ė pamušalo dalis ir iš 
dalies matoma tekstil ės medžiaga. Kadangi tekstil ės 
medžiaga dengia tik dal į paviršiaus ploto, esan čio po oda, 
odinis užkulnis (6) neatlieka batviršio medžiagos sutvirtinimo 
funkcijos, tod ėl užkulnis laikytinas batviršio dalimi (o ne 
sutvirtinimu).  
7. Pašalinus ši ą odinę dalį (7), pasimat ė iš dalies matoma po ja 
esanti tekstil ės medžiaga. Kadangi odin ė dalis (7) papildomai 
sutvirtina batviršio šon ą, oda laikytina sutvirtinimu.  
8. Pašalinus odin ę emblemą (8), pasimat ė iš dalies matoma po 
ja esanti tekstil ės medžiaga. D ėl to ir atsižvelgiant į tai, kad 
emblema yra „panašus priedas“, nurodytas 64 skirsnio 
4 pastabos a punkte, emblema nelaikytina batviršio dalimi.  
Apskaičiavus odos ir tekstil ės medžiagos dali ų, kurios buvo 
pripažintos batviršio dalimis, užimamo paviršiaus ploto 
procentines dalis, matyti, kad tekstil ės medžiaga vyrauja 
(70 % sudaro tekstil ės medžiaga). Tod ėl batas tur ėtų būti 
klasifikuojamas kaip avalyn ė su batviršiais iš tekstil ės 
medžiagų. 
2. 40 skirsnio 1 pastaboje apibr ėžta sąvoka „guma“ taikoma visoje 
Kombinuotojoje nomenklat ūroje; šio skirsnio 3 pastabos a punktas 
praplečia sąvoką „gumos“ šio skirsnio tikslams.  
3. 39 skirsnio 1 pastaboje apibr ėžta sąvoka „plastikai“ taikoma visoje 
Kombinuotojoje nomenklat ūroje; šio skirsnio 3 pastabos a punktas 
praplečia sąvoką „plastikai“ šio skirsnio tikslams.  
4. Šiame skirsnyje vartojama s ąvoka „oda“ apibr ėžta 64 skirsnio 
3 pastabos b punkte.  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 07.06.2019 — 001.001 — 356  
5. Sąvoka „tekstil ės medžiagos“ apibr ėžta SS paaiškinim ų šio skirsnio 
paaiškinim ų Bendrųjų nuostatų E ir F dalyse. Tod ėl 50–60 skirs ­
niuose apibr ėžti pluoštai (pavyzdžiui, tekstil ės pūkai), verpalai, audi ­
niai, veltinys, neaustin ės medžiagos, virvel ės, virvės, lynai, trosai ir 
kt. yra „tekstil ės medžiagos“, apibr ėžtos 64 skirsnyje. Vertinant 
59 skirsniui priskiriamus gaminius, 59 skirsnio pastabos taikytinos 
tik atsižvelgiant į 64 skirsnio 3 pastabos a punkto nuostatas.  
6402  Kita avalyn ė su guminiais arba plastikiniais išoriniais 
padais ir batviršiais  
6402 12 10 – 
6402 19 00  Sportinė avalynė 
Žr. šio skirsnio 1 subpozicij ų pastabą. 
6402 12 10 – 
6402 12 90  Lygumų ir kalnų slidinėjimo avalyn ė ir snieglen čių batai  
Šioms subpozicijoms priskiriami batai ir avalyn ė, tinkama 
visoms slidin ėjimo rūšims.  
6402 19 00  Kita  
Šio skirsnio 1 subpozicij ų pastabos a punkte nurodyta tik 
avalynė, turinti charaktering ą sportinę paskirtį, kurios 
pritvirtinti arba nuimami priedai, išvardyti subpozicij ų pasta­
boje, dėl jų aukščio arba standumo ar slidumo ir t. t. daro 
šią avalynę nepatogi ą avėti bet kokiais kitais tikslais, ypa č 
vaikščioti asfaltuotais keliais.  
6402 20 00  Avalyn ė su batvirši ų dirželiais arba tarpupirštiniais 
viršaus dirželiais, kaiš čiais, pritvirtintais prie pad ų 
Kad galima b ūtų priskirti šiai subpozicijai, neb ūtina, kad 
kaiščiai matyt ųsi išoriniame pade, kuris lie čiasi su žeme; 
jie taip pat gali b ūti pritvirtinti prie vidpadžio ir/arba prie 
tarppadžio. Šonin ės dalys, išlendan čios iš pado, nelaikytinos 
pado dalimi.  
6402 99 31 ir 
6402 99 39  Avalynė, kurios priekin ės batvirši ų dalys sudarytos iš 
juostelių arba kurios priekin ėse batvirši ų dalyse pada ­
rytos viena arba kelios išpjovos  
Priekinės batvirši ų dalys reiškia t ą batviršio dal į, kuri 
uždengia priekin ę pėdos dalį. 
6402 99 31  Kurios pad ų ir kulnų bendras aukštis didesnis kaip 3 cm  
Šioje subpozicijoje n ėra svarbu, ar kulnas gali b ūti atskirtas 
nuo pado, ar jis yra neatskiriama pado dalis (pavyzdžiui, 
padas su kiliniu pakulniu, plokš čias padas). 
Šioje diagramoje pateikiamas pavyzdys, kaip reikia matuoti: 
A – vieta, kur prasideda batviršis 
B – > 3 cm  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 07.06.2019 — 001.001 — 357
  
6403  Avalyn ė su išoriniais padais iš gumos, plastik ų, odos 
arba kompozicin ės odos ir su odiniais batviršiais  
„Oda“ reiškia tik od ą, kuri priskiriama 4107 ir 
4112–4114 pozicijoms (žr. šio skirsnio 3 pastabos 
b punktą). Todėl avalynė, kurios batviršiai yra pagaminti, 
pavyzdžiui, iš kailio ar kompozicin ės odos, nėra priskiriama 
šiai pozicijai, o priskiriama 6405 pozicijai.  
6403 12 00 ir 
6403 19 00  Sportinė avalynė 
Žr. šio skirsnio 1 subpozicij ų pastabą. 
6403 12 00  Lygum ų ir kalnų slidinėjimo avalyn ė ir snieglen čių batai  
Žr. paaiškinim ų 6402 12 10 ir 6402 12 90 subpozicij ų 
paaiškinimus.  
6403 19 00  Kita  
Žr. paaiškinim ų 6402 19 00 subpozicijos paaiškinimus.  
6403 59 11 – 
6403 59 39  Avalynė, kurios priekin ės batvirši ų dalys sudarytos iš 
juostelių arba kurios priekin ėse batvirši ų dalyse pada ­
rytos viena arba kelios išpjovos  
Žr. paaiškinim ų 6402 99 31 ir 6402 99 39 subpozicij ų 
paaiškinimus.  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 07.06.2019 — 001.001 — 358  
6403 59 11  Kurios pad ų ir kulnų bendras aukštis didesnis kaip 3 cm  
Mutatis mutandis  taikomi paaiškinim ų 6402 99 31 subpozi ­
cijos paaiškinimai.  
6403 99 11 – 
6403 99 38  Avalynė, kurios priekin ės batvirši ų dalys sudarytos iš 
juostelių arba kurios batvirši ų priekinėse dalyse pada ­
rytos viena arba kelios išpjovos  
Žr. paaiškinim ų 6402 99 31 ir 6402 99 39 subpozicij ų 
paaiškinimus.  
6403 99 11  Kurios pad ų ir kulnų bendras aukštis didesnis kaip 3 cm  
Mutatis mutandis  taikomi paaiškinim ų 6402 99 31 subpozi ­
cijos paaiškinimai.  
6404  Avalyn ė su išoriniais padais iš gumos, plastik ų, odos 
arba kompozicin ės odos ir su batviršiais iš tekstil ės 
medžiagų 
6404 11 00  Sportin ė avalynė; teniso bateliai, krepšinio bateliai, 
gimnastikos bateliai, treniruo čių bateliai ir panaši 
avalynė 
Šioje subpozicijoje s ąvoka „sportin ė avalynė“ reiškia vis ų 
rūšių sportinę avalynę, kuri atitinka šio skirsnio 1 subpozi ­
cijų pastaboje išd ėstytas sąlygas. 
Šio skirsnio 1 subpozicij ų pastabos a punkte nurodyta tik 
avalynė, turinti charaktering ą sportinę paskirtį, kurios 
pritvirtinti arba nuimami priedai, išvardyti subpozicij ų pasta­
boje, dėl jų aukščio arba standumo ar slidumo ir t. t. daro 
šią avalynę nepatogi ą avėti bet kokiais kitais tikslais, ypa č 
vaikščioti asfaltuotais keliais. 
Šioje subpozicijoje s ąvoka „teniso bateliai, gimnastikos 
bateliai ir panaši avalyn ė“ apima batelius, kurie pagal j ų 
formą, kirpimą ir išvaizd ą turi aiški ą sportinę paskirtį, 
pavyzdžiui, bateliai, skirti buriuoti, žaisti skvoš ą, stalo 
tenisą, tinklin į. Tačiau šiai subpozicijai nepriskiriama 
avalynė, kuria daugiausia ar išskirtinai avima, pavyzdžiui, 
plaukiant kaln ų kanojomis, vaikš čiojant, keliaujant, p ėsčiųjų 
žygiuose, kopiant į kalnus. 
Visi šie bateliai turi neslidžius išorinius padus ir juose pritai ­
kytas tokias susegimo priemones, kurios suteikia kojai stabi ­
lumo (pavyzdžiui, raiš čiai, lipnūs užsegimai). 
Bateliai su tokiomis nereikšmingomis detal ėmis kaip, pavyz ­
džiui, dekoratyvin ės juostelės ar siūlės, etiketės (net jei jos 
yra prisiūtos ant viršaus), siuvin ėjimai, marginti ar spalvoti 
batraiščiai klasifikuojami šioje subpozicijoje. 
Batai, kurie d ėl savo dydžio skirti av ėti vaikams ir jaunimui, 
taip pat gali b ūti priskirti šiai subpozicijai.  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 07.06.2019 — 001.001 — 359  
6406  Avalyn ės dalys ( įskaitant batviršius, pritvirtintus arba 
nepritvirtintus prie pad ų, išskyrus išorinius padus); 
nuimami vidpadžiai, kulnin ės paminkšt ės ir panaš ūs 
dirbiniai; getrai, antkurpiai ir panaš ūs dirbiniai bei j ų 
dalys  
Daugelis šiai pozicijai priskiriam ų avalynės dalių yra pami ­
nėtos SS paaiškinam ų 6406 pozicijos paaiškinimuose. Šiai 
pozicijai priskiriami mediniai padai sandalams („sveiki 
sandalai“ ir kiti), be batvirši ų ir be juosteli ų, raištelių ar 
dirželių. 
Žr. šio skirsnio 2 pastaboje pateikt ą gaminių, kurie šioje 
pozicijoje nelaikomi avalyn ės dalimis, s ąrašą. 
Avalynės sudedamosios dalys gali b ūti pagamintos iš bet 
kurių medžiag ų, išskyrus asbest ą, o jų sudėtyje gali b ūti 
metalo.  
6406 90 30  Sujungtos batvirši ų detalės, pritvirtintos prie vidpadži ų 
arba prie kit ų pado dali ų, bet nepritvirtintos prie 
išorinių padų 
Šiai subpozicijai priskiriami avalyn ės dirbiniai, kurie dar 
nėra avalyn ė, sudaryti iš batviršio ir vienos ar keli ų pado 
sudedamųjų dalių (ypač vidpadžio), bet be pritvirtinto 
išorinio (antrojo) pado.  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 07.06.2019 — 001.001 — 360  
65 SKIRSNIS  
GALVOS APDANGALAI IR J Ų DALYS 
6504 00 00  Skryb ėlės ir kiti galvos apdangalai, pinti arba pagaminti 
iš bet kuri ų medžiag ų juosteli ų sujungimo b ūdu, su 
pamušalu ar be pamušalo arba su apdirbtais ar neap ­
dirbtais kraštais  
Sąvoka „ skrybėlės ir kiti galvos apdangalai, su pamušalu ir 
apdirbtais kraštais“ reiškia galvos apdangalus, su pilnu 
ar daliniu pamušalu, kuriuose pamušalas ir apdailos detal ės 
gali būti iš kitos medžiagos negu galvos apdangalas. 
Apdaila gali b ūti, pavyzdžiui: pamušalai, papuošimo juos ­
telės (iš odos ar kokios nors kitos medžiagos), apvadai, 
skrybėlės kaspinai, pintiniai papuošimai, sagtys, sagos, 
kabošonai („ cabochons “), ženkleliai, plunksnos, ornamen ­
tinės siūlės, dirbtin ės gėlės, nėriniai, raišteliai pagaminti iš 
audinio ar kaspino ir t. t.  
6505 00  Skryb ėlės ir kiti galvos apdangalai, megzti arba nerti ar 
pagaminti iš n ėrinių, veltinio arba iš kit ų tekstilės 
medžiagų rietime (bet ne juosteli ų pavidalo), su pamu ­ 
šalu ar be pamušalo arba su apdirbtais ar neapdirbtais 
kraštais; tinkleliai plaukams iš bet kurios medžiagos, su 
pamušalu ar be pamušalo arba su apdirbtais ar neap ­
dirbtais kraštais  
Dėl turban ų klasifikavimo žr. paaiškinim ų 
6307 90 98 subpozicijos paaiškinimus.  
6505 00 10  Iš veltinio, pagaminto iš kailio, arba iš veltinio, paga ­
minto iš vilnos ir iš kailio, pagaminti iš skryb ėlių 
korpusų, gobtuv ų arba plokš čių skrybėlių ruošini ų, 
priskiriam ų 6501 00 00 pozicijai  
„Veltinis, pagamintas iš kailio“ reiškia veltin į, pagamint ą iš 
triušio, zuikio, ondatros, nutrijos, bebro, ūdros kailio ar 
panašaus trumpo plauko kailio. 
„Veltinis, pagamintas iš vilnos ir iš kailio“ gali b ūti paga­
mintas iš bet kokio santykio vilnos ir kailio mišinio ar 
kokios kitos ši ų dviejų medžiag ų kombinacijos (pavyzdžiui, 
veltinis iš vilnos, padengtas kailio sluoksniu). 
Veltinio iš kailio ir veltinio iš vilnos bei kailio sud ėtyje taip 
pat gali b ūti ir kitų pluoštų (pavyzdžiui, sintetinio ar rege ­
neruoto tekstil ės pluošto).  
6505 00 30 ir 
6505 00 90  Kiti 
Šioms subpozicijoms priskiriami dirbiniai iš veltinio, paga ­
minto iš vilnos, kuriame yra prid ėto ar neprid ėto kitokio 
pluošto (pavyzdžiui, sintetinio ar regeneruoto tekstil ės 
pluošto); dirbiniai, pagaminti iš veltinio iš vilnos bei kailio, 
priskiriami 6505 00 10 subpozicijai. 
„Veltinis iš vilnos“ reiškia veltin į, pagamint ą iš vilnos ar 
kailio, turint į panašumo į vilną (pavyzdžiui, iš vikunijos, 
kupranugario, veršiuko, karv ės šerių ir t. t.).  
6506  Kiti galvos apdangalai, su pamušalu arba be pamušalo 
arba su apdirbtais ar neapdirbtais kraštais  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 07.06.2019 — 001.001 — 361  
6506 99 10  Iš veltinio, pagaminto iš kailio, arba iš veltinio, paga ­
minto iš vilnos ir iš kailio, pagaminti iš skryb ėlių 
korpusų, gobtuv ų arba plokš čių skrybėlių ruošini ų, 
priskiriam ų 6501 00 00 pozicijai  
Mutatis mutandis  taikomi paaiškinim ų 6505 00 10 subpozi ­
cijos paaiškinimai.  
6506 99 90  Kiti  
Žr. paaiškinim ų 6505 00 30 ir 6505 00 90 subpozicij ų 
paaiškinimus.  
6507 00 00  Kaspinai, pamušalai, apvalkalai, skryb ėlių pagrindai, 
skrybėlių karkasai, snapeliai ir pasmakr ėje surišami 
raišteliai, skirti galvos apdangalams  
Šiai pozicijai nepriskiriamos megztos galvos juostos, kurias 
naudoja sportininkai prakaitui sugerti (6117 80 10 ir 
6117 80 80 subpozicijos).  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 07.06.2019 — 001.001 — 362  
66 SKIRSNIS  
SKĖČIAI, SK ĖČIAI NUO SAUL ĖS, LAZDOS, LAZDOS-S ĖDYNĖS, 
VYTINIAI, BOTAGAI IR J Ų DALYS 
1 pastabos 
c punktas  Skėčiai ir skėčiai nuo saul ės, kurie yra priskiriami žaislams, 
paprastai skiriasi nuo sk ėčių ir skėčių nuo saul ės, priski­
riamų šiam skirsniui, pagal j ų sudedam ąsias dalis, pagami ­
nimo kokyb ę, kuri paprastai yra grubesn ė, mažą dydį ir dėl 
to, kad jie negali b ūti efektyviai naudojami apsisaugant nuo 
lietaus ar saul ės (taip pat žr. SS paaiškinim ų 9503 pozicijos 
paaiškinim ų D dalies paskutini ąją pastraipą). Nepažeidžiant 
nurodytų kriterijų, skėčių ir skėčių nuo saul ės, priskiriam ų 
žaislams, koto ilgis retai yra ilgesnis kaip 25 cm.  
6601  Sk ėčiai, skėčiai nuo saul ės (įskaitant sk ėčius-lazdas, sodo 
skėčius ir panašius sk ėčius) 
Kiek tai yra susij ę su skirtumu tarp šiai pozicijai priskiriam ų 
dirbinių ir tų, kurie yra klasifikuojami kaip žaislai, žr. paaiš ­
kinimų šio skirsnio paaiškinim ų 1 pastabos c punkt ą. 
Šiai pozicijai taip pat priskiriami: 
1. nedidelio dydžio sk ėčiai nuo saul ės ir skėčiai, kurie iš 
esmės yra skirti apsaugoti vaikus nuo saul ės ar lietaus; 
2. nedidelio dydžio sk ėčiai nuo saul ės, kurie tvirtinami prie 
vaikiško vežim ėlio, siekiant apsaugoti vaikus nuo saul ės. 
Skėčiai ir sk ėčiai nuo saul ės, kurie pagal j ų gamyboje 
panaudotas medžiagas gali b ūti naudojami kaip karnavalui 
skirti dirbiniai, šiai pozicijai nepriskiriami, o priskiriami 
9505 pozicijai.  
6601 10 00  Sodo sk ėčiai arba panaš ūs skėčiai 
Žr. SS paaiškinim ų 6601 10 subpozicijos paaiškinimus.  
6603  Dirbini ų, priskiriam ų 6601 arba 6602 pozicijai, dalys, 
puošmenos ir priedai  
6603 20 00  Sk ėčių karkasai, įskaitant karkasus, sumontuotus ant 
kotų (skėčių) 
Šiai subpozicijai priskiriami: 
1. karkasai, sumontuoti ant kot ų (ar skėčių), t. y. sk ėčio, 
skėčio nuo saul ės ir t. t. karkasas, su priedais ar apdaila 
(ar aksesuarais) arba be j ų; 
2. surinkti karkasai, be kot ų (ar skėčių), su priedais ar 
apdaila (ar aksesuarais) arba be j ų, t. y. turintys piln ą 
sistemą išilginių ir skersini ų virbų, kurie slenka kotu ir 
taip išskleidžia ar suskleidžia sk ėtį, skėtį nuo saul ės ir 
t. t., tuo pat metu atremia bei ištempia apdengim ą. ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 07.06.2019 — 001.001 — 363  
Tačiau papras čiausi išilgini ų ir skersini ų virbų karkasai, 
kurie nesudaro pilnos išilgini ų ir skersini ų virbų sistemos 
šiai subpozicijai nepriskiriami, o priskiriami 
6603 90 90 subpozicijai.  
6603 90 10  Rankenos ir lazd ų bumbulai  
Šiai subpozicijai priskiriama sk ėčių ar skėčių nuo saul ės, 
lazdelių, atramų, botagų, jojiko šmaikš čių ir panaši ų daiktų 
rankenos ( įskaitant ranken ų ruošinius kaip tokius) ir lazd ų 
bumbulai, kurie yra pritvirtinami prie rankoje laikomo galo.  
6603 90 90  Kiti  
Be karkas ų, paminėtų paaiškinim ų 6603 20 00 subpozicijos 
paaiškinim ų paskutiniojoje pastraipoje, šiai subpozicijai 
priskiriami nesurinkti išilginiai ir skersiniai virbai, o taip 
pat dirbiniai, pamin ėti SS paaiškinim ų 6603 pozicijos paaiš ­
kinimų antrosios pastraipos 3–5 punktuose.  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 07.06.2019 — 001.001 — 364  
67 SKIRSNIS  
PARUOŠTOS NAUDOTI PLUNKSNOS IR P ŪKAI BEI DIRBINIAI IŠ 
PLUNKSN Ų ARBA IŠ P ŪKŲ; DIRBTIN ĖS GĖLĖS; DIRBINIAI IŠ 
ŽMONIŲ PLAUK Ų 
6702  Dirbtin ės gėlės, lapai ir vaisiai bei j ų dalys; dirbiniai, 
pagaminti iš dirbtini ų gėlių, lapų arba vaisi ų 
Žr. šio skirsnio 3 pastab ą. Šio skirsnio 3 pastaboje s ąvoka 
„panašiu b ūdu“ reiškia gaminimo b ūdą pašildant medžiag ą, 
kad ši tapt ų lipni, ar naudojant stumdomas dalis, kurios 
prilimpa prie koto jas patrynus.  
6703 00 00  Žmoni ų plaukai, sušukuoti, ištempti, išbalinti arba kitu 
būdu apdoroti; vilna arba kiti gyv ūnų plaukai, taip pat 
kitos tekstil ės medžiagos, paruoštos peruk ų arba panaši ų 
dirbinių gamybai  
Šiai pozicijai nepriskiriamos nat ūralios garbanos iš neapdo ­
rotų žmonių plaukų, plautos arba neplautos, valytos arba 
nevalytos, tiesiog nukirptos ir jokiais kitais b ūdais neapdo ­
rotos (0501 00 00 pozicija).  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 07.06.2019 — 001.001 — 365  
XIII SKYRIUS  
DIRBINIAI IŠ AKMENS, GIPSO, CEMENTO, ASBESTO, Ž ĖRUČIO 
ARBA PANAŠI Ų MEDŽIAG Ų; KERAMIKOS DIRBINIAI; STIKLAS IR 
STIKLO DIRBINIAI  
68 SKIRSNIS  
DIRBINIAI IŠ AKMENS, GIPSO, CEMENTO, ASBESTO, Ž ĖRUČIO 
ARBA PANAŠI Ų MEDŽIAG Ų 
Bendrosios nuostatos  
Šiam skirsniui priskiriami ne tik gatavi dirbiniai, bet taip pat kai 
kurioms pozicijoms priskiriami pusgaminiai, kuriems gali reik ėti toli­
mesnio apdirbimo, kad juos galima b ūtų naudoti numatytiems tikslams 
(pavyzdžiui, 6812 pozicijai priskiriami mišiniai, daugiausia sudaryti iš 
asbesto arba iš asbesto ir magnio karbonato).  
6802  Apdoroti paminkliniai arba statybiniai akmenys 
(išskyrus skal ūnus) ir j ų dirbiniai, išskyrus prekes, 
priskiriamas 6801 pozicijai; mozaikos kubeliai ir 
panašūs dirbiniai iš gamtini ų akmen ų (įskaitant 
skalūnus), pritvirtinti arba nepritvirtinti prie pagrindo; 
dirbtinai nudažytos gamtini ų akmen ų (įskaitant 
skalūnus) granul ės, trupiniai ir milteliai  
Sąvokos „apdoroti paminkliniai arba statybiniai akmenys“ 
apibrėžimą žr. šio skirsnio 2 pastaboje.  
6802 10 00  Plytel ės, kubeliai ir panaš ūs dirbiniai, sta čiakampiai 
(įskaitant kvadratinius) arba kitos formos, kuri ų 
didžiausio ploto paviršius tilpt ų į kvadrat ą, kurio kraš ­
tinės trumpesn ės kaip 7 cm; dirbtinai nudažytos 
granulės, trupiniai ir milteliai  
Išsamesnę informacij ą apie šiai subpozicijai priskiriamus 
dirbinius žr. SS paaiškinim ų 6802 pozicijos paaiškinim ų 
septintoje pastraipoje.  
6802 21 00 – 
6802 29 00  Kiti paminkliniai arba statybiniai akmenys ir j ų dirbi­
niai, tik suskaldyti arba supjaustyti, plokš čiu arba lygiu 
paviršiumi  
Šioms subpozicijoms priskiriami akmenys ar j ų dirbiniai 
(įskaitant nebaigtus gaminti dirbinius), paprastai suskaldyti 
arba supjaustyti, su vienu ar daugiau plokš čių arba lygi ų 
paviršių. Pastarieji gali b ūti apdoroti kaltu, kirtikliu arba 
dantytuoju plaktuku.  
6802 93 10  Poliruotas, dekoruotas arba kitu b ūdu apdorotas, 
išskyrus raižytin į, kurio neto mas ė ne mažesn ė kaip 
10 kg  
Be šių akmens dirbini ų, kurių visas ar dalis paviršiaus poli ­
ruota, šiai subpozicijai priskiriami: 
1. akmens dirbiniai, kuri ų visas paviršius ar jo dalis nuly ­
ginta, šlifuota arba tekinta;  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 07.06.2019 — 001.001 — 366  
2. dekoruoto akmens dirbiniai. Šie akmens dirbiniai 
padengti spalvotais, lakuotais ar kitokiais plokš čiais 
piešiniais bei puošyba, pavyzdžiui, kai raštai iškalami 
ant poliruoto paviršiaus; 
3. inkrustuoto akmens dirbiniai su mozaikomis, metalo 
ornamentais ar paprastais kaltiniais užrašais; 
4. akmens dirbiniai su briaunel ėmis ar grioveliais, pavyz ­
džiui, išilgai ornamentuoti, tokie kaip apvadai, cokoliai, 
nuožulnos, briaunel ės ir puošyba iš rutuliuk ų; 
5. tekinto akmens dirbiniai, tokie kaip frontonai, baliust ­
rados ir panaš ūs dirbiniai.  
6802 93 90  Kitas  
Šiai subpozicijai priskiriami raižyti granito dirbiniai, dengti 
įdubusiais ar reljefiniais ornament ų motyvais, pavyzdžiui, 
lapais, girliandomis ir chimeromis, dekoruoti prašmatnesniu 
būdu nei pirmesn ėms subpozicijoms priskiriami dirbiniai. 
Statulos, horeljefai ir bareljefai (išskyrus originalias statulas 
arba skulpt ūros darbus) taip pat priskiriami šiai supozicijai.  
6802 99 10  Poliruoti, dekoruoti arba kitu b ūdu apdoroti, išskyrus 
raižytinius, kuri ų neto mas ė ne mažesn ė kaip 10 kg  
Žr. paaiškinim ų 6802 93 10 subpozicijos paaiškinimus.  
6802 99 90  Kiti  
Mutatis mutandis  taikomi paaiškinim ų 6802 93 90 subpozi ­
cijos paaiškinimai.  
6803 00  Apdoroti skal ūnai ir dirbiniai iš skal ūnų arba iš aglome ­
ruotų skalūnų 
6803 00 10  Skal ūnai, naudojami stog ų ir sienų dangoms  
Šiai subpozicijai priskiriami gaminiai gali b ūti stačiakampiai 
(įskaitant kvadratinius), daugiakampiai, suapvalinti ar bet 
kokio kito pavidalo. Jie yra vienodo, paprastai ne didesnio 
kaip 6 mm, storio.  
6804  Girnakmeniai, tek ėlai, šlifavimo diskai ir panaš ūs dirbi­
niai be aptais ų, naudojami šlifavimui, galandimui, poli ­
ravimui, pritrynimui arba tašymui, rankinio galandimo 
arba poliravimo akmenys bei j ų dalys iš gamtini ų 
akmenų, iš aglomeruot ų gamtini ų arba dirbtini ų abra­
zyvų arba iš keramikos, su dalimis iš kit ų medžiag ų arba 
be tokių dalių 
Šiai pozicijai nepriskiriama rankinio poliravimo akmen ų, 
budžių, galąstuvų, honų, girnakmeni ų, tekėlų, šlifavimo 
diskų ir panaši ų dirbinių iš gamtini ų ar dirbtini ų aglome­
ruotų abrazyvų atliekos bei laužas (2530 90 00 subpozicija).  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 07.06.2019 — 001.001 — 367  
6804 10 00  Girnakmeniai ir tek ėlai, naudojami malimui, šlifavimui 
arba mas ės trynimui  
Žr. SS paaiškinim ų 6804 10 subpozicijos paaiškinimus.  
6804 21 00 – 
6804 23 00  Kiti girnakmeniai, tek ėlai, šlifavimo diskai ir panaš ūs 
dirbiniai  
Žr. SS paaiškinim ų 6804 pozicijos paaiškinim ų pirmos 
pastraipos 2 ir 3 punktus.  
6804 21 00  Iš aglomeruot ų sintetini ų arba gamtini ų deimant ų 
Šiai subpozicijai priskiriami dirbiniai iš kokiu nors b ūdu 
aglomeruot ų sintetini ų arba gamtini ų deimant ų. Procese 
gali būti panaudotos kiet ėjančios mineralin ės aglomeravimo 
medžiagos (pavyzdžiui, cementas) arba ne tokie kieti rišik ­
liai (pavyzdžiui, dervos arba plastikai) arba keraminis 
degimas.  
6804 22 12 – 
6804 22 90  Iš kitų aglomeruot ų abrazyv ų arba iš keramikos  
Mutatis mutandis  taikomi paaiškinim ų 6804 21 00 subpozi ­
cijos paaiškinimai.  
6804 22 12 – 
6804 22 50  Iš dirbtini ų abrazyv ų, sutvirtint ų rišikliu  
Dirbtinių abrazyv ų pavyzdžiai yra korundas, silikono 
karbidas (karborundas) ir boro karbidas.  
6804 30 00  Rankinio galandimo arba poliravimo akmenys  
Žr. SS paaiškinim ų 6804 pozicijos paaiškinim ų pirmosios 
pastraipos 4 punkt ą. 
6806  Šlako vata, akmens vata ir panašios mineralin ės vatos; 
akytasis vermikulitas, keramzitas, termozitas (šlako 
pemza) ir panašios p ūstosios mineralin ės medžiagos; 
mišiniai ir dirbiniai iš šilum ą izoliuojan čių, garsą izoliuo­
jančių ir gars ą sugerian čių mineralini ų medžiag ų, 
išskyrus priskiriamus 6811 ar 6812 pozicijai arba 
69 skirsniui  
6806 10 00  Šlako vata, akmens vata ir panašios mineralin ės vatos 
(įskaitant j ų tarpusavio mišinius), palaidos, lakštais arba 
ritiniais  
Žr. SS paaiškinim ų 6806 pozicijos paaiškinim ų pirmąsias 
tris pastraipas. 
Sąvoka „panašios mineralin ės vatos“ apima mineralines 
vatas, gautas iš akmens ar šlako mišini ų, apdorotas pagal 
SS paaiškinim ų 6806 pozicijos paaiškinim ų pirmojoje 
pastraipoje pateikt ą aprašym ą. 
6806 20 10  Keramzitas  
Žr. SS paaiškinim ų 6806 pozicijos paaiškinim ų šeštąją 
pastraipą. 
6806 20 90  Kitos  
Šiai subpozicijai priskiriami:  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 07.06.2019 — 001.001 — 368  
1. akytasis vermikulitas ir panaš ūs pūstieji mineraliniai 
dirbiniai, išskyrus keramzitus (p ūstąjį chloritą, perlitą ir 
obsidianą). Žr. SS paaiškinim ų 6806 pozicijos paaiški ­
nimų ketvirtąją ir penktąją pastraipas. 
Tačiau pūstasis chloritas ir perlitas šiai subpozicijai 
priskiriami tik tuomet, jei gavus tuš čiavidures granules 
pūtimo procesas sustabdomas, t. y. prieš granul ėms 
sprogstant ir susidarant įdubusiems sluoksneliams. 
Tokie produktai paprastai naudojami kaip filtravimo 
reagentai, o ne kaip šilumos ar garso izoliavimo 
medžiaga; d ėl to jie priskiriami 3802 90 00 subpozicijai 
(žr. SS paaiškinim ų 3802 pozicijos paaiškinimus); 
2. šlako ar akmens „pemzos“, kurios, jeigu yra blokeli ų, 
plokščių ir panaši ų gaminių pavidalo, panašios į akytąjį 
stiklą, priskiriam ą 7016 pozicijai. Tokiais atvejais nuo 
akytojo stiklo jos atskiriamos taikant kriterijus, skirtus 
vatai, priskiriamai 6806 10 00 subpozicijai ir vatai, 
priskiriamai 7019 pozicijai, atskirti; 
3. granuliuotas aukštakrosni ų šlakas (termozitas), kuris, 
panaudojus putodar ą, žymiai išpl ėstas ir kurio piltinis 
tankis yra ne didesnis kaip 300 kg/m  3 sausosios 
medžiagos mas ės. 
6806 90 00  Kitos  
Žr. SS paaiškinim ų 6806 pozicijos paaiškinim ų tekstą po 
žvaigždučių. 
6807  Dirbiniai iš asfalto arba iš panaši ų medžiag ų (pavyz­
džiui, iš naftos bitumo arba iš akmens angli ų dervos 
pikio)  
6807 10 00  Ritini ų pavidalo  
Šiai subpozicijai priskiriami stog ų dangoms ir apdailai 
naudojami dirbiniai sudaryti mažiausiai iš trij ų sluoksni ų; 
viduriniojo sluoksnio, pagaminto iš popieriaus, statybinio 
kartono ar kit ų medžiag ų, pavyzdžiui, stiklo vatos, džiuto 
audinio, aliuminio folijos, veltinio, neaustini ų medžiag ų 
sluoksnio, įterpto tarp dviej ų asfalto ar panaši ų medžiag ų 
sluoksnių. Šių dengiam ųjų sluoksni ų sudėtyje taip pat gali 
būti kitų medžiag ų arba jie gali b ūti jomis padengti (pavyz ­
džiui, sm ėliu). 
6809  Dirbiniai iš gipso arba iš mišini ų, daugiausia sudaryt ų iš 
gipso  
6809 11 00 ir 
6809 19 00  Plokštės, lakštai, plytel ės ir panaš ūs neornamentuoti 
dirbiniai  
Šioms subpozicijoms priskiriami plokšti visoki ų rūšių dirbi­
niai, daugiausia naudojami pertvaroms ir luboms. 
Paprastai perforuoti arba plonu popieriaus arba kitos 
medžiagos sluoksniu iš vienos arba abiej ų pusių dengti 
dirbiniai nelaikomi dekoratyviniais. Jie taip pat gali b ūti 
paprastai padengti daž ų arba lako sluoksniu. Bet koks deko ­
ravimas, susidedantis, pavyzdžiui, iš įdubusių ar reljefini ų 
motyvų arba paviršiaus dekoravimo ar dekoravimo mas ėje, 
reiškia, jog tokios plokšt ės, plytelės ir t. t. priskiriamos 
6809 90 00 subpozicijai.  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 07.06.2019 — 001.001 — 369  
Šioms subpozicijoms taip pat priskiriamos kvadratin ės 
plytelės, kurių išorinis paviršius sudarytas iš perforuot ų 
gipsinių kvadratų, o dvi sta čiakampės ertmės gipso gylyje 
užpildytos mineralin ės vatos juostel ėmis ir iš vidaus pritvir ­
tintos aliuminio folija dengtu popieriumi; šios plytel ės 
skirtos sien ų ir lubų dangų šilumos ir garso izoliacijai.  
6810  Dirbiniai iš cemento, betono arba iš betoninio bloko 
(dirbtinio akmens), sutvirtinti arba nesutvirtinti  
Betonas gaminamas iš cemento, užpild ų (smėlio, žvyro) ir 
vandens mišinio, kuris stingdamas tampa labai kietu. 
Sutvirtintame betone taip pat yra metalo strypai (armat ūra) 
arba plieno tinklas. 
Naudojant lengvesnius užpildus (pavyzdžiui, keramzit ą, 
pemzos duženas, vermikulit ą, granuliuot ą šlaką) gaunamas 
„lengvasis betonas“.  
6810 11 10  Iš lengvojo betono (daugiausia sudaryto iš pemzos 
duženų, granuliuotojo šlako ir iš panaši ų medžiag ų) 
Šiai subpozicijai priskiriami statybiniai akyto betono 
blokai ir plytos, kuri ų tankis sukiet ėjus yra ne didesnis 
kaip 1,7 kg/dm  3 . Lengvasis betonas gerai izoliuoja šilum ą, 
bet nėra toks stiprus kaip didesnio tankio betonas.  
6810 99 00  Kiti  
Šiai subpozicijai nepriskiriami: 
1. mineralinis popierius (žr. paaiškinim ų 3920 pozicijos 
paaiškinimus); 
2. namų ir sodo dekoratyviniai dirbiniai iš akmens milteli ų 
ir plastiko, kuri ų esminį požymį lemia plastikas (žr. paaiš ­
kinimų 3926 40 00 subpozicijos paaiškinimus).  
6812  Apdoroti asbesto pluoštai; mišiniai, daugiausia sudaryti 
iš asbesto arba iš asbesto ir magnio karbonato; toki ų 
mišinių arba asbesto dirbiniai (pavyzdžiui, si ūlai, audi­
niai, drabužiai, galvos apdangalai, avalyn ė, tarpikliai), 
sutvirtinti arba nesutvirtinti, išskyrus prekes, priski ­
riamas 6811 arba 6813 pozicijai  
6812 80 10 ir 
6812 80 90  Iš krokidolito  
Žr. SS paaiškinim ų 2524 pozicijos paaiškinim ų antrąją 
pastraipą. 
6812 80 10  Apdoroti pluoštai; mišiniai, daugiausia sudaryti iš 
asbesto arba iš asbesto ir magnio karbonato  
Termino „apdoroti pluoštai“ apibr ėžties žr. SS paaiškinim ų 
6812 pozicijos paaiškinim ų pirmąją pastraipą. Tačiau kroki­
dolito dirbini ų atliekos priskiriamos 2524 10 00 subpozi ­
cijai. 
Šiai subpozicijai priskiriami mišiniai aprašyti SS paaiški ­
nimų 6812 pozicijos paaiškinim ų antrojoje pastraipoje. 
Šiai subpozicijai taip pat priskiriamos dirbini ų, daugiausia 
sudarytų iš asbesto arba asbesto ir magnio karbonato, 
atliekos nuolauž ų ar dulkių pavidalu.  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 07.06.2019 — 001.001 — 370  
6812 80 90  Kiti  
Šiai subpozicijai priskiriamas popierius, statybinis kartonas 
ir veltinys, pagamintas iš krokidolito pluošto, popieriaus 
masės ir, galb ūt, užpildo, jeigu j ų sudėtyje esantis krokido ­
litas sudaro ne mažiau kaip 35 % mas ės. Kitais atvejais jie 
priskiriami 48 skirsniui. 
Taip pat žr. SS paaiškinim ų 6812 pozicijos paaiškinimus.  
6812 92 00  Popierius, statybinis kartonas ir veltinys  
Popierius, statybinis kartonas ir veltinys, pagaminti iš 
asbesto pluošto, popieriaus mas ės ir užpildo (gali b ūti), 
priskiriami šiai subpozicijai, jeigu j ų sudėtyje esantis 
asbestas sudaro ne mažiau kaip 35 % mas ės. Kitais atvejais 
jie priskiriami 48 skirsniui. 
Taip pat žr. SS paaiškinim ų 6812 pozicijos paaiškinimus.  
6812 99 10  Apdoroti asbesto pluoštai; mišiniai, daugiausia sudaryti 
iš asbesto arba iš asbesto ir magnio karbonato  
Sąvokos „apdorotas asbestas“ apibr ėžimą žr. SS paaiški ­
nimų 6812 pozicijos paaiškinim ų pirmojoje pastraipoje. 
Tačiau asbesto dirbini ų atliekos priskiriamos 
2524 90 00 subpozicijai. 
Šiai subpozicijai priskiriami mišiniai aprašyti SS paaiški ­
nimų 6812 pozicijos paaiškinim ų antrojoje pastraipoje. 
Šiai subpozicijai taip pat priskiriamos dirbini ų, daugiausia 
sudarytų iš asbesto arba asbesto ir magnio karbonato, 
atliekos nuolauž ų ar dulkių pavidalu.  
6814  Apdorotas ž ėrutis ir ž ėručio dirbiniai, įskaitant aglome ­
ruotą arba regeneruot ą žėrutį, pritvirtint ą prie popie ­
riaus, kartono arba kit ų medžiag ų pagrindo arba be 
pagrindo  
6814 10 00  Aglomeruoto arba regeneruoto ž ėručio plokšt ės, lakštai 
ir juostel ės, pritvirtintos prie pagrindo arba be pagrindo  
Šiai subpozicijai priskiriamos plokšt ės, lakštai ir juostel ės 
yra suvyniotos į vidutinio ilgio rulonus arba papras čiausiai 
supjaustytos kvadratais ar sta čiakampiais. Bet kokia kitokia 
forma supjaustyti dirbiniai priskiriami 
6814 90 00 subpozicijai.  
6814 90 00  Kiti  
Šiai subpozicijai priskiriami ž ėručio lakštai arba atplaišos, 
supjaustyti tam tikra, skirta konkre čiam naudojimui, forma. 
Šie dirbiniai skiriasi nuo lakšt ų ir atplaiš ų, priskiriam ų 
2525 pozicijai, pagal įvairias charakteristikas, išvardytas 
SS paaiškinim ų 2525 pozicijos paaiškinimuose. 
Šiai subpozicijai taip pat priskiriami ž ėručio lakštai ir 
atplaišos, net jei jie nesupjaustyti pirmiau aprašyta forma, 
kurie buvo apdoroti procesais, d ėl kurių panaudojimo jie 
negali būti priskiriami 2525 pozicijai, pavyzdžiui, poliruoti 
arba pritvirtinti prie pagrindo.  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 07.06.2019 — 001.001 — 371  
69 SKIRSNIS  
KERAMIKOS DIRBINIAI  
I. DIRBINIAI IŠ BIRI Ų SILIKATINI Ų UOLIEN Ų 
ARBA IŠ PANAŠI Ų SILIKATINI Ų ŽEMIŲ IR UGNIAI 
ATSPAR ŪS DIRBINIAI  
6901 00 00  Plytos, blokai, plytel ės ir kiti keramikos dirbiniai iš biri ų 
silikatinių uolienų (pavyzdžiui, iš kizelg ūro, trepelio arba 
iš diatomito) arba iš panaši ų silikatini ų žemių 
Žr. SS paaiškinim ų šio skirsnio paaiškinim ų I poskirsnio 
paaiškinim ų Bendrųjų nuostatų A dalį. 
Šiai pozicijai priskiriamos izoliacin ės plytos, gaunamos 
formuojant ir degant molžem į. 
6902  Ugniai atsparios plytos, blokai, plytel ės ir panaš ūs ugniai 
atsparūs statybiniai keramikos dirbiniai, išskyrus dirbi ­
nius iš biri ų silikatini ų uolienų arba iš panaši ų silikatini ų 
žemių 
Šiai pozicijai priskiriami ugniai atspar ūs dirbiniai turi pasi ­ 
žymėti dviem pagrindin ėmis charakteristikomis: jie turi 
turėti mažiausiai 1 500 °C pirometro k ūgio ekvivalent ą 
(nustatom ą pagal ISO rekomendacij ą R 528-1966 ir 
R 1146-1969) ir iš tikr ųjų turi būti skirti tokio atsparumo 
ugniai laipsnio reikalaujan čiam naudojimui. 
Taip pat žr. SS paaiškinim ų šio skirsnio paaiškinim ų 
I poskirsnio paaiškinim ų Bendrųjų nuostatų B dalį. 
6902 10 00  Kuri ų sudėtyje esantys Mg, Ca arba Cr elementai, 
išreikšti MgO, CaO arba Cr  2 O 3 kiekiu, atskirai arba 
kartu, sudaro daugiau kaip 50 % mas ės 
Žr. SS paaiškinim ų 6902 10 subpozicijos paaiškinimus.  
6903  Kiti ugniai atspar ūs keramikos dirbiniai (pavyzdžiui, 
retortos, tigliai, mufeliai, t ūtos, kamš čiai, atramos, kupe ­
liacijos tigliai, vamzdžiai, vamzdeliai, įmovos ir strypai), 
išskyrus dirbinius iš biri ų silikatini ų uolienų arba iš 
panašių silikatini ų žemių 
Šiai pozicijai pilnutinai taikoma paaiškinim ų 6902 pozicijos 
paaiškinim ų pirmoji pastraipa. Atitinkamai šiai pozicijai 
nepriskiriami audimo stakli ų siūlų kreiptukai iš aglomeruoto 
aliuminio oksido, įrankiai bei įrankių rankenos iš t ų pačių ar 
kitų ugniai atspari ų medžiag ų, ugniai atspar ūs aliuminio 
silikato rutuliukai kaip cheminio panaudojimo katalizatori ų 
nešikliai įvairiuose gamybos procesuose ir t. t.  
II. KITI KERAMIKOS DIRBINIAI  
Bendrosios nuostatos  
Šio poskirsnio pozicijose ir subpozicijose naudojam ų sąvokų 
„porcelianas“ arba „kiniškasis porcelianas“, „dirbiniai iš 
keramikos“, „fajansiniai dirbiniai“ ir „akmens keramikos 
dirbiniai“ apibr ėžimus žr. SS paaiškinim ų šio skirsnio paaiš ­
kinimų II poskirsnio paaiškinim ų Bendrąsias nuostatas.  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 07.06.2019 — 001.001 — 372  
6904  Keramin ės statybin ės plytos, grind ų blokai, atramin ės 
arba užpildin ės tuščiavidurės plytos ir panaš ūs dirbiniai  
Statybinių plytų atskyrimo nuo šaligatvio arba grindinio 
plytelių ir grindų arba apdailini ų plytelių kriterijai išd ėstyti 
SS paaiškinim ų 6907 pozicijos paaiškinimuose.  
6905  Stog ų čerpės, kamin ų deflektoriai ir gaubtai, vidin ės 
kaminų dangos, architekt ūrinės puošybos detal ės ir kiti 
statybiniai keramikos dirbiniai  
6905 10 00  Stog ų čerpės 
Žr. SS paaiškinim ų 6905 pozicijos paaiškinim ų antrosios 
pastraipos 1 punkt ą. 
Stogų čerpės nuo grind ų ir apdailos plyteli ų gali būti atski­
riamos pagal tai, kad jos dažniausiai yra su įlaidomis, išky ­ 
šomis ar kitas priemon ėmis, kurių dėka jas galima sujungti 
tarpusavyje.  
6905 90 00  Kiti  
Šiai subpozicijai priskiriami dirbiniai, nurodyti SS paaiški ­
nimų 6905 pozicijos paaiškinim ų antrosios pastraipos 2, 3 ir 
4 punktuose.  
6909  Keramikos dirbiniai, skirti laboratorijoms, chemijos 
reikmėms arba turintys kit ą techninę paskirtį; kerami ­
niai loveliai, vamzdeliai ir panaš ūs skysčių rinktuvai, 
naudojami žem ės ūkyje; keraminiai puodai, puodyn ės 
ir panaš ūs dirbiniai, naudojami prek ėms gabenti arba 
pakuoti  
6909 11 00 – 
6909 19 00  Keramikos dirbiniai, skirti laboratorijoms, chemijos 
reikmėms arba turintys kit ą techninę paskirtį 
Žr. SS paaiškinim ų 6909 pozicijos paaiškinim ų antrosios 
pastraipos 1 ir 2 punktus.  
6909 12 00  Dirbiniai, kuri ų kietumo ekvivalentas pagal Mohso skal ę 
9 arba didesnis  
Žr. SS paaiškinim ų 6909 12 subpozicijos paaiškinimus.  
6909 90 00  Kiti  
Žr. SS paaiškinim ų 6909 pozicijos paaiškinim ų antrosios 
pastraipos 3 ir 4 punktus.  
6912 00  Keraminiai stalo reikmenys, virtuv ės reikmenys ir kiti 
buities bei tualeto reikmenys, išskyrus porcelianinius 
arba kiniškojo porceliano  
Dėl priskyrimo įvairioms šios pozicijos subpozicijoms taip 
pat žr. SS paaiškinim ų šio skirsnio paaiškinimus ir ypa č 
II poskirsnio „Kiti keramikos dirbiniai“ paaiškinim ų Bend­
rąsias nuostatas.  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 07.06.2019 — 001.001 — 373  
Dėl stalo reikmen ų, virtuvės reikmen ų ir kitų dekoratyvaus 
pobūdžio buities reikmen ų, ypač reikmen ų su dekoratyvi ­
niais reljefiniais piešiniais ir pan., klasifikavimo žr. SS 
paaiškinim ų 6913 pozicijos paaiškinim ų B dalį. 
1. Šiai pozicijai dažniausiai priskiriami alaus bokalai; ta čiau 
jie priskiriami šiai, 6913 pozicijai, jeigu: 
— jų briaunos forma ar apdorojimas trukdo iš j ų gerti; 
— dėl formos sunku juos laikyti ir prinešti prie burnos; 
— jų reljefiniai raštai tokio pob ūdžio ar tokie gaus ūs, 
jog juos sunku valyti; 
— jų neįprasta forma (pavyzdžiui, kaukol ės ar moters 
krūtinės forma); 
— jie puošti nepatvariais dažais. 
2. Alaus bokal ų formos dirbiniai su panašiais dekoratyvi ­
niais reljefiniais raštais, bet mažesn ės kaip 0,2 litrai 
talpos, paprastai priskiriami 6913 pozicijai.  
6912 00 21 ir 
6912 00 81  Dirbiniai iš paprastosios keramikos  
Šioms subpozicijoms priskiriami dirbiniai, pagaminti iš gele ­ 
žingo ir kalkingo molio (plyt ų žemės), kurie skilimo vietoje 
atrodo kaip matin ė, spalvinga (paprastai ruda, raudona ar 
geltona) žem ės pavidalo medžiaga. 
Jų šukės yra nevienalyt ės; nevienaly čių elementų (dalelių, 
intarpų, porų) skersmuo bendroje mas ėje turi būti didesnis 
kaip 0,15 mm. Tod ėl šie elementai matomi plika akimi. 
Be to, jų akytumas (mirklumo (vandens įgeriamumo) koefi ­
cientas) yra ne mažesnis kaip 5 % mas ės. Akytumas matuo ­
jamas tokiu metodu:  
Mirklumo koeficiento nustatymas  
O b j e k t a s i r a p i b r ė ž i m a s 
Bandymo tikslas yra nustatyti keramin ės medžiagos 
mirklumo koeficient ą. Šis koeficientas reiškia 
procentin ę dalį, apskaičiuotą lyginant su pradine keramin ės 
medžiagos mase. 
B a n d i n i ų p a r u o š i m a s i r b a n d y m ų a t l i k i m a s 
Turi būti mažiausiai trys kiekvieno bandomo daikto gabal ė­
liai. Jie turi b ūti paimti iš emaliuot ų to paties dirbinio viet ų 
ir turi tur ėti ne daugiau kaip vien ą emaliuot ą paviršių. ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 07.06.2019 — 001.001 — 374  
Gabalėlio paviršiaus plotas turi b ūti apie 30 cm  2 , o jo 
didžiausias storis – apie 8 mm, įskaitant emal ę. 
Džiovinkite gabal ėlius džiovinimo krosnyje 3 valandas esant 
105 °C temperat ūrai ir, ataušin ę džiovintuve, nustatykite j ų 
masę (Wd) apvalindami iki 0,05 g. Tada nedelsiant panar ­
dinkite gabal ėlius į distiliuot ą vandenį taip, kad jie neliest ų 
rezervuaro dugno. 
Virinkite vandenyje 2 valandas, tada palikite gabal ėlius 
vandenyje 20 valand ų. Juos išimkite, nušluostykite nuo 
paviršiaus vanden į švaria ir kiek dr ėgna šluoste. Bet kurias 
angas ir įdubas išsausinkite kiek dr ėgnu plonu šepet ėliu. 
Nustatykite „dr ėgnos būklės“ masę Ww. Gabal ėlių 
mirklumo koeficientas gaunamas dauginant mas ės padidė­
jimą iš 100 ir dalinant iš sausos mas ės:
 
R e z u l t a t ų į v e r t i n i m a s 
Įvairių bandom ų gabalėlių mirklumo koeficiento vidurkis, 
išreikštas procentine dalimi, yra keramin ės medžiagos 
mirklumo koeficientas.  
6912 00 23 ir 
6912 00 83  Akmens keramikos dirbiniai  
Šioms subpozicijoms priskiriami dirbiniai, paprastai paga ­
minti iš mas ėje dažyto molio; jie pasižymi kompaktiška 
nepermatoma šuke, kuri yra išdegta pakankamai aukštoje 
temperatūroje, kad sustikl ėtų. Peršviečiamumas nustatomas 
pagal fragment ą, kurio storis ne mažesnis kaip 3 mm, tokiu 
bandymu:  
Peršviečiamumo bandymas  
A p i b r ė ž i m a s 
Per 2–4 mm storio bandinio gabal ėlį, patalpint ą tamsiame 
kambaryje 50 cm atstumu iki naujos lempos, įdėtos į dėžę ir 
skleidžian čios nuo 1 350 iki 1 500 liumen ų stiprumo šviesos 
spindulį, turi matytis objekto kont ūrai. Po 50 valand ų 
naudojimo lemp ą reikia pakeisti. 
B a n d y m o į r e n g i n y s (žr. br ėžinį toliau) 
Įrenginys susideda iš d ėžės, viduje išdažytos balta matine 
danga. Viename jos gal ų patalpinta lempa (A). Kitame gale 
anga padaryta taip, kad per bandinio gabal ėlį (C) matyt ųsi 
objekto (B) kont ūrai. 
Dėžės matmenys tokie: 
— ilgis: lempos aukštis plius 50 cm; 
— plotis ir aukštis: apytiksliai 20 cm; 
Angos skersmuo – apie 10 cm.  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 07.06.2019 — 001.001 — 375
  
Be to, jų akytumas (mirklumo koeficientas) yra ne didesnis 
kaip 3 % mas ės. Akytumas matuojamas metodu, išd ėstytu 
paaiškinim ų 6912 00 21 subpozicijos paaiškinimuose.  
6912 00 25 ir 
6912 00 85  Fajansiniai dirbiniai ir dirbiniai iš tauriosios keramikos  
Šioms subpozicijoms priskiriami dirbiniai, pagaminti išde ­
gant iš rinktini ų molio rūšių mišinių (tauriosios keramikos), 
kartais sumaišyt ų su lauko špatu ir su įvairiais kiekiais 
kreidos (kietasis fajansas, mišrusis fajansas, minkštasis 
fajansas). 
Fajanso dirbiniai pasižymi baltos arba šviesios spalvos 
šukėmis (pilkšvokomis, kremin ėmis arba dramblio kaulo 
spalvos), o tauriosios keramikos dirbiniai – spalvotomis 
šukėmis (nuo geltonos iki rudos arba rausvai rudos spalvos). 
Dūžio vieta, kuri yra smulkiagr ūdė, vienalyt ė; nevienaly čių 
elementų (dalelių, inkliuzų, porų) skersmuo bendroje mas ėje 
turi būti mažesnis kaip 0,15 mm; tod ėl šie elementai plika 
akimi nematomi. 
Be to, jų akytumas (mirklumo koeficientas) yra ne mažesnis 
kaip 5 % mas ės. Akytumas matuojamas metodu, išd ėstytu 
paaiškinim ų 6912 00 21 subpozicijos paaiškinimuose.  
6912 00 29 ir 
6912 00 89  Kiti 
Šiai subpozicijai priskiriami dirbiniai, neatitinkantys nei 
reikalavim ų, nurodyt ų dirbiniams, priskiriamiems kitoms 
šios pozicijos subpozicijoms, nei reikalavim ų, taikom ų 
porcelianui (6911 pozicija).  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 07.06.2019 — 001.001 — 376  
6913  Statul ėlės ir kiti dekoratyviniai keramikos dirbiniai  
Šiai pozicijai priskiriamos dekoratyvin ės lėkštės. 
Lėkštė laikoma dekoratyvine, jei tuo pat metu: 
1. jos išorin ė pusė dekoratyviai išpiešta (g ėlėmis, augalais, 
peizažais, gyv ūnais, žmon ėmis, mitologin ėmis būty­
bėmis, simboliais arba meno k ūrinių, arba religini ų 
kūrinių reprodukcijomis ir t. t.) ir d ėl dekoratyvaus 
ploto ji akivaizdžiai tinka puošybai; ir 
2. ji nėra stalo servizo dalis; ir 
3. ji atitinka vien ą ar daugiau iš ši ų sąlygų: 
a) išorinis jos kraštas turi vien ą ar kelias kiaurymes, 
skirtas pakabinti ant tvirtinimo priemon ės; 
b) ji importuojama su jai demonstruoti tinkan čiu stovu, 
netinkamu naudoti atskirai; 
c) dėl savo formos, išmatavim ų ar masės ji aiškiai netin ­
kama naudingiems tikslams; 
d) dėl jai gaminti ar dekoruoti naudojamos medžiagos 
(ypač dažų ir metalo) ji netinkama naudoti kulinari ­
joje ar mityboje; 
e) jos naudingasis paviršius nelygus (d ėl to ją sunku 
valyti).  
6913 90 10  Dirbiniai iš paprastosios keramikos  
Žr. paaiškinim ų 6912 00 21 ir 6912 00 81 subpozicij ų 
paaiškinimus.  
6913 90 93  Fajansiniai dirbiniai ir dirbiniai iš tauriosios keramikos  
Žr. paaiškinim ų 6912 00 25 ir 6912 00 85 subpozicij ų 
paaiškinimus.  
6913 90 98  Kiti  
Žr. paaiškinim ų 6912 00 23 ir 6912 00 83 arba 6912 00 29 
ir 6912 00 89 subpozicij ų paaiškinimus.  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 07.06.2019 — 001.001 — 377  
70 SKIRSNIS  
STIKLAS IR STIKLO DIRBINIAI  
Bendrosios nuostatos  
Sąvoka „optinis stiklas“ apima įvairias specialaus stiklo, naudojamo 
optiniams instrumentams gaminti, r ūšis, ypač skirto naudoti, pavyzdžiui, 
fotografijoje, astronomijoje, mikroskopijoje, navigacijoje, ginkl ų siste­
mose (teleskopinio matymo prietaisuose ir t. t.), laboratorij ų įrangai ir 
tam tikrų rūšių regos defektus koreguojantiems aki ų lęšiams gaminti. 
Optinio stiklo r ūšių yra labai daug, ta čiau jos pasižymi įprastu bendru 
bruožu – ypatingu skaidrumu ir švarumu, nors kartais optinis stiklas yra 
nuspalvintas taip, kad nežymiai sugert ų tam tikro dažnio švies ą. Jos 
visiškai vienalyt ės, t. y. dažniausiai be rutuli ų ar nelygum ų, ir pasižymi 
kitoms stiklo r ūšims neb ūdingais l ūžio rodikliais bei sklaidos savy ­
bėmis. 
Laikoma, kad mediniuose, metaliniuose ir t. t., r ėmuose įtaisyti stiklo 
lakštai prarado esmines stiklo savybes ir priskiriami įvairioms pozici ­
joms, pavyzdžiui:  
1. paveiksl ų rėminimui (4414 00, 8306 ir t. t. pozicijos);  
2. mechanizmams arba transporto priemon ėms (XVI arba 
XVII skyrius);  
3. pastatų durims, langams ir t. t. (4418, 7610 ir t. t. pozicijos).  
7001 00  Stiklo duženos ir kitos stiklo atliekos bei laužas; stiklo 
masė 
7001 00 10  Stiklo duženos ir kitos stiklo atliekos bei laužas  
Žr. SS paaiškinim ų 7001 pozicijos paaiškinim ų pirmosios 
pastraipos A dal į. 
Sąvoka „duženos“ reiškia sudaužyt ą stiklą, pakartotinai 
naudojam ą stiklui gaminti.  
7001 00 91 ir 
7001 00 99  Stiklo mas ė 
Žr. SS paaiškinim ų 7001 pozicijos paaiškinim ų pirmosios 
pastraipos B dal į ir antrąją bei trečiąją pastraipas.  
7002  Neapdorotas stiklas, turintis rutuli ų (išskyrus mikro ­
sferas, priskiriamas 7018 pozicijai), stryp ų arba vamz ­
džių pavidalą 
Šiai pozicijai priskiriami tik neapdoroti pusgaminiai, t. y. 
neapdoroti po liejimo, tempimo ar p ūtimo, išskyrus stryp ų 
arba vamzdži ų pjaustym ą arba gal ų lydymą/liejimą siekiant 
juos nugludinti ar aplyginti, kad dirbinius b ūtų saugiau 
krauti, nepriklausomai nuo to, ar tokiu b ūdu apdorotus dirbi ­
nius galima naudoti papildomai neapdorojus ar negalima.  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 07.06.2019 — 001.001 — 378  
7002 10 00  Rutuliai  
Žr. SS paaiškinim ų 7002 pozicijos paaiškinim ų pirmosios 
pastraipos 1 punkt ą ir priešpaskutini ąsias pastraipas.  
7002 32 00  Iš kito stiklo, kurio linijinio pl ėtimosi koeficientas ne 
didesnis kaip 5 × 10  –6 vienam Kelvino laipsniui tempe ­
ratūrų intervale nuo 0 °C iki 300 °C  
Pagrindin ės šio stiklo charakteristikos yra: stiklas bešvinis, 
jo sudėtyje esančių kalio ir žem ės šarmini ų oksidų kiekiai 
nepaprastai maži, o boro oksido kiekis – didelis. Toks 
stiklas pasižymi dideliu šilumos laidumu ir puikiu elastin ­
gumu, dėl ko yra atsparus staigiems temperat ūros poky ­ 
čiams; tod ėl jis ypač tinka virtuv ės reikmenims, stalo reik ­
menims, laboratoriniams indams, šviestuv ų stiklui gaminti ir 
t. t. 
7003  Lietinis stiklas ir valcuotasis stiklas, turintys lakšt ų arba 
profilių pavidal ą, padengti absorbciniu, atspindin čiu 
arba neatspindin čiu sluoksniu ar be tokio sluoksnio, 
bet kitu b ūdu neapdorotas  
Šiai pozicijai nepriskiriamas flotacinis stiklas ( float glass ) 
(7005 pozicija). 
Sąvokos „apdorotas“ apibr ėžimą žr. šio skirsnio 2 pastabos 
a punkte.  
7003 12 10 – 
7003 19 90  Nearmuotieji lakštai  
Sąvokos „armuotas“ apibr ėžimą žr. SS paaiškinim ų 
7003 pozicijos paaiškinim ų priešpaskutiniojoje prieš išimtis 
pastraipoje.  
7003 12 10 – 
7003 12 99  Stiklo, pagaminto iš dažytos mas ės, drumsto, užd ėtinio 
arba padengto absorbciniu, atspindin čiu ar neatspin ­
dinčiu sluoksniu  
Sąvokos „absorbcinis ar atspindintis sluoksnis“ apibr ėžimą 
žr. šio skirsnio 2 pastabos c punkte. S ąvokos „drumstas“ 
apibrėžimą žr. SS paaiškinim ų 7003 pozicijos paaiškinim ų 
antrosios pastraipos B dalyje. 
Uždėtinis stiklas yra peršvie čiamas stiklas, paprastai gami ­
namas iš balto drumsto sluoksnio ir spalvoto sluoksnio; kol 
vis dar minkšti, šie du sluoksniai taip suspaudžiami vienas 
prieš kitą, kad susilydyt ų. 
7003 20 00  Armuotieji lakštai  
Žr. paaiškinim ų 7003 12 10–7003 19 90 subpozicij ų 
paaiškinimus.  
7003 30 00  Profiliai  
Stiklo profiliai gaminami nepertraukiamu procesu, kuriame 
stiklas formuojamas kai tik išliejamas iš aukštakrosn ės ir 
likusio nepertraukiamo proceso metu. V ėliau stiklas pjaus ­
tomas norimo dydžio lakštais, bet po gamybos toliau 
neapdorojamas.  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 07.06.2019 — 001.001 — 379  
7004  Temptasis stiklas ir p ūstinis stiklas, lakštai, padengti 
absorbciniu, atspindin čiu arba neatspindin čiu sluoksniu 
ar be tokio sluoksnio, bet kitu b ūdu neapdoroti  
Sąvokos „apdorotas“ apibr ėžimą žr. šio skirsnio 2 pastabos 
a punkte.  
7004 20 10 – 
7004 20 99  Stiklas, pagamintas iš dažytos mas ės, drumstas, užd ėtinis 
arba padengtas absorbciniu, atspindin čiu arba neatspin ­
dinčiu sluoksniu  
Žr. paaiškinim ų 7003 12 10–7003 12 99 subpozicij ų 
paaiškinimus.  
7005  Flotacinis stiklas ( float glass ) ir stiklas šlifuotu arba poli ­
ruotu paviršiumi, lakštai, padengti absorbciniu, atspin ­
dinčiu arba neatspindin čiu sluoksniu ar be tokio 
sluoksnio, bet kitu b ūdu neapdoroti  
Sąvokos „apdorotas“ apibr ėžimą žr. šio skirsnio 2 pastabos 
a punkte.  
7005 10 05 – 
7005 10 80  Nearmuotasis stiklas, padengtas absorbciniu, atspin ­
dinčiu arba neatspindin čiu sluoksniu  
Žr. paaiškinim ų 7003 12 10–7003 19 90 subpozicij ų paaiš­
kinimus ir 7003 12 10–7003 12 99 subpozicij ų paaiškinim ų 
pirmos pastraipos pirm ąjį sakinį. 
7005 21 25 – 
7005 21 80  Pagamintas iš dažytos mas ės, drumstas, užd ėtinis arba 
tiktai nušlifuotu paviršiumi  
Sąvokos „drumstas“ apibr ėžimą žr. SS paaiškinim ų 
7003 pozicijos paaiškinim ų antrosios pastraipos B dalyje.  
7010  Didbuteliai, buteliai, flakonai, stiklainiai, ąsoti indai, 
buteliukai, ampul ės ir kitos stiklin ės talpyklos, naudo ­
jamos prek ėms gabenti arba pakuoti; konservavimo stik ­
lainiai; stikliniai kamš čiai, dangteliai ir kiti uždarymo 
reikmenys  
7010 90 21  Iš vamzdinio stiklo  
Šios talpyklos yra apskrito skerspj ūvio ir turi taisyklingas, 
vienodo storio, paprastai plonesnes kaip 2 mm, sieneles. 
Jose yra be reljefini ų ženklų, pavyzdžiui, skai čių, emblem ų, 
linijų arba šiurkš čių vietų. Vizualiai apži ūrėjus beveik nesi ­
mato optini ų stiklo iškraipym ų. 
Šių talpyklų tūrinė talpa paprastai yra nuo 1 iki 100 mili ­
litrų. 
Jos pirmiausia naudojamos farmacijos preparatams arba 
diagnostiniams reagentams pakuoti.  
7013  Stiklo dirbiniai, naudojami stalui serviruoti, virtuv ėje, 
tualetui, biure, interjerams dekoruoti arba turintys 
panašią paskirtį (išskyrus dirbinius, priskiriamus 7010 
arba 7018 pozicijai)  
7013 10 00  Iš stiklo keramikos  
Sąvokos „stiklo keramika“ apibr ėžimą žr. SS paaiškinim ų 
šio skirsnio paaiškinim ų Bendrųjų nuostatų paaiškinim ų 
paskutiniosios pastraipos 2 punkte.  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 07.06.2019 — 001.001 — 380  
7013 22 10 ir 
7013 22 90  Iš švino krištolo  
Sąvokos „švino krištolas“ apibr ėžimą žr. šio skirsnio 
1 subpozicij ų pastaboje.  
7013 33 11 – 
7013 33 99  Iš švino krištolo  
Sąvokos „švino krištolas“ apibr ėžimą žr. šio skirsnio 
1 subpozicij ų pastaboje.  
7013 41 10 ir 
7013 41 90  Iš švino krištolo  
Sąvokos „švino krištolas“ apibr ėžimą žr. šio skirsnio 1 
subpozicij ų pastaboje  
7013 42 00  Iš stiklo, kurio ilginis pl ėtimosi koeficientas ne didesnis 
kaip 5 × 10  –6 vienam Kelvino laipsniui temperat ūrų 
intervale nuo 0 °C iki 300 °C  
Žr. paaiškinim ų 7002 32 00 subpozicijos paaiškinimus.  
7013 91 10 ir 
7013 91 90  Iš švino krištolo  
Sąvokos „švino krištolas“ apibr ėžimą žr. šio skirsnio 
1 subpozicij ų pastaboje.  
7015  Laikrodži ų stiklai ir panaš ūs stiklai, nekorekcini ų arba 
korekcini ų akinių stiklai, išlenkti, gaubti, tuš čiaviduriai 
arba panaš ūs stiklai, optiškai neapdoroti; tuš čiavidurės 
stiklinės sferos ir j ų segmentai, naudojami toki ų stiklų 
gamybai  
7015 10 00  Korekcini ų akinių stiklai  
Žr. SS paaiškinim ų 7015 pozicijos paaiškinim ų C dalį. 
7015 90 00  Kiti  
Žr. SS paaiškinim ų 7015 pozicijos paaiškinim ų A ir 
B dalis.  
7016  Grind ų blokai, plokšt ės, plytos, blokeliai, plytel ės ir kiti 
statyboje naudojami dirbiniai iš presuoto arba iš 
formuoto stiklo, armuoti arba nearmuoti; stikliniai kube ­
liai ir kiti smulk ūs stiklo dirbiniai, pritvirtinti arba 
nepritvirtinti prie pagrindo, skirti mozaikai arba 
turintys panaši ą dekoratyvin ę paskirtį; švinu aptaisyto 
stiklo langai (vitražai) ir panaš ūs dirbiniai; akytasis 
stiklas arba putstiklis, turintys blok ų, lakštų, plokščių, 
gaubtų formų arba panaš ų pavidalą 
Kvadrato formos valcuotasis stiklas (pavyzdžiui, baltasis 
stiklas arba į marmurą panašus stiklas) šiai pozicijai nepris ­
kiriamas, o priskiriamas atitinkamai 7003 arba 
7005 pozicijai.  
7017  Stiklo dirbiniai, skirti laboratorijoms, higienos arba 
farmacijos reikm ėms, graduoti arba negraduoti, kali ­
bruoti arba nekalibruoti  
7017 10 00  Iš lydyto kvarco arba iš kit ų lydytų silicio dioksid ų 
Šiai subpozicijai priskiriami dirbiniai, kuri ų sudėtyje esantis 
silicio dioksidas sudaro ne mažiau kaip 99 % mas ės. Labai 
grynas kvarcinis sm ėlis, kalnų krištolas ar lak ūs silicio 
junginiai naudojami kaip žaliava šios r ūšies gaminiams. Iš 
kvarcinio sm ėlio pagaminti dirbiniai yra drumsti ir daugu ­
moje peršvie čiami. Tačiau iš kaln ų krištolo ar lakaus silicio 
pagaminti stiklo dirbiniai yra idealiai švar ūs ir skaidr ūs. ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 07.06.2019 — 001.001 — 381  
7017 20 00  Iš kito stiklo, kurio ilginis pl ėtimosi koeficientas ne 
didesnis kaip 5 × 10  –6 vienam Kelvino laipsniui tempe ­
ratūrų intervale nuo 0 °C iki 300 °C  
Žr. paaiškinim ų 7002 32 00 subpozicijos paaiškinimus.  
7018  Stikliniai karoliukai, perl ų imitacijos, brangakmeni ų 
arba pusbrangi ų akmenų imitacijos ir panaš ūs smulkūs 
stiklo dirbiniai bei iš j ų pagamintos prek ės, išskyrus 
dirbtinę bižuterij ą; stiklinės akys, išskyrus protezus; 
statulėlės ir kiti dekoratyviniai dirbiniai iš degikliu apdo ­
roto stiklo, išskyrus dirbtin ę bižuterij ą; stiklinės mikro­
sferos, kuri ų skersmuo ne didesnis kaip 1 mm  
7018 10 11 ir 
7018 10 19  Stikliniai karoliukai  
Šioms pozicijoms priskiriami: 
1. SS paaiškinim ų 7018 pozicijos paaiškinim ų antrosios 
pastraipos A dalyje aprašyti dirbiniai; 
2. panašūs dirbiniai, prekyboje vadinami „stikliniais karo ­
liukais“, susidedantys iš didesnio dydžio stiklini ų karo­
liukų (apytiksliai iki lazdyno riešuto dydžio). Šie dirbi ­
niai, daugiausia skirti v ėriniams ir apyrank ėms gaminti, 
tiekiami labai įvairių formų (pavyzdžiui, rutuliuk ų, 
pusrutuliuk ų, ašaros, kubeli ų, ritinėlių, mažų vamzdeli ų, 
kūgių, daugiasieni ų) ir taip pat yra kiaurai pragr ęžti. 
Šiose subpozicijose maži vamzdeliai laikomi stikliniais 
karoliukais, jeigu j ų išorinis skersmuo ir ilgis atitinkamai 
ne didesnis kaip 4 mm ir 24 mm. J ų nereiktų painioti su 
specialia standartini ų švino stiklo vamzdeli ų rūšimi, naudo ­
jama kaitinamosioms lempoms ir volframo lempoms 
gaminti; šios r ūšies vamzdeliai paprastai b ūna bespalviai ir 
priskiriami 7002 pozicijai. 
Šioms subpozicijoms priskiriami dirbiniai paprastai patei ­
kiami nesupakuoti, krepšiuose, d ėžėse, ir t. t. 
Gabenimo ir pakavimo patogumui šioms subpozicijoms taip 
pat priskiriami identiško dydžio ir spalvos kartu suverti stik ­
liniai karoliukai, neatskirti mazgais ir be susegimo prie ­
monių. Tokie v ėriniai paprastai surišami ryšeliais galus 
paliekant laisvus arba perrišant si ūlais, ir d ėl to jie n ėra 
įprastai paruošti naudoti komplektai. 
Šioms subpozicijoms nepriskiriami: 
a) karoliuk ų vėriniai (surišti arba nesurišti į ryšelius), 
kuriuose skirting ų dydžių ar spalv ų karoliukai išd ėstyti 
taip, kaip įprastai madinga (pavyzdžiui, kaitaliojant 
spalvas arba dydžius kaip įprastai madinga arba suveriant 
karoliukus pagal dyd į) arba kuri ų karoliukai atskirti 
mazgais (7117 pozicija);  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 07.06.2019 — 001.001 — 382  
b) karoliuk ų vėriniai (net, jei sudaryti tik iš identiško 
dydžio, spalvos ar gamybos karoliuk ų), kuriuose yra 
sagtelės ar panaš ūs mechanizmai, arba kurie suverti į 
trumpus v ėrinius, tinkamus nešioti ant kaklo 
(7117 pozicija).  
7018 10 11  Išpjauti ir mechaniniu b ūdu poliruoti  
Šiai subpozicijai priskiriami išpjauti ir mechaniniu b ūdu 
poliruoti karoliukai nuo „terminiu b ūdu poliruot ų (heat 
polished )“ karoliuk ų, priskiriam ų 7018 10 19 subpozicijai, 
skiriasi savo idealiai lygiomis briaunomis ir aštriais kraštais. 
Be to, kiaurymi ų kraštai dažnai briaunoti (kartais ir poli ­
ruoti) bei su aštriai nupjautais kraštais, atitinkan čiais gretu ­
tines briaunas, o „terminiu b ūdu poliruot ų (heat polished )“ 
karoliukų skylučių kraštai dažnai užapvalinti ir j ų aštrūs 
kraštai neatitinka gretutini ų briaunų. 
Dažniausiai raižomi ir mechaniniu b ūdu poliruojami dirbi ­
niai daugiausia nurodyti paaiškinim ų 7018 10 11 ir 
7018 10 19 subpozicij ų paaiškinim ų pirmosios pastraipos 
2 punkte.  
7018 10 30  Perl ų imitacijos  
Šiai subpozicijai priskiriami dirbiniai, aprašyti SS paaiški ­
nimų 7018 pozicijos paaiškinim ų antrosios pastraipos 
B dalyje. 
Dirbtinių perlų vėriniams  mutatis mutandis  taikomi paaiški ­
nimų 7018 10 11 ir 7018 10 19 subpozicij ų paaiškinimai.  
7018 10 51 ir 
7018 10 59  Brangakmeni ų arba pusbrangi ų akmenų imitacijos  
Šioms subpozicijoms priskiriami dirbiniai, aprašyti SS paaiš ­
kinimų 7018 pozicijos paaiškinim ų antrosios pastraipos 
C dalyje.  
7018 10 51  Išpjautos ir mechaniniu b ūdu poliruotos  
Šiai subpozicijai priskiriamos išpjautos ir mechaniniu b ūdu 
poliruotos brangakmeni ų ir pusbrangi ų akmenų imitacijos 
nuo paprast ų „terminiu b ūdu poliruot ų“ dirbinių, priskiriam ų 
7018 10 59 subpozicijai, skiriasi savo idealiai lygiomis 
briaunomis ir aštriais kraštais.  
7018 10 90  Kitos  
Šiai subpozicijai priskiriamos koral ų, karoliuk ų ir kabošon ų 
imitacijos (išskyrus perl ų imitacijas arba brangakmeni ų ir 
pusbrangi ų akmenų imitacijas), skirtos skryb ėlių smeigtuk ų 
galvutėms, užsegamiems ilgiems auskarams bei mažiems 
stiklo vamzdeliams, iš kuri ų gaminami kutai, daryti. 
Skirtumus tarp šiai subpozicijai priskiriam ų mažų stiklo 
vamzdelių, bei stikliniais karoliukais laikom ų mažų stiklo 
vamzdelių, priskiriam ų 7018 10 11 ir 7018 10 19 subpozici ­
joms, žr. paaiškinim ų šių subpozicij ų paaiškinim ų antrojoje 
pastraipoje.  
7018 20 00  Stiklin ės mikrosferos, kuri ų skersmuo ne didesnis kaip 
1 mm  
Šiai subpozicijai priskiriami dirbiniai, aprašyti SS paaiški ­
nimų 7018 pozicijos paaiškinim ų antrosios pastraipos 
H dalyje.  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 07.06.2019 — 001.001 — 383  
►M3 Šiai subpozicijai taip pat priskiriamos tuš čiavidurės 
stiklinės mikrosferos. ◄ 
7018 90 10  Stiklin ės akys; prek ės, pagamintos iš smulki ų stiklo 
dirbinių 
Žr. SS paaiškinim ų 7018 pozicijos paaiškinim ų antrosios 
pastraipos E ir F dalis.  
7018 90 90  Kiti  
Šiai subpozicijai priskiriami dirbiniai, aprašyti SS paaiški ­
nimų 7018 pozicijos paaiškinim ų antrosios pastraipos 
G dalyje.  
7019  Stiklo pluoštai ( įskaitant stiklo vat ą) ir jų dirbiniai 
(pavyzdžiui, verpalai, audiniai)  
Stiklo pluoštai apima dvi pagrindines kategorijas: 
a) tekstilinius stiklo pluoštus (gijinius stiklo pluoštus), 
pagamintus iš tekstilinio stiklo, t. y. stiklo dirbinius, 
kuriuose gijos daugiausia išd ėstytos lygiagre čiai; tekstili ­
niai stiklo pluoštai dažniausiai naudojami kitoms medžia ­
goms, pvz., kompozitams, plastikams, sustiprinti; 
b) stiklo vatos pluoštus; stiklo vatos pluoštai (atsitiktin ės 
orientacijos pluoštai) gaminami taikant rotorinio verpimo 
procesą ir daugiausia naudojami izoliacijos tikslais. 
Tekstilinis stiklo pluoštas yra dviej ų rūšių: 
a) (ištisinis) gijinis stiklo pluoštas, susidedantis iš daugelio 
ištisinių lygiagre čių gijų, kurių skersmuo paprastai yra 
3–34 μm (mikronai); suformuotos ištisin ės gijos klijais 
sujungiamos į sruogas (vadinamasis klijinimas), kuri ų 
paskirtis – palengvinti tolesnius gamybos etapus (kapo ­
jimą, vijimą, sukimą, audimą ir t. t.); v ėliau tarpiniai 
produktai naudojami tam tikr ų komercini ų stiklo pluošto 
dirbinių (kapotų sruogų, pusverpali ų, verpalų ir t. t.) 
gamybai; 
b) neištisini ų gijų stiklo pluoštas (kuokštelinis stiklo 
pluoštas), susidedantis iš gamybos proceso metu nedi ­
delio ilgio atkarpomis sukarpyt ų ar sutraukyt ų gijų, iš 
kurių sudaromos ištisin ės palaidų plaušeli ų sruogos; 
paprastai naudojamas audiniuose, pavyzdžiui, sienoms 
dengti statybos ir pastat ų sektoriuje. 
Tekstiliniai stiklo pluoštai gali b ūti toliau perdirbami į šiuos 
šiai pozicijai priskiriamus dirbinius: 
— chemiškai sujungt ų pluoštų demblius ir tinklus, t. y. 
kapotų sruogų demblius, ištisini ų sruogų demblius ir 
tipinius neaustinius dirbinius, kaip antai plonas marškas 
(vualius), gijinius stiklo pluošto tinklus (angl. laid 
scrims) ir t. t., 
— mechaniškai sujungt ų pluoštų audinius, t. y. austinius 
audinius, nerangyt ų gijų pluoštų įvairiakryp čių sluoksnių 
audinius (angl. non-crimp fabrics), megztus audinius, 
sudygsniuotus audinius, smaigstytinius audinius, kaip 
antai pusverpalinius audinius, tinklinius audinius, 
širmas.  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 07.06.2019 — 001.001 — 384  
7019 11 00  Kapotos sruogos, kuri ų ilgis ne didesnis kaip 50 mm  
Žr. SS paaiškinim ų 7019 11 subpozicijos paaiškinimus.  
7019 12 00  Pusverpaliai  
Žr. SS paaiškinim ų 7019 12 subpozicijos paaiškinimus.  
7019 19 90  Iš kuokštelini ų pluoštų 
Žr. SS paaiškinim ų 7019 19 subpozicijos paaiškinimus. 
Šiai subpozicijai priskiriami verpalai, pagaminti iš kuokšte ­
linių pluoštų. 
7019 31 00  Dembliai  
Žr. SS paaiškinim ų 7019 31 subpozicijos paaiškinimus.  
7019 32 00  Plonos marškos (vualiai)  
Žr. SS paaiškinim ų 7019 32 subpozicijos paaiškinimus.  
▼M2 
7019 39 00  Kiti  
Šiai subpozicijai priskiriami daugiakryp čiai stiklo pluošto 
audiniai, kuriuos sudaro atskiri lygiagre čių stiklo gijini ų 
siūlų sluoksniai, sud ėti vienas ant kito skirtingais kampais. 
Sluoksniai mechaniniu b ūdu sujungti tarpusavyje sintetiniu 
siūlu. Šie audiniai naudojami, pavyzdžiui, laiv ų statybai 
arba vėjo jėgainių menčių gamybai.  
▼B 
7019 90 00  Kiti  
Šiai subpozicijai priskiriami palaidi pluoštai yra atskir ų 
kartu sumaišyt ų įvairių ilgių gijų masė (stiklo kamšalas ir 
stiklo vata), naudojami šilumai arba garsui izoliuoti ir 
paprastai tiekiami ritiniais arba popieriniuose maišuose.  
7020 00  Kiti stiklo dirbiniai  
7020 00 07 ir 
7020 00 08  Stiklinės vidinės termos ų arba kit ų vakuumini ų indų 
kolbos  
Žr. SS paaiškinim ų 7020 pozicijos paaiškinim ų antrosios 
pastraipos 4 punkt ą. 
7020 00 08  Gatavos  
Sąvoka „gatavos“ taikoma tik stiklin ėms vidinėms kolboms, 
paruoštoms aptaisyti arba kitaip apdengti.  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 07.06.2019 — 001.001 — 385  
XIV SKYRIUS  
GAMTINIAI ARBA DIRBTINIU B ŪDU IŠAUGINTI PERLAI, 
BRANGAKMENIAI ARBA PUSBRANGIAI AKMENYS, TAURIEJI 
METALAI, METALAI, PLAKIRUOTI TAURIUOJU METALU, BEI J Ų 
DIRBINIAI; DIRBTIN Ė BIŽUTERIJA; MONETOS  
71 SKIRSNIS  
GAMTINIAI ARBA DIRBTINIU B ŪDU IŠAUGINTI PERLAI, 
BRANGAKMENIAI ARBA PUSBRANGIAI AKMENYS, TAURIEJI 
METALAI, METALAI, PLAKIRUOTI TAURIUOJU METALU, BEI J Ų 
DIRBINIAI; DIRBTIN Ė BIŽUTERIJA; MONETOS  
I. GAMTINIAI ARBA DIRBTINIU B ŪDU IŠAUGINTI 
PERLAI IR BRANGAKMENIAI ARBA PUSBRAN ­
GIAI AKMENYS  
7101  Gamtiniai arba dirbtiniu b ūdu išauginti perlai, apdoroti 
arba neapdoroti, sur ūšiuoti arba nesur ūšiuoti, ta čiau 
nesuverti, neaptaisyti ir ne įtvirtinti; gamtiniai arba dirb ­
tiniu būdu išauginti perlai, laikinai suverti gabenimo 
patogumui  
7101 10 00  Gamtiniai perlai  
Žr. SS paaiškinim ų 7101 pozicijos paaiškinim ų pirmąsias 
keturias pastraipas.  
7101 21 00 ir 
7101 22 00  Dirbtiniu b ūdu išauginti perlai  
Žr. SS paaiškinim ų 7101 pozicijos paaiškinim ų penktąją 
pastraipą. 
7101 21 00  Neapdoroti  
Žr. SS paaiškinim ų 7101 pozicijos paaiškinim ų šeštąją 
pastraipą. 
7101 22 00  Apdoroti  
Žr. SS paaiškinim ų 7101 pozicijos paaiškinim ų šeštąją 
pastraipą. 
7102  Deimantai, apdoroti arba neapdoroti, ta čiau neaptaisyti 
arba neįtvirtinti  
7102 10 00  Nesur ūšiuoti  
Žr. SS paaiškinim ų 7102 10 subpozicijos paaiškinimus.  
7102 21 00 ir 
7102 29 00  Pramoniniai  
Žr. SS paaiškinim ų 7102 21 ir 7102 29 subpozicij ų 
paaiškinimus.  
7102 21 00  Neapdoroti arba tik supjaustyti, suskaldyti arba grubiai 
apdoroti  
Žr. SS paaiškinim ų 7102 21 ir 7102 29 subpozicij ų paaiški­
nimų trečiąją pastraipą. 
Grubus apdorojimas yra ruošinio šlifavimas į kitą deimantą, 
siekiant sumažinti j į iki reikiamo dydžio.  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 07.06.2019 — 001.001 — 386  
7102 31 00 ir 
7102 39 00  Nepramoniniai  
Žr. SS paaiškinim ų 7102 31 ir 7102 39 subpozicij ų 
paaiškinimus.  
7102 31 00  Neapdoroti arba tik supjaustyti, suskaldyti arba grubiai 
apdoroti  
Žr. SS paaiškinim ų 7102 31 ir 7102 39 subpozicij ų paaiški­
nimų antrąją pastraipą. 
Grubus apdorojimas yra ruošinio šlifavimas į kitą deimantą, 
siekiant sumažinti j į iki reikiamo dydžio.  
7103  Brangakmeniai (išskyrus deimantus) ir pusbrangiai 
akmenys, apdoroti arba neapdoroti, sur ūšiuoti arba 
nesurūšiuoti, ta čiau nesuverti, neaptaisyti arba ne įtvir­
tinti; nesur ūšiuoti brangakmeniai (išskyrus deimantus) 
ir pusbrangiai akmenys, laikinai suverti gabenimo 
patogumui  
7103 10 00  Neapdoroti arba tik supjaustyti ar grubiai apdoroti 
suformuojant tam tikros formos ruošinius  
Žr. SS paaiškinim ų 7103 10 subpozicijos paaiškinimus. 
Šiai subpozicijai nepriskiriami akmenys, paruošti kaip 
dubletai ar tripletai (7103 91 00 arba 
7103 99 00 subpozicija).  
7103 91 00 ir 
7103 99 00  Apdoroti kitu b ūdu 
Žr. SS paaiškinim ų 7103 91 ir 7103 99 subpozicij ų paaiški­
nimus. 
Kaip dubletai arba tripletai paruošti akmenys – tai akmenys, 
gauti vien ą akmenį (viršutin ę dubleto arba tripleto dal į) ir 
arba vien ą ar du kitus akmenis (paprastai mažiau koky ­
biškus) uždedant ant kitos medžiagos (pavyzdžiui, atkurt ų 
akmenų arba stiklo). 
Dėl akmenų, kurie priskiriant šioms subpozicijoms nelaiky ­
tini apdorotais kitu b ūdu, ir taip pat d ėl akmenų, kurie, net 
jei neįtvirtinti ar neaptaisyti, priskiriami 90 arba 91 skirsniui, 
žr. SS paaiškinim ų 7103 pozicijos paaiškinim ų trečiąją ir 
penktąją pastraipas. 
Neapdoroti akmenys (paprastai vadinami „ruošiniais“) 
priskiriami 7103 10 00 subpozicijai.  
7103 91 00  Rubinai, safyrai ir smaragdai  
Rubinai yra korundo r ūšis, kurių raudona spalva atsiranda 
dėl chromo drusk ų pėdsakų. 
Safyras taip pat yra korundo r ūšis, kurio tamsiai m ėlyna 
spalva atsiranda d ėl kobalto drusk ų pėdsakų. 
Smaragdas yra berilio r ūšis. Smaragdai paprastai randami 
prizmės formos, o j ų žalia spalva atsiranda d ėl chromo 
oksido pėdsakų. Smaragdas kietesnis už kvarc ą, bet minkš ­
tesnis už korund ą ir deimant ą, ir labai vertinamas d ėl 
spalvos ir skaidrumo. Dažniausiai jis pjaustomas į stačia­
kampius arba kvadratus.  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 07.06.2019 — 001.001 — 387  
7104  Sintetiniai arba regeneruoti brangakmeniai arba 
pusbrangiai akmenys, apdoroti arba neapdoroti, sur ū­ 
šiuoti arba nesur ūšiuoti, ta čiau nesuverti, neaptaisyti 
arba neįtvirtinti; nesur ūšiuoti sintetiniai arba regene ­
ruoti brangakmeniai arba pusbrangiai akmenys, laikinai 
suverti gabenimo patogumui  
7104 10 00  Pjezoelektrinis kvarcas  
Žr. SS paaiškinim ų 7104 10 subpozicijos paaiškinimus. 
Šiai subpozicijai nepriskiriami: 
a) pjezoelektriniai kristalai, pagaminti iš chemini ų junginių, 
tokių kaip Segneto arba Rošelio druska (kalio natrio 
tetrahidrato dvigubasis tartratas), bario titanatas, amonio 
ortomonofosfatas arba rubidžio ortomonofosfatas 
(3824 99 96 subpozicija); 
b) pjezoelektriniai kristalai, pagaminti iš gamtini ų akmenų 
(pavyzdžiui, kvarco, turmalino) (7103 pozicija); 
c) pjezoelektriniai kristalai, pagaminti iš sintetini ų akmenų, 
išskyrus kvarc ą (7104 20 00 arba 7104 90 00 subpozi ­
cija); 
d) sumontuoti pjezoelektriniai kristalai 
(8541 60 00 subpozicija).  
7104 20 00  Kiti, neapdoroti arba tik supjaustyti ar grubiai apdoroti 
suformuojant tam tikros formos ruošinius  
Mutatis mutandis  taikomi paaiškinim ų 7103 10 00 subpozi ­
cijos paaiškinimai.  
7104 90 00  Kiti  
Mutatis mutandis  taikomi SS paaiškinim ų 7103 91 ir 
7103 99 subpozicij ų paaiškinimai.  
7105  Gamtini ų arba sintetini ų brangakmeni ų arba 
pusbrangi ų akmenų dulkės arba milteliai  
7105 10 00  Deimant ų 
Žr. SS paaiškinim ų 7105 pozicijos paaiškinim ų antrąją, 
trečiąją ir ketvirt ąją pastraipas.  
7105 90 00  Kiti  
Šiai subpozicijai priskiriamos dulk ės ir milteliai, gauti iš 
granatų rūšies brangakmeni ų. 
II. TAURIEJI METALAI IR METALAI, PLAKI ­
RUOTI TAURIUOJU METALU  
7106  Sidabras ( įskaitant sidabr ą, padengt ą auksu arba 
platina), neapdorotas, pusiau apdorotas arba turintis 
miltelių pavidalą 
7106 10 00  Milteliai  
Sąvokos „milteliai“ apibr ėžimą žr. šio skirsnio 1 subpozicij ų 
pastaboje. 
Miltelių pavidalo produktai, neatitinkantys šio skirsnio 
1 subpozicij ų pastaboje granuli ų dydžiui nustatyt ų reikala­
vimų, laikomi granul ėmis, priskiriamomis 
7106 91 00 subpozicijai.  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 07.06.2019 — 001.001 — 388  
Sidabro arba jo lydini ų gamybos atliekos, pavyzdžiui, 
pjuvenos, s ąšlavos ir dulk ės, tinkamos tik metalui regene ­
ruoti arba naudoti chemini ų medžiag ų gamyboje, milteliais 
nelaikomos. Šios atliekos priskiriamos 7112 pozicijai. 
Tačiau pjuvenos, kurios buvo atskirtos nuo pašalini ų 
medžiagų ir sugrupuotos pagal vienod ą granulių dydį 
(pavyzdžiui, sijojant), laikomos milteliais, priskiriamos šiai 
subpozicijai, jeigu jos atitinka pirmiau min ėtus reikalavimus.  
7106 91 00  Neapdorotas  
Šiai subpozicijai priskiriami gaminiai, aprašyti SS paaiški ­
nimų 7106 pozicijos paaiškinim ų ketvirtosios pastraipos 
II grupėje. 
Strypai, kurie d ėl rinkodaros turi lyg ų paviršių ir prabą, 
priskiriami šiai subpozicijai. 
Sidabro ir jo lydini ų granulės, jeigu jos neatitinka šio 
skirsnio 1 subpozicij ų pastaboje nustatyt ų reikalavim ų, 
priskiriamos šiai subpozicijai. 
Šiai subpozicijai nepriskiriami strypai, pagaminti tempiant ar 
valcuojant (7106 92 00 subpozicija).  
7108  Auksas ( įskaitant auks ą, padengt ą platina), neapdorotas, 
pusiau apdorotas arba turintis milteli ų pavidalą 
7108 11 00  Milteliai  
Mutatis mutandis  taikomi paaiškinim ų 7106 10 00 subpozi ­
cijos paaiškinimai.  
7108 12 00  Kito pavidalo neapdorotas auksas  
Mutatis mutandis  taikomi paaiškinim ų 7106 91 00 subpozi ­
cijos paaiškinimai.  
7108 20 00  Piniginis (monetarinis)  
Žr. SS paaiškinim ų 7108 20 subpozicijos paaiškinimus.  
7110  Platina, neapdorota, pusiau apdorota arba turinti 
miltelių pavidalą 
Dėl lydinių priskyrimo šios pozicijos subpozicijoms žr. šio 
skirsnio 3 subpozicij ų pastabą. 
7110 11 00 – 
7110 19 80  Platina  
Sąvokos „platina“ apibr ėžimą šių subpozicij ų kontekste 
žr. šio skirsnio 2 subpozicij ų pastaboje.  
7110 11 00  Neapdorota arba turinti milteli ų pavidalą 
Mutatis mutandis  taikomi paaiškinim ų 7106 10 00 ir 
7106 91 00 subpozicij ų paaiškinimai.  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 07.06.2019 — 001.001 — 389  
7110 21 00  Neapdorotas arba turintis milteli ų pavidalą 
Mutatis mutandis  taikomi paaiškinim ų 7106 10 00 ir 
7106 91 00 subpozicij ų paaiškinimai.  
7110 31 00  Neapdorotas arba turintis milteli ų pavidalą 
Mutatis mutandis  taikomi paaiškinim ų 7106 10 00 ir 
7106 91 00 subpozicij ų paaiškinimai.  
7110 41 00  Neapdoroti arba turintys milteli ų pavidalą 
Mutatis mutandis  taikomi paaiškinim ų 7106 10 00 ir 
7106 91 00 subpozicij ų paaiškinimai.  
7112  Tauriojo metalo arba metalo, plakiruoto tauriuoju 
metalu, atliekos ir laužas; kitos atliekos ir laužas, 
kurių sudėtyje yra tauriojo metalo arba tauriojo metalo 
junginių, dažniausiai naudojami tauriajam metalui rege ­
neruoti  
Tauriojo metalo arba metalo, plakiruoto tauriuoju metalu, 
kuris buvo išlydytas ir išlietas luitais, blokeliais ar pana ­ 
šiomis formomis, atliekos ir liekanos klasifikuojamos kaip 
neapdorotas metalas ir nepriskiriamos šiai pozicijai.  
III. BIŽUTERIJA, AUKSO IR SIDABRO DAILIEJI 
DIRBINIAI IR KITI DIRBINIAI  
7113  Bižuterija ir jos dalys iš tauriojo metalo arba iš metalo, 
plakiruoto tauriuoju metalu  
Žr. šio skirsnio 2 pastabos A punkt ą ir 9 pastab ą. 
7114  Aukso arba sidabro dailieji dirbiniai ir j ų dalys iš 
tauriojo metalo arba iš metalo, plakiruoto tauriuoju 
metalu  
Žr. šio skirsnio 2 pastabos A punkt ą ir 10 pastab ą. 
7116  Dirbiniai iš gamtini ų arba iš dirbtiniu b ūdu išaugint ų 
perlų, brangakmeni ų arba pusbrangi ų akmen ų 
(gamtinių, sintetini ų arba regeneruot ų) 
Žr. šio skirsnio 2 pastabos B punkt ą. 
7117  Dirbtin ė bižuterija  
Žr. šio skirsnio 11 pastab ą. 
7117 11 00 ir 
7117 19 00  Iš netauriojo metalo, padengto arba nepadengto 
tauriuoju metalu  
Šioms subpozicijoms priskiriamos: 
1. grandin ėlės iš netauriojo metalo, sukarpytos atkarpomis, 
kurių kiekviena tinkama apdailinti iki atskiro dirbtin ės 
bižuterijos dirbinio arba drabuži ų papuošalo, pavyzdžiui, 
pridedant sagteles. Tokios atkarpos paprastai nebus 
ilgesnės kaip du metrai;  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 07.06.2019 — 001.001 — 390  
2. dekoratyviniai motyvai iš netauriojo metalo, kuriems 
taikomi SS paaiškinim ų 7117 pozicijos paaiškinim ų 
antrosios pastraipos paaiškinim ų b punkto paaiškinimai; 
jų pavyzdžiai pateikti toliau:
  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 07.06.2019 — 001.001 — 391  
XV SKYRIUS  
NETAURIEJI METALAI IR NETAURI ŲJŲ METAL Ų GAMINIAI  
Bendrosios nuostatos  
Spalvotųjų metalų atliekos ir laužas, kuris buvo išlydytas ir iš kurio 
buvo išlieti liejiniai, luitai, blokai ar panašios formos, yra klasifikuo ­
jamas kaip neapdorotas metalas, o ne kaip atliekos ar laužas. Atitin ­
kamai šis metalas priskiriamas, pavyzdžiui, 7601 pozicijai (aliuminis), 
7801 (švinas), 7901 (cinkas), arba 8104 11 00 ar 8104 19 00 subpozicijai 
(magnis).  
Sąvoka „metalas“ taip pat apima amorfin ės (nekristalin ės) struktūros 
metalą, tokį kaip metalo stiklai ir milteliniai metalurgijos produktai.  
72 SKIRSNIS  
GELEŽIS IR PLIENAS (JUODIEJI METALAI)  
Bendrosios nuostatos  
A. Jeigu b ūtina atskirti kaltinius ir valcavimo produktus (7207, 7214, 
7216, 7218, 7224 ir 7228 pozicijos), galima panaudoti nemažai 
įvairių būdų. 
Jeigu turimas visas gaminys ar luitas, pirmiausia turi b ūti apžiūrėti ir 
įvertinti skerspj ūvio skirtumai:  
— jei svyravimai nesikartoja reguliariu intervalu, produktas yra 
kaltinis;  
— kita vertus, jei matomi reguliariais intervalais besikartojantys 
svyravimai, arba jei skerspj ūvis nekinta, produktas gali b ūti 
kaltinis ar valcuotas. Šiuo atveju b ūtina išnagrin ėti visus šiuos 
kriterijus:  
1. skerspjūvio matmenys  
Jeigu matmenys dideli (skerspj ūvio plotas didesnis nei 
150 000 mm  2 ), produktas veikiausiai yra kaltinis. Jei 
matmenys nedideli (minimalus matmuo yra mažesnis nei 
15 mm), produktas veikiausiai yra valcuotas;  
2. skerspjūvio forma  
Jeigu forma paprasta (pavyzdžiui, kvadratas, sta čiakampis, 
apskritimas, šešiakampis ir t. t.), produktas gali b ūti tiek 
valcuotas, tiek kaltinis, o sud ėtingesnės formos produktai 
praktiškai visais atvejais yra valcavimo gaminiai;  
3. ilgis  
Jeigu produktas ilgesnis kaip 5 metrai, galima beveik tvirtai 
teigti, jog tai valcuotas produktas; jei jis yra trumpesnis, tai 
gali būti tiek valcuotas produktas, tiek kaltinis;  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 07.06.2019 — 001.001 — 392  
4. matmenų leistinos nuokrypos  
Valcuotų produktų skerspjūvio matmen ų leistinos nuokrypos 
yra griežčiau ribojamos nei kaltini ų; 
5. metalografinis aspektas  
Paprastai valcuot ų produkt ų redukcinis koeficientas yra 
gerokai didesnis už atitinkam ą kaltinių rodiklį, todėl beveik 
visada galima atskirti valcavimo produktus nuo kaltini ų, 
ištyrus juos mikroskopu.  
Pagrindiniai veiksniai, kurie turi b ūti ištirti, yra inkliuzijos ir 
struktūra: 
a) inkliuzijos valcavimo produktuose yra plonos, labai 
ištiestos ir beveik idealiai lygiagre čios valcavimo kryp čiai; 
o kaltiniuose produktuose jos yra mažiau ištiestos (j ų 
forma beveik elipsin ė) ir nelygiagre čios; 
b) po grūdinimo patikrint ų valcavimo produkt ų struktūra, jei 
produktas buvo gr ūdintas ir atleistas, turi tur ėti beveik 
nepriekaištingai tiesinius dalybos ženklus, lygiagre čius 
valcavimo kryp čiai. Kaltiniuose tai pasitaiko daug re čiau, 
o kartais nepasitaiko iš viso;  
6. kiekis  
Kaltiniai produktai paprastai pristatomi nedideliais kiekiais.  
Valcavimas gali b ūti – karštasis arba šaltasis. Priklausomai 
nuo valcavimui skirto ruošinio formos, taip pat nuo valca ­
vimo velen ų formos ir pad ėties, šis procesas gali b ūti naudo­
jamas gaminant plokš čius produktus, pavyzdžiui, lakšt ą ir 
plokštę arba žied ą ir juostą arba apvalaus ar daugiakampio 
skerspjūvio strypus ir juostas arba kintamo skerspj ūvio 
specialiuosius profilius, vamzdžius, vamzdelius ir t. t.  
B. Tam tikr ų plastinės deformacijos r ūšių (pavyzdžiui, valcavimas, 
kalimas, įspaudimas) apibr ėžimai pateikti SS paaiškinim ų 72 skirsnio 
paaiškinim ų Bendrųjų nuostatų IV grupės A ir B dalyse.  
C. Skirtumus tarp karštojo valcavimo ar karštojo tempimo produkt ų ir 
produktų, gautų ar išbaigt ų šaltojo proceso metu, žr. SS paaiškinim ų 
72 skirsnio paaiškinim ų Bendrųjų nuostatų IV grup ės B dalies 
paskutinėje pastraipoje.  
Kai kurie min ėti skirtumai tarp karštojo valcavimo ir šaltojo valca ­
vimo produkt ų gali sumaž ėti ar išnykti, kai šaltojo valcavimo 
produktai yra gr ūdinami; be to, jei karštojo valcavimo produktams 
taikomas baigiamasis šaltasis apdirbimas, skirtumai gali apsiriboti 
paviršiaus kietumu ir išvaizda.  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 07.06.2019 — 001.001 — 393  
Karštojo valcavimo ar karštojo tempimo strypai, juostos, fasoniniai 
profiliai, kampuo čiai ir specialieji profiliai gali b ūti šaltai apdoroti 
tempimo ar kitais b ūdais, o b ūtent – rektifikacijos ar kalibravimo 
būdu, suteikiant produktui geresn ę išvaizdą. Po šios operacijos dirbi ­
niai klasifikuojami kaip „šaltojo formavimo ar šaltojo apdorojimo“ 
gaminiai.  
Tačiau šaltasis tiesinimas ir rupusis valymas nelaikomi rektifikavimo 
arba kalibravimo procesais, tod ėl neturi įtakos stryp ų, juostų, 
kampuočių, fasonini ų profilių ir speciali ųjų profilių, kurie, išskyrus 
karštąjį valcavim ą arba ekstruzij ą, toliau neapdoroti, klasifikavimui. 
Taip pat tokie strypai ir juostos nelaikomi šaltai apdirbtais, jeigu yra 
susukti.  
D. Plakiravimo apibr ėžimas pateiktas SS paaiškinim ų šio skirsnio paaiš ­
kinimų IV grupės C dalies 2 punkto e papunktyje.  
Netaurieji metalai, plakiruoti tauriaisiais metalais, nepriklausomai 
nuo plakiravimo storio, priskiriami 71 skirsniui (žr. SS paaiškinim ų 
71 skirsnio paaiškinimus).  
E. Paviršinio apdorojimo komentarai pateikti SS paaiškinim ų 
72 skirsnio paaiškinim ų Bendrųjų nuostatų paaiškinim ų IV grup ės 
C dalies 2 punkto d papunktyje.  
F. Neužbaigti kaltiniai, bet jau nebeturintys grubi ų ruošinių, grubiai 
suformuot ų kalimo b ūdu, priskiriam ų 7207, 7218 arba 7224 pozicijai, 
pavidalo, priskiriami užbaigtiems gaminiams skirtoms, dažniausiai 
82, 84, 85 ir 87 skirsni ų, pozicijoms. Taigi geležies arba plieno 
kaltiniai, skirti alk ūniniams velenams gaminti, priskiriami 8483 pozi ­
cijai.  
I. PIRMIN ĖS MEDŽIAGOS; PRODUKTAI, 
TURINTYS GRANULI Ų ARBA MILTELI Ų 
PAVIDAL Ą 
7201  Ketus ir veidrodinis ketus ( spiegeleisen ), turintys luit ų, 
blokų arba kit ų pirminių formų pavidalą 
Ketus ir veidrodinis ketus apibr ėžti šio skirsnio 1 pastabos a 
ir b punktuose. 
Šio skirsnio 1 pastabos a punkte apibr ėžtas ketus, kurio 
sudėtyje esantis manganas sudaro daugiau kaip 6 %, bet 
ne daugiau kaip 30 % mas ės, klasifikuojamas kaip veidro ­
dinis ketus (7201 50 90 subpozicija). Jei lydinyje su šia 
procentine mangano dalimi yra kitas elementas, kurio ribinis 
kiekis didesnis negu nurodytas 1 pastabos a punkte, pavyz ­
džiui, silicio kiekis didesnis kaip 8 % mas ės, šis lydinys turi 
būti klasifikuojamas kaip ferolydinys; pateiktame pavyzdyje 
jis būtų priskiriamas 7202 21 00–7202 29 90 subpozicijoms 
(ferosilicis). Jei lydinio sud ėtyje yra daugiau kaip 30 % 
mangano ir 8 % silicio, jis turi b ūti laikomas ferosilikoman ­
ganu, priskiriamu 7202 30 00 subpozicijai, o jeigu jo sud ė­
tyje yra papildomas legiruojantis elementas ribiniu kiekiu, 
nurodytu 1 pastabos c punkte, toks lydinys turi b ūti priski­
riamas 7202 99 80 subpozicijai.  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 07.06.2019 — 001.001 — 394  
Šio skirsnio 1 pastabos a punkte apibr ėžtas ketus, kuris n ėra 
veidrodinis ketus ir tod ėl turi b ūti priskiriamas 
7201 10 11–7201 50 90 subpozicijoms, yra tas, kurio sud ė­
tyje yra ne daugiau kaip 6 % mangano. Priklausomai nuo 
legiruojan čio elemento kiekio, tarp šios r ūšies ketaus išski ­
riamas nelegiruotasis ketus (7201 10 11–7201 20 00 subpozi ­
cijos) ir legiruotasis ketus (7201 50 10 arba 
7201 50 90 subpozicija). 
Legiruotasis ketus apibr ėžtas šio skirsnio 1 subpozicij ų 
pastabos a punkte; nelegiruotojo ketaus sud ėtyje negali 
būti daugiau kaip (kartu arba atskirai pa ėmus): 
— 0,2 % mas ės chromo, 
— 0,3 % mas ės vario, 
— 0,3 % mas ės nikelio, 
— 0,1 % mas ės kiekvieno ši ų elementų: aliuminio, molib ­
deno, titano, volframo, vanadžio.  
7201 50 10  Legiruotasis ketus, kurio sud ėtyje esantis titanas sudaro 
ne mažiau kaip 0,3 %, bet ne daugiau kaip 1 % mas ės, 
o vanadis – ne mažiau kaip 0,5 %, bet ne daugiau kaip 
1 % mas ės 
Šiai subpozicijai priskiriami produktai dažniausiai naudo ­
jami detal ėms gaminti, kurios turi b ūti ypač atsparios susi ­
dėvėjimui, pavyzdžiui, alk ūniniai velenai, stabdži ų būgnai, 
siurblių stūmokliai, valcavimo cilindrai, kalimo k ūjų 
štampai, vamzdyn ų alkūnės, kristalizatoriai.  
7201 50 90  Kiti  
Šiai subpozicijai priskiriamos šios ketaus r ūšys: 
1. ketus, kurio sud ėtyje yra nikelio (nuo 0,5 % iki 3,5 %), 
skirtas gaminiams, atspariems aukštam sl ėgiui, gaminti; 
2. „Ni-hard “ ketus (kurio sud ėtyje yra nuo 3,3 % iki 5 % 
nikelio ir nuo 1,4 % iki 2,6 % chromo), skirtas gami ­
niams, ypa č atspariems susid ėvėjimui, gaminti; 
3. ketus, kurio sud ėtyje yra daug nikelio, chromo, silicio 
arba vario, skirto gaminiams, kurie turi b ūti atsparūs 
korozijai, gaminti; 
4. ketus, kurio sud ėtyje yra nikelio ar chromo, skirtas 
šilumai atspariems gaminiams gaminti; 
5. ketus, kurio sud ėtyje yra vario.  
7202  Ferolydiniai  
Šio skirsnio 1 pastabos c punkte apibr ėžiami „ferolydiniai“, 
nurodant spalvot ųjų legiravimo element ų kiekio ir elemen ­
tinės geležies kiekio apribojimus.  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 07.06.2019 — 001.001 — 395  
Dėl ferolydini ų priskyrimo 7202 pozicijos subpozicijoms 
žr. šio skirsnio 2 subpozicij ų pastabą. 
Taigi, pavyzdžiui, ferolydinys, kurio sud ėtyje esantis 
manganas sudaro daugiau kaip 30 % ir silicis sudaro ne 
daugiau kaip 8 %, priskiriamas 7202 11 20–7202 19 00 subpo ­
zicijoms; ta čiau jeigu jo sud ėtyje yra daugiau kaip 30 % 
mangano ir daugiau kaip 8 % silicio, jis priskiriamas 
7202 30 00 subpozicijai. Taip pat ferosilikomanganoaliuminio 
lydinio sud ėtyje turi b ūti daugiau kaip 8 % silicio, daugiau 
kaip 30 % mangano ir daugiau kaip 10 % aliuminio, kad jis 
būtų priskiriamas 7202 99 80 subpozicijai. 
Jei dvigubi, trigubi arba susidedantys iš keturi ų dalių feroly­
diniai tiksliai nenurodyti, jie priskiriami 7202 99 80 subpozi ­
cijai. 
Geležies ir plieno pramon ės gamybos atliekos, kurios yra 
išlydomos ir iš j ų išliejami grub ūs luitai (lietos atliekos), 
turintys ferolydinio sud ėtį bei naudojami kaip papildomi 
produktai gaminant specialiuosius plienus, priskiriami 
7202 pozicijos subpozicijoms pagal j ų sudedam ąsias 
medžiagas. 
Šiai pozicijai nepriskiriamos spalvot ųjų metalų lydymo 
nuosėdos, kurios d ėl jose esan čios sieros arba fosforo, arba 
kokių nors kitų priemaiš ų, negali b ūti naudojamos kaip fero ­
lydiniai (dažniausiai 2620 pozicija).  
7202 11 20 – 
7202 19 00  Feromanganas  
Feromanganas įgyja neapdirbt ų ruošinių, turinčių balto 
atspindžio l ūžį, pavidal ą. Šis lydinys yra trapus ir labai 
kietas. Jis naudojamas plienui deoksiduoti, nusierinti ir 
įanglinti, o prid ėjus mangano, – kaip legiravimo elementas.  
7202 11 20 ir 
7202 11 80  Kurio sud ėtyje esanti anglis sudaro daugiau kaip 2 % 
masės 
Šioms subpozicijoms priskiriamos feromangano r ūšys, 
kuriose yra didelis anglies kiekis (feromanganas su dideliu 
anglies kiekiu). Dažniausiai naudojam ų lydinių sudėtyje yra 
6–7 % anglies; mangano kiekis turi b ūti didesnis kaip 30 %, 
bet dažniausiai jo kiekis sudaro 70–80 % mas ės. 
7202 19 00  Kitas  
Šiai subpozicijai priskiriamas feromanganas su vidutiniu 
(1,25–1,5 %) arba nedideliu (mažiau kaip 0,75 %) anglies 
kiekiu; mangano kiekis gali svyruoti nuo 80 % iki 90 % 
masės. 
Tokie produktai naudojami manganu legiruotam plienui, 
kuriam reikalingas nedidelis anglies kiekis, gaminti.  
7202 21 00 – 
7202 29 90  Ferosilicis  
Ferosilicis turi blizg ų pilką atspindžio l ūžį ir yra trapus. 
Prekiaujama r ūšimis, kuri ų sudėtyje yra nuo 10 % iki 
beveik 96 % silicio, o anglies kiekis yra labai nedidelis 
(0,1–0,2 %).  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 07.06.2019 — 001.001 — 396  
Ferosilicis naudojamas arba plienui rafinuoti, arba plienams, 
kurių sudėtyje yra silicio (ypa č „elektrotechninio plieno 
lakštams ir plokšt ėms“) gaminti, arba (vietoje silicio, kuris 
yra daug brangesnis) kaip reduktorius (silicio-šiluminis 
procesas) kituose metalurgijos procesuose, pavyzdžiui, 
magnio metalurgijoje.  
7202 30 00  Ferosilikomanganas  
Ferosilikomanganas, taip pat vadinamas tiesiog silikoman ­
ganu, kurio sud ėtyje yra daugiau kaip 8 % ir iki 35 % 
silicio, daugiau kaip 30 % ir iki 75 % mangano bei iki 
3 % anglies, naudojamas įvairiomis formomis. 
Šio lydinio panaudojimai panaš ūs į ferosilicio, ta čiau 
bendras silicio ir mangano poveikis sumažina nemetalini ų 
medžiagų inkliuzij ą iki minimumo ir galiausiai sumažina 
deguonies kiek į. 
7202 41 10 – 
7202 49 90  Ferochromas  
Ferochromas įgyja itin kietos kristalin ės masės pavidal ą ir 
kartais yra su labai išryškintais kristalais. 
Paprastai šio lydinio sud ėtyje yra 60–75 % chromo; anglies 
kiekis įprastiniame ferochrome sudaro 4–10 % ir gali b ūti 
net 0,01 %, atitinkamai maž ėjant trapumui. Lydinys naudo ­
jamas chromo plienams gaminti.  
7202 50 00  Ferosilikochromas  
Ferosilikochromo sud ėtyje paprastai yra 30 % silicio ir 
50 % chromo, o anglies kiekis gali b ūti labai didelis arba 
labai mažas, kaip, pavyzdžiui, ferochromo atveju. 
Lydinys naudojamas tam pa čiam tikslui, kaip ir feroch ­
romas; silicis palengvina plieno dezoksidavim ą. 
7202 60 00  Feronikelis  
Šiai subpozicijai priskiriamo feronikelio sud ėtyje yra mažiau 
kaip 0,5 % sieros ir dažniausiai jis naudojamas kaip legi ­
ruojantis elementas nikelio plienui gaminti. 
Feronikelis, kurio sud ėtyje yra ne mažiau kaip 0,5 % sieros, 
negali b ūti naudojamas nikelio plienams gaminti; jis 
laikomas tarpiniu nikelio metalurgijos produktu ir tod ėl 
priskiriamas 7501 pozicijai. 
Tačiau kai kurie lydiniai, prekyboje vadinami lietu nikeliu ir 
naudojami tam tikriems gaminiams, atspariems korozijai ar 
aukštoms temperat ūroms, lieti, priskiriami šiai subpozicijai. 
Tai, pavyzdžiui, taikoma tam tikroms austenitinio ketaus 
rūšims, prekyboje žinomoms įvairiais registruotais preki ų 
ženklais, kuri ų sudėtyje yra iki 36 % nikelio, 6 % chromo, 
6 % silicio, daugiau kaip 2 % anglies ir kartais nedideli kit ų 
elementų kiekiai (aliuminio, mangano, vario, ir t. t.). 
Kombinuotojoje nomenklat ūroje šie produktai negali b ūti 
laikomi ketumi, kadangi j ų sudėtyje esantis nikelio kiekis 
yra didesnis kaip 10 %, taip pat jie negali b ūti laikomi ir 
plienu, nes j ų sudėtyje esantis anglies kiekis yra didesnis 
kaip 2 %.  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 07.06.2019 — 001.001 — 397  
7202 99 80  Kiti  
Šiai subpozicijai priskiriami ferosilikokalcis, feromanganoti ­
tanas, ferosilikonikelis, ferosilikoaliuminokalcis, feroaliu ­
minis, ferosilikoaliuminis ir ferosilikomanganoaliuminis. 
Feroaliuminio sud ėtyje paprastai yra nuo 12 % iki 30 % 
aliuminio. 
Kai kurios feroaliuminio r ūšys dėl jų didelio atsparumo 
korozijai net ir esant labai aukštai temperat ūrai ir dėl jų 
magnetini ų ir šilumini ų savybių kartais tiesiogiai naudo ­
jamos specialioms detal ėms lieti. 
Ferosilikoaliuminis naudojamas įvairiose lydini ų rūšyse, 
kurių sudėtyje, pavyzdžiui, yra: 
— 45 % silicio ir 20–25 % aliuminio; 
— 65–75 % silicio, daugiau kaip 10 % ir iki 15 % aliu ­
minio ir 3–4 % titano; 
— 20–25 % silicio, 20–25 % mangano ir daugiau kaip 
10 % ir iki 12 % aliuminio. 
Ferosilikomanganoaliuminio sud ėtyje paprastai yra 20 % 
silicio, 35 % mangano ir 10–12 % aliuminio.  
7203  Juod ųjų metalų produktai, gauti tiesiogiai redukuojant 
geležies r ūdą ir kitus kor ėtus juodųjų metalų produktus, 
turintys luit ų, granuli ų arba panaši ų formų pavidal ą; 
geležis, kurios minimalus grynumas – 99,94 % mas ės, 
turinti luit ų, granuli ų arba panaši ų formų pavidalą 
7203 90 00  Kiti  
Be produkt ų, paminėtų antrojoje 7203 pozicijos dalyje, 
kurie aprašyti SS paaiškinim ų šios pozicijos paaiškinim ų 
priešpaskutin ėje pastraipoje, šiai subpozicijai priskiriami 
korėti juodųjų metalų produktai, gauti kitais, nei tiesiogiai 
redukuojant geležies r ūdą, būdais, t. y. produktai, gauti iš 
išlydyto ketaus naudojant atomizacijos technologij ą. 
7204  Juod ųjų metalų atliekos ir laužas; geležies arba plieno 
laužo liejiniai, perlydyti  
Be atliekų ir laužo, aprašyt ų SS paaiškinim ų 7204 pozicijos 
paaiškinim ų A dalyje, šiai pozicijai taip pat priskiriami 
naudoti supjaustyti b ėgiai, kuri ų ilgis mažesnis kaip 1,5 m 
(žr. paaiškinim ų 7302 10 90 subpozicijos paaiškinimus).  
7204 41 10  Tekinimo drožl ės, kitos drožl ės, skeveldros, frezavimo 
atliekos, pjuvenos  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 07.06.2019 — 001.001 — 398  
Šiai subpozicijai nepriskiriamos frezavimo atliekos ir 
pjuvenos, atskirtos nuo pašalini ų objektų (pavyzdžiui, 
magneto pagalba) ir suvienodintos pagal granuli ų dydį 
(pavyzdžiui, sijojant). Priklausomai nuo granuli ų dydžio 
(žr. XV skyriaus 8 pastabos b punkt ą ir šio skirsnio 
1 pastabos h punkt ą), šie produktai priskiriami 
7205 10 00, 7205 21 00 arba 7205 29 00 subpozicijai.  
7204 49 10  Sutrupintos (susmulkintos)  
Prie sutrupint ų (susmulkint ų) atliekų ir laužo priskiriami 
produktai, kuri ų 95 % mas ės dalelių matmenys ne didesni 
kaip 200 mm.  
7204 49 90  Kitos  
Šiai subpozicijai priskiriama atliek ų ir laužo mas ė, kurioje, 
pavyzdžiui, yra ketaus mišinio, alavuoto plieno ir skirting ų 
rūšių plieno.  
7204 50 00  Laužo liejiniai, perlydyti  
Perlydyti laužo liejiniai, turintys ferolydini ų cheminę sudėtį, 
naudojami kaip priedai specialiam plienui gaminti, priski ­
riami atitinkamoms 7202 pozicijos subpozicijoms.  
7205  Ketaus, veidrodinio ketaus ( spiegeleisen ), geležies arba 
plieno granul ės ir milteliai  
7205 21 00 ir 
7205 29 00  Milteliai  
Šioms subpozicijoms priskiriami gaminiai gali b ūti maišomi 
arba su legiruojan čiais elementais (d ėl tam tikr ų tikslų, 
paminėtų SS paaiškinim ų 7205 pozicijos paaiškinim ų 
B dalyje), arba su apsauginiais elementais (pavyzdžiui, 
cinku), siekiant užkirsti keli ą spontaniškam geležies 
oksidavimuisi.  
II. GELEŽIS IR NELEGIRUOTASIS PLIENAS  
7208  Plokšti valcavimo produktai iš geležies arba iš nelegiruo ­
tojo plieno, kuri ų plotis ne mažesnis kaip 600 mm, 
karštai valcuoti, neplakiruoti, nepadengti arba neapvilkti  
Šios pozicijos subpozicijose s ąvoka „pakartotinas valca ­
vimas“ įvardija proces ą, kurio metu metalas praleidžiamas 
tarp priešinga kryptimi besisukan čių velenų, ir tuo būdu yra 
sumažinamas jo storis. Šis procesas taip pat gali pagerinti 
metalo pavirši ų arba jo mechanines savybes. Ta čiau sąvoka 
„pakartotinis valcavimas“ neapima „išlyginamojo valca ­
vimo“ proceso, kurio metu storis tik šiek tiek sumažinamas, 
arba kitų procesų, kurių metu metalui suteikiama forma, bet 
jo storis nesumažinamas.  
7208 90 20 ir 
7208 90 80  Kiti 
Šioms subpozicijoms priskiriami karštai valcuoti plokšti 
produktai, kuriems buvo pritaikytas vienas ar keli paviršiaus 
apdorojimo b ūdai, pamin ėti SS paaiškinim ų 7208 pozicijos 
paaiškinim ų antrosios pastraipos 3–5 punktuose, ir (arba), 
kurie yra supjaustyti į ruošinius, išskyrus sta čiakampio (taip 
pat kvadrato) formas.  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 07.06.2019 — 001.001 — 399  
Šioms subpozicijoms taip pat priskiriami karštai valcuoti 
plokšti produktai, kurie po valcavimo buvo apdoroti tokiais 
būdais, kaip gofravimas, perforavimas, nuožulnus nupjo ­
vimas ar krašt ų apvalinimas. 
Tačiau šiose subpozicijose produktai, kuri ų reljefe tiesiogiai 
po valcavimo atsiranda raštai, nelaikomi apdorotais.  
7209  Plokšti valcavimo produktai iš geležies arba iš nelegiruo ­
tojo plieno, kuri ų plotis ne mažesnis kaip 600 mm, šaltai 
valcuoti, neplakiruoti, nepadengti arba neapvilkti  
7209 90 20 ir 
7209 90 80  Kiti 
Mutatis mutandis  taikomi paaiškinim ų 7208 90 20 ir 
7208 90 80 subpozicij ų paaiškinimai.  
7210  Plokšti valcavimo produktai iš geležies arba iš nelegiruo ­
tojo plieno, kuri ų plotis ne mažesnis kaip 600 mm, plaki ­
ruoti, padengti arba apvilkti  
Šioje pozicijoje plakiruoti produktai – produktai, kurie 
plakiruoti b ūdu, apibrėžtu SS paaiškinim ų šio skirsnio paaiš ­
kinimų Bendrųjų nuostatų paaiškinim ų IV grup ės C dalies 
2 punkto e papunktyje, o padengti arba apvilkti produktai – 
tai produktai, apdoroti vienu iš apdorojimo b ūdų, nurodyt ų 
pirmiau min ėtų Bendrųjų nuostatų paaiškinim ų d punkto iv 
ir v papunk čiuose.  
7210 12 20  Alavuotoji (baltoji) skarda  
Šiai subpozicijai nepriskiriama lakuota alavuotoji skarda 
(7210 70 10 subpozicija).  
7210 20 00  Padengti arba apvilkti švinu, įskaitant alavo-švino galva ­
ninę dangą 
Šioje subpozicijoje „alavo-švino galvanin ė danga“ – tai 
plokšti valcavimo produktai, kuri ų storis yra mažesnis kaip 
0,5 mm, kurie elektroliz ės būdu arba panardinimo į skysto 
metalo voni ą būdu yra padengti švino-alavo lydinio 
sluoksniu. Švino kiekis ant produkto abiej ų paviršių negali 
būti didesnis kaip 120 g/m  2 . 
7210 30 00  Elektrocheminiu b ūdu padengti cinku  
Žr. SS paaiškinim ų 7210 30, 7210 41 ir 7210 49 subpozicij ų 
paaiškinimus.  
7210 41 00  Gofruoti  
Žr. SS paaiškinim ų 7208 pozicijos paaiškinim ų šeštąją 
pastraipą. 
7210 61 00  Padengti arba apvilkti aliuminio-cinko lydiniais  
Šiai subpozicijai priskiriami plokšti valcavimo produktai, 
padengti arba apvilkti lydiniais, kuriuose aliuminio mas ė 
vyrauja cinko mas ės atžvilgiu. Leistini kiti lydinio 
elementai.  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 07.06.2019 — 001.001 — 400  
7210 90 80  Kiti  
Be emaliuot ų lakštų ar plokščių šiai subpozicijai priskiriami 
sidabruoti, auksuoti ar platinuoti lakštai ir plokšt ės, t. y. 
naudojant procesus, išskyrus plakiravim ą, dengti tauriaisiais 
metalais iš vienos ar abiej ų pusių. Dažniausiai taikomi 
procesai yra elektrolitinis nusodinimas, purškimas ir išgari ­
nimas vakuume (žr. SS paaiškinim ų šio skirsnio paaiški ­
nimų Bendrųjų nuostatų paaiškinim ų IV grup ės C dalies 
2 punkto d (iv) papunkt į). 
7211  Plokšti valcavimo produktai iš geležies arba iš nelegiruo ­
tojo plieno, kuri ų plotis mažesnis kaip 600 mm, nepla ­
kiruoti, nepadengti ir neapvilkti  
Šiai pozicijai nepriskiriami plokšti valcavimo produktai, 
kurių forma yra kita nei kvadratas ar sta čiakampis, net 
jeigu jų plotis ir yra mažesnis kaip 600 mm (7208 pozicija).  
7212  Plokšti valcavimo produktai iš geležies arba iš nelegiruo ­
tojo plieno, kuri ų plotis mažesnis kaip 600 mm, plaki ­
ruoti, padengti arba apvilkti  
Mutatis mutandis  taikomi paaiškinim ų 7210 pozicijos ir jos 
subpozicij ų paaiškinimai.  
7212 10 10  Alavuotoji (baltoji) skarda, po paviršiaus apdorojimo 
toliau neapdorota  
Šiai subpozicijai nepriskiriama alavuotoji (baltoji) skarda, 
kuri po paviršiaus apdorojimo toliau neapdorota, išskyrus 
lakavimą (7212 40 20 subpozicija).  
7212 50 61  Padengti arba apvilkti aliuminio-cinko lydiniais  
Mutatis mutandis  taikomi paaiškinim ų 7210 61 00 subpozi ­
cijos paaiškinimai.  
7214  Kiti strypai ir juostos iš geležies arba iš nelegiruotojo 
plieno, po kalimo, karštojo valcavimo, karštojo tempimo 
arba karštojo išspaudimo (ekstruzijos) toliau neapdoroti, 
įskaitant po valcavimo susuktus arba supintus  
7214 10 00  Kaltiniai  
Dėl skirtumų tarp kaltini ų ir valcavimo produkt ų žr. paaiški ­
nimų šio skirsnio paaiškinim ų Bendrųjų nuostatų paaiški­
nimų A dalį. 
7215  Kiti strypai ir juostos iš geležies arba iš nelegiruotojo 
plieno  
7215 50 11 – 
7215 50 80  Kiti, po šaltojo formavimo arba šaltosios apdailos toliau 
neapdoroti  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 07.06.2019 — 001.001 — 401  
Karštai valcuot ų strypų šaltoji apdaila gali b ūti atliekama 
naudojant tempimo arba kitus technologinius procesus, 
visų pirma rektifikacijos arba kalibravimo, kuriuos atlikus 
pagerinama gaminio apdailos kokyb ė. Apdailos kokyb ės 
gerinimas – tai gamini ų skersmens ir ovališkumo nuokryp ų 
mažinimas ir vis ų paviršiaus defekt ų, pavyzdžiui, mikro ­
plyšių ir dekarbonizuot ų zonų, šalinimas. Atlikus ši ą opera­
ciją gaminius galima priskirti tokiems, kurie apib ūdinami 
žodžiais „po šaltojo formavimo“ arba „po šaltosios 
apdailos“. Paprastai j ų paviršius yra lygus ir beveik viena ­
lytis. Jie yra be grioveli ų ir kitų paviršiaus defekt ų, nors 
kalibruotų strypų paviršiaus nelygumas gali b ūti nuo mažo 
iki vidutinio, atsižvelgiant į rektifikacijos laipsn į. 
Kiti nepamin ėti paviršiaus apdailos b ūdai, pavyzdžiui, poli ­
ravimas su šioms pozicijoms priskiriamais gaminiais nesie ­
tini (žr. paaiškinim ų 7215 90 00 subpozicijos paaiškinimus).  
7215 90 00  Kiti  
Šiai subpozicijai priskiriami kaltiniai, karštojo valcavimo ar 
karštojo tempimo strypai ir juostos, taip pat stypai ir 
juostos, pagamintos šaltojo apdorojimo b ūdu, kuriems 
buvo pritaikyti šie apdorojimo b ūdai: 
1. be paviršiaus apdorojimo, pamin ėto SS paaiškinim ų 
7214 pozicijos paaiškinim ų ketvirtosios pastraipos 
1–3 punktuose, toks paviršiaus apdorojimas kaip polira ­
vimas, blizginimas, dirbtinis oksidavimas, fosfatavimas, 
oksalavimas, apvilkimas ir plakiravimas; arba 
2. mechaninis apdirbimas, pavyzdžiui, perforavimas ar 
kalibravimas.  
7216  Kampuo čiai, fasoniniai profiliai ir specialieji profiliai iš 
geležies arba iš nelegiruotojo plieno  
Šiai pozicijai nepriskiriami perforuoti kampuo čiai ir 
„Halfeno“ kampuo čiai, fasoniniai profiliai ir specialieji 
profiliai, kurie priskiriami 7308 pozicijai ir yra aprašyti 
paaiškinim ų šios pozicijos paaiškinimuose.  
7216 32 11  Lygiagre čiomis sienel ėmis 
Šiai subpozicijai priskiriami tiktai specialieji profiliai, kuri ų 
tiek išorin ės, tiek vidin ės sienelės yra lygiagre čios. 
Specialiųjų profilių forma yra tokia:
  
7216 32 91  Lygiagre čiomis sienel ėmis 
Žr. paaiškinim ų7216 32 11 subpozicijos paaiškinimus.  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 07.06.2019 — 001.001 — 402  
7216 50 91  Išgaubt ų profilių (bulb flats ) 
Šiai subpozicijai priskiriami produktai, kuri ų skerspjūvis 
nekinta per vis ą jų ilgį, kaip parodyta toliau pateiktoje iliustra ­
cijoje; jų plotis paprastai nesiekia 430 mm. Profilio aukštis „a“ 
paprastai sudaro vien ą septintąją išgaubto profilio ilgio „b“.
  
7216 69 00  Kiti  
Šiai subpozicijai priskiriami kampuo čiai, fasoniniai profi ­
liai ir specialieji profiliai, kurie buvo šaltai suformuoti 
arba šaltai apdoroti tempimo b ūdu mažinant sieneli ų storį. 
7216 91 10 ir 
7216 91 80  Pagaminti iš plokš čių valcavimo produkt ų šaltojo forma ­
vimo arba šaltosios apdailos b ūdu 
Mutatis mutandis  taikomi paaiškinim ų 7215 90 00 subpozi ­
cijos paaiškinimai.  
7216 91 10  Profiliuoti (briaunoti) lakštai  
Profiliuoti (briaunoti) lakštai dažniausiai naudojami fasa ­
dams apkalti. 
Jų tipinė forma yra tokia: 
Šiai subpozicijai nepriskiriami profiliuoti lakštai su tvirti ­
nimo įtaisais (7308 90 59 subpozicija).
  
7216 99 00  Kiti  
Mutatis mutandis  taikomi paaiškinim ų 7215 90 00 subpozi ­
cijos paaiškinimai.  
III. NER ŪDIJANTYSIS PLIENAS  
7219  Plokšti valcavimo produktai iš ner ūdijančiojo plieno, 
kurių plotis ne mažesnis kaip 600 mm  
7219 90 20 ir 
7219 90 80  Kiti 
Šioms subpozicijoms priskiriami plokšti karštai arba šaltai 
valcuoti produktai, kuri ų paviršius apdorotas vienu ar keliais 
būdais, pamin ėtais SS paaiškinim ų šio skirsnio paaiškinim ų 
Bendrųjų nuostatų IV grup ės C dalies 2 punkto d ir 
e papunk čiuose, arba supjaustyti į profilius, išskyrus kvad ­
rato arba sta čiakampio formos.  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 07.06.2019 — 001.001 — 403  
Šioms subpozicijoms taip pat priskiriami karštai valcuoti ar 
šaltai valcuoti plokšti produktai, kurie po valcavimo buvo 
apdoroti tokiais b ūdais, kaip perforavimas, nuožulnus nupjo ­
vimas ar krašt ų apvalinimas.  
7220  Plokšti valcavimo produktai iš ner ūdijančiojo plieno, 
kurių plotis mažesnis kaip 600 mm  
Šiai pozicijai nepriskiriami plokšti valcavimo produktai, 
kurių forma yra kita nei kvadratas ar sta čiakampis, net 
jeigu jų plotis ir yra mažesnis kaip 600 mm (7219 pozicija).  
IV. KITAS LEGIRUOTASIS PLIENAS; TUŠ ČIAVI­
DURIAI GR ĘŽIMO STRYPAI IR JUOSTOS IŠ 
LEGIRUOTOJO ARBA IŠ NELEGIRUOTOJO 
PLIENO  
7225  Plokšti valcavimo produktai iš kito legiruotojo plieno, 
kurių plotis ne mažesnis kaip 600 mm  
7225 11 00  Orientuoto gr ūdėtumo  
Orientuoto gr ūdėtumo plokšti valcavimo produktai yra 
produktai, kuri ų magnetin ės savybės yra kur kas geresn ės 
lygiagrečiai valcavimo kryp čiai, nei statmenai valcavimo 
krypčiai („Goso tekst ūra“). Tokie produktai paprastai 
apvilkti izoliaciniu sluoksniu, kuris dažniausiai sudarytas iš 
į stiklą panašios pl ėvelės (dažniausiai iš magnio silikat ų). 
7226  Plokšti valcavimo produktai iš kito legiruotojo plieno, 
kurių plotis mažesnis kaip 600 mm  
7226 11 00  Orientuoto gr ūdėtumo  
Žr. paaiškinim ų 7225 11 00 subpozicijos paaiškinimus.  
7226 99 10  Elektrocheminiu b ūdu padengti cinku  
Žr. SS paaiškinim ų 7210 30, 7210 41 ir 7210 49 subpozicij ų 
paaiškinimus.  
7226 99 30  Kitu b ūdu padengti arba apvilkti cinku  
Žr. SS paaiškinim ų 7210 30, 7210 41 ir 7210 49 subpozicij ų 
paaiškinimus.  
7227  Karštai valcuoti strypai ir juostos iš kito legiruotojo 
plieno, netaisyklingai suvyniot ų ritinių pavidalo  
7227 90 95  Kiti  
Šiai subpozicijai priskiriamos suvirinimo vielos, išskyrus 
vielas, priskiriamas 8311 pozicijai.  
7228  Kiti strypai ir juostos iš kito legiruotojo plieno; kampuo ­ 
čiai, fasoniniai profiliai ir specialieji profiliai iš kito legi ­
ruotojo plieno; tuš čiaviduriai gr ęžimo strypai ir juostos 
iš legiruotojo arba iš nelegiruotojo plieno  
7228 40 10 ir 
7228 40 90  Kiti strypai ir juostos, po kalimo toliau neapdoroti  
Dėl skirtumų tarp kaltini ų ir valcuot ų produktų žr. paaiški ­
nimų šio skirsnio paaiškinim ų Bendrųjų nuostatų paaiški­
nimų A dalį. ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 07.06.2019 — 001.001 — 404  
73 SKIRSNIS  
GAMINIAI IŠ GELEŽIES ARBA IŠ PLIENO (IŠ JUOD ŲJŲ METAL Ų) 
7301  Lakštin ės atramin ės konstrukcijos iš geležies arba iš 
plieno, išgr ęžiotos arba neišgr ęžiotos, perforuotos arba 
neperforuotos, monolitin ės arba surinktos iš element ų; 
suvirinti kampuo čiai, fasoniniai profiliai ir specialieji 
profiliai, iš geležies arba iš plieno  
Šiai pozicijai priskiriamos lakštin ės atramin ės konstrukcijos 
ir suvirinti kampuo čiai, fasoniniai profiliai ir specialieji 
profiliai, apdoroti gr ęžimu, sukimu ir t. t., jeigu po tokio 
apdorojimo šie dirbiniai ne įgijo kitoms pozicijoms priskir ­
tinų gaminių pobūdžio.  
7301 20 00  Kampuo čiai, fasoniniai profiliai ir specialieji profiliai  
Šiai subpozicijai nepriskiriami perforuoti kampuo čiai ir 
„Halfeno“ kampuo čiai, fasoniniai profiliai ir specialieji 
profiliai (7308 pozicija).  
7302  Geležinkeli ų ir tramvaj ų kelių konstrukcij ų sudedamo ­
sios dalys iš geležies arba iš plieno: b ėgiai, gretb ėgiai ir 
krumpliniai b ėgiai, iešm ų plunksnos, aklini ų sankirtų 
kryžmės, iešmų smailės ir kitos kryžm ės, pabėgiai (kryž ­
miniai žuoliai), sand ūrinės tvarslės, bėgių guoliai, b ėgių 
guolių pleištai, atramin ės plokštės, pamatin ės plokštės, 
bėgių sąvaržos, pad ėklinės plokšt ės, žuoliai ir kitos 
bėgių sujungimo arba tvirtinimo detal ės 
7302 10 10  Laid ūs elektros srovei, su detal ėmis, pagamintomis iš 
spalvotųjų metalų 
Šiai subpozicijai priskiriami tiktai elektros srovei laid ūs 
bėgiai, išskyrus past ūmos bėgius, kuri ų kontaktinis paviršius 
yra pagamintas iš spalvotojo metalo (aliuminio, vario) arba 
turi jungiam ųjų dalių, pagamint ų iš spalvot ųjų metalų. 
Šiai subpozicijai priskiriami laid ūs bėgiai, kurie taip pat 
dažnai vadinami „tre čiaisiais (arba ketvirtaisiais) b ėgiais“, 
turi tokį pat skersin į pjūvį kaip ir past ūmos bėgiai, arba 
turi dvigubos „T“, ar sta čiakampio, ar trapecijos formos ir 
t. t. skerspj ūvį ir yra pagaminti iš plieno, kuris paprastai yra 
minkštesnis už past ūmos bėgių plieną, nes jų mechanines 
savybes galima paaukoti j ų elektrini ų savybių labui. Elek ­
trinė savitoji varža, kuri past ūmos bėgių pliene yra apie 
0,19 × 10  –6 ohm.m, ta čiau plienui su nedideliu anglies 
kiekiu (apytikriai 0,08 %) ir nedideliu mangano kiekiu 
(0,20 %) – tiktai 0,11 ohm.m, o  Armko  geležiai (beveik 
gryna geležis: 99,9 %) – net 0,10 ohm.m. 
Laidūs bėgiai gali tur ėti viršutin į, šoninį ar apatin į kontaktą. 
Jie dažnai apsaugomi derv ų apvalkalu, išskyrus t ą bėgio 
šoną, kuriuo juda kontaktin ės pavažos.  
7302 10 22 ir 
7302 10 28  Bėgiai ( Vignole  tipo)  
Vignole  tipo bėgiai, pavadinti j ų išradėjo vardu, – tai b ėgiai, 
paprastai naudojami įprastinio ir greitojo geležinkelio lini ­
jose arba kalnuotuose geležinkelio ruožuose, arba vieti ­
niuose geležinkelio tinkluose. 
Jie yra šios formos:  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 07.06.2019 — 001.001 — 405
  
7302 10 40  Riev ėti (su grioveliais) b ėgiai 
Rievėti (su grioveliais) b ėgiai – tai specialios paskirties 
bėgiai, skirti naudoti tramvajaus linijose ir pramon ėje, 
pavyzdžiui, keliamuosiuosee kranuose ir antžeminiame 
transporte. 
Bėgio profilis yra suprojekuotas taip, kad rato antbriaunis 
atitinka b ėgio griovelio form ą. 
Jie yra šios formos:
  
7302 10 90  Naudoti  
Šiai subpozicijai nepriskiriami naudoti b ėgiai, kurie klasifi ­
kuojami kaip laužas ir priskiriami 7204 pozicijai, pavyz ­
džiui, susukti b ėgiai ir supjaustyti b ėgiai, trumpesni nei 
1,5 m.  
7303 00  Vamzdžiai, vamzdeliai ir tuš čiaviduriai profiliai iš ketaus  
7303 00 10  Vamzdžiai ir vamzdeliai, tinkami naudoti sl ėgio siste­
mose  
Šiai subpozicijai priskiriami ketaus vamzdžiai ir vamzdeliai, 
paprastai naudojami duj ų ir vandens tiekimo linijose 
(dažniausiai pasl ėptose po žeme), kurios gali atlaikyti ne 
mažesnį kaip 10,13 bar ų slėgį. Tokie vamzdžiai ir vamzde ­
liai gaminami beveik vien tik iš ypa č atsparaus kalaus 
ketaus (minimali tempimo stiprumo riba – 420 MPa) ir 
pasižymi ypa č geromis mechanin ėmis savyb ėmis (ypač plas­
tine deformacija), kad neskilt ų dėl laipsniško dirvos 
poslinkio. Tod ėl jų takumo riba turi b ūti mažiausiai 
300 MPa.  
7304  Besi ūliai vamzdžiai, vamzdeliai ir tuš čiaviduriai profiliai 
iš geležies (išskyrus ket ų) arba iš plieno  
Šiai pozicijai priskiriami gaminiai, kuri ų ilgis nėra du kartus 
didesnis už j ų skerspjūvio didžiausi ą išorinį matmenį, nelai­
komi vamzdžiais arba vamzdeliais. Jie laikomi vamzdžio 
arba vamzdelio jungiamosiomis detal ėmis (7307 pozicija) 
arba poveržl ėmis (7318 pozicija).  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 07.06.2019 — 001.001 — 406  
Šiai pozicijai taip pat priskiriami gaminiai su sriegiais, 
nepriklausomai nuo gaminio sriegin ės dalies ir viso jo 
ilgio santykio (taip pat žr. SS paaiškinim ų 73 skirsnio paaiš ­
kinimų Bendrųjų nuostatų 1 punktą). 
7304 31 20  Preciziniai vamzdžiai  
Šiai subpozicijai priskiriamiems gaminiams b ūdingas lygus, 
blizgus ar poliruotas vidinis ar išorinis paviršiai; be to, ši ų 
gaminių leistinos nuokrypos yra griežtesn ės nei leistinos 
karštai apdorot ų vamzdži ų nuokrypos. 
Vamzdžiai, atitinkantys ISO 3304 standarto ir susijusi ų 
nacionalini ų standart ų reikalavimus, naudojami hidrauli ­
niams ar pneumatiniams tinklams, amortizatoriams, hidrau ­
liniams ar pneumatiniams varžtams, ir pla čiai naudojami 
transporto priemoni ų, variklių ar mašin ų dalims gaminti. 
Tačiau vamzdžiai, atitinkantys ISO 6759 ir 9329 standart ų ir 
atitinkam ų nacionalini ų standartų reikalavimus, naudojami 
kaip vamzdynai sl ėginėse talpose: elektrini ų katiluose, 
garo perkaitintuvuose, šilumokai čiuose ir techninio vandens 
kaitintuvuose, kuriuose preciziniams vamzdžiams taikomos 
leistinos nuokrypos.  
7304 39 10  Neapdoroti, ties ūs ir vienodo storio sienel ėmis, skirti 
naudoti vien tik kitos formos skerspj ūvio ir kito sieneli ų 
storio vamzdeli ų gamyboje  
Šiai subpozicijai priskiriami besi ūliai plieniniai vamzdžiai 
dažniausiai gaminami pramušimo ir karštojo valcavimo 
būdu arba pramušimo ir karštojo tempimo b ūdu; paprastai 
šie gaminiai vadinami „ruošiniais“. Šie gaminiai turi b ūti 
perdaryti kit ų formų ir sieneli ų storio vamzdžiais su suma ­ 
žintomis matmen ų nuokrypomis. 
Šie vamzdžiai tiekiami su grubiai nupjautais galais ir paša ­
lintomis atplaišomis, ta čiau kitaip neapdoroti. J ų išorinis ir 
vidinis paviršiai yra šiurkšt ūs ir nuo j ų nepašalintos 
nuodegos. Vamzdžiai n ėra sutepti, apvilkti cinku ar dažyti.  
7304 39 52 ir 
7304 39 58  Vamzdžiai su įsriegtais sriegiais arba vamzdžiai, 
kuriuose sriegiai gali b ūti įsriegti (duj ų vamzdžiai)  
Šie vamzdžiai gaminami karštojo valcavimo ir kalibravimo 
būdu. Jų išorinis skersmuo yra nuo 13,5 iki 165,1 mm, ir jie 
tiekiami lygiais galais arba sriegiuotais galais su movomis. 
Jų paviršiai arba neapdoroti, arba su cinko ar kitos apsau ­
ginės medžiagos, pavyzdžiui, plastiko ar bitumo, sluoksniu. 
Karštas apdirbimas suteikia šiems vamzdžiams mechanini ų 
savybių, leidžian čių pjauti juos reikalingais ilgiais, lenkti ir, 
jeigu reikia, susriegti naudojimo vietoje. 
Dažniausiai šie vamzdžiai naudojami garo, vandens ar duj ų 
paskirstymui pastatuose. 
Vamzdžiai atitinka ISO 65 standarto ir atitinkam ų naciona­
linių standartų reikalavimus.  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 07.06.2019 — 001.001 — 407  
7304 49 10  Neapdoroti, ties ūs ir vienodo storio sienel ėmis, skirti 
naudoti vien tik kitos formos skerspj ūvio ir kito sieneli ų 
storio vamzdži ų ir vamzdeli ų gamyboje  
Žr. paaiškinim ų 7304 39 10 subpozicijos paaiškinimus.  
7304 51 81  Preciziniai vamzdžiai  
Žr. paaiškinim ų 7304 31 20 subpozicijos paaiškinimus.  
7304 59 10  Neapdoroti, ties ūs ir vienodo storio sienel ėmis, skirti 
naudoti vien tik kitos formos skerspj ūvio ir kito sieneli ų 
storio vamzdžams ir vamzdelams gaminti  
Žr. paaiškinim ų 7304 39 10 subpozicijos paaiškinimus.  
7305  Kiti vamzdžiai ir vamzdeliai (pavyzdžiui, suvirinti, 
sukniedyti arba sujungti panašiu b ūdu), apskrito vidinio 
ir išorinio skerspj ūvio, kuri ų išorinis skersmuo didesnis 
kaip 406,4 mm, iš geležies arba iš plieno  
Mutatis mutandis  taikomi paaiškinim ų 7304 pozicijos 
paaiškinimai.  
7306  Kiti vamzdžiai, vamzdeliai ir tuš čiaviduriai profiliai 
(pavyzdžiui, atvirasi ūliai arba suvirinti, sukniedyti arba 
sujungti panašiu b ūdu), iš geležies arba iš plieno  
Mutatis mutandis  taikomi paaiškinim ų 7304 pozicijos 
paaiškinimai.  
7306 30 11 ir 
7306 30 19  Preciziniai vamzdžiai, kuri ų sienelių storis  
Šioms subpozicijoms priskiriami tiek preciziniai vamzdžiai, 
be kalibravimo daugiau neapdoroti, tiek suvirinti ir šaltai 
tempti preciziniai vamzdžiai. 
1. Vamzdžiai, be kalibravimo daugiau neapdoroti  
Šie vamzdžiai dažniausiai gaunami tolydinio suvirinimo 
be metalo užpildo, elektrin ės varžos ar indukcinio suvi ­
rinimo būdu iš rulonini ų po šaltojo formavimo išilgine 
kryptimi karštai arba šaltai valcuot ų plokščių valcavimo 
produktų. 
Didžiąja dalimi ši ų vamzdži ų paviršiai neturi nuodeg ų ir 
yra sutepti, atlikus j ų formavimo, suvirinimo ir kalibra ­
vimo operacijas. Išorini ų suvirinimo si ūlių nėra, nes jos 
buvo nušlifuotos iš karto po suvirinimo. Kai kuriais atve ­
jais suvirinimo si ūlė taip pat pašalinama ir nuo vidinio 
gaminio paviršiaus. 
Po šaltojo apdorojimo ir kalibravimo šie gaminiai prista ­
tomi sukiet ėjusios būsenos, jeigu neb ūtinas jų terminis 
apdirbimas strukt ūrai regeneruoti. 
Dažniausiai šie vamzdžiai naudojami transporto priemo ­
nėms ar mašin ų dalims, metaliniams baldams, dvira čių 
rėmams, vaikišk ų vežimėlių rėmams, vartams ir baliust ­
radoms gaminti.  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 07.06.2019 — 001.001 — 408  
Vamzdžiai atitinka ISO 3306 standarto ir atitinkam ų 
nacionalini ų standartų reikalavimus. 
2. Suvirinti, tempti vamzdžiai  
Šiuos vamzdžius galima atskirti nuo suvirint ų precizini ų 
vamzdžių, kurie po kalibravimo daugiau nebuvo apdo ­
roti, pagal tai, jog nei ant išorinio, nei ant vidinio vamz ­
džio paviršiaus n ėra suvirinimo si ūlės, be to, šiems 
vamzdžiams taikomos griežtesn ės matmen ų užlaidos. 
Šių vamzdži ų panaudojimas sutampa su naudojimo 
būdais, išvardytais 7304 31 20 ir 7304 51 81 subpozici ­
jose. 
Vamzdžiai atitinka ISO 3305 standarto reikalavimus, 
arba ISO 6758 ir 9330 standart ų reikalavimus, jei jie 
naudojami sl ėginiams indams.  
7306 30 41 ir 
7306 30 49  Vamzdžiai su įsriegtais sriegiais arba vamzdžiai, 
kuriuose sriegiai gali b ūti įsriegti (duj ų vamzdžiai)  
Šie vamzdžiai po karštojo apdorojimo gaminami 
suvirinimo-kalimo b ūdu. Dėl kitų charakteristik ų ir panau ­
dojimo žr. paaiškinim ų 7304 39 52 ir 7304 39 58 subpozicij ų 
paaiškinimus.  
7306 50 20  Preciziniai vamzdžiai  
Žr. paaiškinim ų 7306 30 11 ir 7306 30 19 subpozicij ų 
paaiškinimus.  
7307  Vamzdži ų arba vamzdeli ų jungiamosios detal ės (pavyz­
džiui, alk ūnės, movos) iš geležies arba plieno  
7307 11 10 ir 
7307 11 90  Iš nekaliojo ketaus  
Žodis „nekalusis“ apima žvynin į grafitinį ketų. 
Šioms subpozicijoms priskiriamos ketaus jungiamosios 
detalės, pavyzdžiui, alk ūnės, atlankos, movos, tvarsl ės, 
sandarikliai ir trišakiai. Jie jungiami prie ketaus vamzdži ų 
ar vamzdeli ų, prie kuri ų yra užsukami, sukabinami ar 
mechaniškai surenkami.  
7307 19 10  Iš kaliojo ketaus  
Kalusis ketus yra tarpinis produktas tarp žvyninio grafitinio 
ketaus (pilkojo ketaus) ir liejamojo plieno. Jis gali b ūti 
lengvai liejamas, sukiet ėja ir tampa kalus po tinkamo 
terminio apdorojimo. Terminio apdorojimo metu anglis iš 
dalies išnyksta arba pakei čia savo sud ėtį; galiausiai ji nus ėda 
gniutulėlių pavidalu, kurie nesilpnina metalo sukibimo taip, 
kaip grafito žvyneliai, esantys pilkojo ketaus sud ėtyje. 
Jeigu anglies kiekis sudaro ne daugiau kaip 2 % mas ės, 
produktai laikomi liejamuoju plienu ir priskiriami 
7307 19 90 subpozicijai (žr. šio skirsnio 1 pastab ą). ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 07.06.2019 — 001.001 — 409  
Taip pat žr. paaiškinim ų 7307 11 10 ir 7307 11 90 subpozi ­
cijų paaiškinim ų antrąją pastraipą. 
7307 19 90  Kitos  
Šiai subpozicijai priskiriamos jungiamosios detal ės iš sferoi ­
dinio grafitinio ketaus.  
7307 23 10  Alk ūnės ir atlankos  
Šiai subpozicijai priskiriamos pastovaus storio sudarom ųjų 
alkūnės ir atlankos, aprašytos ISO 3419-1981 standarte ir 
atitinkamuose nacionaliniuose standartuose. 
Jų galai yra nupjauti statmenai, o gaminiuose su storesn ėmis 
sienelėmis – su nupjautomis nuožulomis, kad b ūtų galima 
juos lengviau privirinti prie vamzdži ų. 
Jungiamosios detal ės tiekiamos su 45° arba 90° atlankomis 
(vadinamosiomis alk ūnėmis), arba su 180° atlankomis (vadi ­
namosiomis atlankomis). 
Šiai subpozicijai taip pat priskiriamos nepastovaus storio 
alkūnės ir atlankos.  
7307 23 90  Kitos  
Šiai subpozicijai daugiausia priskiriami trišakiai ir kryžm ės, 
įvorės, kaiščiai, koncentriški ar ekscentriški tarpvamzdžiai, 
aprašyti ISO 3419-1981 standarte ir atitinkamuose naciona ­
liniuose standartuose. 
Dėl galų išbaigimo žr. paaiškinim ų 7307 23 10 subpozicijos 
paaiškinimus.  
7307 93 11  Alk ūnės ir atlankos  
Žr. paaiškinim ų 7307 23 10 subpozicijos paaiškinimus.  
7307 93 19  Kitos  
Žr. paaiškinim ų 7307 23 90 subpozicijos paaiškinimus.  
7307 93 91  Alk ūnės ir atlankos  
Žr. paaiškinim ų 7307 23 10 subpozicijos paaiškinimus.  
7307 93 99  Kitos  
Žr. paaiškinim ų 7307 23 90 subpozicijos paaiškinimus.  
7308  Metalin ės konstrukcijos (išskyrus surenkamuosius stati ­
nius, priskiriams 9406 pozicijai) ir metalini ų konstruk ­
cijų dalys (pavyzdžiui, tiltai ir tilt ų sekcijos, šliuz ų 
vartai, bokštai, až ūriniai stiebai, stogai, stog ų konstruk ­
cijų karkasai, durys ir langai bei j ų rėmai, dur ų slenks­ 
čiai, langin ės, baliustrados, atramos ir kolonos) iš gele ­ 
žies arba plieno; plokšt ės, strypai, kampuo čiai, fasoniniai 
profiliai, specialieji profiliai, vamzdžiai ir panaš ūs gami­
niai, paruošti naudoti statybin ėse konstrukcijose, iš gele ­ 
žies arba plieno  
Be gamini ų, paminėtų SS paaiškinim ų 7308 pozicijos paaiš ­
kinimuose, šiai pozicijai priskiriami:  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 07.06.2019 — 001.001 — 410  
1. perforuoti kampuo čiai („rankiniai kampuo čiai“ arba 
„Deksiono kampuo čiai su prapjovomis“), paruošti 
naudoti surenkant metalines konstrukcijas, tokias kaip 
stelažai, lentyn ų rinkiniai, baldai, laiptai, pastoliai, 
stogų rėmai, ir tiekiami atskirai arba rinkiniais; 
2. „Halfeno“ kampuo čiai, fasoniniai profiliai, specialieji 
profiliai, maždaug omegos formos skerspj ūvio su užpa ­
kalinėje dalyje nereguliariais tarpais esan čiomis šiek tiek 
išlenktomis įpjovomis, kad b ūtų galima įstatyti inkaro 
juostą, skirti įmontuoti į betonines grindis, sienas arba 
lubas bei įvairiai įrangai (mašinoms, geležinkelio 
bėgiams, konvejerio b ėgiams, monob ėgiams, kilnojamie ­
siems kranams, vamzdynams ir t. t.) tvirtinti specialiais 
varžtais.  
7308 90 59  Kiti  
Šiai subpozicijai priskiriamos plokšt ės su izoliaciniu 
užpildu, esan čiu tarp profiliuoto (briaunoto) lakšto sienel ės, 
priskiriamos 7216 91 10 subpozicijai, ir neprofiliuoto 
(nebriaunoto) lakšto sienel ės. 
7310  Cisternos, statin ės, būgnai, skardin ės, dėžės ir panašios 
bet kurių medžiag ų (išskyrus susl ėgtas ir suskystintas 
dujas) talpyklos iš geležies arba plieno, kuri ų talpa ne 
didesnė kaip 300 litr ų, aptaisytos arba neaptaisytos, su 
termoizoliacija arba be termoizoliacijos, ta čiau be 
pritvirtintos mechanin ės arba šilumin ės įrangos  
7310 21 11  Skardin ės, tinkamos maisto produktams konservuoti  
Šiai subpozicijai priskiriamos skardin ės, turinčios šiuos 
požymius: 
— skardin ė: 
— turinti atspausdint ą maisto produkto pavadinim ą, 
arba 
— pateikiama be užraš ų, o vėliau ant jos užklijuojama 
etiketė; 
— skardin ės viršelis visuomet pilnai atsidaro, o skardin ė 
taip pat gali tur ėti, pavyzdžiui, žied ą, leidžiant į atidaryti 
dangtelį. 
Tačiau dangtelis gali b ūti tiekiamas atskirai.  
7310 21 19  Skardin ės, tinkamos g ėrimams konservuoti  
Šiai subpozicijai priskiriamos skardin ės, turinčios šiuos 
požymius: 
— ant skardin ės korpuso visada atspausdintas g ėrimo pava ­
dinimas, 
— dangtelis visada atsidaro iš dalies, o skardin ė taip pat 
gali turėti, pavyzdžiui, žied ą, atidarant į ar uždarant į 
užšovą. 
Tačiau dangtelis gali b ūti tiekiamas atskirai.  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 07.06.2019 — 001.001 — 411  
7311 00  Susl ėgtų arba suskystint ų dujų talpyklos iš geležies arba 
iš plieno  
Šiai pozicijai nepriskiriami nešiojami padang ų pūtimo siurb ­
liai, kuriuose be susl ėgto oro, taip pat yra talpa, mano ­
metras, užpildymo vamzdis ir antgalis, oro įleidimo ir išlei ­
dimo vožtuvai, ir kuriuose manometras naudojamas sl ėgiui 
padangoje išmatuoti, o ne sl ėgiui talpoje nustatyti 
(9026 20 40 arba 9026 20 80 subpozicija).  
7312  Suvyta viela, lynai, kabeliai, pintos juostos, stropai ir 
panašūs gaminiai iš geležies arba plieno be elektros 
izoliacijos  
7312 10 61 – 
7312 10 69  Suvyta viela  
Suvyta viela yra sudaryta iš apvalaus skerspj ūvio vielos, 
kuri vienu ar daugiau sluoksni ų susukta aplink šerd į. Suvyta 
viela, priklausomai nuo skerspj ūvio, gali tur ėti apvalias, 
plokščias ar trikampes vijas.  
7312 10 81 – 
7312 10 98  Lynai ir kabeliai ( įskaitant uždaros konstrukcijos lynus)  
Virvės paprastai yra sudarytos iš keli ų vijų, vienu ar daugiau 
sluoksnių susuktų aplink šerd į. 
Uždaros konstrukcijos lynai turi vien ą ar kelis išorinius 
sluoksnius, kurie visiškai arba iš dalies sudaryti iš sujungt ų 
vielų, kurios užtikrina, jog paviršius yra nelaidus vandeniui 
ir pašaliniams objektams. Ši ų lynų skerspjūvio forma visada 
yra apvali.  
7318  Sraigtai, varžtai, veržl ės, medsraig čiai, įsukami kabliai, 
kniedės, sprausteliai, vielokaiš čiai, poveržl ės (įskaitant 
spyruoklines poveržles) ir panaš ūs gaminiai iš geležies 
arba plieno  
7318 11 00  Stambieji medsraig čiai su briaunotomis galvut ėmis 
Stambieji medsraig čiai su briaunotomis galvut ėmis – tai 
specifinės rūšies medsraig čiai su šešiakamp ėmis arba ketur ­
kampėmis galvut ėmis (be įpjovų), kurie gali tur ėti pritvir­
tintus antgalius. 
Naudojami dviej ų rūšių stambieji medsraig čiai su briauno ­
tomis galvut ėmis: 
— sraigtai, skirti geležinkelio b ėgiams prie medini ų 
pabėgių tvirtinti; tai, iš esm ės, dideli medsraig čiai su 
šešiakamp ėmis arba keturkamp ėmis galvut ėmis 
(žr. A pavyzd į); 
— sraigtai, skirti gegn ėms ir kitiems stambiems medžio 
dirbiniams montuoti, kuri ų šerdies skersmuo d ėl jų 
paskirties yra didesnis nei 5 mm (žr. B pavyzd į). ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 07.06.2019 — 001.001 — 412
  
A pavyzdys
  
B pavyzdys  
7318 14 91  Sraigtai su retu sriegiu  
Šiai subpozicijai priskiriami gr ūdinti sraigtai, turintys 
galvutę ir tvirtinimo srieg į (V profilio srieg į), skirti įsukti 
į metalo lakšt ą. Nemetrinis sriegis t ęsiasi nuo galvut ės iki 
liemens galo. Liemens galas yra smailus arba su kakliuku. 
Paprastai jie atrodo taip:
  
7318 15 20  Skirti geležinkelio b ėgių konstrukcij ų sudedamosioms 
dalims tvirtinti  
Šiai subpozicijai priskiriami: 
1. kabliniai varžtai, kurie paprastai turi kvadratin ę ar trape­
cijos formos galvut ę su kvadratiniu kakleliu arba be jo, 
naudojami metaliniams pab ėgiams tvirtinti; 
2. sandūriniai varžtai, kurie paprastai turi kvadratin ę ar 
apvalią galvutę ir ovalin į kaklelį, naudojami b ėgiams 
vienas su kitu sujungti; 
3. kiti geležinkelio b ėgių konstrukcini ų medžiag ų tvirti­
nimui naudojami varžtai, kurie paprastai tiekiami su 
pritvirtintomis veržl ėmis, ir kuri ų koto storis yra ne 
mažesnis kaip 18 mm.  
7318 15 35 – 
7318 15 48  Be galvu čių 
Šioms subpozicijoms priskiriami gaminiai, kurie paprastai 
atrodo taip:  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 07.06.2019 — 001.001 — 413
  
7318 15 95  Kiti  
Šiai subpozicijai priskiriami sraigtai ir varžtai su kvadrati ­
nėmis galvut ėmis, pritaikytomis galiniam raktui, su kvadra ­
tinėmis, aštuonkamp ėmis ar trikamp ėmis galvut ėmis.
 
Įvairių tipų sraigtai ir varžtai su apvaliomis galvut ėmis, 
pavyzdžiui:
  
7318 16 92 ir 
7318 16 99  Kitos, kuri ų vidinis skersmuo  
Vidinis sriegio skersmuo turi b ūti matuojamas pagal sriegio 
tarpvijį. Kita vertus, varžt ų sriegio skersmuo turi b ūti 
matuojamas pagal sriegio virš ūnę. ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 07.06.2019 — 001.001 — 414  
7320  Spyruokl ės ir lingi ų plokštės iš geležies arba plieno  
7320 10 11  Daugiasluoksn ės lingės ir jų lakštai  
Daugiasluoksn ės lingės yra karštai apdorotos lakštin ės 
lingės su laipsniškai nuo vidurio iki galo siaur ėjančiu 
skerspjūviu. 
7320 20 81  Spiralin ės suspaudimo spyruokl ės 
Spiralinės suspaudimo spyruokl ės skirtos sl ėgio apkrovai, 
todėl jų vijos yra su tarpais.  
7320 20 85  Spiralin ės tempimo spyruokl ės 
Spiralinės tempimo spyruokl ės skirtos tempimo apkrovai, 
todėl jų vijos yra be tarp ų. 
7320 20 89  Kitos  
Šiai subpozicijai priskiriamos spiralin ės sukimo spyruokl ės 
ir voliutos tipo spyruokl ės. Spiralin ės sukimo spyruokl ės 
paprastai atrodo taip:
  
Voliutos tipo spyruokl ės paprastai atrodo taip:
  
7320 90 30  Diskin ės spyruokl ės 
Diskinės spyruokl ės paprastai atrodo taip:
  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 07.06.2019 — 001.001 — 415  
7324  Santechnikos įranga ir jos dalys iš geležies arba iš plieno  
7324 10 00  Kriaukl ės ir plautuv ės iš nerūdijančiojo plieno  
Nerūdijantysis plienas apibr ėžtas 72 skirsnio 1 pastabos 
e punkte. Šiai subpozicijai priskiriami gaminiai paprastai 
pagaminti iš austenitinio ner ūdijančiojo plieno, kurio sud ė­
tyje yra maždaug 18 % chromo ir 8 % nikelio. 
Šie gaminiai gaminami arba iš ner ūdijančiojo plieno lakšto 
giliojo ištempimo b ūdu, iš vieno lakšto pagaminant vis ą 
kriauklę, arba sujungiant vien ą ar daugiau kriaukli ų su 
viena ar daugiau džiovykl ų, turinčių lygų arba su grioveliais 
paviršių. 
7326  Kiti geležies arba plieno gaminiai  
7326 20 00  Gaminiai iš geležin ės arba plienin ės vielos  
Šiai subpozicijai priskiriami nesupjaustyti išilgai gaminiai, 
sudaryti iš vienos ar daugiau plieno viel ų, įterptų tarp dviej ų 
popieriaus ar plastiko juost ų. Šios prek ės paprastai tiekiamos 
suvyniotos ant ri čių ir naudojamos automatin ėse maišų 
uždarymo mašinose. 
Jeigu šie gaminiai supjaustomi nedideliais ilgiais (tinka 
maišams, maišeliams ir t. t. sandariai uždaryti), jie priski ­
riami 8309 pozicijai (žr. SS paaiškinim ų 8309 pozicijos 
paaiškinim ų antrosios pastraipos 9 punkt ą). ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 07.06.2019 — 001.001 — 416  
74 SKIRSNIS  
VARIS IR VARIO GAMINIAI 
7406  Vario milteliai ir žvyneliai  
7406 20 00  Plokštelin ės struktūros milteliai; žvyneliai  
Plokštelin ės struktūros miltelius galima atskirti mikroskopu. 
Jie yra itin smulk ūs, paprastai žvilg ūs, šiek tiek tepaluoti ir 
dažniausiai naudojami kaip daž ų pigmentai. 
Žvynelius galima atskirti plika akimi arba per didinam ąjį 
stiklą. Tai yra nedideli, ploni, netaisyklingos formos žvyne ­
liai, kurie dažniausiai naudojami kaip dengimo medžiaga.  
7407  Vario strypai, juostos ir profiliai  
Šiai pozicijai priskiriami uždaro kont ūro (tuščiaviduriai) 
profiliai, jeigu jie neatitinka vamzdži ų ir vamzdeli ų 
apibrėžimo.  
7411  Variniai vamzdžiai ir vamzdeliai  
Mutatis mutandis  taikomi paaiškinim ų 7304 pozicijos 
paaiškinimai.  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 07.06.2019 — 001.001 — 417  
75 SKIRSNIS  
NIKELIS IR NIKELIO GAMINIAI 
7507  Nikelio vamzdžiai, vamzdeliai ir vamzdži ų arba vamz ­
delių jungiamosios detal ės (pavyzdžiui, alk ūnės, movos)  
7507 11 00 ir 
7507 12 00  Vamzdžiai ir vamzdeliai  
Mutatis mutandis  taikomi paaiškinim ų 7304 pozicijos 
paaiškinimai.  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 07.06.2019 — 001.001 — 418  
76 SKIRSNIS  
ALIUMINIS IR ALIUMINIO GAMINIAI 
7602 00  Aliuminio atliekos ir laužas  
Šiai pozicijai nepriskiriamos neapdorotos atliekos ir perly ­
dytas laužas (7601 pozicija).  
7602 00 11  Tekinimo drožl ės, drožlės, atraižos, frezavimo atliekos, 
pjuvenos ir pjaustymo atliekos; dažyt ų, apvilkt ų arba 
tarpusavyje sujungt ų lakštų ir folijos, kuri ų storis (ne įs­
kaitant jokio pagrindo storio) ne didesnis kaip 0,2 mm, 
atliekos  
Šiai subpozicijai priskiriamos tekinimo drožl ės, drožlės, 
atraižos, pjuvenos ir pjaustymo atliekos, susidariusios 
gaminių apdirbimo tekinimo, frezavimo, drožimo, gr ęžimo, 
šlifavimo stakl ėmis bei pjovimo arba dildymo metu. 
Šiai subpozicijai taip pat priskiriamos dažyt ų, apvilktų arba 
tarpusavyje sujungt ų lakštų ir folijų, kurių storis (ne įskaitant 
jokio pagrindo) ne didesnis kaip 0,2 mm, atliekos. 
Siekiant pašalinti visas pašalines medžiagas (tepalus, alyv ą, 
dangas, popieri ų, ir t. t.) prieš metalo regeneravim ą šios 
atliekos turi b ūti specialiai apdorojamos.  
7602 00 19  Kitos ( įskaitant gamybos metu išbrokuotus dirbinius)  
Šiai subpozicijai priskiriamos visos aliuminio atliekos, 
kurios nepriskiriamos 7602 00 11 subpozicijai. 
„Gamybos metu išbrokuoti dirbiniai“ – tai nauji, užbaigti 
arba neužbaigti dirbiniai, kurie d ėl gamybos klaidos (pavyz ­
džiui, metalo strukt ūros defektas arba defektas, atsirad ęs dėl 
netinkamo apdirbimo) gali b ūti panaudoti tiktai metalui 
regeneruoti.  
7602 00 90  Laužas  
Aliuminio laužas – tai seni aliuminio gaminiai, kurie nebe ­
tinka naudoti pagal j ų pirminę paskirtį, nes yra l ūžę, 
supjaustyti ar nusid ėvėję, kartu su ši ų gaminių laužu.  
7603  Aliuminio milteliai ir žvyneliai  
7603 20 00  Plokštelin ės struktūros milteliai; žvyneliai  
Žr. paaiškinim ų 7406 20 00 subpozicijos paaiškinimus.  
7608  Aliuminio vamzdžiai ir vamzdeliai  
Mutatis mutandis  taikomi paaiškinim ų 7304 pozicijos 
paaiškinimai.  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 07.06.2019 — 001.001 — 419  
78 SKIRSNIS  
ŠVINAS IR ŠVINO GAMINIAI 
7801  Neapdorotas švinas  
7801 91 00  Kurio sud ėtyje esan čio stibio mas ė dominuoja, lyginant 
su kitų elementų mase  
Šiai subpozicijai priskiriami vario-stibio lydiniai, dažniausiai 
naudojami akumuliatoriaus plokšt ėms (92–94 % Pb, 6–8 % 
Sb) gaminti, ir trinariai (švino-stibio-alavo) lydiniai, kuri ų 
sudėtyje esančio stibio mas ė didesnė už alavo mas ę, naudo­
jami tipografiniam šriftui (55–88 % Pb, 10–30 % Sb, 
2–25 % Sn). 
Stibis užtikrina didesn į švino kietum ą ir trapum ą. 
7801 99 90  Kitas  
Šiai subpozicijai priskiriami: 
1. švino-alavo-stibio lydiniai, kuri ų sudėtyje yra iki 20 % 
alavo ir 10 % stibio, naudojami kaip antifrikciniai 
lydiniai; 
2. švino-alavo lydiniai, naudojami lituoti; 
3. švino-arseno lydiniai (arsenas sukietina švin ą ir paleng ­
viną sferinių švino šrat ų gavybą). 
7806 00  Kiti švino gaminiai  
7806 00 10  Talpyklos su antiradiaciniu švino apvalkalu, skirtos 
radioaktyvioms medžiagoms transportuoti arba saugoti 
(Euratom ) 
Išskyrus transportui skirtas talpyklas, nurodytas 
8609 00 10 subpozicijoje, šiai subpozicijai priskiriamos 
visos talpykl ų rūšys, pagamintos iš švino arba armuotos 
švinu, skirtos radioaktyvioms medžiagoms vežti arba sand ė­
liuoti taip, kad išsiskirianti spinduliuot ė negalėtų pakenkti 
šalia šių talpyklų esantiems objektams ar žmon ėms. Šių 
talpyklų diapazonas yra nuo vien iš švino pagamint ų 
paprastų cilindro formos b ūgnų su dangteliu ar paprast ų 
nedidelių dėžių su dang čiu iki dideli ų talpų, su vidine 
danga iš ner ūdijančiojo plieno arba be jos, išor ėje dengtų 
ar sustiprint ų plieno juostomis, su įrengtais kabliais, atra ­
momis, dvigubomis sienel ėmis, kraštais, specialiais vožtu ­
vais, aušinamaisiais vandens cirkuliatoriais, sukamomis 
arba nesukamomis lentynomis ir t. t. 
Kai kuriais atvejais jos gali b ūti su dviem arba daugiau 
atskiriamų koncentrišk ų gaubtų arba su tam tikru skai čiumi 
atskiriamų sudedam ųjų dalių. Šios talpyklos turi b ūti atspa­
rios karš čiui, smūgiui ir vandeniui, korozijai, kuri ą gali 
sukelti jų turinys; be to, šios talpyklos tiek viduje, tiek 
išorėje turi būti lengvai dezaktyvuotos.  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 07.06.2019 — 001.001 — 420  
Šiai subpozicijai nepriskiriamos nedidel ės cilindro formos 
švininės talpyklos, skirtos radioaktyvi ųjų medžiag ų impulsų 
skaitikliams (7806 00 80 subpozicija).  
7806 00 80  Kiti  
Be gamini ų, paminėtų SS paaiškinim ų 7806 pozicijos paaiš ­
kinimų antroje ir tre čioje pastraipose, šiai subpozicijai 
priskiriama: 
1. švino plytos ar plokšt ės (kurios n ėra gaminiai, priskiriami 
7804 pozicijai), apdorotos tokiu b ūdu, kad jas b ūtų 
įmanoma sujungti, formuojant sienas ar stogus, apsau ­
gančius nuo spinduliuot ės; 
2. nedidel ės cilindro formos švino talpyklos, neišardomos 
arba išardomos į kelias sud ėtines dalis, kurios veikia 
kaip radioaktyvi ųjų medžiag ų impulsų skaitikliai. Šiose 
talpyklose yra anga Geigerio-Miulerio skaitikliui bei 
scintiliacijos skaitikliui įrengti, be to, jose dažnai įren­
giami langeliai bandiniams įdėti; 
3. švino r ėmai, skirti specialiems storiems stiklo lakštams, 
iš kurių gaminami šilt ų kamerų, t. y. zon ų, kuriose apdo ­
rojamos didelio radioaktyvumo medžiagos, langai; 
4. prietaisai, skirti spinduliuot ės kolimacijai; 
5. švino vamzdžiai ir vamzdeliai paprastai gaminami ekstru ­
zijos būdu. Švino vamzdžiai, vamzdeliai ir jungiamosios 
detalės (įskaitant kanalizacijos gaudykli ų alkūnes) yra 
daugiausia naudojamos vandeniui, dujoms arba r ūgštims 
(pavyzdžiui, sieros r ūgščiai arba vandenilio chlorido 
tirpalui) tiekti, kaip elektros kabeli ų apvalkalai ir pan.  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 07.06.2019 — 001.001 — 421  
81 SKIRSNIS  
KITI NETAURIEJI METALAI; KERMETAI; GAMINIAI IŠ ŠI Ų 
MEDŽIAG Ų 
8101  Volframas ir volframo gaminiai, įskaitant atliekas ir 
laužą 
8101 10 00  Milteliai  
Šiai subpozicijai priskiriami volframo milteliai, gauti vande ­
niliu redukuojant volframo trioksid ą (arba volframo 
anhidridą). 
8101 94 00  Neapdorotas volframas, įskaitant strypus ir juostas, 
pagamintus paprasto sukepinimo b ūdu 
Šiai subpozicijai priskiriama: 
1. luitai, strypai ir juostos, dažniausiai prizm ės pavidalo, 
kurie dar nebuvo kalti, valcuoti ar tempti, pagaminti 
miltelių sukepinimo b ūdu; 
2. volframo milteliai, susl ėgti į tabletes, rombus ir t. t., 
išimtinai dozavimo ar gabenimo tikslams.  
8102  Molibdenas ir molibdeno gaminiai, įskaitant atliekas ir 
laužą 
8102 10 00  Milteliai  
Šiai subpozicijai priskiriami molibdeno milteliai, gauti redu ­
kuojant gryn ą molibdeno oksid ą ar amonio molibdat ą. 
8102 94 00  Neapdorotas molibdenas, įskaitant strypus ir juostas, 
pagamintus paprasto sukepinimo b ūdu 
Mutatis mutandis  taikomi paaiškinim ų 8101 94 00 subpozi ­
cijos paaiškinimai.  
8103  Tantalas ir tantalo gaminiai, įskaitant atliekas ir lauž ą 
8103 20 00  Neapdorotas tantalas, įskaitant strypus ir juostas, paga ­
mintus paprasto sukepinimo b ūdu; milteliai  
Neapdorotam tantalui  mutatis mutandis  taikomi paaiškinim ų 
8101 94 00 subpozicijos paaiškinimai. 
Tantalo milteliai gaunami redukuojant tantalo oksid ą arba 
elektroliz ės būdu iš išlydyto tantalo-kalio fluorido.  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 07.06.2019 — 001.001 — 422  
82 SKIRSNIS  
ĮRANKIAI, PADARGAI, PEILIAI, ŠAUKŠTAI IR ŠAKUT ĖS IŠ 
NETAURI ŲJŲ METAL Ų; JŲ DALYS IŠ NETAURI ŲJŲ METAL Ų 
8202  Rankiniai pj ūklai; visų rūšių pjūklų pjaunamosios dalys 
(įskaitant išilginio pjovimo, išpjov ų pjūklų ir bedantes 
pjūklų pjaunam ąsias dalis)  
8202 20 00  Juostini ų pjūklų juostos  
Šiai subpozicijai priskiriamos paruoštos naudoti pj ūklų pjau­
namosios dalys (juostiniai pj ūklai) ir geležt ės, sujungtos į 
neapibrėžto ilgio juostas (jeigu jos skirtos naudoti kaip juos ­
tinių pjūklų pjaunamosios dalys). 
Metalų apdirbimui skirtos juostini ų pjūklų pjaunamosios 
dalys yra smulkiai dantytos pj ūklų geležtės su dantimis, 
išdėstytais reguliariu žingsniu. 
Ne metalų apdirbimui skirtos juostini ų pjūklų pjaunamosios 
dalys yra gana stambiai dantytos pj ūklų geležtės su lenktais 
dantimis (t. y. atskiri dantys yra šiek tiek palenkti kintam ąja 
seka – į dešinę ir į kairę nuo išilgin ės geležtės ašies). 
Šiai subpozicijai nepriskiriamos bedant ės geležtės, kurių 
pjovimą užtikrina ant geležt ės užnešti abrazyvai (pavyz ­
džiui, deimant ų milteliai, dirbtinis korundas) 
(6804 pozicija).  
8202 31 00  Kuri ų darbinė dalis pagaminta iš plieno  
Šiai subpozicijai nepriskiriama: 
a) bedant ės diskini ų pjūklų pjaunamosios dalys 
(8202 99 20 subpozicija); 
b) bedančiai pjaunamieji diskai, kuri ų pjovimą užtikrina ant 
disko paviršiaus esantys abrazyvai (pavyzdžiui, deimant ų 
milteliai, dirbtinis korundas) (6804 pozicija).  
▼M4 
8205 40 00  Atsuktuvai  
Šiai subpozicijai priskiriami mažmeninei prekybai skirti 
rinkiniai, sudaryti iš atsuktuvo (be antgalio) ir kei čiamųjų 
atsuktuvo antgali ų. Rinkiniai (nepriklausomai nuo antgali ų 
skaičiaus) šiai subpozicijai priskiriami pagal Kombinuoto ­
sios nomenklat ūros 3 bendrosios aiškinimo taisykl ės b 
punktą. Tačiau atskirai pateikiami atsuktuvo antgaliai priski ­
riami 8207 90 30 subpozicijai.  
▼B 
8207  Rankini ų įtaisų, su varikliu arba be variklio, arba 
staklių (pavyzdžiui, presavimo, štampavimo, perfora ­
vimo, išorini ų arba vidini ų sriegių sriegimo, gr ęžimo, 
tekinimo, pratraukimo, frezavimo, tekinimo arba 
veržimo) kei čiamieji įrankiai, įskaitant metalo tempimo 
arba išspaudimo (ekstruzijos) (matricas) štampus, 
uolienų arba grunto gr ęžimo įrankius  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 07.06.2019 — 001.001 — 423  
8207 13 00 – 
8207 19 90  Uolienų arba grunto gr ęžimo įrankiai  
Paprastai šioms subpozicijoms priskiriam ų įrankių darbinė 
dalis yra plokšt ės, ašmenys ir t. t., priskiriami 8209 00 pozi ­
cijai. 
Tačiau įrankiai, kuri ų darbinė dalis – plokšt ės, strypai, 
ašmenys ir t. t. yra ne įtvirtinti, o sudaryti iš sintetinio 
deimanto sluoksnio ant kermet ų pagrindo, priskiriami 
8207 19 10 subpozicijai.  
8207 40 10  Vidini ų sriegių sriegimo įrankiai  
Vidinių sriegių sriegimo įrankiai naudojami vidiniams srie ­
giams sriegti. 
Šiai subpozicijai taip pat priskiriami įrankiai, skirti vidi ­
niams sriegiams sriegti be medžiagos sluoksnio pašalinimo.  
8207 40 30  Išorini ų sriegių sriegimo įrankiai  
Išorinių sriegių sriegimo įrankiai naudojami išoriniams srie ­
giams formuoti. 
Šiai subpozicijai taip pat priskiriami įrankiai, skirti išori ­
niams sriegiams sriegti be medžiagos sluoksnio pašalinimo.  
8207 70 31  Ašiniai (su jungiamaisiais galais)  
Ašinio (su jungiamaisiais galais) įrankiai turi cilindrin į ar 
kūginį kotą, kurio pagalba įrankis įtvirtinamas įrankio 
laikiklyje. 
Paprastai šie įrankiai atrodo taip:
  
8212  Skustuvai ir skustuv ų peiliukai ( įskaitant juost ų pavidalo 
skustuvų peiliukų ruošinius)  
8212 20 00  Saugi ų skustuv ų peiliukai, įskaitant juost ų pavidalo 
skustuvų peiliukų ruošinius  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 07.06.2019 — 001.001 — 424  
Be juostų pavidalo ruošini ų šiai subpozicijai priskiriami: 
1. nebaigti gaminti peiliukai, t. y. neužgal ąsti peiliukai, 
perforuoti arba neperforuoti; 
2. juostų pavidalo peiliukai, užgal ąsti tiktai iš vieno šono, 
neperforuoti, kurie įstatomi į skustuvą ritinėlių pavidalu.  
8215  Šaukštai, šakut ės, samčiai, putų graibštai, torto mentel ės, 
žuvų peiliai, sviesto peiliai, cukraus žnypl ės ir panaš ūs 
virtuvės arba stalo įrankiai  
8215 10 20  Sudaryti vien tik iš gamini ų, padengt ų tauriuoju metalu  
Šiai subpozicijai nepriskiriami gaminiai su nedideliu orna ­
mentu iš tauri ųjų metalų (pavyzdžiui, žiedlapio raštas ant 
peilio rankenos).  
8215 10 30  Iš ner ūdijančiojo plieno  
Nerūdijantysis plienas apibr ėžtas 72 skirsnio 1 pastabos 
e punkte.  
8215 10 80  Kiti  
Mutatis mutandis  taikomi paaiškinim ų 8215 10 20 subpozi ­
cijos paaiškinimai.  
8215 20 10  Iš ner ūdijančiojo plieno  
Nerūdijantysis plienas apibr ėžtas 72 skirsnio 1 pastabos 
e punkte.  
8215 91 00  Padengti tauriaisiais metalais  
Mutatis mutandis  taikomi paaiškinim ų 8215 10 20 subpozi ­
cijos paaiškinimai.  
8215 99 10  Iš ner ūdijančiojo plieno  
Nerūdijantysis plienas apibr ėžtas 72 skirsnio 1 pastabos 
e punkte.  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 07.06.2019 — 001.001 — 425  
83 SKIRSNIS  
ĮVAIRŪS GAMINIAI IŠ NETAURI ŲJŲ METAL Ų 
8302  Bald ų, durų, laiptų, langų, langini ų, kėbulų, balnų ir 
pakinktų, lagamin ų, skrynių, dėžių ir panaši ų gaminių 
aptaisai, tvirtinimo ir montavimo įtaisai bei panaš ūs 
netauriųjų metalų gaminiai; skryb ėlių kabyklos ir vagiai, 
gembės ir panaš ūs netauri ųjų metalų gaminiai; ratukai 
su tvirtinimo įtaisais iš netauri ųjų metalų; automatin ės 
durų sklendės iš netauri ųjų metalų 
8302 20 00  Ratukai  
Šioje subpozicijoje „ratukai“ – tai ratukai su tvirtinimo įtai­
sais iš netauri ųjų metalų. Tvirtinimo įtaisai reikalingi tam, 
kad ratuk ą būtų galima pritvirtinti prie atitinkamo gaminio, 
papildomai neapdorojant ir nepridedant kit ų sudedam ųjų 
dalių. 
Dalys iš netauri ųjų metalų, kurios yra paties ratuko dalys 
(pavyzdžiui, ratlankis arba rutulinis guolis), nelaikytinos 
8302 pozicijai priskiriamais „tvirtinimo įtaisais iš netauri ųjų 
metalų“. 
Šiai subpozicijai priskiriami ratukai gali sukin ėtis arba b ūti 
stacionarūs. Jie paprastai atrodo taip:
  
Ratukai be tvirtinimo įtaisų iš netauri ųjų metalų arba neati ­
tinkantys 83 skirsnio 2 pastabos s ąlygų, gali būti klasifikuo ­
jami kaip dalys ar reikmenys arba pagal medžiag ą, iš kurios 
jie pagaminti.  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 07.06.2019 — 001.001 — 426  
XVI SKYRIUS  
MAŠINOS IR MECHANINIAI ĮRENGINIAI; ELEKTROS ĮRANGA; J Ų 
DALYS; GARSO ĮRAŠYMO IR ATK ŪRIMO APARATAI, TELEVIZIJOS 
VAIZDO IR GARSO ĮRAŠYMO IR ATK ŪRIMO APARATAI, ŠI Ų 
GAMINI Ų DALYS BEI REIKMENYS 
4 pastaba  Jeigu nenurodyta kitaip, perdavimas trumpais atstumais taip 
pat gali b ūti užtikrintas prietaisais ( įmontuotais arba ne įmon­
tuotais į atskirus blokus), naudojan čiais infraraudon ąją spin­
duliuotę, radijo bangas ar lazerio spinduliuot ės pluoštą ir 
t. t. 
1 papildomoji 
pastaba  A. Įrankiai, skirti mašinoms surinkti arba aptarnauti  
Įrankiai, skirti mašinoms surinkti arba aptarnauti, klasi ­
fikuojami kartu su atitinkamomis mašinomis, jeigu 
atitinka j ų tipui, numatomam panaudojimui ir tenkina 
šias tris s ąlygas: 
1. tai turi b ūti rankiniai įrankiai, kurie priskiriami 
4417 00 00 arba 8205 pozicijai, arba, pavyzdžiui, 
įrankiai, priskiriami 8203 20 00, 8203 30 00, 
8203 40 00, 8204 11 00, 8204 12 00, 9603 29 80, 
9603 30 90, 9603 40 10, 9603 40 90, 9603 90 91 
arba 9603 90 99 subpozicijai. 
Visais atvejais neklasifikuojami matavimo ir tikri ­
nimo įrankiai, nurodyti 90 skirsnyje; 
2. šie įrankiai turi b ūti skirti atitinkamoms mašinoms 
surinkti arba aptarnauti. Kai įrankiai tapat ūs, kartu 
su mašinomis klasifikuojami tik tokie įrankiai, kurie 
turi būti naudojami vienu metu. Kai įrankiai įvairūs, 
kartu su mašina leidžiama klasifikuoti tiktai po vien ą 
kiekvienos r ūšies įrankį; 
3. muitiniam įforminimui įrankiai turi b ūti pateikti tuo 
pačiu metu kaip ir atitinkamos mašinos, kurioms jie 
yra skirti. 
B. Keičiamieji įrankiai  
Keičiamieji įrankiai klasifikuojami kartu su atitinka ­
momis mašinomis, jeigu jie atitinka šias tris s ąlygas: 
1. tai turi b ūti įrankiai, kurie priskiriami 8207 pozicijai, 
arba, pavyzdžiui, įrankiai, priskiriami 4016, 5911 ir 
6909 pozicijoms, arba 4205 00 11, 4205 00 19, 
6804 10 00, 6804 21 00, 6804 22 12, 6804 22 18, 
6804 22 30, 6804 22 50, 6804 22 90, 6804 23 00 ar 
9603 50 00 subpozicijai. 
Liejimo formos (8480 pozicija) ir reikmenys, įskai­
tant pagalbinius įrankius (pavyzdžiui, priskiriamus 
8466 pozicijai), nelaikomi įrankiais ir tod ėl nėra 
apibūdinami pagal šios papildomosios pastabos 
nuostatas; 
2. šie įrankiai turi sudaryti įprastinės atitinkam ų mašinų 
įrangos dal į. 
Mašinos įrangos įprastine dalimi laikomi šie įrankiai:  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 07.06.2019 — 001.001 — 427  
a) bet koks tapa čių įrankių, kurie gali b ūti vienu 
metu pritaikyti mašinoje, skai čius; 
b) po vien ą kiekvienos r ūšies įrankį, jeigu įrankiai 
yra skirtingi; 
3. šie įrankiai paprastai turi b ūti parduodami kartu su 
mašina, kuriai yra skirti, ir muitiniam įforminimui 
pateikiami kartu su šia mašina.  
3 papildomoji 
pastaba  Išardyta arba nesumontuota mašina gali b ūti importuojama 
keliose siuntose per tam tikr ą laiko tarp ą, jeigu tai b ūtina 
prekybos ar gabenimo patogumui užtikrinti. 
Tam, kad skirtingas sudedam ąsias dalis galima b ūti dekla­
ruoti toje pa čioje tarifin ėje pozicijoje ar subpozicijoje kaip ir 
surinktą mašiną, deklarantas ne v ėliau kaip pirmosios 
siuntos dien ą turi pateikti muitin ės postui atitinkam ą 
prašymą raštu ir prie jo prid ėti šiuos dokumentus: 
a) mašinos schem ą arba, jeigu reikia, kelias schemas, 
kuriose nurodyti svarbiausi ų sudėtinių dalių serijos 
numeriai; 
b) bendrą prekių aprašą, kuriame nurodytos skirting ų dalių 
charakteristikos ir j ų apytikrė masė, taip pat pirmiau 
minėtų pagrindini ų dalių serijos numeriai. 
Prašymas gali b ūti priimtas tiktai vykdant tiekimo kontrakt ą 
arba dėl mašinos, kuri Kombinuotojoje nomenklat ūroje gali 
būti laikoma sukomplektuota. 
Visos sud ėtinės dalys turi b ūti importuojamas per t ą patį 
muitinės postą per nustatyt ą laiko tarp ą. Tačiau tam tikrais 
atvejais atitinkamos kompetentingos institucijos gali leisti 
importuoti per kelis muitin ės postus. Nustatytas laiko limitas 
negali būti viršytas, nebent atitinkamos kompetentingos 
institucijos pateikia pagr įstą ir pateisint ą prašymą terminui 
pratęsti. 
Kiekvieno dalinio importo atveju turi b ūti pateiktas į siuntą 
įeinančių dalių sąrašas su nuorodomis į pirmiau min ėtą 
bendrą prekių aprašą. Muitinės deklaracijoje, skirtoje kiek ­
vienai siuntai, turi b ūti pateikti ir dalies arba dali ų, esančių 
siuntoje, ir sukomplektuotos mašinos aprašymai.  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 07.06.2019 — 001.001 — 428  
84 SKIRSNIS  
BRANDUOLINIAI REAKTORIAI, KATILAI, MAŠINOS IR 
MECHANINIAI ĮRENGINIAI; J Ų DALYS  
Bendrosios nuostatos  
8407 34 10, 8407 90 50 ir 8408 20 10 subpozicijose „skirti pramoniniam 
surinkimui“ įvardija tik nauj ų transporto priemoni ų serijinį surinkim ą 
gamyklose, kurios gamina arba surenka automobilius ( įskaitant ir 
subrangovus).  
Šios subpozicijos gali b ūti taikomos tik tiems varikliams, kurie faktiškai 
naudojami naujoms transporto priemon ėms, kuri ų rūšys nurodytos 
subpozicijose, gaminti. Tod ėl šioms subpozicijoms nepriskiriami 
panašūs varikliai, naudojami kaip atsargin ės dalys.  
8402  Vandens gar ų arba kit ų garų generavimo katilai 
(išskyrus centrinio šildymo karšto vandens katilus, taip 
pat galin čius generuoti mažo sl ėgio vandens garus); 
perkaitinto vandens katilai  
8402 19 90  Kiti  
Šiai subpozicijai priskiriami mišr ūs kaitravamzdžiai vandens 
vamzdžių katilai ir taip pat special ūs rezervuar ų tipo katil ų 
variantai, pavyzdžiui, elektra šildomi garo katilai su šildymo 
elektra elementais vietoj degimo įrenginio.  
8405  Generatorini ų dujų arba vandens duj ų generatoriai, su 
valytuvais arba be j ų; acetileno duj ų generatoriai ir 
panašūs vandens proceso duj ų generatoriai, su valytu ­
vais arba be j ų 
8405 10 00  Generatorini ų dujų arba vandens duj ų generatoriai, su 
valytuvais arba be j ų; acetileno duj ų generatoriai ir 
panašūs vandens proceso duj ų generatoriai, su valytu ­
vais arba be j ų. 
Šiai subpozicijai nepriskiriami: 
a) miesto duj ų generatoriai (dujin ės orkaitės), kurie naudo ­
jami dujų gamyklose (8417 pozicija); 
b) elektrolitiniai duj ų generatoriai (pavyzdžiui, priklausomai 
nuo naudojamo elektrolito, skirti azoto dioksidui, vande ­
nilio sulfidui ar ciano vandenilio r ūgščiai generuoti,) turi 
būti priskiriami 8543 pozicijai.  
8407  St ūmokliniai vidaus degimo varikliai su kibirkštiniu 
uždegimu ir gr įžtamai slenkamuoju arba rotaciniu 
stūmoklio jud ėjimu  
8407 21 10 – 
8407 29 00  Laivų varikliai  
Šioms subpozicijoms nepriskiriami varikliai, naudojami 
laivuose kitais nei j ų varymo tikslais.  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 07.06.2019 — 001.001 — 429  
8408  St ūmokliniai vidaus degimo varikliai su sl ėginiu užde ­
gimu (dyzeliniai arba pusiau dyzeliniai varikliai)  
8408 10 11 – 
8408 10 99  Laivų varikliai  
Žr. paaiškinim ų 8407 21 10–8407 29 00 subpozicij ų 
paaiškinimus.  
8409  Dalys, tinkamos vien tik arba daugiausia varikliams, 
priskiriamiems 8407 arba 8408 pozicijai  
Be išimčių, nurodyt ų SS paaiškinim ų 8409 pozicijos paaiš ­
kinimuose, toliau pateiktos dalys taip pat nepriskiriamos šiai 
pozicijai: 
a) vamzdžiai ir vamzdeliai iš nesukietinto vulkanizuoto 
kaučiuko (4009 pozicija); 
b) lankstūs vamzdeliai ir vamzdžiai iš netauri ųjų metalų 
(8307 pozicija); 
c) tarpikliai ir panaš ūs sandarikliai (dažniausiai klasifikuo ­
jami pagal medžiag ą, iš kurios jie pagaminti, arba priski ­
riami 8484 pozicijai).  
8409 99 00  Kitos  
Šiai subpozicijai nepriskiriami išmetam ųjų dujų turbokom ­
presoriai, naudojami suspausti atmosferos orui, kuris reika ­
lingas degimo procese, siekiant padidinti st ūmoklinių vidaus 
degimo varikli ų galingum ą. Kadangi turbina varomus oro 
kompresorius varo išmetam ųjų dujų turbina, jie priskiriami 
8414 pozicijai.  
8411  Turboreaktyviniai varikliai, turbosraigtiniai varikliai ir 
kitos duj ų turbinos  
8411 11 00 – 
8411 12 80  Turboreaktyviniai varikliai  
Šioms subpozicijoms nepriskiriami atskirai pateikti vadina ­
mieji kuro sudeginimo pagalbiniai įtaisai 
(8411 91 00 subpozicija).  
8411 99 00  Kitos  
Šioms subpozicijoms priskiriamos duj ų turbinų rotoriaus 
mentės, nepriklausomai nuo to, kai duj ų turbina naudojama 
kaip pirminis variklis kartu su elektros generatoriumi.  
8412  Kiti varikliai ir j ėgainės 
8412 21 20 – 
8412 29 89  Hidrauliniai varikliai ir j ėgainės 
Šioms subpozicijoms priskiriamos hidraulini ų pavarų 
jėgainės. 
8412 21 20 ir 
8412 21 80  Tiesinio veikimo (cilindrai)  
Šioms subpozicijoms priskiriamos hidraulin ės koordinatinio 
poslinkio ir blokavimo pavaros, naudojamos orlaivio įgulos 
sėdynių padėčiai nustatyti.  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 07.06.2019 — 001.001 — 430  
8413  Skys čių siurbliai su pritvirtintais matuokliais arba be j ų; 
skysčių keltuvai  
8413 50 20  Hidrauliniai įrenginiai  
Žr. SS paaiškinim ų 8412 pozicijos paaiškinim ų B dalies 
6 punktą. 
8413 60 20  Hidrauliniai įrenginiai  
Žr. SS paaiškinim ų 8412 pozicijos paaiškinim ų B dalies 
6 punktą. 
8413 70 51 – 
8413 70 75  Spindulinio srauto siurbliai  
Spindulinio srauto siurbliuose skystis yra varomas statmenai 
ašiai arba siurbliara čiui. 
8413 70 81 ir 
8413 70 89  Kiti išcentriniai (centrifuginiai) siurbliai  
Šioms subpozicijoms priskiriami b ūtent tie ašiniai išcentri ­
niai siurbliai, kuriuose skystis varomas išilgai siurbliara čio 
ašies. Čia taip pat priskiriami mišr ūs spinduliniai ir ašiniai 
siurbliai (pavyzdžiui, spindulinis įsiurbimas ir ašinis ištek ė­
jimas arba ašinis įsiurbimas ir spindulinis ištek ėjimas).  
8413 81 00 ir 
8413 82 00  Kiti siurbliai; skys čių keltuvai  
Šioms subpozicijoms nepriskiriami: 
a) vadinamieji medicininiai nusiurbimo siurbliai, skirti 
išskyroms nutraukti, kuriuose be siurblio taip pat yra 
siurbimo įtaisas, naudojami operacin ėse arba greitosios 
pagalbos automobiliuose (mobiliosiose operacin ėse) 
(9018 pozicija); 
b) medicininiai siurbliai, kurie nešiojami, dedami prie k ūno 
arba implantuojami į kūną ir kurie yra su atsarg ų rezer­
vuaru ir veikia kaip medikament ų išdavimo įtaisai, 
prijungti prie tame pa čiame korpuse įmontuoto siurbl į 
varančio energijos šaltinio.  
8414  Oro arba vakuuminiai siurbliai, oro arba kit ų dujų 
kompresoriai ir ventiliatoriai; ventiliacijos arba recirku ­
liacijos gaubtai (traukos spintos) su įmontuotu ventilia ­
toriumi, su filtrais arba be filtr ų 
Šiai pozicijai taip pat priskiriami ir elektriniai siurbliai, 
turbosiurbliai, elektriniai kompresoriai ir turbokompresoriai.  
8414 10 89  Kiti  
Šiai subpozicijai priskiriami skys čių-žiediniai vakuuminiai 
siurbliai ir membraniniai vakuuminiai siurbliai.  
8414 20 20 ir 
8414 20 80  Rankiniai arba kojiniai oro siurbliai  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 07.06.2019 — 001.001 — 431  
Šioms subpozicijoms priskiriami tik tie siurbliai, kurie 
valdomi rankomis arba kojomis, t. y. valdomi vien tik 
žmogaus pastangomis, kaip aprašyta SS paaiškinim ų 
8414 pozicijos paaiškinim ų A dalyje. Jie turi b ūti skirti 
būtent pneumatin ėms padangoms (pavyzdžiui, dvira čių, 
automobili ų ir t. t.) ir panašiems gaminiams, pavyzdžiui, 
pripučiamiems čiužiniams, pripu čiamoms pagalv ėlėms ir 
pripučiamoms valtims prip ūsti. 
8414 51 00 – 
8414 59 95  Ventiliatoriai  
Šiose subpozicijose ventiliatoriais laikomi tik tie gaminiai, 
kurie pasižymi charakteristikomis, aprašytomis SS paaiški ­
nimų 8414 pozicijos paaiškinim ų B dalyje, ir atitinka šias 
sąlygas: 
1. oro arba duj ų slėgis neturi b ūti didesnis kaip 2 barai; 
2. juose turi b ūti įmontuota tik vienas rotacinis paviršius 
(viena pakopa). 
Oro kompresoriai, kurie neatitinka pirmiau nurodyt ų sąlygų, 
priskiriami 8414 80 11–8414 80 80 subpozicijoms.  
8414 59 35  Išcentriniai (centrifugavimo) ventiliatoriai  
Išcentriniai (centrifugavimo) ventiliatoriai yra tie, kuriuose 
judantis oras arba kitokios dujos yra įsiurbiamos ašine kryp ­
timi, o išstumiamos spinduline kryptimi.  
8414 80 11 ir 
8414 80 19  Turbokompresoriai  
Turbokompresoriuje mentira čio velenas yra varomas išorinio 
variklio pagalba ir pumpuojam ą orą arba kitokias dujas 
priverčia judėti mentiratis. Turbokompresoriai gali b ūti vien­
pakopiai arba daugiapakopiai, ašiniai arba spinduliniai. 
Pavyzdžiui, paprasti dviej ų pakopų kompresoriai yra naudo ­
jami dulki ų siurbliuose.  
8414 80 11  Vienpakopiai  
Šiai subpozicijai taip pat priskiriami išmetam ųjų dujų turbo­
kompresoriai, kurie naudojami st ūmokliniuose vidaus 
degimo varikliuose, kai reikalinga degimo procese suspausti 
atmosferos or ą, siekiant padidinti variklio galingum ą. Jie yra 
vienpakopiai oro turbokompresoriai (oro p ūstuvai), naudo ­
jami didesniam kaip 2 bar ų viršslėgiui sudaryti, ir yra 
varomi išmetam ųjų dujų turbinos, kuri yra įrengta šalia 
kompresoriaus korpuso, pagalba. Išmetamosios dujos į išme­
tamųjų dujų turbiną yra tiekiamos iš st ūmoklinio vidaus 
degimo variklio, ant kurio ji yra sumontuota.  
8414 90 00  Dalys  
Šioms subpozicijoms taip pat priskiriamos st ūmoklinių 
vidaus degimo varikli ų išmetam ųjų dujų turbokompresori ų 
dalys. Ta čiau išmetam ųjų dujų turbinų, naudojam ų su išme­
tamųjų dujų turbokompresoriais, dalys klasifikuojamos kaip 
dujų turbinos, kurios neturi degimo kameros, dalys ir priski ­
riamos 8411 pozicijai.  
8418  Šaldytuvai, šaldikliai ir kiti elektriniai arba neelektriniai 
šaldymo arba užšaldymo įrenginiai; šiluminiai siurbliai, 
išskyrus oro kondicionavimo įrenginius, priskiriamus 
8415 pozicijai  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 07.06.2019 — 001.001 — 432  
8418 69 00  Kiti  
Šiai subpozicijai priskiriami „šal čio (sublimaciniai) džiovin ­
tuvai“, kurie yra įtaisai, naudojami orui džiovinti plaukymo 
baseinų pastatuose ir kitose dr ėgnose patalpose. Iš esm ės jie 
yra sudaryti iš šaldymo įrenginio ir varikliu varomo venti ­
liatoriaus. Ventiliatorius įtraukia dr ėgną orą, kuris tada 
kanalu patenka į šaldymo įrenginio garintuv ą, kuriame jis 
kondensuojasi ant šalt ų sienų. Gautas kondensacinis vanduo 
yra surenkamas į lataką. Išdžiovintas oras per šildom ą 
šaldymo įrenginio kondensatori ų nukreipiamas kartotiniam 
pašildymui ir gr ąžinamas atgal į patalpą. 
Tuo atveju, jeigu šal čio džiovintuvai yra naudojami 
suspaustam orui džiovinti suspausto oro sistemose, kurios 
taip pat priskiriamos šiai subpozicijai, išdžiovintas 
suspaustas oras paprastai v ėl pašildomas papildomai insta ­
liuoto „oras-oras“ šilumokai čio tipo pagalba. Toks šilumo ­
kaitis perduoda šilum ą, gautą iš drėgno suspausto oro, atei ­
nančio per sieneles iš šal čio džiovintuvo pus ės, į išdžiovint ą 
suspaustą orą. 
Šie įtaisai neskirti oro temperat ūros sureguliavimo prietai ­
sams. 
Tačiau šiai subpozicijai nepriskiriami įtaisai, skirti sausam 
ledui (ledo luitams) gaminti, kai staigiai sumažinamas 
aukšto slėgio anglies dioksido sl ėgis ir tokiu b ūdu gaunamas 
peršaldymas (8479 pozicija).  
8419  Mašinos, pramoniniai arba laboratoriniai įrenginiai, 
šildomi arba nešildomi elektra (išskyrus krosnis, orkaites 
ir kitus įrenginius, priskiriamus 8514 pozicijai), naudo ­
jami medžiagoms apdoroti įvairiais, su temperat ūros 
pokyčiu susijusiais, procesais, kaip pavyzdžiui, šildymas, 
virimas arba kepimas, skrudinimas arba išdeginimas, 
distiliacija, rektifikacija, sterilizacija, pasterizacija, šuti ­
nimas vandens garais, džiovinimas, išgarinimas, gari ­
nimas, kondensacija arba šaldymas, išskyrus buitin ę 
techniką; neelektriniai tekan čio arba talpykloje laikomo 
vandens šildytuvai  
8419 20 00  Medicininiai, chirurginiai arba laboratoriniai sterilizato ­
riai 
Šiai subpozicijai priskiriami prietaisai, skirti kaip įranga 
klinikoms, operacin ėms, medicinos centrams ir t. t., sudaryti 
iš talpykl ų, kuriose medicininiai ir chirurginiai instrumentai, 
taip pat vata, absorbuojanti korpija ir kitos tvarstomosios 
medžiagos yra veikiamos 100 °C ar aukštesn ės tempera ­
tūros, siekiant sunaikinti mikroorganizmus, kuri ų juose 
gali būti. 
Paprastai jie yra lygiagretainio arba cilindro, stovin čio ant 
pagrindo, formos ir su nuimamomis grotel ėmis. Talpyklos 
daugiausia gaminamos iš plieno arba aliuminio ir yra 
išklotos izoliacine medžiaga. Durel ės gali būti įstiklintos, 
kad matyt ųsi talpyklos viduje esantys įrankiai. Kai kuri 
įranga yra spinteli ų arba kitoki ų baldų pavidalo. Tokiu 
atveju sterilizatoriuje gali b ūti lentyna įrankiams ir kitiems 
sterilizuojamiems daiktams laikyti; tai neturi įtakos jo 
priskyrimui šiai subpozicijai.  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 07.06.2019 — 001.001 — 433  
Šioje įrangoje kaitinimo šaltinis gali b ūti spiritas, benzinas, 
dujos arba elektra, o sterilizacija, priklausomai nuo įrangos 
konstrukcijos, atliekama verdan čiu vandeniu (katiluose), 
suspaustais garais (autoklavuose) arba karštu sausu oru 
(orkaitėse). 
8419 50 20 ir 
8419 50 80  Šilumokai čiai 
Šilumokai čiai naudojami: 
1. sukelti temperat ūros poky čius skysčiuose arba dujose 
nepakeičiant jų būvio; kai kuriais atvejais tokio tempera ­
tūros pokyčio pakanka, kad b ūtų atlikta sterilizacija arba 
pasterizacija; 
2. išgarinti arba kondensuoti skys čius. 
Šiai subpozicijai priskiriami: 
1. azoto ir kit ų dujų kondensatoriai; 
2. prietaisai, vadinami „šaldikliais“, skirti tirpalams, 
daugiausia naudojamiems dažymui ir sausam valymui, 
aušinti ir kondensuoti; 
3. skysčių, garų arba duj ų aušinimo įrenginiai, naudojami 
įvairiose pramon ės šakose (pavyzdžiui, pienin ėse, alaus 
daryklose); 
4. nepertraukiamo pasterizavimo įrenginiai, ypa č naudojami 
pieninėse (plokšti pasterizatoriai). 
Šiai subpozicijai nepriskiriami: 
a) tekančio arba talpykloje laikomo vandens šildytuvai, 
priskiriami 8419 11 00 arba 8419 19 00 subpozicijai; 
b) įrenginiai, kuriuose: 
— šilumos apsikeitimas naudojamas skys čio arba duj ų 
substancijai transformuoti į kietą būvį (pavyzdžiui, 
purškiamasis džiovinimas); 
— šilumos apsikeitimas tarp dviej ų skysčių nevyksta per 
sienelę (pavyzdžiui, laisvo oro srauto aušykla). 
Tokie įrenginiai paprastai priskiriami 8419 89 10 arba 
8419 89 98 subpozicijai.  
8419 89 10  Aušyklos ir panaš ūs tiesioginio aušinimo įrenginiai (be 
skiriamosios sienel ės), veikiantys naudojant uždaroje 
sistemoje cirkuliuojant į vandenį 
Šiai subpozicijai priskiriamos aušyklos, kuriose aušinamas 
vanduo atiduoda šilum ą tiesiogiai į orą išgaravimo b ūdu. 
Pašildytas vanduo yra pumpuojamas į viršų, tada laisvai 
sruvena žemyn aušyklos viduje ir tokiu b ūdu kylančio oro 
pagalba yra ataušinamas (kamino efektas).  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 07.06.2019 — 001.001 — 434  
8419 89 98  Kiti  
Šiai subpozicijai priskiriami įrenginiai, skirti šviežioms 
dešrelėms rūkyti, net kai dešrel ės rūkymo metu taip 
termiškai apdorojamos, kad po to jos yra iš dalies arba 
visiškai paruoštos (išvirtos arba iškeptos). Jie sudaryti iš 
didelės kameros, kuri kaitinama gar ų gyvatuko pagalba; iš 
išorės ventiliatoriaus pagalba į kamerą pučiamas karštas arba 
šaltas dūmas. Jie yra su dr ėkinimo įrenginiais ir gyvatukais 
su šaltu vandeniu, skirtu aušinimui. Šviežios dešrel ės į 
kamerą yra transportuojamos sukabintos ant judan čių rėmų. 
Įrengimai, vadinami „valgom ųjų reikmen ų išdavimo įtai­
sais“, skirti valgomiesiems reikmenims laikyti ir išduoti 
pietaujantiesiems valgyklose arba savitarnos restoranuose, 
šiai subpozicijai nepriskiriami net ir tais atvejais, kai jie 
yra su elektriniais šildymo prietaisais arba šildomomis 
vandens vonel ėmis, skirtomis valgomiesiems reikmenims 
pašildyti (9403 pozicija).  
8421  Centrifugos, įskaitant išcentrines (centrifugines) džio ­
vyklas; skys čių arba duj ų filtravimo arba valymo 
mašinos ir aparatai  
8421 39 35  Veikiantys naudojant katalitin į procesą 
Šiai subpozicijai priskiriami katalitinio išmetam ųjų dujų 
valymo įrenginiai, montuojami autotransporto priemoni ų 
dujų išmetimo sistemose arba pramon ės gamykl ų dujotieki ų 
vamzdynuose, skirti azoto oksidui ir, galimas daiktas, 
kitiems teršalams (pavyzdžiui, anglies monoksidui ir anglia ­
vandeniliams) pašalinti iš išmetam ųjų dujų arba dūmų, 
naudojant chemines reakcijas, siekiant sumažinti oro užterš ­
tumą. Katalitiniai konverteriai, sumontuoti autotransporto 
priemonėse, yra sudaryti iš korpuso, kuriame įdėta keramin ė 
korėta medžiaga (monolitin ė atrama), sudaryta iš kanal ų, 
padengtų aktyvuota katalitine medžiaga. Pramon ės gamy­
klose dūmų valymo įrenginiai sudaryti iš atraminio r ėmo 
su dideliu katalitini ų komponent ų skaičiumi. Tačiau atskirai 
pateikiamos monolitin ės atramos ir katalitiniai komponentai 
klasifikuojami kaip katalizatoriai ir priskiriami 
3815 pozicijai.  
8421 39 85  Kiti  
Be įrenginių, kurie veikia naudojant elektrostatin į ir šilumin į 
procesą, šiai subpozicijai priskiriami duj ų valymo aparatai, 
kurie išskirsto duj ų mišinį į atskirus komponentus proceso 
metu.  
8422  Ind ų plovimo mašinos; buteli ų arba kit ų talpykl ų 
plovimo, valymo arba džiovinimo mašinos; buteli ų, skar­
dinių dėžių, maišų arba kit ų talpyklų pripildymo, užda ­
rymo, sandarinimo arba žym ėjimo (etike čių pritvirti ­
nimo) mašinos; buteli ų, stiklaini ų, tūbelių ir panaši ų 
talpyklų uždarymo mašinos; kitos pakavimo arba vynio ­
jimo mašinos ( įskaitant vyniojimo į pakaitinus traukias 
(susitraukian čias) plėveles mašinas); g ėrimų gazavimo 
mašinos  
8422 90 10  Ind ų plovimo mašin ų 
Atskirai pateikti programuojami jungikliai su laikrodžio 
mechanizmu, skirti ind ų plovimo mašinoms, klasifikuojami 
pagal j ų charakteristikas (pavyzdžiui, priskiriami 
9107 00 00 pozicijai).  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 07.06.2019 — 001.001 — 435  
8423  Sv ėrimo mašinos (išskyrus svarstykles, kuri ų jautris ne 
mažesnis kaip 5 cg), įskaitant mas ės valdomas skai čia­
vimo arba kontrol ės mašinas; vis ų rūšių svėrimo mašin ų 
svareliai  
8423 20 10  Svor į matuojan čios elektronin ėmis priemon ėmis 
Šios svarstykl ės laikomos „elektronin ėmis svarstykl ėmis“, 
jeigu į svarstykli ų matuoklį yra įmontuoti mikroprocesoriai, 
pavyzdžiui, norint suskai čiuoti pasverto kiekio kain ą, naudo­
jant vieneto kain ą (pavyzdžiui, kilogramo kain ą), kuri yra 
įvesta į svarstykles.  
8423 20 90  Kitos  
Šiai subpozicijai priskiriamos elektromechanin ės konveje ­
riams skirtos svarstykl ės. Šių svarstykli ų konstrukcija ir 
veikimo metodas yra tokie patys kaip ir elektromechanini ų 
svarstykli ų, aprašytų paaiškinim ų 8423 81 80 subpozicijos 
paaiškinimai.  
8423 30 10  Svor į matuojan čios elektronin ėmis priemon ėmis 
Mutatis mutandis  taikomi paaiškinim ų 8423 20 10 subpozi ­
cijos paaiškinimai.  
8423 30 90  Kitos  
Šiai subpozicijai priskiriamos elektromechanin ės pastovios 
masės svėrimo svarstykl ės ir nustatytos medžiagos mas ės 
atseikėjimo į maišą arba kitą talpyklą (fasavimo) svarstykl ės, 
įskaitant kaušines svarstykles.Ši ų svarstykli ų konstrukcija ir 
veikimo metodas yra tokie patys kaip ir elektromechanini ų 
svarstykli ų, aprašytų paaiškinim ų 8423 81 80 subpozicijos 
paaiškinimai.  
8423 81 21 to 
8423 81 29  Svorį matuojan čios elektronin ėmis priemon ėmis 
Mutatis mutandis  taikomi paaiškinim ų 8423 20 10 subpozi ­
cijos paaiškinimai.  
8423 81 80  Kitos  
Šiai subpozicijai priskiriamos elektromechanin ės svarstykl ės, 
kuriose objekt ų masė keitiklio, sumontuoto svarstykl ėse, 
pagalba konvertuojama į elektrinį signalą (srovę), kuris 
išmatuojamas svarstykl ėse įmontuotu matuokliu prietaisu. 
Paprastai tokiose svarstykl ėse įmontuoti matavimo keitikliai 
yra sudaryti iš apkrovos element ų (tenzodavikli ų) arba 
strypų su tenzorezistoriais (elektrin ėmis varžomis), sujungt ų 
tarpusavyje į elektrinį tiltelį. Jėga, kuria spaudžia sveriama 
masė, deformuoja apkrovos elementus, sukeldama tenzore ­
zistoriaus ilgio poky čius (sutrump ėja arba pailg ėja), ir tokiu 
būdu keičia varžą, kuri yra proporcinga sveriamai masei, ir 
kuri srov ės pasikeitimo forma ir varžos matavimo tiltelio 
pagalba perduodama į matuoklį prietaisą svarstykl ėse. ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 07.06.2019 — 001.001 — 436  
Be matuoklio prietaiso, vadinamo atsv ėrimo įtaisu, svars ­
tyklių vaizduoklio arba sv ėrimo indikatoriaus, kuris 
paprastai yra atskirame korpuse, elektromechanin ės svarsty­
klės taip pat gali tur ėti ir kitus mazgus, kurie yra sujungti 
kartu (pavyzdžiui, klaviat ūrą, atminties blok ą, spausdintuv ą, 
VDU, valdikl į ir kortos skaitytuv ą, skirtą priėjimui prie 
svarstykli ų kontroliuoti). Tokio tipo sv ėrimo sistemose prie 
bendro matavimo prietaiso gali b ūti prijungtos kelios svars ­
tyklės (taip pat vadinamos „nuotolinio sv ėrimo termina ­
lais“). 
Pirmiau aprašytos svarstykl ės taip pat gali b ūti aprūpintos 
sąsaja, per kuri ą svarstykl ės gali būti prijungiamos prie auto ­
matinio duomen ų apdorojimo įrenginio.  
8423 82 20  Svor į matuojan čios elektronin ėmis priemon ėmis, 
išskyrus autotransporto priemoni ų svėrimo mašinas  
Mutatis mutandis  taikomi paaiškinim ų 8423 20 10 subpozi ­
cijos paaiškinimai.  
8423 82 81 ir 
8423 82 89  Kitos  
Mutatis mutandis  taikomi paaiškinim ų 8423 81 80 subpozi ­
cijos paaiškinimai.  
8423 89 20  Svor į matuojan čios elektronin ėmis priemon ėmis 
Mutatis mutandis  taikomi paaiškinim ų 8423 20 10 subpozi ­
cijos paaiškinimai.  
8423 89 80  Kitos  
Mutatis mutandis  taikomi paaiškinim ų 8423 81 80 subpozi ­
cijos paaiškinimai.  
8424  Mechaniniai įtaisai (rankiniai arba kiti), skirti skys čiams 
arba milteliams išsvaidyti, paskleisti arba purkšti; gesin ­
tuvai, pripildyti arba nepripildyti; purkštuvai ir panaš ūs 
įtaisai; garasrov ės, smėliasrovės ir panašios srovinio 
svaidymo mašinos  
8424 30 10  Veikian čios naudojant susl ėgtą orą 
Šiai subpozicijai priskiriamos sm ėliasrovės, kuriose yra 
įmontuotas oro kompresorius, naudojamas uždegimo 
žvakėms arba monolitiniams elektriniams kondensatoriams 
valyti. 
Valymas reiškia laidži ųjų kondensatoriaus medžiag ų pašali­
nimą smėlio čiurkšlės pagalba, siekiant gauti reikiam ą 
kondensatoriaus varžin ę talpą. 
8424 89 70  Kiti  
Šiai subpozicijai priskiriamos „plovimo mašinos“, skirtos 
automobiliams, metalin ėms dalims ar kitokiems gaminiams 
plauti purškiant vanden į, benziną ar kitus skys čius; jos yra 
su siurbliu, žarnomis su antgaliais, taip pat, kur tinka, su 
maitinimo įtaisu, šildymo aparatu ir t. t., kurie sudaro 
užbaigta gamin į. ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 07.06.2019 — 001.001 — 437  
Tačiau šiai subpozicijai nepriskiriami aukšto sl ėgio valymo 
vandeniu įtaisai (8424 30 01–8424 30 08 subpozicijos).  
8426  Laiv ų derikai (k ėlimo kranai su str ėlėmis); kėlimo 
kranai, įskaitant kabelinius kranus; mobiliosios k ėlimo 
konstrukcijos, apžarginiai transporteriai ( straddle 
carriers ) ir gamyklose naudojamos važiuokl ės su kėlimo 
kranais  
8426 41 00 ir 
8426 49 00  Kiti savaeigiai k ėlimo mechanizmai  
Žr. SS paaiškinim ų 8426 pozicijos paaiškinim ų dalies 
„Savaeigiai ir kiti „mobilieji“ mechanizmai“ b punkto 
2 papunkt į. 
Siekiant atskirti šioms subpozicijoms priskiriamus savaei ­
gius mechanizmus nuo varikliu varom ų specialiosios paskir ­
ties autotransporto priemoni ų, priskiriam ų 8705 pozicijai, 
šioms subpozicijoms priskiriamos savaeig ės mašinos 
dažniausiai turi šias charakteristikas: 
1. varomos variklio, kuris yra k ėlimo įtaiso dalis; 
2. maksimalus greitis yra 20 km per valand ą; 
3. yra su atskira kabina, kuri yra k ėlimo įtaiso dalis; 
4. paprastai nejuda, kai yra apkrautos, arba, jeigu juda, tai 
jų judėjimas kėlimo operacijos metu yra apribotas ir 
epizodiškas.  
8428  Kiti k ėlimo, pernešimo, pakrovimo arba iškrovimo 
mechaniniai įrenginiai (pavyzdžiui, liftai, eskalatoriai, 
konvejeriai, lyn ų keliai)  
Šiai subpozicijai nepriskiriami vikšriniai keltuvai su vikšr ų 
kelio sistemomis, kurios naudojamos ne įgaliųjų vežimėliams 
ir jų keleiviams kelti laiptais aukštyn, jie klasifikuojamo 
kaip ne įgaliųjų vežimėlių reikmenys ir priskiriami 
8714 pozicijai.  
8428 90 90  Kiti  
Šiai subpozicijai priskiriami: 
1. valcavimo stakli ų ritininiai konvejeriai arba ritininiai 
konvejeriai, varomi arba nevaromi varikliu, skirti produk ­
tams paduoti į valcavimo stakli ų sekciją ir juos iš ten 
pašalinti, arba produktams transportuoti nuo vienos 
sekcijos prie kitos; 
2. prispaudimo ritiniai su analogiška pirmiau min ėtų mecha­
ninių įrenginių funkcija, sudaryti iš dviej ų ritinių eilių, 
kuriomis praeina produktai; 
3. ritinių aušinimo konvejeriai, kurie yra įrengti valcavimo 
staklių linijos gale, ir kuriais produktai (pavyzdžiui, 
strypai ir viela) yra l ėtai transportuojami ir atv ėsinami 
aplinkos temperat ūroje; ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 07.06.2019 — 001.001 — 438  
4. valcavimo stakli ų kėlimo arba vartymo stalai su keletu 
vienas ant kito užd ėtų ritinių komplekt ų (trijų aukštų ir 
dvigubų dviejų aukštų sekcijos). Tok į mechanizm ą 
sudaro stalas, kuris vartosi ant ašies, esan čios tolimiau ­
siame valcavimo stakli ų taške. Staluose yra įmontuoti 
varikliu varomi ritiniai. Pra ėję pro vien ą ritinių eilę, 
produktai patenka ant stalo, kuris tada juos apver čia ir 
išlygina prieš kit ą ritinių eilę, tarp kuri ų produktai yra 
perstumiami varikliu varom ų ritinių pagalba; 
5. stūmikliai, kurie naudojami valcavimo stakl ėse su lygia ­
grečiomis sekcijomis, skirti, pavyzdžiui, stryp ų nuo 
pirmojo stovo ritininio konvejerio perdavimui į antrąjį 
stovą; 
6. vartymo ir apsukimo prietaisai. 
7. mechaniniai įrenginiai, skirti distanciniam darbui su labai 
radioaktyviomis medžiagomis. 
Šiai subpozicijai nepriskiriami automatiniai luit ų manipulia ­
toriai ir mechaniniai įrenginiai (pavyzdžiui, k ėlimo kranai ir 
tiltiniai kranai), kurie, nors ir naudojami padavimui į valca­
vimo stakles, pastar ųjų darbe tiesiogiai nedalyvauja 
(8426 12 00, 8426 41 00, 8426 49 00 arba 
8426 99 00 subpozicija).  
8429  Savaeigiai buldozeriai, buldozeriai su paslankiu verstuvu 
(angledozers ), greideriai, lygintuvai, skreperiai, mechani ­
niai semtuvai, ekskavatoriai, vienkaušiai krautuvai, 
plūktuvai ir plentvoliai.  
8429 30 00  Skreperiai  
Žr. SS paaiškinim ų 8429 pozicijos paaiškinim ų antrosios 
pastraipos C dal į. 
Šiai subpozicijai nepriskiriami kombinuoti skreperiai, kurie 
susideda iš traktoriaus (net tik su viena ašimi) ir tinkamo 
skreperio. Vadovaujantis 87 skirsnio 2 pastaba kiekviena 
dalis privalo b ūti priskiriama savo atitinkamai pozicijai 
(8701 pozicijai priskiriamas traktorius ir 8430 69 00 subpo ­
zicijai – skreperis).  
8432  Žem ės ūkio, sodininkyst ės arba mišk ų ūkio mašinos, 
naudojamos dirvai paruošti arba dirbti; volai vejoms 
arba sporto aikštel ėms voluoti  
8432 39 11  Tikslaus s ėjimo sėjamosios su centrine pavara  
Šiai subpozicijai priskiriamos mašinos, kurios s ėja sėklas ar 
atskirus gr ūdelius į dirvą eilėmis su reguliuojamais vieno ­
dais tarpais. Šios mašinos taip pat gali s ėti sėklas keliomis 
eilėmis vienu metu.  
8433  Javapjov ės, derliaus nu ėmimo arba kuliamosios mašinos, 
įskaitant šiaud ų arba šieno presus arba 
presus-rinktuvus; vejapjov ės arba šienapjov ės; kiaušini ų, 
vaisių arba kit ų žemės ūkio produkt ų valymo, r ūšiavimo 
arba atrankos mašinos, išskyrus mašinas, priskiriamas 
8437 pozicijai  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 07.06.2019 — 001.001 — 439  
8433 11 10 – 
8433 19 90  Vejapjov ės, naudojamos žolynams, park ų pievoms arba 
sporto aikštel ėms pjauti.  
Žr. SS paaiškinim ų 8433 pozicijos paaiškinim ų A dalies 
priešpaskutin ę pastraip ą, su nuoroda į važiuojan čiąsias 
vejapjoves.  
8438  Kitos mašinos, nenurodytos kitoje šio skirsnio vietoje, 
naudojamos maisto produkt ų arba gėrimų pramoniniam 
paruošimui arba gamybai, išskyrus gyv ūninių arba nela ­
kiųjų augalini ų riebalų arba aliej ų ekstrahavimo arba 
gamybos mašinas  
8438 80 10  Arbatos arba kavos paruošimo  
Šiai subpozicijai priskiriamos įvairių rūšių arbatų maišymo 
mašinos ir kavos malimo mašinos. 
Šiai subpozicijai nepriskiriami pramoniniai arbatos ar kavos 
virimo aparatai (8419 81 20 subpozicija), kavos skrudinimo 
mašinos (8419 89 98 subpozicija), kavos milteli ų (tirpios 
kavos) gamybos mašinos (8419 39 00 subpozicija).  
8439  Pluoštini ų celiuliozini ų medžiag ų plaušienos gamybos, 
popieriaus arba kartono gamybos arba apdailos mašinos  
8439 30 00  Popieriaus arba kartono apdailos mašinos  
Be mechanini ų įrenginių, nurodyt ų SS paaiškinim ų 
8439 pozicijos paaiškinim ų III grup ėje, šiai subpozicijai 
taip pat priskiriamos mašinos, atliekan čios pergamentinio 
popieriaus apdail ą. 
Šiai subpozicijai nepriskiriamos: 
a) mašinos, kuri ų funkcijos analogiškos pirmiau nurody ­
toms mašinoms ir kuriomis apdorojami ne popieriaus 
arba kartono lakštai, bet ši ų medžiag ų dirbiniai. Pavyz ­
džiui, mašinos, skirtos popieriniams puodeliams, talpy ­
kloms ir t. t. vaškuoti panardinimo b ūdu 
(8479 89 97 subpozicija). Mašinos, kuriomis gaminami 
popieriaus arba kartono dirbiniai, pavyzdžiui, popieriniai 
puodeliai, d ėžutės, talpyklos ir t. t., priskiriamos 
8441 pozicijai; 
b) mašinos, kuriomis popieriaus arba kartono lakštai taip 
apdorojami, kad iš j ų pagaminti dirbiniai Kombinuoto ­
joje nomenklat ūroje nebelaikomi popieriaus arba kartono 
dirbiniais. Pavyzdžiui, mašinos, skirtos padengti popieri ų 
abrazyvin ėmis medžiagomis arba šviesai jautriomis 
emulsijomis (8479 89 97 subpozicija).  
8441  Kitos popieriaus plaušienos, popieriaus arba kartono 
gamybos mašinos, įskaitant vis ų rūšių popieriaus ir 
kartono pjaustymo mašinas  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 07.06.2019 — 001.001 — 440  
8441 10 20  Kitos išilginio ir skersinio pjaustymo mašinos  
Šiai subpozicijai priskiriamos mašinos, kuriomis atliekamas 
arba vien tik skersinis pjaustymas, arba vienu metu išilginis 
ir skersinis pjaustymai iš ištisini ų popieriaus rulon ų į speci­
finio formato lakštus.  
8441 10 30  Giljotinin ės pjaustymo mašinos  
Šiai subpozicijai priskiriamos mašinos, skirtos vienu peiliu 
pjaustyti popieriaus š ūsnis tuo metu, kai skersinis, pad ėtas 
virš pjaustymo stalo, tvirtai prispaudžia popieri ų išilgai 
pjovimo vietos. 
Šiai subpozicijai taip pat priskiriamos mašinos su vienu 
peiliu ir sukamuoju pjaustymo stalu, skirtu knyg ų blokams 
apipjaustyti, kuriuo knyg ų blokai po pirmojo ir antrojo 
nupjovim ų pasukami 90° kampu.  
8441 10 70  Kitos  
Šiai subpozicijai priskiriamos mašinos su trimis peiliais, 
išdėstytais 90° kampu vienas į kitą, kurios skirtos knyg ų 
blokams apipjaustyti. Du peiliai vienu metu apipjauna 
knygų blokų viršutinį ir apatin į kraštus, o tada tre čiasis 
peilis apipjauna priekin į kraštą, arba atvirkš čiai. 
Šiai subpozicijai priskiriamos rankinio valdymo arba peda ­
lais valdomos mašinos.  
8442  Mašinos, aparatai ir įranga (išskyrus mašinas, priski ­
riamas 8456 – 8465 pozicijoms), skirti plokšt ėms, cilind ­
rams arba kitiems spaudos elementams paruošti arba 
gaminti; plokšt ės, cilindrai ir kiti spaudos elementai; 
plokštės, cilindrai ir litografiniai akmenys, paruošti 
naudoti spaudai (pavyzdžiui, nulyginti, šlifuoti arba 
poliruoti)  
8442 30 00  Mašinos, aparatai ir įranga  
Šiai subpozicijai priskiriamos fotografin ės teksto rinkimo 
mašinos, kurios komponuoja nuosekliai fotografuodamos 
ženklus, esan čius ant sukam ųjų diskų, arba speciali ųjų 
matricų paviršių, arba ženklus, sukurtus elektroniniame 
vamzdyje labai maž ų persidengian čių taškų matrica. Be to, 
šiai subpozicijai priskiriamos komponavimo mašinos, 
naudojančios į fotojuost ą projektuojam ą lazerio pluošt ą. 
Be to, šiai subpozicijai priskiriamos mašinos skirtos tekstui 
lieti ir rinkti (pavyzdžiui, linotipai, monotipai, intertipai), su 
liejimo įtaisu arba be jo. 
Šrifto liejimas gali b ūti rankiniu b ūdu atliekamas darbas 
arba jis gali b ūti mechanizuotas, naudojant daugiau arba 
mažiau sud ėtingas mašinas. Šiai subpozicijai priskiriama 
aparatūra ir mašinos: 
1. matricos, mažos plokšt ės, paprastai iš vario arba nikelio, 
įspaustos puansonu. Jos naudojamos atskiriems spaudos 
ženklams lieti;  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 07.06.2019 — 001.001 — 441  
2. lyginimo stalai šrifto paviršiui lyginti rankiniu b ūdu. Tai 
yra iš esm ės visiškai glotnus stalas su išdroža link centro 
ir su tvirtinimo įtaisu, laikan čiu šriftą vietoje; 
3. automatin ės šrifto liejimo mašinos. Šiose mašinose šriftas 
daromas kiekvien ą raidę liejant atskirai, bet jis neren ­
kamas. Jas paprastai sudaro elektra kaitinamas tiglis su 
išlydytu metalu, formos aušinimo įtaisas kiet ėjimui spar ­
tinti ir šrifto lyginimo bei glotninimo mechanizmai; 
4. šrifto liejimo mašinos linijoms, tarpams (furnit ūra) ir 
pan., veikian čios ekstruzijos b ūdu; 
5. komponavimo rinktuvai (arba rinktuvai), naudojami 
rinkimui prad ėti, kuriuose viena arba daugiau šrifto 
eilučių renkama rankiniu b ūdu. Juos paprastai sudaro 
maža, gerai išlyginta medin ė arba metalin ė plokštė su 
antbriauniais dvejuose gretimuose kraštuose ir dažnai su 
slankiojam ąją prispaudimo skerse. Pozicijai priskiriami 
panašūs, bet didesni rinktuvai, kuriuose telpa viso 
puslapio šriftas; 
6. šasi, ketaus arba plieniniai r ėmai keliems spausdina ­
miems puslapiams laikyti. R ėmelyje nejudamai laikomas 
vienas, du arba keturi puslapiai, naudojant metalinius 
spraustuvus (specialius metalinius pleištus) arba mecha ­
ninio įspraudimo įtaisus (veržl ėmis arba varžtais ir pan.), 
kurie irgi priskiriami šiai pozicijai. 
Be to, be pirmiau nurodyt ų šrifto liejimo ir rinkimo mašin ų 
ir aparatų yra visa grup ė kitų mašinų, kurios mechaniškai 
lieja šriftą ir jį renka. Tai daroma dvi skirtingas operacijas 
atliekant dvejomis skirtingomis, bet papildan čiomis viena 
kitą mašinomis (pirmoji mašina gamina perforuot ą popie­
riaus juost ą, skirtą valdyti antr ąją mašiną, kurios funkcija 
– lieti šrift ą atskirai arba eilu čių blokais), arba atliekant 
vieną operacij ą ta pačia mašina. Šias, dažnai labai sud ė­
tingas mašinas, sudaro: 
1. atskirų simbolių liejimo ir rinkimo mašinos (monotipas), 
kurios, valdomos prieš tai pradinio rinkimo mašina gauta 
perforuota juosta, pneumatini ų relių pagalba renka 
specialias matricas, esan čias mašinoje, kuri gamina 
atskirus šrifto simbolius ir surenka juos rinktuve (kuris 
pats yra mašinos dalis). 
Šios mašinos naudojamos kartu su pradinio rinkimo 
mašina, turin čia klavišin į perforatori ų, kuris popieriaus 
juostoje atlieka pradin į rinkimą. Šios pradinio rinkimo 
mašinos irgi priskiriamos šiai pozicijai; 
2. Klavišin ės atskirų simbolių rinkimo ir liejimo mašinos, 
visas operacijas atliekant viena mašina ( Rototype  ir pan.);  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 07.06.2019 — 001.001 — 442  
3. šrifto eilu čių liejimo mašinos. Rankiniu b ūdu surinkt ų 
eilučių matricos įdedamos į mašiną, kuri lieja šrift ą ir 
pateikia j į šrifto eilu čių pavidalu; 
4. šrifto eilu čių rinkimo ir liejimo mašinos. Šios mašinos 
yra sudėtingos klavišin ės įvairių šriftų (Intertype , Lino­
graph  ir pan.) mašinos, kuriomis šriftas renkamas ir 
liejamas eilu čių pavidalu vienoje mašinoje. Kai kuriose 
iš šių mašinų yra įrengtas įtaisas, kuriuo mašinos gali 
būti valdomos popieriaus juosta, prieš tai perforuota 
atskira mašina, irgi priskiriama šiai pozicijai.  
Šiai subpozicijai priskiriami mechaniniai įrenginiai, aparatai 
ir įranga, skirta plokš čių, cilindrų arba kit ų spaudos 
elementų, aprašytų SS paaiškinim ų 8442 pozicijos paaiški ­
nimų A dalies 1–3 punktuose, paruošimui arba gamybai.  
Tačiau šiai subpozicijai nepriskiriama: 
a) bendros paskirties automatinio duomen ų apdorojimo 
mašinos, kurios, be turim ų buhalterin ės apskaitos ir atly ­
ginimų skaičiavimo funkcij ų, dar naudojamos, pavyz ­
džiui, fotokomponavimui, ir kurios šiuo tikslu tiesiogiai 
kabeliais yra prijungtos prie fotografin ės teksto rinkimo 
mašinos tam, kad j ą galima b ūtų kontroliuoti ir apr ūpinti 
teksto rinkimo duomenimis (8471 pozicija – žr. šio 
skirsnio 5 pastabos A dal į); 
b) autonominiai telegrafo si ųstuvai ir imtuvai 
(8517 pozicija).  
8442 50 00  Plokšt ės, cilindrai ir kiti spaudos elementai; plokšt ės, 
cilindrai ir litografiniai akmenys, paruošti naudoti 
spaudai (pavyzdžiui, nulyginti, šlifuoti arba poliruoti)  
Gamtinis litografinis akmuo yra sudarytas iš kalkakmenio su 
smulkiais homogeniniais gr ūdeliais. Dirbtinas litografinis 
akmuo paprastai yra pagamintas iš cemento ir kalcio karbo ­
nato, kuris buvo sumaltas ir suspaustas. 
Šioms subpozicijoms priskiriami litografiniai akmenys yra: 
— padengti iliustracijomis, nupieštomis ranka arba perkel ­
tomis fotografiniu b ūdu; arba 
— nulygintas arba šlifuotas, kad be papildomo apdorojimo 
būtų tinkamas piešti arba rašyti. 
Neapdorotas kalkakmenis (vadinamas „litografiniu 
akmeniu“) šioms subpozicijoms nepriskiriamas arba priski ­
riamas 2530 90 00 subpozicijai.  
8443  Spaudos mašinos, spausdinan čios naudojant plokštes, 
cilindrus ir kitus spaudos elementus, priskiriamus 
8442 pozicijai; kiti spausdintuvai, kopijavimo ir faksimi ­
liniai aparatai, kombinuoti arba nekombinuoti; j ų dalys 
ir reikmenys  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 07.06.2019 — 001.001 — 443  
8443 39 00  Kitos  
Šiai subpozicijai priskiriami šviesoraštinio kopijavimo ir 
diazokopijavimo aparatai, kurie naudojami peršvie čiamiems 
originalams kopijuoti ant šviesai jautraus popieriaus. D ėl per 
peršviečiamą originalą praeinan čios šviesos poveikio, diazo 
junginiai arba šviesai jautrios geležies druskos, esan čios 
kopijavimo popieriaus sud ėtyje, apšviestose zonose yra 
suskaidomos. Neapšviestos zonos tampa matomos po išryš ­
kinimo. Tokie aparatai paprastai atgamina melsvas kopijas, 
kuriose atskiros linijos n ėra tokio paties ryškumo kaip origi ­
nale. 
Be to, šiai subpozicijai priskiriama kontaktinio spausdinimo 
mašinos ir termografinio kopijavimo aparatai. 
Šiai subpozicijai priskiriami nekontaktiniai spausdintuvai, jei 
jų negalima prijungti prie automatinio duomen ų apdorojimo 
mašinos arba tinklo, pavyzdžiui: 
1. terminiai spausdintuvai, kuriuose elektra kaitinama 
terminė spausdinimo galvut ė su adatine matrica atspau ­
džia norimus rašmenis ant šilumai jautraus popieriaus; 
2. elektrostatiniai spausdintuvai, kuriuose rašomosios 
galvutės judantys metaliniai smaigaliai su statiniu kr ūviu 
ant elektrografinio popieriaus suformuoja nematomus 
rašmenis, sudarytus iš maž ų taškelių, turinčių elektrosta ­
tinį krūvį. Taškeli ų su krūviu nudažymui ir matom ų 
rašmenų sukūrimui naudojami skysti dažai. 
Pirmiau išvardyti spausdintuvai yra valdomi duomen ų laik­
menų (pavyzdžiui, CD ROM, diskeli ų, magnetini ų juostų 
arba puslaidininki ų) arba mašin ų, išskyrus automatinio 
duomenų apdorojimo mašinas (pavyzdžiui, skaitmenini ų 
kamerų, vaizdo įrašymo kamer ų arba korinio tinklo tele ­
fonų). 
8443 91 10 – 
8443 99 90  Dalys ir reikmenys  
Be dalių ir reikmen ų, išvardyt ų SS paaiškinim ų 8443 pozi ­
cijos paaiškinimuose, šioms subpozicijoms priskiriami: 
1. automatiniai tiektuvai, skirti alavuotajai skardai paduoti į 
spausdinimo mašinas; 
2. įtempimo sistemos, paprastai pneumatin ės, skirtos popie ­
riaus, traukiamo iš rulon ų laikiklių, įtempimui palaikyti; 
3. antiofsetinio ( anti-offsetting ) spausdinimo įranga, 
išskyrus naudojan čią purškimo metod ą; 
4. spausdinimo grandin ės, adatinės galvutės, šrifto galvut ės 
ir ramunės formos šrifto galvut ės. 
8443 99 10  Elektroniniai mazgai  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 07.06.2019 — 001.001 — 444  
Elektroninius mazgus sudaro viena arba daugiau spausdin ­
tinių grandini ų su įmontuotais elektroniniais integriniais 
grandynais, priskiriamais 8542 pozicijai. Jie taip pat gali 
būti sudaryti iš atskir ų aktyviųjų elementų, atskirų pasyviųjų 
elementų, gaminių, priskiriam ų 8536 pozicijai, arba kit ų 
elektrinių arba elektromechanini ų įtaisų, jeigu jie tebeturi 
elektronini ų mazgų požymį. 
Šioms subpozicijoms nepriskiriami: 
a) mechanizmai (be elektronini ų komponent ų); 
b) moduliai (sudaryti iš mechanizm ų ir elektronini ų mazgų), 
pavyzdžiui, kase čių, kompaktini ų diskų arba skaitme ­
ninių vaizdo disk ų (DVD) sukliai, skirti duomenims, 
vaizdui ar garsui atkurti ir sudaryti iš mechanizm ų ir 
elektronini ų valdymo ir signal ų apdorojimo mazg ų. 
8445  Tekstil ės pluoštų paruošimo mašinos; verptuvai, dveji ­
nimo arba sukimo mašinos ir kitos tekstil ės siūlų 
gamybos mašinos; tekstil ės lenkimo arba pervijimo 
mašinos ( įskaitant ataud ų pervijimo mašinas) ir mašinos, 
paruošian čios tekstil ės siūlus ir verpalus naudoti maši ­
nose, priskiriamos 8446 arba 8447 pozicijai  
8445 90 00  Kitos  
Be mašin ų, aprašytų SS paaiškinim ų 8445 pozicijos paaiš ­
kinimų E dalyje, šiai subpozicijai taip pat priskiriamos 
mašinos, skirtos apmat ų siūlams nuo mestuv ų būgnų ant 
metmenų veleno surinkti, mašinos, kurios supina ir paduoda 
siūlą per pynimo ir si ūlo vėrimo mašinas, skirtos siuvin ė­
jimui. 
Kita vertus, „rankin ės sumezgimo mašinos“, kurios yra maži 
rankose laikomi įrankiai, skirti nutr ūkusiems si ūlams 
sumegzti, priskiriamos 8205 pozicijai.  
8446  Audimo stakl ės 
Šiai pozicijai priskiriamos audimo mašinos, aprašytos SS 
paaiškinim ų 8446 pozicijos paaiškinimuose, įskaitant  
Axminster  kilimų audimo stakles, aksomo ( chenille ) audimo 
stakles, p ūkuoto audinio stakles, frotinio audinio stakles, 
krepo audimo stakles, lininio audinio stakles, buri ų audimo 
stakles, juostines stakles su pavara ir diržines stakles.  
8447  Mezgimo mašinos, susiuvimo ir sumezgimo mašinos, 
apvytinių verpalų, tiulio, n ėrinių, siuvinėjimų, aplikacij ų 
gamybos mašinos, pynimo arba tinkl ų mezgimo mašinos 
ir pūko įsiuvimo mašinos  
8447 20 20 ir 
8447 20 80  Plokščiojo mezgimo mašinos; mezgimo prisiuvant 
mašinos  
Šioms subpozicijoms priskiriamos n ėrimo mašinos, kurios 
faktiškai yra grandin ėlės mezgimo ( chain knitting ) mašinos, 
skirtos ornamentiniams papuošimams, kutams, užuolaidoms, 
tinklams, n ėriniams ir t. t. megzti (pavyzdžiui, galion ų 
apsiuvimo stakl ės (galoon braiding looms ), nėrinių rėmai, 
užuolaidų mezgimo mašinos ir kaspin ų audimo stakl ės). ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 07.06.2019 — 001.001 — 445  
8447 90 00  Kitos  
Be mašin ų, aprašytų SS paaiškinim ų 8447 pozicijos paaiš ­
kinimų C dalyje, šiai subpozicijai priskiriamos: 
1. rankin ės siuvinėjimo mašinos (siuvin ėjimo mašinos su 
pantografin ėmis šaudykl ėmis), automatin ės šaudyklin ės 
siuvinėjimo mašinos su žakardo arba panašiais mechaniz ­
mais, siuvin ėjimo mašinos su keliomis adatomis, ir auto ­
matinės siuvinėjimo mašinos su keliomis galvut ėmis (su 
keletu mašinos galvu čių vienose stakl ėse ir su žakardo 
arba panašiais mechanizmais); 
2. nėrinių audimo mašinos, kurios gamina n ėrinius, suda ­
rytus iš vieno ar keli ų siūlų (nėriniai), naudojant rites; 
3. pynimo ir verps čių mašinos, kurios susukdamos si ūlus 
fiderių (stūmiklių) pagalba, kurie yra su si ūlų ritėmis, ir 
judėdamos apskritimo ir sinusoidine trajektorijomis, 
pagamina dirbinio vienet ą (pavyzdžiui, plokš čias arba 
apvalias juosteles) arba tam tikros formos dirbinius 
(apvadus, pynutes, pussi ūlius, vamzdžio pavidalo 
pynutes, apvadus drabužiams), arba apvelka sagas, medi ­
nius gaminius, griovelius ir t. t., naudodamos si ūlus 
(pavyzdžiui., apvalaus pynimo stakl ės, vamzdinio 
pynimo stakl ės, užpildyto pynimo stakl ės). 
Tačiau specialios pynimo mašinos, skirtos kabeliams ar 
kitokiems elektros laidams apipinti, arba kurios pina ar 
susuka lanks čius vielinius laidus, priskiriamos 8479 pozi ­
cijai; 
4. papuošimus gaminan čios mašinos (išskyrus pynimo 
mašinas, nurodytas pirmiau 3 punkte), įskaitant: 
a) mašinas aksomui ( chenille ) ir bumbulams gaminti; 
b) mašinas, skirtas apvaliam ir dekoratyviniam aksomui 
gaminti, bei mašinas, gaminan čias aksomines 
girliandas Kal ėdų eglutėms; 
c) kutų sukimo ir pjaustymo mašinas. 
Tačiau balansuojan čios staklės, t. y. audimo mašinos, 
kurios skirtos kaspinams arba papuošimams gaminti, 
priskiriamos 8446 pozicijai, o n ėrimo mašinos, skirtos 
papuošimams gaminti, priskiriamos 8447 20 20 arba 
8447 20 80 subpozicijai.  
8448  Pagalbin ės mašinos, naudojamos kartu su mašinomis, 
priskiriamomis 8444, 8445, 8446 arba 8447 pozicijai 
(pavyzdžiui, nytk ėlės mechanizmai, žakardo mašinos, 
automatinio sustabdymo įtaisai ir šaudykli ų pakeitimo 
mechanizmai); dalys ir pagalbin ė įranga, naudojama 
vien tik arba daugiausia su mašinomis, priskiriamomis 
šiai pozicijai arba 8444, 8445, 8446 ar 8447 pozicijai 
(pavyzdžiui, verpst ės ir sparnin ės verpst ės, karštuv ų 
garnitūrai, šukos, filjer ės, šaudykl ės, nytelės ir nytys, 
mezgimo adatos)  
8448 11 00 ir 
8448 19 00  Pagalbin ės mašinos, naudojamos kartu su mašinomis, 
priskiriamomis 8444, 8445, 8446 arba 8447 pozicijai  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 07.06.2019 — 001.001 — 446  
Šioms subpozicijoms nepriskiriamos: 
a) mašinos, skirtos pašalinti likusius si ūlus nuo audimo 
staklių šeivų, ir peili ų valytuvai (8479 89 97 subpozi ­
cija); 
b) įranga, skirta tikrinti si ūlų taisyklingum ą, užvyniojant ant 
būgno arba lentos (9017 80 90 subpozicija); 
c) siūlų valytuvai, naudojantys elektroninius procesus, 
pavyzdžiui, fotoelementus (9031 80 20 arba 
9031 80 80 subpozicija).  
8451  Mašinos (išskyrus mašinas, priskiriamas 8450 pozicijai), 
naudojamos tekstil ės siūlams, tekstil ės gaminiams arba 
gataviems tekstil ės dirbiniams skalbti, valyti, gr ęžti, džio­
vinti, lyginti, presuoti ( įskaitant laminavimo presus), 
balinti, dažyti, taurinti, dailinti, padengti arba įmirkyti, 
ir mašinos, užtepan čios pastos sluoksn į ant tekstil ės 
audinio arba ant kito pagrindo, naudojamos linoleumo 
ir panaši ų grindų dangų gamyboje; tekstil ės gamini ų 
vyniojimo į rietimus, išvyniojimo iš rietim ų, dvilinka ­
vimo, kirpimo ir krašt ų apkirpimo dantukais mašinos  
8451 90 00  Dalys  
Šiai subpozicijai nepriskiriami: 
a) special ūs kūgiai ir rit ės dažymo mašinoms ir aparatams 
(klasifikuojami pagal medžiag ą, iš kurios jie pagaminti, 
žr. XVI skyriaus 1 pastabos c punkt ą); 
b) peiliai ir pjaustytuvai derliaus nu ėmimo mašinoms 
(8208 pozicija); 
c) elektrostatiniai prietaisai veli ūrinių aplikacij ų mašinoms 
(8543 pozicija).  
8452  Siuvamosios mašinos, išskyrus broši ūravimo mašinas, 
priskiriamas 8440 pozicijai; baldai, stovai ir dang čiai, 
specialiai pritaikyti siuvamosioms mašinoms; siuvam ųjų 
mašinų adatos  
8452 10 11 ir 
8452 10 19  Siuvamosios mašinos (tik šaudyklinio dygsnio), kuri ų 
viršutiniosios dalies mas ė be variklio ne didesn ė kaip 
16 kg, o su varikliu – ne didesn ė kaip 17 kg; siuvam ųjų 
mašinų (tik šaudyklinio dygsnio) viršutiniosios dalys, 
kurių masė be variklio ne didesn ė kaip 16 kg, o su 
varikliu – ne didesn ė kaip 17 kg  
1. Šioms subpozicijoms priskiriamos siuvimo mašinos ir 
siuvimo mašin ų galvutės, kurios turi abi toliau išvardytas 
savybes: 
a) jos turi b ūti siuvan čios tik šaudykliniais dygsniais 
(tiesūs dygsniai, zigzaginiai dygsniai, dekoratyviniai 
dygsniai), t. y. dirbti su dviem si ūlais, kurių vienas 
įvertas į adatą, o kitas šaudykl ės tempiamas apa čioje; 
b) galvut ės masė neturi b ūti didesn ė kaip 16 kg be 
variklio arba 17 kg su varikliu (tuo atveju, kai vado ­
vaujantis Kombinuotosios nomenklat ūros 2 bendrosios 
aiškinimo taisykl ės a punktu nesukomplektuota 
galvutė turi būti klasifikuojama kaip sukomplektuota, 
skaičiuojama sukomplektuotos prek ės masė). ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 07.06.2019 — 001.001 — 447  
2. Siuvamosios mašinos galvut ę sudaro mašinos darbinis 
įtaisas (įskaitant arba galvut ėje įmontuotą variklį, arba 
prie galvut ės įtaisytą variklį) ir dažniausiai svirtis su 
adatą varančiu mechanizmu bei pagrindas su šaudykl ės 
mechanizmu ir, galimas daiktas, prispaudimo kojel ės 
pakėlimo įtaisas. R ėmas, stalas, dangtis ir kiti baldai 
(įskaitant pamin ą) nėra galvutės dalis. 
3. Tačiau turėtų būti pažymėta, kad kai kuriose nešiojamo ­
siose siuvamosiose mašinose pagrindas taip pat yra 
skirtas naudoti kaip stovas. Šiuo atveju jis laikomas 
siuvamąja mašina, o ne siuvamosios mašinos galvute.  
8456  Stakl ės, naudojamos bet kurioms medžiagoms apdirbti 
pašalinant dal į medžiagos lazerio spinduliuote arba 
kitais šviesos ar foton ų pluoštais, ultragarsu, elektros 
iškrova, naudojant elektrocheminius procesus, elektron ų 
pluoštą arba plazmos lank ą; pjovimo vandens srove 
mašinos  
8456 11 10  Vien tik arba daugiausia spausdintin ėms grandin ėms, 
spausdintini ų grandini ų mazgams, 8517 pozicijai priski ­
riamoms dalims arba automatinio duomen ų apdorojimo 
mašinų dalims gaminti  
Šiai subpozicijai priskiriamos mašinos, skirtos elektrin ėms 
varžoms paderinti spausdintin ėje grandin ėje lazerio spin ­
dulio pagalba. Laidžioji medžiaga, kuri ą sudaro rezistoriai, 
esantys ant spausdintini ų grandinių izoliacinio pagrindo, kol 
pasiekiama reikalinga varža, šalinama lazerio spindulio 
pagalba.  
8456 30 11  Pjaustymo viela  
Šios mašinos yra su elektrodu, kur į sudaro mažo skersmens 
viela, vyniojama tarp dviej ų ričių, įtaisytų priešingose apdir ­
bamos detal ės pusėse. 
8457  Mechaninio apdirbimo centrai, vienpozicin ės ir daugia ­
pozicinės agregatin ės metalo apdirbimo stakl ės 
8457 10 10  Horizontal ūs 
Šiai subpozicijai priskiriami mechaninio apdirbimo centrai, 
kur pjovimo įrankiai yra įstatomi tik į horizontal ų suklį 
(špindelį) ir apdirbamoji detal ė yra apdirbama iš šono.  
8457 10 90  Kiti  
Šiai subpozicijai priskiriami mechaninio apdirbimo centrai, 
kuriuose pjovimo įrankiai apdirbamos detal ės atžvilgiu yra 
orientuoti iš viršaus (vertikalaus suklio (špindelio) mecha ­
ninio apdirbimo centrai) arba tie, kurie dirba naudodami 
pasukamą galvutę (universal ūs mechaninio apdirbimo 
centrai).  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 07.06.2019 — 001.001 — 448  
8458  Metalo tekinimo stakl ės (įskaitant tekinimo centrus)  
Šiai pozicijai priskiriamos stakl ės, kurios skirtos specialiai 
metalui apdirbti ir kuriose metalo sluoksnis pašalinamas 
tekinimo įrankių pagalba. Dažniausiai apdirbamas ruošinys 
yra sukamas apie savo aš į. Tačiau šiai pozicijai taip pat 
priskiriamos stakl ės, kuriose sukasi pats įrankis arba įrankis 
ir ruošinys kartu. 
Be tekinimo stakli ų, nurodytų SS paaiškinim ų 8458 pozicijos 
paaiškinim ų trečiojoje pastraipoje, šiai pozicijai priskiriamos 
specialios palengvintos aši ų apdirbimo tekinimo stakl ės, 
žievės pašalinimo stakl ės ir suklio (špindelio) arba ašies 
tekinimo mašinos, taip pat universalios tekinimo stakl ės. 
Šios universalios tekinimo stakl ės yra panašios į tekinimo 
stakles su pavažomis, bet jos turi tam tikr ą mechanizm ą, 
kuris be tekinimo leidžia joms atlikti ir kitas funkcijas, 
pavyzdžiui, gr ęžimo, frezavimo ir pjaustymo fiksuotu ilgiu.  
8459  Gr ęžimo, ištekinimo, frezavimo, sriegi ų sriegimo arba 
įsriegimo, pašalinant dal į metalo, stakl ės (įskaitant lini ­
jines agregatines stakles), išskyrus tekinimo stakles (taip 
pat ir tekinimo centrus), priskiriamus 8458 pozicijai  
8459 10 00  Linijin ės agregatin ės staklės 
Žr. SS paaiškinim ų 8459 pozicijos paaiškinim ų trečiosios 
pastraipos 1 punkt ą. 
8459 31 00 ir 
8459 39 00  Kitos ištekinimo-frezavimo stakl ės 
Žr. SS paaiškinim ų 8459 pozicijos paaiškinim ų trečiosios 
pastraipos 3 punkto tre čiąjį papunktį. 
8460  Šerpet ų pašalinimo, galandimo, šlifavimo, honingavimo, 
pritrynimo, poliravimo ar kitos metalo arba kermet ų 
apdailos stakl ės, veikian čios naudojant šlifavimo diskus, 
abrazyvines arba poliravimo medžiagas, išskyrus 
krumplių pjovimo, krumpli ų šlifavimo ir krumpli ų 
apdailos stakles, priskiriamas 8461 pozicijai  
8460 12 00 ir 
8460 19 00  Plokščių paviršių šlifavimo stakl ės 
Šioms subpozicijoms priskiriamos plokš čių paviršių šlifa­
vimo stakl ės, nurodytos SS paaiškinim ų 8460 pozicijos 
paaiškinim ų trečiosios pastraipos 3 punkte. 
Šios mašinos yra su matavimo arba reguliavimo prietaisais. 
Šie prietaisai apima: 
1. linijinius matavimo prietaisus su tiesioginiu rodmen ų 
nuskaitymu, pavyzdžiui, logaritmin ės liniuotės ir nonijai, 
ant kurių tarpas, esantis tarp dviej ų vienas paskui kit ą 
einančių padalų, sutampa su mašinos elemento jud ėjimu, 
ne didesniu kaip 1/100 mm (0,01 mm);  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 07.06.2019 — 001.001 — 449  
2. profilinius projektorius, atliekan čius matavimus proceso 
metu. Šie projektoriai sudaryti iš matinio stiklo ekrano su 
padalomis, ant kurio daug kart ų padidintas detal ės ir 
įrankio vaizdas parodomas taip, kad bet koks detal ės ar 
įrankio jud ėjimas, taip pat atliekamo darbo eiga gali b ūti 
įvertinami atsižvelgiant į padalas ekrane. Darb ą taip pat 
galima patikrinti padedant ant ekrano tos detal ės brėžinį, 
perkeltą ant skaidraus lapo, tokio mastelio, kuris atitinka 
profilinių projektori ų padidinimo kartus. Šiuo atveju 
mašinos operatoriaus užduotis yra padaryti, kad detal ės 
vaizdas sutapt ų su brėžiniu, kuris matomas ekrane; 
3. prietaisus, ribojan čius įrankio arba apdirbamos detal ės 
laikiklio jud ėjimą reguliuojamo prietaiso, kurio pad ėtį 
nustato galin ės matavimo plytel ės (Juhansono plytel ės), 
pagalba; 
4. elektroninius tikrinimo prietaisus ir valdiklius, skirtus 
honingavimo ir pritrynimo stakl ėms, ir kurie skal ės su 
padalomis pagalba yra nustatomi galutiniam detal ės 
matmeniui pasiekti. Jie l ėtina įrankio greit į ir jį sustabdo, 
kai detalės matmuo pasiekia anks čiau nustatyt ą matmenį. 
8460 22 00 – 
8460 29 90  Kitos šlifavimo stakl ės 
Žr. paaiškinim ų 8460 12 00 ir 8460 19 00 subpozicij ų 
paaiškinimus.  
8460 22 00  Necentrinio šlifavimo stakl ės, skaitmeninio programinio 
valdymo  
Necentrinio šlifavimo stakl ės yra naudojamos apdirbam ų 
detalių išoriniams skersmenims šlifuoti. Necentrinio šlifa ­
vimo metu apdirbama detal ė nėra įtvirtinama, o remiasi 
ant kreipian čiosios tarp besisukan čio šlifavimo disko ir 
vedančiojo disko (taip pat varomojo). Reikalingas skersmuo 
nustatomas atstumu tarp šlifavimo disko ir vedan čiojo disko.  
8460 23 00  Kitos cilindrini ų paviršių šlifavimo stakl ės, skaitmeninio 
programinio valdymo  
Šiai subpozicijai priskiriamos vidini ų cilindrini ų paviršių 
šlifavimo stakl ės naudojamos detali ų kiaurymi ų vidiniams 
skersmenims šlifuoti (pavyzdžiui, išgr ąžų). Detalė yra tvirti ­
nama griebtuve ir apdirbama šlifavimo akmenuku, kuris yra 
mažesnis už išgr ęžtos kiaurym ės skersmen į. 
8460 24 00  Kitos, skaitmeninio programinio valdymo  
Šiai subpozicijai priskiriamos universalios šlifavimo stakl ės. 
Tokios stakl ės yra išorinio ir vidinio šlifavimo stakli ų 
derinys ir tod ėl gali vienu metu šlifuoti apdirbamosios 
detalės išorinį ir vidinį skersmenis.  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 07.06.2019 — 001.001 — 450  
8460 29 10  Cilindrini ų paviršių šlifavimo  
Vidinių cilindrini ų paviršių šlifavimo stakl ės, mutatis 
mutandis  taikomi paaiškinim ų 8460 23 00 subpozicijos 
paaiškinimai. 
Necentrinio šlifavimo stakl ės ir universalios šlifavimo 
staklės, mutatis mutandis  taikomi paaiškinim ų 8460 22 00 
ir 8460 24 00 subpozicij ų paaiškinimai.  
8461  Metalo arba kermet ų išilginio drožimo, skersinio 
drožimo, vertikaliojo drožimo, pratraukimo, krumpli ų 
pjovimo, krumpli ų šlifavimo, krumpli ų apdailos, pjaus ­
tymo, atpjovimo stakl ės ir kitos metalo arba kermet ų 
apdirbimo pašalinant dal į metalo arba kermet ų staklės, 
nenurodytos kitoje vietoje  
8461 30 10 ir 
8461 30 90  Pratraukimo stakl ės 
Šioms subpozicijoms priskiriamos pratraukimo stakl ės 
(žr. SS paaiškinim ų 8461 pozicijos paaiškinim ų trečiosios 
pastraipos 4 punkt ą); tai stakl ės, turinčios daugiadant į 
pjovimo įrankį, vadinam ą pratrauktuvu, kuris naudojamas 
detalių vidiniams ir išoriniams paviršiams apdirbti. Šiose 
staklėse apdirbamoji detal ė yra tvirtinama nejudamai ir prat ­
rauktuvas, patikimai pritvirtintas ant slankiojan čios mecha ­
nizmo dalies, linijiniu pjovimo judesiu yra traukiamas arba 
stumiamas apdirbamosios detal ės atžvilgiu. 
Staklių šliaužiklis traukia vidin į pratrauktuv ą, kuris apdirba 
ir kalibruoja iš anksto grubiai apdirbtus vidinius ruošinio 
paviršius. Išorinis pratrauktuvas apdirba plokštumas ir profi ­
linius paviršius.  
8461 40 11 ir 
8461 40 19  Cilindrini ų krumpli ų pjovimo  
Šiose subpozicijose cilindriniais krumpliais laikomi tik tie 
krumpliai, kurie gaunami iš cilindrini ų ruošinių ir kurie po 
pjovimo turi cilindrin ę formą. 
Šioms subpozicijoms priskiriamos stakl ės, skirtos tiesia ­
krumpliams krumpliara čiams, sliekiniams krumpliara čiams, 
sliekračiams, reketams ir žvaigždut ėms gaminti.  
8461 40 31 ir 
8461 40 39  Kitos krumpli ų pjovimo stakl ės 
Šioms subpozicijoms priskiriamos stakl ės, skirtos krumplias ­
tiebiams, sraigtiniams krumpliara čiams ir sliekra čiams, 
išskyrus cilindrinius krumplius, gaminti.  
8461 40 71 ir 
8461 40 79  Su mikrometrine derinimo sistema, kuri ų pozicijos 
nustatymo tikslumas bet kurios vienos ašies atžvilgiu 
ne mažesnis kaip 0,01 mm  
Dėl matavimo ir reguliavimo prietais ų žr. paaiškinim ų 
8460 12 00 ir 8460 19 00 subpozicij ų paaiškinimus.  
8470  Skai čiavimo mašinos ir kišenin ės duomen ų įrašymo, 
atkūrimo ir rodymo ekrane mašin ėlės, atliekan čios skai­ 
čiavimo funkcijas; apskaitos mašinos, pašto siunt ų fran­
kavimo mašinos, biliet ų išdavimo mašinos ir panašios 
mašinos su skai čiavimo įtaisais; kasos aparatai  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 07.06.2019 — 001.001 — 451  
8470 10 00  Elektroniniai skai čiuotuvai, galintys veikti be išorinio 
elektros maitinimo šaltinio, ir kišenin ės duomen ų užra­ 
šymo, atk ūrimo ir rodymo ekrane mašin ėlės, atliekan čios 
skaičiavimo funkcijas  
Šiai subpozicijai, pavyzdžiui, priskiriami: 
1. elektroniniai skai čiuotuvai su laiko ir datos rodytuvu bei 
žadintuvu, arba, pavyzdžiui, papildomu chronometro 
prietaisu, laikma čiu arba muzikiniais klavišais; 
2. elektronin ės baterijomis maitinamos kišenin ės mašinėlės, 
kurios be aritmetini ų operacijų dar papildomai turi atmin ­
ties įrenginį, kuriame galima laikyti telefono abonent ų 
knygą, tvarkarašt į, užrašų bloknotą, kalendori ų ir t. t. 
(kartais vadinamos „skaitmenin ėmis užraš ų knygu­
tėmis“); 
3. maži elektroniniai kišeniniai prietaisai (taip pat vadinami 
„minikompiuteriais“), kurie, priklausomai nuo atminties 
modulių, naudojam ų tuose prietaisuose, gali b ūti naudo­
jami žodžiams ir sakiniams, kurie ver čiami į pasirinkt ą 
užsienio kalb ą, sudaryti; taip pat jie gali atlikti nesud ė­
tingus skai čiavimus. Jie turi raidin ę-skaitmenin ę klavia­
tūrą ir stačiakampį vaizduokl į. 
Šiai subpozicijai nepriskiriami: 
a) rankiniai laikrodžiai ir kišeniniai laikrodžiai, kuriuose 
įmontuotas mažas elektroninis skai čiuotuvas (9101 arba 
9102 pozicija); 
b) cigarečių žiebtuvėliai su įmontuotu mažu elektroniniu 
skaičiuotuvu ir taip pat, galimas daiktas, elektroniniu 
laikrodžiu (9613 pozicija); 
c) panašūs prietaisai be skai čiavimo funkcijos 
(8543 pozicija).  
8470 30 00  Kitos skai čiavimo mašinos  
Šiai subpozicijai priskiriamos neelektronin ės skaičiavimo 
mašinos, pamin ėtos SS paaiškinim ų 8470 pozicijos paaiški ­
nimų A dalyje, kurios skai čiavimui naudoja mechaninius 
prietaisus, paprastai krumpliastiebin ę pavarą, nepriklausomai 
nuo to, ar jie valdomi rankiniu b ūdu, ar varikliu, ar elektro ­
magnetiniu b ūdu. 
8470 90 00  Kiti  
Be mašin ų, išvardyt ų SS paaiškinim ų 8470 pozicijos paaiš ­
kinimų B ir D dalyje, šiai subpozicijai priskiriamos mašinos, 
skirtos etiket ėms, pagal mas ę ir vieneto įkainį nurodančioms 
apskaičiuotą pardavimo kain ą, išduoti, bei mašinos, naudo ­
jamos mokamiems automobili ų kelių bilietams, kuriuose tuo 
pačiu metu suskai čiuojamos sumos, išduoti. 
Šiai subpozicijai nepriskiriami atskirai pateikiami spausdin ­
tuvai (8443 pozicija).  
8471  Automatinio duomen ų apdorojimo mašinos ir j ų įtaisai; 
magnetiniai arba optiniai (duomen ų) skaitymo skaitliai, 
užkoduot ų duomen ų perrašymo į informacijos laikmenas 
mašinos ir toki ų duomen ų apdorojimo mašinos, nenuro ­
dytos kitoje vietoje  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 07.06.2019 — 001.001 — 452  
8471 70 30  Optin ės, įskaitant magnetooptines  
Žr. šio skirsnio 2 papildom ąją pastabą. 
8472  Kitos biuro mašinos (pavyzdžiui, hektografai arba roto ­
rinės spaudos mašinos, adresavimo mašinos, banknot ų 
išdavimo automatai, monet ų rūšiavimo, skai čiavimo 
arba pakavimo mašinos, pieštuk ų drožtuvai, perfora ­
vimo arba susegimo apkab ėlėmis mašinos)  
Šiai subpozicijai priskiriamos rašomosios mašin ėlės su 
specialiu įtaisu, skirtu adres ų lentelėms spausdinti naudojant 
trafaretus).  
8472 90 90  Kitos  
Be mašin ų, aprašytų SS paaiškinim ų 8472 pozicijos paaiš ­
kinimų penktosios pastraipos 2, 3, 5, 7–11 ir 16–22 punk ­
tuose, šiai subpozicijai priskiriamos: 
1. mašinos, skirtos dvipusiam sutar čių, žiniaraš čių, planų, 
asmens tapatyb ės kortelių ar kitų dokument ų padengimui 
(aptaisymui) permatoma pl ėvele, siekiant apsaugoti tuos 
dokumentus nuo sen ėjimo, klastojimo, supurvinimo ar 
suglamžymo; 
Tačiau panašios mašinos, kurios naudojamos ne biuruose 
(vadinamieji karšto sandarinimo presai) ir kurios naudoja 
šilumą ir spaudim ą tam, kad b ūtų galima termoplastiko 
permatomas pl ėveles, pagamintas iš sintetin ės medžiagos, 
uždėti ant paviršiaus arba paveiksl ų, nuotrauk ų, meninių 
spaudinių ar kitoki ų spaudini ų antrosios pus ės, šiai 
subpozicijai nepriskiriamos, o priskiriamos 8477 pozi ­
cijai; 
2. elektrin ės graviravimo mašinos, kurios, pavyzdžiui, 
naudojamos konstravimo biuruose. 
Šiai subpozicijai nepriskiriami: 
a) spausdintuvai, priskiriami 8443 pozicijoje; 
b) elektronin ės baterijomis maitinamos kišenin ės mašinėlės, 
kurios be aritmetini ų operacijų dar papildomai turi atmin ­
ties įrenginį, kuriame galima laikyti telefono abonent ų 
knygą, tvarkarašt į, užrašų bloknotą, kalendori ų ir t. t. 
(kartais vadinamos „skaitmenin ėmis užraš ų knygutėmis“) 
(8470 10 00 subpozicija).  
8473  Dalys ir reikmenys (išskyrus dang čius, futliarus ir pana ­ 
šius dirbinius), skirti vien tik arba daugiausia mašinoms, 
priskiriamoms 8470 – 8472 pozicijoms  
Be dalių, mazgų ir reikmen ų, paminėtų SS paaiškinim ų 
8473 pozicijos paaiškinimuose, šiai subpozicijai dar priski ­
riama: 
1. Vinčesterio tipo arba plonasluoksn ės technologijos 
metodu atlikti magnetin ės galvutės išoriniai magnetini ų 
atminties disk ų įrenginiai, sumontuoti arba nesumontuoti 
ant atramini ų svirčių arba korpusuose;  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 07.06.2019 — 001.001 — 453  
2. duomen ų atminties mazgai (vadinamieji galvut ės/diskai/ 
mazgai (HDAs)), skirti pastoviai instaliuoti į atminties 
disko įtaisą ir sudaryti iš keli ų magnetini ų diskų, tvirtai 
pritvirtint ų ant atramin ės ašies, duomen ų galvutės svirčių 
su skaitymo/rašymo galvut ėmis, iš valdymo, pri ėjimo ir 
padėties nustatymo mechanizm ų, kurie sumontuoti į 
vieną hermetišk ą korpusą; 
3. spausdinimo ir rašymo kaset ės, kurios yra aiškiai pakei ­ 
čiamų reikmen ų modelio ir kurios specialiame korpuse 
turi ir spausdinimo ir redagavimo juosteles.  
8473 21 10  Elektroniniai mazgai  
Žr. paaiškinim ų 8443 99 10 subpozicijos paaiškinimus.  
8473 29 10  Elektroniniai mazgai  
Žr. paaiškinim ų 8443 99 10 subpozicijos paaiškinimus.  
8473 30 20 ir 
8473 30 80  Mašinų, priskiriam ų 8471 pozicijai, dalys ir reikmenys  
Šioms subpozicijoms nepriskiriamos klaviat ūros, skirtos 
automatinio duomen ų apdorojimo mašinoms, esan čios savo 
atskiruose korpusuose (8471 60 60 subpozicija).  
8473 30 20  Elektroniniai mazgai  
Žr. paaiškinim ų 8443 99 10 subpozicijos paaiškinimus.  
8473 30 80  Kitos mašin ų, priskiriam ų 8471 pozicijai, dalys ir reik ­
menys  
Šiai subpozicijai nepriskiriami planšetini ų kompiuteri ų ir 
mažųjų planšetini ų kompiuteri ų dėklai su stovais ar be j ų 
(priskiriami 4202 pozicijai arba, jei jie be priekinio viršelio, 
klasifikuojami pagal medžiag ą, iš kurios jie pagaminti). 
Tokie dėklai iš esm ės skirti planšetinio kompiuterio arba 
mažojo planšetinio kompiuterio nugar ėlei, šonams ir priekiui 
apsaugoti ir nelaikomi mašin ų, priskiriam ų 8471 pozicijai, 
reikmenimis, nes planšetiniam kompiuteriui ar mažajam 
planšetiniam kompiuteriui nesuteikia papildom ų galimybi ų 
ir nesudaro galimybi ų naudoti juos konkre čia paskirtimi, 
susijusia su pagrindine j ų funkcija.  
8473 40 10  Elektroniniai mazgai  
Žr. paaiškinim ų 8443 99 10 subpozicijos paaiškinimus.  
8473 40 80  Kiti  
Šiai subpozicijai priskiriamos adresavimo mašinose naudo ­
jamos adres ų lentelės, ant kuri ų esantys adresai nukopijuo ­
jami, įspaudžiant užrašus, spausdinant arba atspaudžiant. 
Todėl minimos lentel ės gali b ūti pagamintos iš metalo 
arba sintetin ės medžiagos, arba gali tur ėti mažų įmontuotų 
plokštelių (kortelių, trafaretų), pagamint ų iš kartono ir t. t., 
formą. 
Šiai subpozicijai taip pat priskiriamos adres ų lentelės, 
kuriose užrašai dar ne įspausti, atspausdinti arba atspausti, 
jeigu jos yra atpaž įstamos kaip adres ų lentelės, skirtos adre ­
savimo mašinoms. Ta čiau tokio tipo dirbiniai, padaryti iš 
popieriaus arba kartono, t. y. maži trafaretai, kurie yra aptai ­
syti kartoniniuose r ėmuose ir kurie tokiu b ūdu gali b ūti 
įkišami į adresavimo mašinas, priskiriami 4816 pozicijai.  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 07.06.2019 — 001.001 — 454  
8473 50 20  Elektroniniai mazgai  
Žr. paaiškinim ų 8443 99 10 subpozicijos paaiškinimus.  
8474  Grunto (žem ės), akmen ų, rūdų arba kit ų mineralini ų 
medžiagų, esančių kietame b ūvyje (įskaitant miltelius ir 
pastas), r ūšiavimo, sijojimo, atskyrimo, plovimo, trupi ­
nimo, malimo, maišymo arba minkymo mašinos; kieto 
mineralinio kuro, minkyt ų keramini ų medžiag ų, nesukie ­
tėjusių cementų, tinkavimo medžiag ų arba kit ų miltelių 
arba pastos pavidalo mineralini ų produkt ų aglomera ­
vimo, formavimo arba liejimo mašinos; sm ėlinių liejimo 
formų formavimo mašinos  
8474 80 90  Kitos  
Šiai subpozicijai priskiriami 3D spausdintuvai, skirti dirbi ­
niams iš 8474 pozicijoje nurodyt ų medžiag ų gaminti.  
8477  Gumos (kau čiuko) arba plastik ų apdirbimo mašinos ir 
šių medžiag ų produkt ų gamybos mašinos, nenurodytos 
kitoje šio skirsnio vietoje  
Be mašin ų, paminėtų SS paaiškinim ų 8477 pozicijos paaiš ­
kinimuose, šiai subpozicijai priskiriamos: 
1. gumini ų padų ir gumini ų kulnų pašalinimo mašinos, 
kurios nors ir naudojamos bat ų pramonėje, neskirtos 
išdirbtoms arba žalioms odoms ar kailiams apdoroti; 
2. putplas čio, akytosios gumos, porolono ir panaši ų 
medžiagų blokelių pjaustymo mašinos, kurios naudoja 
pjaustymo mašinos juostinio pj ūklo peilį. 
8479  Mašinos ir mechaniniai įrenginiai, atliekantys tam tikras 
jiems būdingas funkcijas, nenurodytas kitoje šio skirsnio 
vietoje  
8479 40 00  Lyn ų arba kabeli ų gamybos mašinos  
Šiai subpozicijai priskiriamos: 
1. mašinos ir prietaisai, skirti virvel ėms, kordams, virv ėms 
ar kabeliams iš tekstil ės pluošto gaminti, pavyzdžiui: 
a) vijimo mašinos, kurios suveja vijas iš dviej ų arba 
daugiau atskir ų gijų (kabelio gysl ų); 
b) virvių ar kabeli ų sukimo mašinos, kurios susuka dvi 
ar daugiau vij ų, taip pagamindamos didesnio skers ­
mens virves arba kabelius; 
c) kombinuotos vijimo ir virvi ų arba kabeli ų susukimo 
mašinos, daugiausia naudojamos tvirtesniems 
kordams ir mažesnio skersmens lynams ir kabeliams 
gaminti;  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 07.06.2019 — 001.001 — 455  
2. mašinos ir prietaisai, skirti vieliniams lynams ir kabe ­
liams, išskyrus elektros kabelius, gaminti, ir kurios veikia 
tokiu pačiu principu, kaip ir mašinos bei prietaisai, apra ­ 
šyti pirmiau 1 punkte; 
3. mašinos ir prietaisai, skirti elektros laidams sukti arba 
pinti, ir bendraaši ų kabelių gamybos mašinos. 
Šiai subpozicijai nepriskiriamos mašinos, kurios atlieka prieš 
suvijimą vykdomas operacijas, t. y. šukavim ą, išskleidim ą, 
sudvejinim ą, nuosekl ųjį traukimą ar verpim ą, arba rėmų, 
naudojam ų verpimo stakl ėse, susukim ą; kai kurias tokio 
tipo mašinas susukant lyno si ūlus taip pat galima naudoti 
ploniems kordams gaminti (8445 pozicija).  
8479 89 97  Kiti  
Šiai subpozicijai priskiriamos: 
1. garažo vart ų atidarymo sistemos, kurios yra mechaniniai 
įtaisai, skirti automatiškai atidaryti ir uždaryti plokštumi ­
nius garažo vartus su distanciniu radijo valdymu. Jos yra 
sumontuotos ant garažo lub ų ir iš esm ės sudarytos iš 
elektrinio valdomojo variklio su pavaros ašimi, jungia ­
muoju bėgiu su galios perdavimo įtaisu bei darbiniu 
pečiu, pritvirtintu prie garažo vart ų. Valdomasis variklis 
kabeliu yra prijungtas prie nuotolinio valdymo radijo 
imtuvo, kuris įjungia elektros tiekim ą valdančiajam 
varikliui, kai gauna kontrolinius signalus iš automobilyje 
esančio nuotolinio valdymo radijo si ųstuvo. Ta čiau šių 
sistemų nuotoliniam valdymui reikalingi radijo si ųstuvai 
ir imtuvai šiai subpozicijai nepriskiriami, o atsižvelgiant į 
jų savybes priskiriami 8526 pozicijai; 
2. tam tikros spausdintini ų plokščių gamybos mašinos ir 
įtaisai (mechaniškai apdirbant ir išpjaunant didesnius 
popieriaus laminato, stiklo pluošto audinio, keramikos 
arba kitų izoliacini ų medžiag ų lakštus), pavyzdžiui: 
a) valymo šepe čiais mašinos ir ultragarsin ės plovimo 
mašinos, skirtos izoliacin ės medžiagos lakštams 
valyti; 
b) valcavimo arba užliejimo mašinos, kurios naudojamos 
fotorezistui, rišikliui arba klijams padengti ant izolia ­
cinės medžiagos lakšt ų; 
3. spausdintini ų plokščių surinkimo mašinos, skirtos akty ­
viems, pasyviems arba jungiamiesiems komponentams 
montuoti ant spausdintini ų plokščių (manipuliatoriai). 
Šie komponentai yra automatiškai tiekiami į mašiną juos­
tinio (diržinio) tiekiklio pagalba. Mašina tiksliai įstato 
komponentus į jiems skirtas vietas spausdintin ėje plokš­
tėje ir atlieka j ų montavim ą. Po komponent ų montavimo 
spausdintin ėje plokšt ėje jie yra tvirtinami, pavyzdžiui, 
litavimo, kontaktinio sujungimo b ūdu. Be puslaidinin ­
kinių įtaisų surinkimo, šios mašinos taip pat gali paimti 
ir įstatyti į vietą laikiklyje kitus komponentus.  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 07.06.2019 — 001.001 — 456  
Šiai subpozicijai nepriskiriamos tokios mašinos ir įtaisai, 
kurie naudojami gaminti vien tik arba daugiausia puslaidi ­
ninkinius ruošinius arba plokšteles, puslaidininkinius įtaisus, 
elektroninius integrinius grandynus arba plokš čiuosius vaiz ­
duoklius (8486 pozicija).  
8481  Čiaupai, ventiliai, vožtuvai ir panaš ūs vamzdyn ų, kaitro­
vamzdžių, katilų, rezervuar ų, cisternų, bakų ir panaši ų 
dirbinių įtaisai, įskaitant sl ėgio mažinamuosius (redukci ­
nius) ir termostatinius reguliuojamuosius vožtuvus  
8481 10 05  Kombinuoti, su filtrais arba su tepalin ėmis 
Šiai subpozicijai priskiriami dirbiniai, sudaryti iš įvairių 
komponent ų, kurie atlieka suspaustos oro sistemos regulia ­
vimo funkcijas, b ūtent: oro filtravimo (siekiant pašalinti 
nešvarumus, pavyzdžiui, vanden į, rūdis, purv ą ir t. t.), 
reikiamo darbinio sl ėgio sureguliavimo, tepimo (siekiant 
užtikrinti skland ų pneumatini ų komponent ų darbą). 
Paprastai jie atrodo šitaip:
  
8486  Mašinos ir aparatai, naudojami vien tik arba daugiausia 
puslaidininki ų ruošiniams ar plokštel ėms, puslaidininki ­
niams įtaisams, elektroniniams integriniams grandynams 
ar plokštiesiems vaizduokliams gaminti; mašinos ir 
aparatai, nurodyti šio skirsnio 9 pastabos C dalyje; 
dalys ir reikmenys  
Šiai pozicijai nepriskiriamos,  inter alia : 
a) spausdintini ų plokščių gamybos mašinos ir įtaisai, kaip 
apibrėžta 85 skirsnio 5 pastaboje; 
b) elektros mašinos ir prietaisai plokšt ėms arba integriniams 
grandynams tikrinti ir defektams aptikti bei j ų vietai 
nustatyti atliekant elektrinius matavimus, įskaitant prie ­
taisus, turin čius ženklinimo aptikimo arba r ūšiavimo 
įtaisą, patikrintiems gaminiams d ėti į tam tikrą laikymo 
tarą (90 skirsnis).  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 07.06.2019 — 001.001 — 457  
8486 20 00  Mašinos ir aparatai, skirti puslaidininkiniams įtaisams 
arba elektroniniams integriniams grandynams gaminti  
Žr. SS paaiškinim ų 8456 pozicijos paaiškinim ų trečiąją 
pastraipą. 
Be mašin ų, išvardyt ų 8486 pozicijos SS paaiškinim ų 
B dalyje, šiai subpozicijai priskiriama: 
1. puslaidininki ų plokšteli ų raižymo arba pjovimo stakl ės; 
2. puslaidininki ų plokšteli ų greitojo kaitinimo aparatai; 
3. staklės bet kokiai medžiagai apdirbti, kai jos dalis šali ­
nama veikiant lazeriu ar kitokia šviesa arba foton ų 
pluoštu; 
4. spausdinto arba plauto izoliacinio pagrindo džiovinimo 
įtaisai ir plokšteli ų nepertraukiamojo džiovinimo įtaisai.  
8486 40 00  Mašinos ir aparatai, nurodyti šio skirsnio 9 pastabos 
C dalyje  
Be mašin ų, išvardyt ų 8486 pozicijos SS paaiškinim ų 
D dalyje, šiai subpozicijai priskiriami: 
1. lustų klijavimo aparatai ir automatiniai lust ų prijungtuvai, 
skirti puslaidininkiniams įtaisams arba elektroniniams 
integriniams grandynams surinkti; 
2. fotoaparatai, kaip rašto gamybos aparatai, kokie yra 
naudojami kauk ėms arba tinkleliams gauti ant fotorezistu 
dengtų pagrindų; 
3. ženklinimo instrumentai, kaip rašto gamybos aparatai, 
kokie yra naudojami kauk ėms arba tinkleliams gauti ant 
fotorezistu dengt ų pagrindų; 
4. tam tikros hibridini ų integrini ų grandyn ų gamybos 
mašinos ir įtaisai (mechaniškai apdirbant ir išpjaunant 
didesnius keramikos arba kit ų izoliacini ų medžiag ų 
lakštus), pavyzdžiui: 
a) valymo šepe čiais mašinos ir ultragarsinio plovimo 
mašinos, skirtos izoliacin ės medžiagos lakštams 
valyti; 
b) valcavimo arba užliejimo mašinos, kurios naudojamos 
fotorezistui, rišikliui arba klijams dengti ant izolia ­
cinės medžiagos lakšt ų. ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 07.06.2019 — 001.001 — 458  
85 SKIRSNIS  
ELEKTROS MAŠINOS IR ĮRANGA BEI J Ų DALYS; GARSO ĮRAŠYMO 
IR ATK ŪRIMO APARATAI, TELEVIZINIO VAIZDO IR GARSO 
ĮRAŠYMO IR ATK ŪRIMO APARATAI, ŠI Ų GAMINI Ų DALYS IR 
REIKMENYS 
8501  Elektros varikliai ir generatoriai (išskyrus generatorinius 
agregatus)  
Šiai pozicijai priskiriami stiklo valytuv ų rotoriniai elektros 
varikliai, be svir čių arba šluostytuvo šepet ėlių, bet įskaitant 
atitinkamus pavaros mechanizmus (cilindrin ę pavarą ir osci­
liatoriaus jungiam ąją trauklę), kurie sukam ąjį judesį paverčia 
svyruojamuoju.  
8502  Elektros generatoriniai agregatai ir vieninkariai elektros 
keitikliai  
Be elektrin ės įrangos, aprašytos SS paaiškinim ų 8502 pozi ­
cijos paaiškinim ų I ir II grup ėse, šiai pozicijai priskiriami 
pakopiniai keitikliai, Vardo-Leonardo ( Ward-Leonard ) agre­
gatai ir rotaciniai defazatoriai.  
8502 39 20  Turbogeneratoriai  
Turbogeneratoriai yra tiesiogiai varomi duj ų arba garo turbi ­
nomis. Jie turi vientis ą cilindrinį rotorių su išilgin ėmis išdro­ 
žomis, kuriame įmontuotos indukcin ės apvijos. Rotorius gali 
būti sudarytas iš vienos dalies arba iš keli ų vientisų sekcijų. 
Turbogeneratoriai paprastai aušinami oru, bet didel ės galios 
turbogeneratoriai aušinami vandeniliu.  
8503 00  Dalys, skirtos naudoti vien tik arba daugiausia su maši ­
nomis, priskiriamomis 8501 arba 8502 pozicijai  
Šiai pozicijai nepriskiriamos atšakin ės grandin ės plokštės, 
skirtos elektros varikliams (8536 pozicija).  
8504  Elektros transformatoriai, statiniai keitikliai (pavyzdžiui, 
lygintuvai) ir induktyvumo rit ės 
Be gamini ų, paminėtų SS paaiškinim ų 8504 pozicijos paaiš ­
kinimuose, šiai pozicijai priskiriami: 
1. reguliuojamieji transformatoriai (pavyzdžiui, rodykl ės 
transformatorius) ir kintamojo koeficiento reguliavimo 
transformatoriai; 
2. lauko dispersijos transformatoriai, skirti liuminescenci ­
nėms lempoms; 
3. special ūs ryšių transformatoriai; 
4. kompensavimo rit ės; 
5. galios rit ės; 
6. išlyginimo indukcin ės ritės; ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 07.06.2019 — 001.001 — 459  
7. ritės su judan čia šerdimi, skirtos induktyvumui 
modifikuoti; 
8. elektrini ų dujošvy čių lempų ir vamzdeli ų balastai 
(slopintuvai); 
9. Papino ( Pupin ) ritės; 
10. Godefroy  ritės; 
11. stabilizuoto maitinimo paketai (lygintuvas su stabiliza ­
toriumi). 
Šiai pozicijai taip pat priskiriami selenini ų lygintuv ų 
elementai, viengubi (konkre čiai, seleno plokštel ės) arba 
sudėtiniai. 
Tačiau šiai pozicijai nepriskiriami silikono ar germanio 
viengubi puslaidininkini ų diodų lygintuvai, sudarantys 
diskrečiuosius komponentus (pavyzdžiui, lygintuv ų diodus), 
arba lygintuvai, sudarantys integrinius grandynus, ypa č 
mikroelektroninius grandynus, su aušinimo ar izoliaciniais 
prietaisais arba be j ų ir t. t. Vadovaujantis šio skirsnio 
8 pastaba tokie komponentai priskiriami 8541 arba 
8542 pozicijai (taip pat žr. šio skirsnio 2 pastab ą). 
Be to, šiai pozicijai nepriskiriami: 
a) komutatoriai, skirti daugiapoziciniams transformatoriams 
(8536 pozicija); 
b) lyginimo lempos, vamzdeliai ir vožtuvai, pavyzdžiui, 
gazotronai ( phanotrons ), triatronai ( thyratrons ), igni­
tronai ( ignitrons ) ir aukštosios įtampos lygintuvin ės 
lempos, skirtos rentgeno įrangai (8540 89 00 subpozi ­
cija); 
c) įtampos reguliatoriai, priskiriami 9032 pozicijai.  
8504 40 30  Skirti naudoti su ryši ų aparatūra, automatinio duomen ų 
apdorojimo mašinomis ir j ų įtaisais  
Šiai subpozicijai priskiriami statiniai keitikliai, skirti naudoti 
su ryšių aparatūra arba automatinio duomen ų apdorojimo 
mašinomis ir j ų įtaisais, kurie: 
— paprastai turi stabilizavimo grandines; 
— turi tipin ę išėjimo įtampą, pavyzdžiui, lygi ą 3,3, 5, 12, 
24, 48 ar 60 V. 
Statiniai keitikliai, skirti naudoti su ryši ų aparatūra arba 
automatinio duomen ų apdorojimo mašinomis ir j ų įtaisais, 
naudojami konvertuoti, pavyzdžiui, iš tinklo imam ą kinta­
mąją srovę (AC) į reikaling ą nuolatinę srovę (DC). 
Taip vadinamas nenutr ūkstamas energijos tiekimas (UPS), 
naudojamas su automatinio duomen ų apdorojimo maši ­
nomis, užtikrina energijos „atsarg ą“ (su „energijos tiekimas 
geras“ signalu) nutr ūkus energijos tiekimui, tokiu b ūdu 
neprarandant duomen ų. 
8504 90 05  Mašin ų, priskiriam ų 8504 50 20 subpozicijai, elektroni ­
niai mazgai  
Žodžių junginio „elektroniniai mazgai“ apibr ėžimą žr. paaiš ­
kinimų 8443 99 10 subpozicijos paaiškinimuose.  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 07.06.2019 — 001.001 — 460  
8504 90 91  Mašin ų, priskiriam ų 8504 40 30 subpozicijai, elektroni ­
niai mazgai  
Žodžių junginio „elektroniniai mazgai“ apibr ėžimą žr. paaiš ­
kinimų 8443 99 10 subpozicijos paaiškinimuose.  
8505  Elektromagnetai; nuolatiniai magnetai ir gaminiai, kurie 
po įmagnetinimo gali tapti nuolatiniais magnetais; grieb ­
tuvai, spaustuvai ir panaš ūs laikikliai su elektromagneti ­
niais arba nuolatiniais magnetais; elektromagnetin ės 
reguliuojamosios ir nereguliuojamosios sankabos bei 
stabdžiai; elektromagnetiniai k ėlimo įrenginiai  
8505 90 29  Kiti  
Šiai subpozicijai priskiriami elektriniai magnetai, įmontuoti 
asmeninių automobili ų durelėse ir sudarantys centrinio dur ų 
užrakto sistemos dal į. Tokios sistemos yra prijungtos prie 
automobilio maitinimo šaltinio ir yra aktyvuojamos valdymo 
signalų, siunčiamų iš sistemai priklausan čio elektrinio 
valdiklio, pagalba. Jeigu vienerios transporto priemon ės 
durys yra atidarytos arba uždarytos rankiniu b ūdu, tai 
kitos automobilio durys bus vienu metu užrakintos arba 
atrakintos elektromagnet ų pagalba. 
Tačiau šiai subpozicijai nepriskiriami solenoid ų valdomi 
vožtuvai, skirti st ūmokliniams kibirkštinio uždegimo arba 
stūmoklinio sl ėginio uždegimo vidaus degimo varikliams, 
kurių vožtuvų korpusai ir adatiniai vožtuvai atitinkamai 
yra su įrengtomis magneto vijomis ir poli ų šuntais 
(8409 91 00 arba 8409 99 00 subpozicija).  
8506  Galvaniniai elementai ir galvanin ės baterijos  
8506 10 11  Cilindriniai elementai  
Cilindriniai elementai yra apvalaus skerspj ūvio. Teigiamas ir 
neigiamas poliai yra išd ėstyti priešinguose galuose. Cilind ­
rinio elemento ilgis yra didesnis už j ų skersmen į:
 
8506 10 91  Cilindriniai elementai  
Žr. paaiškinim ų 8506 10 11 subpozicijos paaiškinimus.  
8506 50 10  Cilindriniai elementai  
Žr. paaiškinim ų 8506 10 11 subpozicijos paaiškinimus.  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 07.06.2019 — 001.001 — 461  
8506 50 30  Diskiniai elementai  
Diskinių elementų aukštis yra mažesnis už skersmen į arba 
jam lygus:
  
8507  Elektros akumuliatoriai, įskaitant j ų skirtuvus (separa ­
torius), sta čiakampius ( įskaitant kvadratinius) arba ne 
stačiakampius  
8507 20 20 ir 
8507 20 80  Kiti rūgštiniai švino akumuliatoriai  
Šioms subpozicijoms priskiriami elektros r ūgštiniai švino 
akumuliatoriai, pamin ėti SS paaiškinim ų 8507 pozicijos 
paaiškinim ų, trečiosios pastraipos 1 punkte, išskyrus akumu ­
liatorius, skirtus st ūmokliniams sl ėginio uždegimo varik ­
liams užvesti (žr. 8507 10 20 ir 8507 10 80 subpozicijas). 
Šie akumuliatoriai, pavyzdžiui, yra naudojami elektra varo ­
muose automobiliuose ir energijai į telekomunikacij ų elek­
tros įrenginius tiekti.  
8507 30 20 ir 
8507 30 80  Nikelio-kadmio  
Šioms subpozicijoms priskiriami akumuliatoriai ypa č naudo­
jami kalnakasi ų saugos lempose ir dažnai naudojami vietoj 
sausų baterijų tokiuose prietaisuose kaip nešiojamieji radijo 
imtuvai, televizoriai, elektriniai skutimosi prietaisai ir kiti 
elektros prietaisai.  
8507 80 00  Kiti akumuliatoriai  
Šiai subpozicijai priskiriami sidabro-cinko ir sidabro-kadmio 
akumuliatoriai.  
8507 90 30 ir 
8507 90 80  Dalys  
Šioms subpozicijoms nepriskiriamos akumuliatori ų elementų 
jungiamosios dalys (8536 90 95 subpozicija).  
8509  Elektromechaniniai buitiniai prietaisai su įmontuotu 
elektros varikliu, išskyrus 8508 pozicijai priskiriamus 
dulkių ir panašius siurblius  
8509 80 00  Kiti prietaisai  
Šiai subpozicijai priskiriami elektriniai maniki ūro ir pedi ­
kiūro rinkiniai su įmontuotu elektros varikliu, kuris yra 
laidu prijungtas prie maitinimo šaltinio, priklausan čio tam 
prietaisui.  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 07.06.2019 — 001.001 — 462  
8510  Skustuvai, plauk ų kirpimo mašin ėlės ir kiti plauk ų šali­
nimo įtaisai su įmontuotu elektros varikliu  
8510 10 00  Skustuvai  
Skustuvai, kurie yra kartu su plauk ų kirpimo mašin ėlėmis, 
priskiriami šiai subpozicijai.  
8511  Elektros uždegimo arba paleidimo įranga, naudojama 
kibirkštinio arba sl ėginio uždegimo vidaus degimo varik ­
liuose (pavyzdžiui, uždegimo magnetos, magnet ų genera­
toriai, uždegimo rit ės, uždegimo žvak ės, kaitinimo 
žvakės, paleidimo varikliai); generatoriai (pavyzdžiui, 
nuolatinės arba kintamosios srov ės) ir išjungikliai, 
naudojami kartu su šiais varikliais  
8511 40 00  Paleidimo varikliai ir dvigubos paskirties 
starteriai-generatoriai  
Šiai subpozicijai priskiriama įranga paprastai naudoja 6, 12 
arba 24 V įtampą ir turi specialius tvirtinimo prie varikli ų 
įtaisus. 
Šiai subpozicijai priskiriami: 
1. paleidimo varikliai su paslankiuoju inkaru, paleidimo 
varikliai su slankiojan čiu tiektuvu, paleidimo varikliai 
su sraigtiniu jud ėjimu bei paleidimo varikliai su slankio ­
jančiu stūmokliu ir sraigtiniu jud ėjimu; 
2. įtaisas, kuris viename įtaise jungia paleidimo varikl į ir 
generatori ų. 
8512  Elektrin ė šviesos arba signalizacijos įranga (išskyrus 
gaminius, priskiriamus 8539 pozicijai), stikl ų valytuvai 
ir apsaugos nuo stikl ų apšalimo ir aprasojimo įranga, 
skirti dvira čiams, motociklams arba autotransporto prie ­
monėms 
8512 30 10  Apsaugos nuo įsilaužimo įranga, skirta autotransporto 
priemonėms 
Žr. SS paaiškinim ų 8512 pozicijos paaiškinim ų antrosios 
pastraipos 11 punkt ą. 
8512 90 90  Kitos  
Šiai subpozicijai priskiriami r ėmai ir priekini ų žibintų reflek­
toriai bei valytuv ų svirtys, su stiklo šluostikliais arba be j ų, 
skirtos elektriniams stikl ų valytuvams. 
Tačiau šiai subpozicijai nepriskiriami lemp ų laikikliai 
(8536 61 10 arba 8536 61 90 subpozicija).  
8514  Pramonin ės arba laboratorin ės elektrin ės krosnys ir 
orkaitės (įskaitant veikian čias taikant indukcijos arba 
dielektrini ų nuostoli ų principą); kiti pramoniniai arba 
laboratoriniai terminio medžiag ų apdorojimo įrenginiai, 
veikiantys taikant indukcijos arba dielektrini ų nuostoli ų 
principą ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 07.06.2019 — 001.001 — 463  
8514 20 80  Dielektrin ės krosnys ir orkait ės 
Mikrobang ų krosnys, skirtos naudoti restoranuose, valgy ­
klose ir t. t. skiriasi savo atiduodam ąja galia ir talpa nuo 
8516 pozicijai priskiriam ų buitinių prietaisų. Krosnys, kuri ų 
atiduodamoji galia didesn ė kaip 1 000 W arba j ų talpa 
didesnė kaip 34 litrai, laikomos pramonin ėmis krosnimis. 
Mikrobang ų krosnims, kuri ų korpuse taip pat įmontuotas 
grilis arba kito tipo krosnis, pirmiau min ėta atiduodamoji 
galia taikoma tik mikrobang ų krosniai. Tokio rinkinio klasi ­
fikavimui krosnies talpos požymis įtakos nedaro. 
Mikrobang ų krosnys, kuri ų atiduodamoji galia mažesn ė nei 
1 000 W, o talpa mažesn ė nei 34 litrai, laikomos buitin ėmis 
krosnimis (8516 pozicija).  
8516  Elektriniai tekan čiojo arba talpykloje laikomo vandens 
šildytuvai ir panardinamieji šildytuvai; elektriniai 
patalpų šildymo aparatai ir dirvos šildymo aparatai; 
elektroterminiai šukuosen ų aparatai (pavyzdžiui, plauk ų 
džiovintuvai, plauk ų suktuvai, kaitrin ės plaukų sukimo 
žnyplės) ir rank ų džiovintuvai; elektrin ės laidynės; kiti 
buitiniai elektroterminiai prietaisai; varžiniai elektriniai 
kaitinimo elementai, išskyrus priskiriamus 8545 pozicijai  
8516 10 11 ir 
8516 10 80  Elektriniai tekan čiojo arba talpykloje laikomo vandens 
šildytuvai ir panardinamieji šildytuvai  
Šioms subpozicijoms priskiriami: 
1. vandens šildytuvai, veikiantys ir kaip tekan čiojo vandens, 
ir kaip talpykloje laikomo vandens šildytuvai; 
2. elektriniai katilai, kurie gamina tik karšt ą vandenį, arba 
karštą vandenį ir žemo sl ėgio garą vienu metu. 
Šioms subpozicijoms nepriskiriami elektra šildomi garo 
katilai ir „perkaitinto vandens“ katilai (8402 pozicija) ir 
elektra šildomi elektriniai katilai, skirti centrinei šildymo 
sistemai (8403 pozicija).  
8516 21 00 – 
8516 29 99  Elektriniai patalp ų šildymo aparatai ir dirvos šildymo 
aparatai  
Šioms subpozicijoms priskiriama: 
1. elektrin ė šildymo įranga, skirta saunoms; 
2. baterijomis maitinami šildymo įtaisai, skirti automobili ų 
apledėjusioms dur ų spynoms pašildyti ir atitirpdinti, kai 
spynoje yra įmontuotas šildymo elementas. Šie maži 
nešiojamieji prietaisai gali tur ėti lempą, kuri priskiriama 
8513 pozicijai, skirt ą darbo vietai apšviesti.  
8516 50 00  Mikrobang ų krosnys  
Žr. paaiškinim ų 8514 20 80 subpozicijos paaiškinimus.  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 07.06.2019 — 001.001 — 464  
8516 60 10  Virykl ės (bent su viena orkaite ir kaitviete)  
Viryklės yra sudarytos iš bent vienos kaitviet ės ir orkait ės 
(kuri taip pat gali tur ėti mikrobang ų įrenginį arba gril į). 
8516 79 70  Kiti  
Be prietais ų, aprašytų SS paaiškinim ų 8516 pozicijos paaiš ­
kinimų E dalies 5–20 punktuose, šiai subpozicijai priski ­
riama: 
1. saunos su infraraudonaisiais šildytuvais (atskiros 
kabinos); 
2. kojų šildymo plokšt ės; 
3. elektra šildomi bat ų kurpaliai; 
4. prietaisai, skirti kontaktiniams l ęšiams valyti, sudaryti iš 
dviejų mažų elektra šildom ų kamerų su užsukamais 
dangteliais; viena skirta kontaktiniams l ęšiams laikyti, 
kita – valymo skys čiui pašildyti.  
8516 80 20 ir 
8516 80 80  Kontaktiniai elektriniai kaitinimo elementai  
Šioms subpozicijoms priskiriami laidai, kabeliai, juostel ės ir 
panašūs gaminiai, kurie yra izoliuoti ir skirti luboms, 
sienoms, vamzdžiams, konteineriams ir t. t. šildyti. 
Tačiau šioms subpozicijoms nepriskiriami kaitinamieji 
varžai, prijungti prie įrangos dali ų, pavyzdžiui, lyginimo 
laidynių pagrindo plokš čių ir elektrini ų viryklių plokščių 
(8516 90 00 subpozicija).  
8517  Telefono aparatai, įskaitant koriniams tinklams arba 
kitiems belaidžiams tinklams skirtus telefonus; kita 
balso, vaizdo ar kit ų duomen ų perdavimo arba 
priėmimo aparat ūra, įskaitant aparat ūrą, skirtą laidinio 
ar belaidžio tinklo ryšiui (pavyzdžiui, vietiniam ar 
plačiajam tinklui), išskyrus perdavimo arba pri ėmimo 
aparatūrą, priskiriam ą 8443, 8525, 8527 arba 
8528 pozicijai  
8517 12 00  Telefonai, skirti koriniams tinklams arba kitiems belai ­
džiams tinklams  
Žr. SS paaiškinim ų 8517 pozicijos paaiškinim ų I grupės 
B dalį. 
Šiai subpozicijai priskiriami korini ų tinklų telefonai, vadi ­
nami mobiliaisiais telefonais. 
Mobiliųjų telefonų savybės: 
— jie yra „kišeninio“ dydžio, t. y. j ų kompaktiškiausios 
formos dydis neviršija 170 mm × 100 mm × 45 mm, 
— gali veikti be išorinio elektros maitinimo šaltinio,  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 07.06.2019 — 001.001 — 465  
— pačiame aparate arba prie jo pateikiamose atskirose ausi ­
nėse yra mikrofonas ir ausin ės ir (arba) garsiakalbis, 
kuriais galima perteikti ir gauti garso signalus ir taip 
užtikrinti balso ryš į, 
— juose yra kit ų sudėtinių dalių, kaip antai, stiprintuvas ir 
telefono antena, kuriais užtikrinamas dvikryptis trum ­
pasis balso perdavimas tinkle, kur į sudaro 
8517 61 subpozicijai priskiriamos bazin ės stotys ir 
kuriame naudojami mobiliojo telefono ryšio dažniai, 
— jais, naudojant aktyvint ą įvairių tipų (fizinę ar progra ­
minę) SIM (abonento tapatumo modulio) kortel ę, galima 
užtikrinti telefono ryš į, naudojant korinius tinklus. 
Avarinių iškvietų paslauga teikiama ir be SIM. 
Mobilieji telefonai gali tur ėti ir kitų funkcijų, kaip antai, 
SMS (trump ųjų žinučių paslauga) ir MMS ( įvairialypi ų 
žinučių paslauga) siuntimas ir gavimas; elektroniniai laiškai; 
paketų perjungimas, kad b ūtų galima prisijungti prie inter ­
neto; vietos nustatymo signal ų siuntimas ir gavimas; navi ­
gacija, keli ų žemėlapiai, spar čiosios žinut ės, VOIP (IP tele ­
fonija); PDA (delninio kompiuterio) funkcija; žaidimai; 
radijo ar televizini ų signalų gaudymas; garso ir vaizdo paga ­
vimas, įrašymas ir atk ūrimas. 
Nepaisant vis ų išvardytų funkcijų, pagrindin ė visas pirmiau 
išvardytas savybes atitinkan čio mobiliojo telefono funkcija 
yra mobilusis telefono ryšys. Taip yra tuo atveju, kai, 
pavyzdžiui, telefono funkcija turi pirmenyb ę prieš visas 
kitas funkcijas, ir apie įeinančius skambu čius naudotojui 
pranešama nepaisant to, kad tuo metu naudojamasi kitomis 
šalutinėmis funkcijomis.  
8517 18 00  Kiti  
Be telefono aparat ų, aprašytų SS paaiškinim ų 8517 pozicijos 
paaiškinim ų I grupės A dalyje, šiai subpozicijai priskiriami 
spaudžiamieji mygtukai, telefono aparatai su įmontuotu 
magnetini ų kortelių skaitymo įrenginiu, duomen ų vaiz­
duokliu, elektronine grandini ų plokšte su mikroproceso ­
riumi, keliomis duomen ų laikmenomis, laikrodžiu ir 
moduliatoriumi-demoduliatoriumi (modemu). Šie prietaisai 
gali būti naudojami ne tik kaip telefono aparatai, bet taip 
pat (pavyzdžiui, prekybos centruose) ir kaip duomen ų termi­
nalai, pavyzdžiui, magnetin ėms kreditin ėms kortel ėms arba 
čekiams patvirtinti arba pardavimo duomenims telefono lini ­
jomis perduoti į automatinio duomen ų apdorojimo mašinas.  
8517 62 00  Balso, vaizdo ar kit ų duomen ų priėmimo, keitimo ir 
perdavimo arba atk ūrimo aparat ūra, įskaitant komuta ­
torius ir maršruto parinkimo aparatus  
Šiai subpozicijai priskiriamos dvi mašin ų grupės: 
1. balso, vaizdo arba kit ų duomen ų priėmimo, keitimo ir 
perdavimo mašinos;  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 07.06.2019 — 001.001 — 466  
2. balso, vaizdo arba kit ų duomenų atkūrimo mašinos. 
Šiai subpozicijai priskiriamos: 
1. tinklo sietuvo plokšt ės; 
2. modemai; 
3. kartotuvai; 
4. centrin ės stotys; 
5. tiltai ( įskaitant komutatorius); 
6. maršruto parinkimo aparatai. 
Šiai subpozicijai priskiriami aparatai, sudaryti iš vis ų 
elementų, reikaling ų signalams perduoti ir priimti, sumon ­
tuoti vienoje d ėžėje arba korpuse. Šiuo atveju, pavyzdžiui, 
tai yra tokie aparatai, kaip portatyvios radijo stotel ės, 
kuriose yra baterijos arba akumuliatoriai, reikalingi j ų 
darbui, arba si ųstuvo-imtuvo aparatai, kuri ų energijos 
šaltinis gali b ūti atskiras ir prijungtas prie aparato tik 
kabeliu. 
Šiai subpozicijai taip pat priskiriami įtaisai, kuriuose si ųs­
tuvo ir imtuvo elementai yra įmontuoti skirtinguose 
balduose ar korpusuose, jeigu jie sudaro funkcin į vienetą. 
Kad siųstuvo-imtuvo aparatai b ūtų laikomi sudaran čiais 
funkcinį vienetą, jie turi b ūti sumontuoti netoli vienas kito 
(pavyzdžiui, tame pa čiame pastate arba toje pa čioje trans ­
porto priemon ėje) ir tur ėti tam tikrus bendrus elementus, 
pavyzdžiui, anten ą. 
Šiai subpozicijai taip pat priskiriamos vadinamosios 
„belaidės ausinės su mikrofonu“, skirtos naudoti vien tik 
arba daugiausia su koriniams tinklams skirtais telefonais 
(mobiliaisiais telefonais), kurios prikabinamos prie ausies, 
kad liktų laisvos rankos. Jas naudojantis vartotojas gali 
valdyti tokias telefono funkcijas kaip, pavyzdžiui, atsilie ­
pimas į skambut į, pokalbio pabaiga ir numerio rinkimas 
(pavyzdžiui, paskutiniojo surinkto numerio kartojimas), ne 
didesniu kaip 10 m atstumu nuo telefono bei gali reguliuoti 
garso stiprum ą ausinėje. Šiose ausin ėse įmontuotas radijo 
siųstuvas (imtuvas) ryšiui su mobiliuoju telefonu palaikyti 
belaidės technologijos priemon ėmis, pavyzdžiui, 
„Bluetooth“.  
8517 69 10  Vaizdo telefonai  
Žr. SS paaiškinim ų 8517 pozicijos paaiškinim ų II grupės 
C dalį. 
Šiai subpozicijai taip pat priskiriamos uždaro tinklo televi ­
zijos sistemos, kurias sudaro viena kamera, skydas su keliais 
iškvietimo mygtukais ir vienas arba daugiau monitori ų, 
prijungtų prie ryši ų tinklo, ir bendraašiai (koaksialiniai) 
kabeliai įvairiems elementams sujungti, pateikiamos kaip 
mažmeninei prekybai skirti rinkiniai. 
Šiai subpozicijai priskiriami gaminiai taip pat gali b ūti deri­
nami su elektrine dur ų atidarymo įranga, signalizacijos įtaisu 
arba šviesos šaltiniu..  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 07.06.2019 — 001.001 — 467  
8517 69 30  Radiotelefonijos arba radiotelegrafijos imtuvai  
Šiai subpozicijai priskiriami: 
1. stacionarieji imtuvai ( įskaitant naudojamus daugiausia 
dideliuose įrenginiuose) ir specialieji įtaisai, pavyzdžiui, 
apsaugos įtaisai (pavyzdžiui, spektro apgr ėžikliai); tam 
tikri imtuvai, vadinami „išskirstytojo dažnio signal ų 
imtuvai“, taikantys daugini ų imtuvų metodą tilsmui 
įveikti; 
2. radiotelefoniniai imtuvai, skirti variklin ėms transporto 
priemonėms, laivams, l ėktuvams, traukiniams ir pan; 
3. darbuotoj ų buvimo vietos nustatymo radiotelegrafini ų 
sistemų imtuvai; 
4. radijo imtuvai, skirti sinchroniniam vertimui daugiakal ­
bėse konferencijose; 
5. specialieji imtuvai pavoj ų signalams iš laiv ų, lėktuvų ir 
pan. priimti; 
6. telemetrini ų signalų imtuvai; 
7. „faksimiliniai“ radiotelegrafiniai aparatai priimti ir įjau­
trintame popieriuje atspausdinti dokument ų, laikraščių, 
planų, pranešim ų ir pan. kopijas.  
8517 69 90  Kiti  
Šiai subpozicijai priskiriami: 
1. stacionarieji si ųstuvai. Tam tikr ų tipų, naudojami 
daugiausia dideliuose įrenginiuose, įskaitant specialiuo ­
sius įtaisus, pavyzdžiui, apsaugos įtaisus (pavyzdžiui, 
spektro apgr ėžiklius), ir dauginius įtaisus (naudojamus 
siųsti daugiau kaip du pranešimus vienu metu); 
2. radiotelefoniniai si ųstuvai, skirti variklin ėms transporto 
priemonėms, laivams, l ėktuvams, traukiniams ir pan; 
3. siųstuvai, naudojami radiotelegrafin ėse darbuotoj ų 
buvimo vietos nustatymo sistemose; 
4. radijo si ųstuvai, skirti sinchroniniam vertimui daugiakal ­
bėse konferencijose; 
5. automatiniai pavoj ų signalų iš laivų, lėktuvų ir pan. si ųs­
tuvai; 
6. „faksimiliniai“ radiotelegrafiniai aparatai si ųsti doku­
mentų, laikraščių, planų, pranešim ų ir pan. kopijas; 
7. telemetrini ų signalų siųstuvai.  
8518  Mikrofonai ir j ų stovai; garsiakalbiai, sumontuoti arba 
nesumontuoti korpusuose; ausin ės, uždedamos ant 
galvos arba įdedamos į ausį, sumontuotos atskirai arba 
kartu sus mikrofonu, ir rinkiniai, sudaryti iš mikrofono 
ir vieno ar keli ų garsiakalbi ų; elektriniai garsinio dažnio 
stiprintuvai; elektriniai garso stiprintuvai  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 07.06.2019 — 001.001 — 468  
Šiai pozicijai priskiriami atskirai pateikiami belaidžiai 
mikrofonai, ausin ės, į ausį įdedamos ausin ės ir garsiakalbiai, 
sujungti arba nesujungti. 
Šiai pozicijai nepriskiriami: 
1. atskirai pateikti laidini ų telefono aparat ų belaidžiai rage ­
liai (žr. SS paaiškinim ų 8517 62 subpozicijos paaiški ­
nimus); 
2. atskirai pateiktos belaid ės ausinės su mikrofonu (ausini ų 
ir mikrofono derinys) ir su numerio rinkimo geba 
(žr. paaiškinim ų 8517 62 00 subpozicijos paaiškinimus).  
8519  Garso įrašymo arba atk ūrimo aparatai  
8519 81 15  Kišeniniai kasetiniai grotuvai  
Siekiant nustatyti tokio aparato matmenis, taikoma 
85 skirsnio 1 subpozicij ų pastaba ir turi b ūti atsižvelgiama 
į dėžutės matmenis; neatsižvelgiama į išsikišimus, pavyz ­
džiui, valdymo mygtukus, uždarymo įtaisus ir tvirtinimo 
sąvaržas.  
8519 81 35  Kiti  
Šiai subpozicijai nepriskiriami garso atk ūrimo aparatai, vadi ­
nami MP3 grotuvais, naudojantys optines laikmenas ir 
turintys įtaisus, kurie gali b ūti vėliau įjungti radijo laid ų 
signalams priimti naudojant programin ę įrangą 
(8527 pozicija).  
8519 81 45  Kiti  
Mutatis mutandis  taikomi paaiškinim ų 8519 81 35 subpozi ­
cijos paaiškinimai.  
8519 81 95  Kiti  
Mutatis mutandis  taikomi paaiškinim ų 8519 81 35 subpozi ­
cijos paaiškinimai.  
8522  Dalys ir reikmenys, tinkami vien tik arba daugiausia 
aparatams, priskiriamiems 8519 arba 8521 pozicijai  
8522 90 41 ir 
8522 90 49  Elektroniniai mazgai  
Žr. paaiškinim ų 8443 99 10 subpozicijos paaiškinimus.  
8523  Diskai, juostos, kietosios b ūsenos išliekamosios atmin ­
tinės, lustinės kortelės ir kitos laikmenos, skirtos garsui 
ar kitiems reiškiniams įrašyti, įrašytos arba ne įrašytos, 
įskaitant disk ų gamyboje naudojamas matricas ir ruoši ­
nius, bet išskyrus gaminius, priskiriamus 37 skirsniui  
Jei šios pozicijos laikmenos yra pateikiamos kartu su kitais 
gaminiais, tur ėtų būti taikomi šie klasifikavimo principai:  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 07.06.2019 — 001.001 — 469  
1. jei laikmenos ir kiti gaminiai sudaro mažmeninei 
prekybai pateikiam ą rinkinį pagal 3 bendrosios aiškinimo 
taisyklės b punkt ą, rinkinys tur ėtų būti klasifikuojamas 
taikant tą taisyklę, arba 
2. jei laikmenos ir kiti gaminiai nesudaro mažmeninei 
prekybai pateikiamo rinkinio pagal 3 bendrosios aiški ­
nimo taisykl ės b punkt ą, laikmenos tur ėtų būti priski­
riamos jas atitinkan čiai subpozicijai.  
8523 21 00  Kortel ės su magnetine juostele  
Be to, šiai subpozicijai priskiriami spaudiniai, pavyzdžiui, 
kelionės bilietai ir įsodinimo talonai su viena arba keliomis 
magnetinėmis juostel ėmis. 
8523 29 15  Ne įrašyti  
Šiai subpozicijai taip pat priskiriamos juostel ės, kurios prieš 
naudojim ą turi būti supjaustomos reikiamu dydžiu.  
8523 41 10  Lazerini ų skaitymo sistem ų diskai, kuri ų įrašymo talpa 
ne didesn ė kaip 900 megabait ų, išskyrus triniuosius  
Šiai subpozicijai priskiriami įrašomieji kompaktiniai diskai 
(CD-R). 
CD-R paprastai gaminami iš bespalvio permatomo polikar ­
bonato, jų storis 1,2 mm. Viršutin ė pusė padengta atspin ­
dinčiu aukso arba sidabro spalvos sluoksniu ir ant jos 
galima rašyti. Apatin ė pusė padengta daž ų sluoksniu ir 
apsauginiu sluoksniu. Jie yra 8 arba 12 cm skersmens 
arba gali b ūti kortelės formos. 
Jų įrašymo talp ą galima patikrinti skaitytuvais ir (arba) rašy ­
tuvais ir atitinkama įrašymo programine įranga. 
Nors įrašyti į šiuos diskus galima per vien ą arba kelis 
kartus, įrašytos informacijos negalima ištrinti.  
8523 41 30  Lazerini ų skaitymo sistem ų diskai, kuri ų įrašymo talpa 
didesnė kaip 900 megabait ų ir ne didesn ė kaip 18 giga ­
baitų, išskyrus triniuosius  
Šiai subpozicijai priskiriami įrašomieji universalieji skaitme ­
niniai diskai (DVD–/+R). 
Skirtingai nei 8523 41 10 subpozicijai priskiriami CD-R, 
DVD-/+R sudaro du suklijuoti 0,6 mm storio polikarbonato 
sluoksniai. Š į fizinį skirtumą galima nustatyti ži ūrint į disko 
išorinį kraštą. Jie yra 8 arba 12 cm skersmens. 
Jų įrašymo talp ą galima patikrinti skaitytuvais ir (arba) rašy ­
tuvais ir atitinkama įrašymo programine įranga. 
Nors įrašyti į šiuos diskus galima per vien ą arba kelis 
kartus, įrašytos informacijos negalima ištrinti.  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 07.06.2019 — 001.001 — 470  
8523 41 90  Kitos  
Šiai subpozicijai priskiriami: 
1. optiniai diskai, kuriuose įrašytą informacij ą galima 
ištrinti ir įrašyti naujus duomenis („perrašomieji kompak ­
tiniai diskai“ (CD-RW) ir „perrašomieji universalieji 
skaitmeniniai diskai“ (DVD-/+RW)). Juos galima atpa ­ 
žinti naudojant automatinio duomen ų apdorojimo mašin ų 
diskų įrašymo programin ę įrangą; 
2. perrašomieji DVD-RAM ir „minidiskai“, kurie paprastai 
yra įdėti į kasetes.  
8523 52 00  Lustin ės kortelės 
Žr. SS paaiškinim ų 8523 pozicijos paaiškinim ų C dalies 
2 punktą. 
Be to, šioms subpozicijoms priskiriami elektronin ės nekon­
taktinių skaitytuv ų kortelės (žetonai), paprastai turin čios 
apviją, kurią aktyvina skaitytuvo signalas ir kuri tiekia 
įtampą mikrograndinei maitinti, kodo generatorius, kuris 
generuoja duomenis, gav ęs signalą iš apvijos, ir signalo 
perdavimo antena.  
8525  Radijo transliacijos arba televizinio signalo perdavimo 
aparatūra, su pri ėmimo arba garso įrašymo ar atk ūrimo 
aparatūra arba be jos; televizijos kameros, skaitmeniniai 
fotoaparatai ir vaizdo kameros su vaizdo įrašymo įren­
giniu  
Šiai pozicijai priskiriamos šiluminio vaizdo gavimo kameros 
su infraraudonojo spektro vaizdo signal ų formuotuvu, kuris 
pagauna šilumos spinduliavim ą ir pakeičia jį į vaizdus, kurie 
rodo atskir ų objektų arba pavirši ų temperat ūras skirtingais 
pilkos spalvos atspalviais arba skirtingomis spalvomis, bet 
kurie neskirti temperat ūrai matuoti arba pateikti išmatavim ų 
reikšmes skai čiais. 
8525 60 00  Perdavimo aparat ūra su pri ėmimo aparat ūra 
Šiai subpozicijai taip pat priskiriami įtaisai, kuriuose si ųs­
tuvo ir imtuvo elementai yra įmontuoti skirtinguose 
balduose ar korpusuose, jeigu jie sudaro funkcin į vienetą. 
Kad siųstuvo-imtuvo aparatai b ūtų laikomi sudaran čiais 
funkcinį vienetą, jie turi b ūti sumontuoti netoli vienas kito 
(pavyzdžiui, tame pa čiame pastate arba tame pa čiame auto ­
mobilyje) ir tur ėti tam tikrus bendrus elementus, tokius kaip 
anteną. 
8525 80 11 – 
8525 80 99  Televizijos kameros, skaitmeniniai fotoaparatai ir vaizdo 
kameros su vaizdo įrašymo įrenginiu  
Žr. SS paaiškinim ų 8525 pozicijos paaiškinim ų B dalį. 
Šioms subpozicijoms nepriskiriami elektroniniai skaitymo 
įrenginiai, skirti silpnaregiams (žr. paaiškinim ų 
8543 70 90 subpozicijos paaiškinimus).  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 07.06.2019 — 001.001 — 471  
8525 80 30  Skaitmeniniai fotoaparatai  
Šiai subpozicijai priskiriami skaitmeniniai fotoaparatai 
visuomet gali įrašyti nejudamo vaizdo kadrus (nuotraukas) 
į vidinę atmintin ę arba į keičiamąsias laikmenas. Daugelio 
šių fotoaparat ų konstrukcija atitinka įprastinio fotoaparato 
konstrukcij ą. 
Šiai subpozicijai priskiriami skaitmeniniai fotoaparatai, kurie 
gali įrašyti tik nejudamo vaizdo kadrus. 
Šiai subpozicijai priskiriami fotoaparatai taip pat gali atlikti 
judamo vaizdo įrašymo funkcij ą, dėl to juos galima naudoti 
nepertraukiamai vaizd ų sekai įrašyti. 
Tačiau kai tokie aparatai gali, panaudodami didžiausi ą 
atmintinės talpą, padaryti mažiausiai 30 minu čių trukmės 
nepertraukiam ą vaizdo įrašą, kurio kokyb ė – 800 × 600 
vaizdo element ų (arba geresn ė), 23 (arba daugiau) kadr ų 
per sekund ę dažniu (nepaisant to, kad užfiksuoti vaizdai 
gali būti įrašyti į atskiras mažesn ės nei 30 minu čių trukmės 
rinkmenas), jie visada priskiriami 8525 80 91 arba 
8525 80 99 subpozicijai. 
Neatitinkantys vieno arba daugiau iš nurodyt ų kriterijų 
aparatai klasifikuotini vadovaujantis XVI skyriaus 3 pastaba 
(žr. taip pat Komisijos įgyvendinimo reglament ą (ES) 
Nr. 458/2014). 
Lyginant su 8525 80 91 ir 8525 80 99 subpozicijoms priski ­
riamomis vaizdo kameromis su vaizdo įrašymo įrenginiu, 
daugelis skaitmenini ų fotoaparat ų (kuomet naudojami kaip 
vaizdo kameros) negali atlikti vaizdo mastelio poky čio funk­
cijos darant vaizdo įrašą. Nepriklausomai nuo atmintin ės 
talpos, kai kurie fotoaparatai automatiškai nutraukia vaizdo 
įrašymą po tam tikro laiko.  
8525 80 91 ir 
8525 80 99  Vaizdo kameros su vaizdo įrašymo įrenginiu  
Šioms subpozicijoms priskiriamos vaizdo kameros su vaizdo 
įrašymo įrenginiu visuomet gali įrašyti nepertraukiam ą 
vaizdų seką į vidinę atmintin ę arba į keičiamąsias laik­
menas. 
Šioms subpozicijoms priskiriam ų vaizdo kamer ų su vaizdo 
įrašymo įrenginiu konstrukcija paprastai skiriasi nuo 
8525 80 30 subpozicijai priskiriam ų skaitmenini ų fotoapa­
ratų konstrukcijos. Jos dažnai turi atlenkiam ą vaizdo ieškikl į 
ir dažnai pateikiamos kartu su nuotolinio valdymo pulteliu. 
Daugelis vaizdo kamer ų su vaizdo įrašymo įrenginiu gali 
atlikti vaizdo mastelio poky čio funkcij ą darant vaizdo 
įrašą. Tačiau vien tik tai, kad, vaizdo kameros, įmontuotos, 
pavyzdžiui, sporto akiniuose, neturi vaizdo mastelio poky čio 
funkcijos, netrukdo toki ų produktų priskirti 8525 80 91 ir 
8525 80 99 subpozicijoms (žr. Sprendimo C-178/14 byloje 
Vario Tek, ECLI:ES:C:2015:152, 17–29 dalis). 
Šioms subpozicijoms visuomet priskiriamos skaitmenin ės 
vaizdo kameros su vaizdo įrašymo įrenginiu, kurios gali 
tik padaryti vaizdo įrašą. 
Aparatai, turintys vaizdo įrašymo, o taip pat ir nejudam ų 
vaizdo kadr ų įrašymo funkcijas klasifikuotini atsižvelgiant 
į 8525 80 30 subpozicijos paaiškinimus.  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 07.06.2019 — 001.001 — 472  
Šioms subpozicijoms priskiriami nuotolinio valdymo 
aparatai vaizdui ir nejudamo vaizdo kadrams (nuotraukoms) 
fiksuoti ir įrašyti, specialiai suprojektuoti naudoti su 
daugiasraig čiais sraigtasparniais (vadinamaisiais dronais) ir 
pritvirtinami, pavyzdžiui, specialiais kontaktiniais elemen ­
tais. Šie aparatai naudojami skrydžio aplinkos vaizdui ir 
nejudamo vaizdo kadrams fiksuoti ir naudotojui leidžia 
vizualiai valdyti dron ą skrydžio metu. Tokie aparatai 
šioms subpozicijoms priskiriami nepriklausomai nuo vaizdo 
įrašo trukm ės, nes vaizdo įrašymas yra pagrindin ė jų funk­
cija. Taip pat žr. Suderintos sistemos klasifikavimo 
nuomonę 8525 80/3.  
8525 80 99  Kitos  
Šiai subpozicijai priskiriamos vaizdo kameros (vadinamieji 
„kamkoderiai“), skirtos įrašyti ne tik kameros fiksuojam ą 
garsą ir vaizdus, bet ir išorini ų šaltinių, pavyzdžiui, DVD 
leistuvų, automatinio duomen ų apdorojimo mašin ų arba tele ­
vizijos imtuv ų signalus. Taip įrašyti vaizdai gali b ūti atku­
riami išorinio televizijos imtuvo arba monitoriaus ekrane. 
Šiai subpozicijai taip pat priskiriami „kamkorderiai“, 
kuriuose vaizdo įvestis yra užtverta plokštele ar kitu b ūdu 
arba kuriuose vaizdo s ąsaja gali b ūti nuosekliai aktyvuojama 
kaip vaizdo įvestis, naudojant programin ę įrangą. Nepaisant 
to, aparatas yra skirtas televizijos programoms arba kitiems 
iš išorės ateinantiems vaizdo signalams įrašyti. 
Tačiau „kamkorderiai“, kuriais galima įrašyti tik vaizdo 
kameros fiksuojamus vaizdus ir juos atkurti naudojant 
išorinį televizijos imtuv ą arba monitori ų, priskiriami 
8525 80 91 subpozicijai.  
8527  Radijo transliacijos pri ėmimo aparat ūra, su kuria kartu 
viename korpuse sumontuota arba nesumontuota garso 
įrašymo ar garso atk ūrimo aparat ūra arba laikrodis  
Dėl siųstuvų su įmontuotais imtuvais žr. paaiškinim ų 
8525 60 00 subpozicijos paaiškinimus.  
8527 12 10 ir 
8527 12 90  Kišeniniai kasetiniai grotuvai su radijo imtuvu  
Žr. paaiškinim ų 8519 81 15 subpozicijos paaiškinimus.  
8527 13 10  Su lazerine skaitymo sistema  
Ši subpozicija apima radijo imtuvus su įmontuotu garso 
įrašymo arba garso atk ūrimo aparatu, turin čiu lazerin ę skai­
tymo sistem ą, į kuriuos gali b ūti įmontuotas kitoks garso 
įrašymo arba garso atk ūrimo aparatas (pavyzdžiui, kasetinis) 
arba laikrodis. 
Šiai subpozicijai taip pat priskiriami garso atk ūrimo aparatai, 
vadinami MP3 grotuvais, naudojantys optines laikmenas ir 
turintys įtaisus, kurie gali b ūti vėliau įjungti radijo laid ų 
signalams priimti naudojant programin ę įrangą. ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 07.06.2019 — 001.001 — 473  
8527 13 99  Kiti  
Mutatis mutandis  taikomi paaiškinim ų 8527 13 10 subpozi ­
cijos paaiškinimai.  
8527 21 20  Su lazerine skaitymo sistema  
Mutatis mutandis  taikomi paaiškinim ų 8527 13 10 subpozi ­
cijos paaiškinimai.  
8527 21 70  Su lazerine skaitymo sistema  
Mutatis mutandis  taikomi paaiškinim ų 8527 13 10 subpozi ­
cijos paaiškinimai.  
8527 91 11 – 
8527 91 99  Su garso įrašymo arba atk ūrimo aparatais  
Stereosistemos (gero garso atk ūrimo kokyb ės sistemos), 
turinčios radijo imtuv ą, pateiktos kaip mažmeninei prekybai 
skirtas rinkinys, sudarytos iš modulini ų mazgų atskiruose 
korpusuose, pavyzdžiui, derinyje su kompaktini ų diskų 
grotuvu, kasetiniu magnetofonu, stiprintuvu su ekvalaizeriu, 
visada priskiriamos šioms subpozicijoms, kadangi radijo 
imtuvas suteikia jiems j ų pagrindin ę charakteristik ą. 
8527 91 11 ir 
8527 91 19  Su kuriais kartu tame pa čiame korpuse sumontuoti 
vienas arba keli garsiakalbiai  
Šioms subpozicijoms priskiriami aparatai, kuriuose yra 
neatskiriami garsiakalbiai. 
Tačiau šioms subpozicijoms nepriskiriami aparatai, kurie 
turi nuimamus garsiakalbius, net jeigu tie garsiakalbiai gali 
būti pritvirtinti tvirtinimo įtaisais (8527 91 35, 8527 91 91 
arba 8527 91 99 subpozicija).  
8527 91 35 – 
8527 91 99  Kiti 
Jeigu stereosistem ų (gero garso atk ūrimo kokyb ės sistemų) 
garsiakalbiai yra specialiai skirti toms sistemoms ir supa ­
kuoti kartu su kitomis sudedamosiomis komplekto dalimis, 
jie priskiriami šioms subpozicijoms.  
8527 91 35  Su lazerine skaitymo sistema  
Mutatis mutandis  taikomi paaiškinim ų 8527 13 10 subpozi ­
cijos paaiškinimai.  
8528  Monitoriai ir projektoriai, be televizinio signalo 
priėmimo aparat ūros; televizinio signalo pri ėmimo 
aparatūra, su radijo imtuvais arba su garso ar vaizdo 
įrašymo arba atk ūrimo aparatais arba be j ų 
Remiantis Kombinuotosios nomenklat ūros 3 bendrosios 
aiškinimo taisykl ės c punktu, vaizdo prieži ūros sistemos, 
sudarytos iš riboto televizijos kamer ų skaičiaus ir vieno 
monitoriaus, priskiriamos šiai pozicijai, kai yra supakuotos 
į mažmeninei prekybai skirtus rinkinius. 
Tokių vaizdo prieži ūros sistem ų sudedamosios dalys klasi ­
fikuojamos atskirai, kai tokios sistemos n ėra supakuotos į 
mažmeninei prekybai skirtus rinkinius (žr. SS paaiškinim ų 
XVI skyriaus paaiškinim ų VII grup ę). ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 07.06.2019 — 001.001 — 474  
Šiai pozicijai nepriskiriami elektroniniai skaitymo įrenginiai, 
skirti silpnaregiams (žr. paaiškinim ų 8543 70 90 subpozicijos 
paaiškinimus).  
8528 62 00 – 
8528 69 80  Projektoriai  
Šioms subpozicijoms nepriskiriami gaminiai, kuriuos sudaro 
projektorius ir ekranas viename korpuse 
(8528 52 10–8528 59 00 subpozicijos), arba su televizinio 
signalo pri ėmimo aparat ūra (8528 72 10 subpozicija).  
8528 71 11 – 
8528 71 19  Imtuviniai vaizdo derintuvai (tiuneriai)  
Šioms subpozicijoms priskiriami aparatai su įmontuotais 
imtuviniais vaizdo derintuvais (tiuneriais), kuriais aukštadaž ­
niai televiziniai signalai kei čiami į vaizdo įrašymo ar atk ū­
rimo aparat ų arba monitori ų naudojamus signalus. 
Šiuose aparatuose įmontuotos selektyvin ės grandin ės, 
kuriomis nustatomas konkretus kanalas arba nešlio dažnis, 
ir demoduliavimo grandin ės. Šie aparatai taip pat gali b ūti 
su dekodavimo įtaisu (spalvos) arba sinchronizacijos atsky ­
riklio grandine. Jie paprastai skirti darbui su individualia 
antena arba bendra antena (aukštadažnis kabelinis paskirs ­
tymas). 
Išvesties signalas gali b ūti naudojamas kaip įvesties signalas 
monitoriams arba vaizdo įrašymo arba atk ūrimo aparatams. 
Jį sudaro pirminis (t. y. perdavimo tikslais nemoduliuotas) 
kameros signalas. 
Analoginiai imtuviniai vaizdo derintuvai (tiuneriai), kaip 
apibrėžta šiose subpozicijose, gali b ūti moduli ų, sudarytų 
bent iš radijo dažni ų grandinių (RD bloko), tarpinio dažnio 
grandinių (TD bloko) ir demoduliavimo grandini ų (DEM 
bloko), pavidalo, kuri ų išvestis – atskiras garso ir sud ėtinis 
vaizdo moduliavimo dažni ų juostos signalas (CVBS). 
Skaitmeniniai imtuviniai vaizdo derintuvai (tiuneriai), kaip 
apibrėžta šiose subpozicijose, gali b ūti moduli ų, sudarytų 
bent iš radijo dažni ų (RD) bloko, tarpinio dažnio (TD) 
bloko, demoduliavimo (DEM) bloko ir skaitmenin ės televi­
zijos MPEG dekoderio, pavidalo, kuri ų išvestis – atskiras 
garso ir skaitmeninis vaizdo signalas. 
Moduliai, kuriuose įmontuotos ir analogini ų, ir skaitmenini ų 
imtuvinių vaizdo derintuv ų (tiunerių) sudedamosios dalys, 
priskirtini šioms subpozicijoms, jeigu viena sudedamoji 
dalis klasifikuotina kaip sukomplektuotas arba baigtas 
gaminti imtuvinis vaizdo derintuvas (tiuneris) pagal Kombi ­
nuotosios nomenklat ūros 2 bendrosios aiškinimo taisykl ės 
a punktą. 
Nurodytų sąlygų neatitinkantis modulis klasifikuotinas kaip 
dalis, priskiriama 8529 pozicijai.  
8528 71 11  Elektroniniai mazgai, skirti montuoti į automatinio 
duomenų apdorojimo mašinas  
Žodžių junginio „elektroniniai mazgai“ apibr ėžimą žr. paaiš ­
kinimų 8443 99 10 subpozicijos paaiškinimuose.  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 07.06.2019 — 001.001 — 475  
8528 72 10  Televizinio vaizdo projektavimo įranga  
Šiai subpozicijai priskiriama projektavimo įranga, turinti 
televizinio signal pri ėmimo aparat ūrą. Tokia įranga vaizdas 
į ekraną projektuojamas naudojant optin ę sistemą. Ši įranga 
gali taikyti elektroninio vamzdžio arba plokš čiojo ekrano 
(pavyzdžiui, DMD, LCD, plazminio) technologij ą. 
Projekcinis ekranas gali b ūti arba įmontuotas tame pa čiame 
korpuse kaip ir televizijos imtuvas, arba gali b ūti patei­
kiamas atskiras.  
8528 72 30  Su įmontuotu kineskopu ( integral tube ) 
Šiai subpozicijai priskiriami aparatai, kurie apjungia derin ­
tuvo (tiunerio) ir monitoriaus funkcijas tame pa čiame 
korpuse, su galimu kiekvieno j ų tam tikrų elementų naudo­
jimu tuo pa čiu metu. Paprastai šiai kategorijai priklauso 
buitiniai televizijos imtuvai. 
Ekrano įstrižainės matmenys reiškia kineskopo 
aktyviąją dalį, matuojant tiesi ąja linija.  
8529  Dalys, tinkamos naudoti vien tik arba daugiausia su 
aparatais, priskiriamais 8525 – 8528 pozicijoms  
8529 90 20 – 
8529 90 97  Kitos  
Šioms subpozicijoms priskiriama: 
1. apskritosios skal ės (diskai); 
2. derinimo blokai; 
3. televizijos kamer ų diafragmos; 
4. vadinamieji „ PAL-Secam “ adapteriai. Tai yra dekoderi ų 
plokštės (spausdintin ės plokštės su įmontuotais elektros 
komponentais), skirtos paskesniam montavimui į televi­
zijos imtuvus, kurie turi priimti  PAL  sistemos signalus 
taip, kad šie aparatai gal ėtų priimti dvejopus  PAL/Secam  
signalus. 
Šioms subpozicijoms nepriskiriami bangolaidžiai (vamz ­
džiai, klasifikuojami pagal j ų sudedam ąsias medžiagas).  
8529 90 41 ir 
8529 90 49  Dėžės ir korpusai  
Sąvokos „d ėžės“ ir „korpusai“ apima korpusus, kuriuose 
nėra elektrini ų arba elektronini ų komponent ų (pavyzdžiui, 
spausdintini ų plokščių, garsiakalbi ų, kabelių ir t. t.). 
„Dėžės ir korpusai“ su elektriniais arba elektroniniais 
komponentais šioms subpozicijoms nepriskiriami (pavyz ­
džiui, 8529 90 92 arba 8529 90 97 subpozicija). 
„Dėžių ir korpus ų“ dalys šioms subpozicijoms 
nepriskiriamos.  
8529 90 65  Elektroniniai mazgai  
Žr. paaiškinim ų 8443 99 10 subpozicijos paaiškinimus.  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 07.06.2019 — 001.001 — 476  
8529 90 92  Televizijos kamer ų, priskiriam ų 8525 80 11 ir 
8525 80 19 subpozicijoms, ir aparat ų, priskiriam ų 8527 
ir 8528 pozicijoms  
Šiai subpozicijai priskiriami vadinamieji skystakristali ų 
vaizduokli ų (LCD) moduliai, kuriuos sudaro plonasluoksnio 
tranzistoriaus (TFT) skyst ųjų kristalų sluoksnis, įterptas tarp 
dviejų stiklo ar plastiko lakšt ų ar plokš čių, be jutiklinio 
ekrano įrangos, naudojami gaminant monitorius ir (arba) 
televizinio signalo pri ėmimo aparat ūrą, priskiriam ą 
8528 pozicijai. 
Prie šių modulių prijungiami vienas arba daugiau spausdin ­
tinių arba integrini ų grandyn ų, kuriuose sumontuoti tik 
vaizdo element ų adresavimo funkcijas atliekantys elektroni ­
niai valdymo mazgai. Modulyje n ėra vaizdo apdorojimo 
elektronini ų komponent ų (pvz., vaizdo signal ų keitiklis ar 
skaitiklis). 
Moduliuose gali b ūti įmontuotas vidinio apšvietimo įtaisas ir 
(arba) apgr ęžikliai. 
Šiai subpozicijai nepriskiriami skyst ųjų kristalų įtaisai, 
kuriuos sudaro skyst ųjų kristalų sluoksnis, įterptas tarp 
dviejų stiklo ar plastiko lakšt ų ar plokš čių, su elektrin ėmis 
jungtimis (pvz., maitinimui prijungti) ar be j ų, nesuformuoti 
ar suformuoti į tam tikros formos gaminius 
(9013 80 20 subpozicija).).  
8531  Elektriniai garso arba vaizdo signalizacijos aparatai 
(pavyzdžiui, skambu čiai, sirenos, švieslent ės, apsaugos 
nuo įsilaužimo arba priešgaisrin ės signalizacijos įranga), 
išskyrus įranga, priskiriam ą 8512 arba 8530 pozicijai  
8531 10 30 ir 
8531 10 95  Apsaugos nuo įsilaužimo arba priešgaisrin ės signaliza ­
cijos ir panaši įranga  
Žr. SS paaiškinim ų 8531 pozicijos paaiškinim ų trečiosios 
pastraipos E dal į. 
Šioms subpozicijoms nepriskiriama variklin ėse transporto 
priemonėse naudojama apsaugos nuo įsilaužimo signaliza ­
cijos įranga (8512 30 10 subpozicija).  
8531 20 20 – 
8531 20 95  Švieslent ės su skyst ųjų kristalų įtaisais (LCD) arba su 
šviesos diodais (LED)  
Šioms subpozicijoms priskiriami kintami elektroliumines ­
cencinio diodo rodmenys, daugiausia naudojami kaip skait ­
meniniai ir/arba raidiniai-skaitmeniniai ženklai arba švies ­
lentės, pavyzdžiui, sudaryti iš įvairių šviesos diod ų 
elementų. Kiekvien ą ženklą sudaro tam tikras skai čius 
šviesos diod ų, turinčių komponent ų formą, kurie yra arba 
atskiri, arba prijungti prie vieno mikroprocesoriaus lusto. Šie 
įtaisai yra sumontuoti ant spausdintin ės grandin ės su tvar ­
kykle/dekoderiu. Kiekvienas skaitmuo arba skaitmen ų 
rinkinys yra padengtas permatoma medžiaga, kuri sustiprina 
diodų sukuriam ų šviesos tašk ų intensyvum ą, kad būtų suku­
riamos fig ūros arba raid ės, kaip impulso, kur į grandinei 
panaudoja įvesties signalas, funkcija.  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 07.06.2019 — 001.001 — 477  
8531 90 00  Dalys  
Šiai subpozicijai priskiriamos prie preki ų tvirtinamos 
apsaugos nuo vagys čių etiketės, kaip antai mikrobang ų 
etiketės, sudarytos iš diodo ir antenos, arba dažnio dalijimo 
etiketės, sudarytos iš lustinio rezonansinio kont ūro, kurios, 
patekusios į prie iš ėjimo iš parduotuv ės įrengtų 
8531 10 subpozicijai priskiriam ų apsaugini ų vartų signaliza ­
cijos įrangos veikimo zon ą, sužadina įrangos imtuvo elek ­
troniką, todėl suveikia signalizacija. 
Šiai subpozicijai taip pat priskiriamos etiket ės, kuriose 
pritaikytos dvi skirtingos technologijos, pavyzdžiui, akusto ­
magnetinės ir mikrobang ų technologij ų arba akustomagne ­
tinės ir radijo dažni ų technologij ų derinys. 
Šiai subpozicijai nepriskiriama: 
— etiketės, sudarytos iš laido, juostel ės arba dviej ų juos­
telių derinio, – magnetin ės etiketės arba akustomagne ­
tinės etiketės iš magnetini ų medžiag ų, skirtos naudoti 
elektronin ės prekių apsaugos sistemos (angl. EAS) 
(8505 pozicija) veikimo zonoje, 
— etiketės, į kurias įmontuotas vienas ar daugiau lusto 
pavidalo elektronini ų integrini ų grandyn ų ir antena, 
tačiau be kit ų aktyviųjų ar pasyvi ųjų grandinės element ų 
(lustinių kortelių) – radijo dažninio atpažinimo (angl. 
RFID) etiket ės (8523 52 subpozicija), 
— etiketės, sudarytos iš vieno ar daugiau lusto pavidalo 
elektronini ų integrini ų grandyn ų ir įmontuotos antenos 
bei vieno ar daugiau kondensatori ų, tačiau be kit ų akty­
viųjų ar pasyvi ųjų grandinės element ų (8523 59 subpozi ­
cija),), 
— spausdintin ės grandinės pavidalo etiket ės (žr. 85 skirsnio 
6 pastabą) – radijo dažni ų etiketės (8534 00 pozicija).  
8534 00  Spausdintin ės grandin ės 
Šiai pozicijai priskiriami: 
1. popierin ės etiketės spausdintini ų grandini ų pavidalu, 
apsaugančios nuo vagys čių, pavyzdžiui, bibliotekos 
knygas; 
2. lankstieji elektros laidininkai spausdintini ų grandini ų 
pavidalu.  
8536  Elektros aparat ūra, naudojama elektros grandin ėms 
įjungti, išjungti, perjungti ar apsaugoti, taip pat elektros 
grandinėms prijungti arba sujungti (pavyzdžiui, jungik ­
liai, relės, saugikliai, virš įtampių slopintuvai, kištukai, 
kištukiniai lizdai, elektros lemp ų laikikliai ir kitos 
jungtys, jungiamosios d ėžutės), skirta ne aukštesnei 
kaip 1 000 V įtampai; šviesolaidži ų, šviesolaidži ų grįžčių 
arba kabeli ų jungtys  
Be aparat ų, aprašytų SS paaiškinim ų 8536 pozicijos paaiš ­
kinimuose, šiai pozicijai priskiriami: 
1. komutaciniai skydai, skirti telefon ų stotims;  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 07.06.2019 — 001.001 — 478  
2. susikirtimo arba sand ūrų plokštės, skirtos orin ėms tram­
vajaus linijoms; 
3. jungiamosios plokšt ės, skirtos elektros varikliams; 
4. komutatoriai, skirti daugiapoziciniams transformatoriams; 
5. jungiamosios dalys, skirtos akumuliatoriaus elementams; 
6. vadinamieji indukciniai nekontaktiniai jungikliai, t. y. 
elektroniniai jungikliai, turintys įmontuotą laisvo spindu ­
liavimo indukcin ę ritę bekontak čiam jungikliui įjungti 
(uždaryti), kai metalinis objektas patenka į indukcin ės 
ritės sklaidos lauk ą. Tokie jungikliai vietoj mechaninio 
valdymo elektrini ų galinių jungiklių naudojami, pavyz ­
džiui, stakl ėse, konvejeriuose ir svarstykl ėse. 
7. įjungimo ir išjungimo jungikliai, sumontuoti tame 
pačiame korpuse šalia intensyvumo moduliavimo prie ­
taiso (apšvietimo reguliatoriaus ( dimmer ). Šio prietaiso 
pagalba galima ne tik įjungti ir išjungti nuo maitinimo 
šaltinio veikian čias lempas, bet ir vis ą laiką keisti jų 
intensyvum ą; 
8. vadinamieji kontaktiniai pad ėklai elektros grandin ėms 
sujungti. Jie sudaryti iš dviej ų vienas ant kito užd ėtų 
lanksčių plastiko pl ėvelių, ant kuri ų vienodais atstumais 
yra įmontuota daug elektrai laidži ų kontaktini ų taškų iš 
silikono kau čiuko. Tokie kontaktiniai pad ėklai, pavyz ­
džiui, yra sumontuoti po telefon ų aparatų klavišais. Kiek ­
vieną kartą, kai nuspaudžiamas klavišas, atitinkamas 
kontaktas nukreipia dvi pl ėveles, kad jos susiliest ų, ir 
taip sudaromas elektrinis kontaktas; 
9. elektroniniai jungikliai, kurie veikia nekontaktiniu b ūdu, 
naudodami puslaidininkinius komponentus (pavyzdžiui, 
tranzistorius, tiristorius, integrinius grandynus). 
Tačiau šiai pozicijai nepriskiriama: 
a) elektros linij ų izoliaciniai ekranai (dažniausiai 7326 pozi ­
cija); 
b) valdymo įranga geležinkeliams ir kitoms komunikacijos 
trasoms (8530 pozicija).  
8536 50 11  Mygtukiniai jungikliai  
Šiai subpozicijai nepriskiriami jutikliniai jungikliai 
(8536 50 19 subpozicija).  
8536 69 10 – 
8536 69 90  Kiti 
Šioms subpozicijoms priskiriami elektromechaniniai kištukai 
(kištukinės jungtys) ir kištukiniai lizdai (lizdin ės jungtys), 
kuriais galima sujungti, pvz., prietaisus, kabelius ir jung čių 
skydus. 
Abiejuose jung čių galuose gali b ūti kištukas arba kištukinis 
lizdas arba viename gale gali b ūti kištukas arba kištukinis 
lizdas, o kitame gale – kitas jungiamasis įtaisas (pavyzdžiui, 
užspaudžiamasis, kilpinis, lituojamasis arba sraigtinis), 
žr. pavyzdžius 1 ir 2 pav.  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 07.06.2019 — 001.001 — 479  
1 pav.  
Viename gale kabelis prie jungties jungiamas per užspau ­
džiamąjį/kilpinį jungiam ąjį įtaisą. Kitame gale sujungimui 
naudojama kištukin ė ar lizdin ė jungtis.
  
2 pav.  
Viename gale kabelis prie jungties jungiamas per užspau ­
džiamąjį/kilpinį jungiam ąjį įtaisą. Kitame gale sujungimui 
naudojama lizdin ė jungtis. Be to, prie šios jungties pritaisyta 
papildoma kištukin ė jungtis. 
Šioms subpozicijoms taip pat priskiriami įkišamieji šako ­
tuvai, kuriuos sudaro kištukas ir kištukinis lizdas (dvi 
detalės). Kištuko detal ėje ir kištukinio lizdo detal ėje yra 
vienas lizdas ir vienas kitos r ūšies jungiamasis įtaisas.
  
Šioms subpozicijoms nepriskiriamos jung čių arba kontakt ų 
detalės, kuriomis elektrinis sujungimas atliekamas kitais 
būdais (pavyzdžiui, užspaudžiamieji, sraigtiniai, lituojamieji 
arba kilpiniai gnybtai). Tokios detal ės priskiriamos 8536 90 
subpozicijai (žr. pavyzdžius 3–7 pav.). 
Tačiau kištukai ir kištukiniai lizdai su vidiniu arba išoriniu 
sriegiu šioms subpozicijoms priskiriami.  
3 ir 4 pav.  
Viename gale kabelis prie jungties jungiamas per užspau ­
džiamąjį/kilpinį jungiam ąjį įtaisą. Kitame gale sujungimui 
naudojamas sraigtas arba varžtas ir veržl ė.
 ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 07.06.2019 — 001.001 — 480  
5, 6 ir 7 pav.  
Elektrinis sujungimas atliekamas ne įkišant kištuk ą. Nėra nei 
kištuko, nei kištukinio lizdo. Elektrinis sujungimas atlie ­
kamas suveržiant arba sugnybiant.
  
8536 69 10  Bendraaši ų kabelių 
Šiai subpozicijai priskiriami tik bendraaši ų jungčių kištukai 
ir kištukiniai lizdai (žr. pavyzdžius 1–6 pav.).
  
5 pav.  
Srieginis bendraašis kištukas
  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 07.06.2019 — 001.001 — 481  
kištukas6 pav.  
Bendraašis adapteris
  
8536 69 30  Spausdintini ų grandini ų 
Šiai subpozicijai priskiriami kištukai ir kištukiniai lizdai, 
skirti bent vienoje kištuko arba kištuko lizdo pus ėje tiesio­
giai tvirtinti prie spausdintin ės plokštės arba lanks čiosios 
spausdintin ės grandin ės (žr. toliau pateiktus pavyzdžius).
  
1) –ši USB jungtis n ėra skirta tiesiogiai tvirtinti prie spaus ­
dintinės plokštės, todėl ji šiai subpozicijai nepriskiriama. 
2) –šis USB kištukinis lizdas skirtas tiesiogiai tvirtinti prie 
spausdintin ės plokšt ės, todėl jis priskiriamas šiai 
subpozicijai.
  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 07.06.2019 — 001.001 — 482  
1) –ši jungtis n ėra skirta tiesiogiai tvirtinti prie spausdin ­
tinės plokštės, todėl ji šiai subpozicijai nepriskiriama. 
2) –ši jungtis skirta tiesiogiai tvirtinti prie spausdintin ės 
plokštės, todėl ji priskiriama šiai subpozicijai.  
8536 70 00  Šviesolaidži ų, šviesolaidži ų grįžčių arba kabeli ų jungtys  
Žr. šio skyriaus 6 pastab ą. 
Žr. SS paaiškinim ų 8536 pozicijos paaiškinim ų IV grup ę. 
8536 90 01  Surinkti elektros grandini ų elementai  
Šioje subpozicijoje klasifikuojami paruošti montavimo 
elementai, skirti elektros energijai perduoti. Tokie elementai 
suteikia erdvinio lankstumo elektros energijai tiekti 
lempoms ir elektra varomoms mašinoms bei įrenginiams. 
Prijungimo taškai, per kuriuos tiekiama elektros srov ė, yra 
gnybtų arba šliaužiklio tipo. 
Tipiniai naudojimo atvejai parodyti schemose toliau:
  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 07.06.2019 — 001.001 — 483  
8536 90 10  Laid ų ir kabeli ų jungtys ir kontakt ų elementai  
Šiai subpozicijai priskiriami visi gnybt ų įtaisai, pritvirtinti 
prie laidų arba kabeli ų galų, su kuriais elektrinis sujungimas 
atliekamas kitais b ūdais negu įkišant (apspaustiniai, sraigti ­
niai, lituotiniai arba veržiamieji gnybtai).  
8537  Skydai, plokšt ės, pultai, stendai, skirstomosios spintos ir 
kiti konstrukcij ų pagrindai, kuriuose sumontuoti ne 
mažiau kaip du aparatai, priskiriami 8535 arba 
8536 pozicijai, naudojami elektros srov ės valdymui 
arba paskirstymui, įskaitant konstrukcij ų pagrindus, 
kuriuose sumontuoti prietaisai arba aparatai, priskiriami 
90 skirsniui, ir skaitmeninio programinio valdymo 
aparatai, ta čiau neįskaitant komutatori ų, priskiriam ų 
8517 pozicijai  
Šiai pozicijai priskiriami mazgai, sumontuoti ant stov ų 
(pavyzdžiui, skyd ų, skirstom ųjų dėžučių) iš toki ų pačių 
aparatūros, priskiriamos 8536 pozicijai, detali ų (pavyzdžiui, 
šviesos jungikli ų). 
8537 10 91  Programuojamieji atmintn ės valdikliai  
Šiai subpozicijai priskiriamos plokš čių spintos, turin čios 
atminties įrenginį, skirtos mašin ų elektriniams parametrams 
tikrinti. Jose įmontuota ne tik įranga, priskiriama 8535 arba 
8536 pozicijai (pavyzdžiui, rel ės), bet taip pat, pavyzdžiui, 
tranzistoriai ar dvikryp čiai tiristoriai (triakai), priskiriami 
8541 pozicijai kaip jungikli ų prietaisai, ir kuriuose be t ų 
jungiklių elementų, taip pat yra mikroprocesoriai (pavyz ­
džiui, loginiam apdorojimui bei įvesčių ir išves čių 
valdymui), s ąsajos ir maitinimo šaltinis (maitinimo tiekimo 
blokas).  
8537 10 98  Kiti  
Šiai subpozicijai priskiriami: 
1. nuotoliniai kabelio valdymo įrenginiai, skirti vaizdo 
įrašymo įrenginiams. Tai yra elektrinio valdymo pad ėklai 
(su mygtukiniais jungikliais ir kitais elektriniais kompo ­
nentais, sumontuotais skyde), kurie per jungiam ąjį kabelį 
naudojami visoms prijungto vaizdo įrašymo įrenginio 
funkcijoms vykdyti; 
2. elektrinio valdymo įtaisai, skirti automatin ėms smulki ų 
prekių išdavimo mašinoms. Jie sudaryti iš valdymo 
padėklo, kuris be reli ų ir elektrini ų jungiklių dar turi 
dvikrypčius tiristorius (triakus) ir integrinius grandynus. 
Šiai subpozicijai nepriskiriami: 
a) elektriniai valdymo įtaisai, vadinami valdymo svirtimi 
(joystick ), kaip minima 84 skirsnio 5 pastabos C dalyje 
(8471 pozicija); 
b) belaidžiai infraraudonosios spinduliuot ės įtaisai, skirti 
televizijos imtuv ų, vaizdo įrašymo įrenginių arba kit ų 
elektrinių įrenginių nuotoliniam valdymui 
(8543 pozicija).  
8538  Dalys, tinkamos naudoti vien tik arba daugiausia su 
aparatais, priskiriamais 8535, 8536 arba 8537 pozicijai  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 07.06.2019 — 001.001 — 484  
8538 90 11  Elektroniniai mazgai  
Žr. paaiškinim ų 8443 99 10 subpozicijos paaiškinimus.  
8538 90 91  Elektroniniai mazgai  
Žr. paaiškinim ų 8443 99 10 subpozicijos paaiškinimus.  
8539  Kaitinamosios elektros arba dujošvyt ės lempos, įskaitant 
sandarias kryptini ų spinduli ų ir ultravioletines arba 
infraraudon ąsias lempas; lankin ės lempos; šviesos 
diodų (LED) lempos  
Išskyrus tam tikras lankines lempas (žr. paaiškinim ų 
8539 41 00 ir 8539 49 00 subpozicij ų paaiškinimus), kurios 
yra specialiai įrengtos ar sumontuotos, šiai pozicijai priski ­
riamos tik lempos ir vamzdžiai bei j ų dalys, kurie yra atpa ­ 
žįstami pagal XVI skyriaus 2 pastabos b punkt ą. 
Aparatūra su tokiomis įmontuotomis lempomis (sudary ­
tomis, pavyzdžiui, iš paprasto reflektoriaus su laikikliu ar 
pagrindu) priskiriama atitinkamai pozicijai kaip apšvietimo 
įranga (9405 pozicija), šildymo įtaisai (pavyzdžiui, 
7321 pozicija) ar medicinos įrenginiai (9018 pozicija) ir t. t.  
8539 21 30 – 
8539 29 98  Kitos kaitinamosios lempos, išskyrus ultravioletines arba 
infraraudon ąsias lempas  
Šioms subpozicijoms nepriskiriamos: 
a) reostatin ės lempos su anglies kaitinamaisiais si ūlais ir 
kintamosios varžos reostatin ės lempos su geležies kaiti ­
namaisiais si ūlais vandenilio aplinkoje (8533 pozicija); 
b) tam tikro ilgio elektros lemp ų komplektai, sudaryti iš 
nustatyto skai čiaus dekoratyvini ų lempų, kurios 
daugiausia naudojamos Kal ėdų eglutėms papuošti 
(9405 pozicija).  
8539 31 10 – 
8539 39 80  Dujošvyt ės lempos, išskyrus ultravioletines lempas  
Šioms subpozicijoms priskiriamos: 
1. ksenono lempos; 
2. spektrin ės dujošvyt ės lempos; 
3. rusenan čiojo išlydžio lempos; 
4. raidinės skaitmenin ės lempos.  
8539 41 00 ir 
8539 49 00  Ultravioletin ės arba infraraudonosios lempos; lankin ės 
lempos  
Šioms subpozicijoms priskiriama: 
1. ultravioletiniai vamzdžiai ir lempos. Be naudojimo 
atvejų, paminėtų SS paaiškinim ų 8539 pozicijos paaiški ­
nimų D dalies pirmojoje pastraipoje, galima pamin ėti ir 
šiuos: 
a) aktino-cheminis spausdinimas;  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 07.06.2019 — 001.001 — 485  
b) vitaminizavimas; 
c) sterilizavimas; 
d) fotochemij ą; 
e) ozono gamyb ą. 
2. infraraudonosios lempos ir vamzdžiai. Be naudojimo 
atvejų, paminėtų SS paaiškinim ų 8539 pozicijos paaiški ­
nimų D dalies antrojoje pastraipoje, galima pamin ėti ir 
šiuos: 
a) patalp ų šildymas; 
b) įranga, skirta infraraudoniesiems spinduliams (pavyz ­
džiui, nuo vagys čių apsaugantys prietaisai); 
c) moksliniai tyrin ėjimai (pavyzdžiui, spektrin ė analizė). 
3. lankin ės lempos, aprašytos SS paaiškinim ų 8539 pozicijos 
paaiškinim ų E dalyje. 
Lankinės lempos su anglies elektrodo si ūlu yra sumon ­
tuotos, pavyzdžiui, kino projektori ų įrangoje, priskiria ­
moje 9007 pozicijai, arba yra naudojamos dokument ų 
kopijavimo įrenginiuose. 
8539 41 00 subpozicijai priskiriamos elektros lankin ės 
lempos, kurios turi specialius laikiklius, taip pat šviesos 
nukreipimo įrangą, sudarytos iš vienos ar daugiau lankini ų 
lempų, sumontuot ų ant paslankaus laikiklio, bei daugiausia 
skirtos naudoti fotografijos arba kinematografijos studijose. 
Šioms subpozicijoms nepriskiriami: 
a) liuminescenciniai diodai (8541 pozicija); 
b) elektroliuminescenciniai prietaisai, paprastai juostel ės, 
plokštelės arba skydeliai, kuri ų pagrindą sudaro elektro ­
liuminescencin ės medžiagos (pavyzdžiui, cinko sulfidas), 
įterptos tarp dviej ų laidžiosios medžiagos sluoksni ų 
(8543 pozicija).  
8539 90 10 ir 
8539 90 90  Dalys  
Šioms subpozicijoms priskiriami: 
1. lizdai, skirti kaitinamosioms ir dujošvyt ėms elektros 
lempoms ir kolboms; 
2. volframo kaitinamieji si ūlai, spiral ės, supjaustyti reikalin ­
gais ilgiais ir paruošti montavimui; 
3. metalo elektrodai dujošvyt ėms lempoms ir vamzdžiams; 
4. stiklin ės dalys (išskyrus izoliacines dalis, priskiriamas 
8547 90 00 subpozicijai), skirtos montuoti lemp ų ar 
vamzdžių viduje; 
5. kaitinam ųjų siūlų laikiklio kronšteinai.  
8540  Elektronin ės lempos ir elektroniniai vamzdžiai, su 
termoelektroniniais katodais, šaltaisiais katodais ar foto ­
katodais (pavyzdžiui, vakuumin ės, garų ar dujų lempos 
ir vamzdžiai, gyvsidabrio lygintuvin ės lempos ir vamz ­
džiai, elektroniniai vamzdžiai, televizijos kamer ų 
vamzdžiai)  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 07.06.2019 — 001.001 — 486  
8540 11 00  Spalvoto vaizdo  
Šiai subpozicijai priskiriami SS paaiškinim ų 8540 pozicijos 
paaiškinim ų ketvirtosios pastraipos 2 punkte aprašyti elek ­
troniniai vamzdžiai, kurie atitinka toliau išvardytas s ąlygas: 
1. turi plyšin ę kaukę; 
2. žingsnis tarp tos pa čios spalvos eilu čių ekrano centre yra 
ne mažesnis kaip 0,4 mm. 
Dėl ekrano įstrižainės matavimo žr. paaiškinim ų 
8528 72 30 subpozicijos paaiškinimus.  
8540 60 00  Kiti elektroniniai vamzdžiai  
Šiai subpozicijai priskiriami elektroniniai vamzdžiai, apra ­ 
šyti SS paaiškinim ų 8540 pozicijos paaiškinim ų ketvirtosios 
pastraipos 2 punkto d papunktyje, išskyrus priskiriamus 
8540 11 ir 8540 12 subpozicijoms.  
8540 71 00 ir 
8540 79 00  Mikrobangin ės lempos (pavyzdžiui, magnetronai, klist ­
ronai, b ėgančiosios bangos lempos, atbulin ės bangos 
lempos), išskyrus elektronines lempas su valdymo 
tinkleliu  
Šioms subpozicijoms priskiriamos lempos, aprašytos SS 
paaiškinim ų 8540 pozicijos paaiškinim ų ketvirtosios 
pastraipos 4 punkte. 
Šioms subpozicijoms nepriskiriami  Geiger-Müller  elektroni ­
niai vamzdžiai (9030 90 00 subpozicija).  
8540 81 00 ir 
8540 89 00  Kitos elektronin ės lempos ir kiti elektroniniai vamzdžiai  
Be elektros srov ės lygintuvini ų lempų ir vamzdži ų, nurodytų 
SS paaiškinim ų 8540 pozicijos paaiškinim ų ketvirtosios 
pastraipos 1 punkte, šioms subpozicijoms priskiriami fano ­
tronai, tiratronai, ignitronai ir aukštos įtampos lygintuvin ės 
lempos, skirtos rentgeno aparatams.  
8541  Diodai, tranzistoriai ir panaš ūs puslaidininkiniai įtaisai; 
šviesai jautr ūs puslaidininkiniai įtaisai, įskaitant fotovol ­
tinius elementus, sumontuoti arba nesumontuoti modu ­
liuose arba plokšt ėse; šviesos diodai (LED); sumontuoti 
pjezoelektriniai kristalai  
8541 40 90  Kiti  
Šiai subpozicijai priskiriami fotovoltiniai elementai, sumon ­
tuoti moduliuose arba plokšt ėse, kuriuose yra gretšak ės 
diodų (bet nėra užtvarini ų diodų). Gretšak ės diodai n ėra 
elementai, tiesiogiai teikiantys energij ą, pavyzdžiui, varikliui 
(žr. SS paaiškinim ų 8501 ir 8541 pozicij ų paaiškinimus).  
8541 90 00  Dalys  
Be dalių, paminėtų SS paaiškinim ų 8541 pozicijos paaiški ­
nimuose, šiai subpozicijai priskiriami: 
1. laikikliai ir korpusai, skirti pjezoelektriniams kristalams;  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 07.06.2019 — 001.001 — 487  
2. metalo, steatito ir t. t. korpusai, skirti sumontuotiems 
puslaidininkiams. 
Šiai subpozicijai nepriskiriamos: 
a) elektros jungtys, skirtos srov ės pravedimui tarp jungties 
kištukų (arba kontakt ų), ir elektrodai (8536 pozicija); 
b) grafitin ės dalys (8545 90 90 subpozicija).  
8542  Elektroniniai integriniai grandynai  
Šiai pozicijoje priskiriami kei čiamieji programuojamosios 
atminties moduliai, kurie yra monolitinio integrinio gran ­
dyno, skirto elektroniniams vertimo prietaisams, priskiria ­
miems 8470 10 00 ir 8543 70 10 subpozicijoms, formos. 
Šiai pozicijai nepriskiriami diskai (kartais vadinami plokšte ­
lėmis), kurie taikomi elektronikos srityje ir yra sudaryti iš 
cheminių elementų su priedais, poliruoti arba nepoliruoti ir 
padengti epitaksiniu sluoksniu arba nepadengti, jeigu, 
siekiant sudaryti pavienes zonas, jie nebuvo atrankos b ūdu 
legiruoti arba atlikta difuzija (3818 00 pozicija).  
8542 31 11 – 
8542 31 90  Procesoriai ir valdikliai, kombinuoti arba nekombinuoti 
su atmintin ėmis, keitikliais, loginiais grandynais, stiprin ­
tuvais, laikrodžiais ir sinchronizavimo grandin ėmis ar 
kitomis grandin ėmis 
Šioms subpozicijoms priskiriami: 
1. mikroprocesoriai, taip pat dar vadinami duomen ų apdo­
rojimo mikroblokais (MPU), kurie yra integriniai gran ­
dynai ir kurie gali b ūti apibrėžiami kaip įtaisai, atlie ­
kantys pirmines komand ų, jų vykdymo ir sistemos 
valdymo funkcijas. Jie sudaryti iš ši ų pagrindini ų dalių: 
— aritmetinio-loginio bloko (ALU); 
— komand ų dekoderio ir program ų skaitiklio; 
— valdymo įrenginio; 
— įvesties/išvesties (I/O) įtaiso, skirto komunikacijai su 
kitais įtaisais. 
Mikroprocesorius gali veikti tik tada, kai be vidin ės 
atmintinės dar yra naudojama išorin ė atmintin ė arba 
kitas įtaisas. 
Jie gali tur ėti vieną ar daugiau mikroprogramini ų atmin­
tinių (RAM arba ROM), skirt ų mikrokomandoms 
užkrauti arba laikyti, tokiu b ūdu padidinant pirmini ų 
komandų skaičių valdymo įrenginyje. 
Mikroprogramin ė atmintin ė ROM, kuri ą gali tur ėti 
mikroprocesorius, yra skirta dvinar ėms pagrindin ėms 
komandoms laikyti ir neturi b ūti laikoma tikr ąją 
programos atmintine, laikan čia atmintyje komandas, 
kurios turi b ūti įvykdytos. 
Šie gaminiai gali tur ėti komand ų spartinan čiąją atmintinę 
arba atlikti mikroperiferines funkcijas.  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 07.06.2019 — 001.001 — 488  
Mikroprocesoriai, kurie pagaminti tik konkre čiai paskir čiai 
ir pagrįsti modeliais „pagal užsakym ą“, „logini ų elementų 
matrica“ arba „etaloninis elementas“, priskiriami šioms 
subpozicijoms. 
Mikroprocesori ų apdorojimo geba reiškia kiekvieno žodžio, 
kurį aritmetinio ir loginio įrenginio kaupiklis gali apdoroti 
per vieną mikrokomandos cikl ą, ilgį. 
2. mikrovaldikliai ir mikrokompiuteriai, kurie yra integriniai 
grandynai, sudaryti mažiausiai iš ši ų pagrindini ų dalių: 
— mikroprocesoriaus, taip pat vadinamo duomen ų 
apdorojimo mikrobloku (MPU); 
— programos atmintin ės (pavyzdžiui, RAM, ROM, 
PROM, EPROM, E  2 ROM, flash E  2 PROM), susietos 
su komand ų dekoderiu ir turin čios program ą, nusta­
tančią komandų seką; 
— duomen ų atmintin ės (pavyzdžiui, RAM arba 
E 2 PROM), kuri ą sudaro iš išor ės neveikiamas lustas, 
priešingai nei mikroprocesoriai; 
— išorin ės magistral ės (duomenims, adresams arba 
komandoms). 
Mikrovaldikliai yra programuojami arba gali b ūti progra­
muojami tam, kad jie atlikt ų specialias funkcijas ir tik 
konkrečiai paskir čiai (pavyzdžiui, televizijos imtuvams, 
vaizdo įrašymo ir atk ūrimo aparatams ar mikrobang ų 
krosnelėms). 
Mikrokompiuteriai gali b ūti nepriklausomai veikiantys 
(autonominiai) ir skirti bendram naudojimui (pavyzdžiui, 
didieji kompiuteriai, minikompiuteriai ir asmeniniai 
kompiuteriai). Mikrokompiuteriai yra laisvai programuo ­
jami pagal vartotojo reikalavimus. 
Mikrovaldikliai, kurie pagaminti tik konkre čiai paskir čiai 
ir pagrįsti modeliais „pagal užsakym ą“, „logini ų 
elementų matrica“ arba „etaloninis elementas“, priski ­
riami šiai subpozicijai. 
Mikrovaldikli ų arba mikroprocesori ų apdorojimo geba 
reiškia kiekvieno žodžio, kur į aritmetinio loginio įren­
ginio kaupiklis gali apdoroti per vien ą mikrokomandos 
ciklą, ilgį. 
3. valdymo grandin ės, kurios yra integriniai grandynai, 
naudojamos tam, kad b ūtų paveiktas mašinos technolo ­
ginis procesas arba darbo režimas (pavyzdžiui, automa ­
tinio duomen ų apdorojimo mašinos). Valdymo grandin ės 
(pavyzdžiui, diskinis atminties įrenginys, atmintin ės, 
elektros varikliai arba katodini ų spinduli ų kineskopai) 
paprastai gali interpretuoti signalus ir pagal t ą interpreta ­
ciją nustatyti konkre čių funkcijų trukmę ir seką (pavyz­
džiui, automatinio duomen ų apdorojimo sistemos įves­
ties, apdorojimo, laikymo ir išvesties funkcijos).  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 07.06.2019 — 001.001 — 489  
8542 31 11 ir 
8542 31 19  Prekės, nurodytos šio skirsnio 9 pastabos b punkto 3 ir 4 
papunktčiuose  
Žr. SS paaiškinim ų 8542 pozicijos paaiškinim ų III grup ę. 
8542 32 11 ir 
8542 32 19  Prekės, nurodytos šio skirsnio 9 pastabos b punkto 3 ir 4 
papunktčiuose  
Žr. SS paaiškinim ų 8542 pozicijos paaiškinim ų III grup ę. 
8542 32 45  Statin ės laisvosios kreipties atmintin ės (S-RAM), įskai­
tant spar čiąsias laisv ąsias kreipties atmintines ( cache- 
RAM ) 
Sparčiosios laisvosios kreipties atmintin ės (cache-RAM ) yra 
statinės laisvosios kreipties atmintin ės, kurių kreipties 
trukmė yra spartesn ė už pagrindin ės atminties kreipt į. 
Cache-RAM  paprastai yra naudojamos kaip laikinosios bufe ­
rinės atmintys, skirtos grei čio diferencialui tarp centrinio 
procesoriaus ir pagrindin ės atminties aptarnauti.  
8542 32 61 – 
8542 32 75  Programuojamosios, elektra trinamos pastoviosios 
atmintinės (E  2 PROM), įskaitant  flash  E 2 PROMatmin ­
tines  
E 2 PROM iš esm ės yra baitin ės trinamosios atmintin ės. 
Flash  E  2 PROM yra atmintin ės, taip pat dar vadinamos 
„flash  atmintin ėmis“, „ flash  EPROM“ arba 
„flash  EEPROM“.  
Flash  atmintinės gali būti pagrįstos EPROM arba E  2 PROM 
technologija ir yra elektra trinamos arba visiškai (didžioji 
dalis), arba sektoriais (puslapiais arba blokais). 
Šių atmintini ų programavimas, skaitymas ir trynimas gali 
būti atliekamas nuo dvigubo arba viengubo maitinimo 
šaltinio.  
Flash  atmintinės, pagrįstos EPROM technologija, turi matri ­
cinę struktūrą, sudarytą iš narvelio su vienu tranzistoriumi.  
Flash  atmintin ės, pagrįstos E  2 PROM technologija, turi 
matricinę struktūrą, sudarytą iš narvelio su dviem ar daugiau 
tranzistori ų, arba iš narvelio su vienu tranzistoriumi, kombi ­
nuoto su kitu šio sektoriaus tranzistoriumi (puslapio ar 
bloko). Pastarasis tipas, be to, skiriasi nuo EPROM techno ­
logija pagr įstų atmintini ų tuo, kad jos turi tam tikr ų 
E 2 PROM b ūdingų element ų (pavyzdžiui, E  2 PROM 
komandų seką). 
8542 32 90  Kitos atmintin ės 
Šiai subpozicijai priskiriamos asociatyviosios 
atmintinės (CAM) ir feroelektrin ės atmintin ės. ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 07.06.2019 — 001.001 — 490  
Asociatyviosios atmintin ės (CAM) yra turinio asociaciniai 
duomenų laikymo įrenginiai. Ši ų įrenginių duomen ų 
laikymo vietos yra nustatomos grei čiau pagal j ų turinį 
arba jų turinio dal į, o ne pagal j ų pavadinimus ar pozicijas 
(adresus). 
Feroelektrin ės atmintin ės yra liekamosios atmintin ės, 
gaunamos derinant feroelektrin ę ir puslaidininkin ę 
medžiagą. Feroelektrin ė medžiaga sugeba išlaikyti elektrines 
poliarizacijas, kai nebelieka taikomo elektrinio lauko. 
Šie įrenginiai yra ir elektra programuojami, ir trinami.  
8542 39 11 – 
8542 39 90  Kiti 
Šioms subpozicijoms priskiriamos: 
1. pagal užsakym ą pagamintos login ės grandin ės, kurios yra 
skirtos ir pagamintos tik vienam vartotojui. Gamybos 
procesas apima maršruto parinkim ą ir narveli ų (loginių 
elementų) sutalpinim ą, naudojant tik pagal užsakym ą 
pagamintas difuzijos kaukes. Pagal užsakym ą pagamintos 
loginės grandin ės yra skirtos specifin ėms taikymo funk ­
cijoms atlikti. Jos yra žinomos kaip specifiniams taiky ­
mams skirti integriniai grandynai, taip vadinamosios 
ASIC; 
2. loginių elementų matricos, kurios yra loginiai integriniai 
grandynai, sudarytos iš pastovi ųjų ir taisyklingai išd ės­
tytų neutralių loginių elementų (pavyzdžiui, tranzistoriaus 
narveliai iš logini ų IR-, IR-NE-, ARBA- arba 
ARBA-NE- element ų). Logini ų elementų matricos yra 
programuojamos pagal vartotojui specializuot ą šių 
loginių element ų vidinę jungtį, naudojant vien ą arba 
daugiau metalizavimo paveiksl ų; 
3. standartiniai narveliai, kurie yra loginiai integriniai gran ­
dynai, sudaryti iš anksto nustatyt ų grandyno dali ų ir 
pastoviųjų grandyn ų dalių, turinčių specializuot ą, varto­
tojui skirt ą išdėstymą. Šios grandyn ų dalys gali tur ėti bet 
kurią integrinę funkciją (pavyzdžiui, login ę funkciją arba 
atminties funkcij ą); 
4. programuojamosios login ės grandin ės, kurios yra integri ­
niai grandynai, sudarytos iš pastovi ųjų loginių elementų. 
Šių grandyn ų galutinę funkciją nustato vartotojas, išly ­
dant lydži ąją jungę arba elektra programuojant vidines 
jungtis tarp logini ų elementų; 
5. standartin ės loginės grandin ės, kurios yra loginiai integri ­
niai grandynai, sudarytos iš mažiau nei 150 logini ų 
elementų (pavyzdžiui, IR, IR-NE, ARBA, ARBA-NE). 
Šie įtaisai gali sujungti kelet ą funkcijų arba identišk ų ir 
savarankišk ų funkcijų grupes; 
6. sietuvo grandynai, kurie yra integriniai grandynai, atlie ­
kantys ryšio funkcij ą (pavyzdžiui, atliekant kod ų keitimą, 
atliekant konversij ą tarp nuosekli ųjų bitų ir lygiagre čiųjų 
bitų arba atliekant sinchronizavim ą), siekiant sujungti 
programas, integrinius grandynus, išorinius įrenginius 
arba sistemas su skirtingomis charakteristikomis.  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 07.06.2019 — 001.001 — 491  
7. išoriniai mikro įrenginiai, kurie yra integriniai grandynai, 
atliekantys specifines funkcijas, kurios papildo mikropro ­
cesorių, mikrovaldikli ų ar mikrokompiuteri ų veikimą bei 
pagerina j ų išorinės komunikacijos, valdymo ir s ąsajos 
savybes. 
Išorinio mikro įrenginio technin ėse sąlygose aiškiai nuro ­
dyta su mikroprocesoriumi, mikrovaldikliu ar mikrokom ­
piuteriu susijusi jo paskirtis ir santykis. 
Komunikacijos, valdymo ir s ąsajos funkcijas gali atlikti: 
magistralės valdikliai, atmintin ės valdikliai (DRAM 
valdikliai, atminties dispe čeriai (MMU), tiesiogin ės 
kreipties į atmintį valdikliai) arba periferiniai įrenginių 
sietuvo valdikliai (grafiniai valdikliai, vietinio tinklo 
valdikliai, universal ūs asinchroniniai imtuvo/si ųstuvo 
valdikliai, klaviat ūros valdikliai, talpiosios atmintin ės 
valdikliai); 
8. galios valdymo grandin ės („smartpower circuits“), kurios 
yra analoginiai integriniai grandynai, sujungiantys skait ­
meninius ir analoginius grandynus (galios tranzistoriai), 
skirtus loginiams išvesties signalams ir galios išvesties 
signalams valdyti. Šie įtaisai gali užtikrinti, pavyzdžiui, 
apsaugą nuo vidin ės energijos eikvojimo, gedim ų 
valdymą arba diagnozavimo geb ėjimą. 
Šiai subpozicijai nepriskiriamos programuojamosios pasto ­
viosios atmintin ės (PROM) (8542 32 90 subpozicija).  
8542 39 11 ir 
8542 39 19  Prekės, nurodytos šio skirsnio 9 pastabos b punkto 3 ir 4 
papunktčiuose  
Žr. SS paaiškinim ų 8542 pozicijos paaiškinim ų III grup ę. 
8543  Elektros mašinos ir aparatai, atliekantys tam tikras 
jiems būdingas funkcijas, nenurodytas kitoje šio skirsnio 
vietoje  
8543 70 90  Kiti  
Šiai subpozicijai priskiriami: 
1. elektrostatiniai įrenginiai (pavyzdžiui, p ūkų audimo 
staklėms ( flocking machines )); 
2. elektroliuminescenciniai įrenginiai, paprastai juosteli ų, 
plokštelių arba skydeli ų pavidalo; 
3. termoelektriniai generatoriai, sudaryti iš termobaterijos, 
kuri susideda iš kintamo termopor ų skaičiaus bei 
šilumos šaltinio (pavyzdžiui, butano dujos), gaminantys 
nuolatinę srovę Zėbeko efekto pagalba; 
4. statin ės elektros neutralizavimo įrenginiai; 
5. išmagnetinimo įrenginiai; 
6. smūginės bangos generatoriai; 
7. skaitmeniniai skrydži ų parametr ų savirašiai (skrydži ų 
savirašiai), turintys atspari ų ugniai, ned ūžtančių elektro­
ninių prietais ų pavidal ą ir skirti nepertraukiamam 
konkretaus skrydžio duomenims įrašyti skrydžio metu;  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 07.06.2019 — 001.001 — 492  
8. belaidžiai infraraudonosios spinduliuot ės prietaisai, 
skirti televizori ų, vaizdo įrašymo prietais ų ar kitos elek ­
tros įrangos nuotoliniam valdymui; 
9. elektroniniai garso efekt ų prietaisai, naudojami kaip 
išoriniai įrenginiai elektrin ėms gitaroms, siekiant išgauti 
įvairius efektus (pavyzdžiui, garso dvigubinim ą, garso 
iškraipym ą, aido efekt ą). Šie prietaisai n ėra patalpinami 
gitaros korpuse, bet nuo galios stiprintuvo laidais 
prijungiami prie gitaros; 
10. elektroniniai skaitymo prietaisai, skirti reg ėjimo negali ą 
turintiems žmon ėms. Šie prietaisai sudaryti iš viename 
korpuse sumontuotos kameros, kuri skenuoja original ų 
tekstą (pavyzdžiui, laikrašt į arba knyg ą), ir ekrano, kuris 
atkuria padidintos formos vaizd ą. 
Šiai subpozicijai taip pat priskiriami maži elektroniniai prie ­
taisai, kurie nesumontuoti ant pagrindo plokšt ės (įskaitant 
taip vadinamuosius „minikompiuterius“) ir kurie gali b ūti 
naudojami žodžiams arba sakiniams sudaryti, kurie priklau ­
somai nuo atminties moduli ų, naudojam ų kartu su tais prie ­
taisais, yra ver čiami į pasirinkt ą užsienio kalb ą. Jie turi 
raidinę-skaitmenin ę klaviatūrą ir stačiakampį ekraną. Tačiau 
šiai subpozicijai nepriskiriami panaš ūs prietaisai, turintys 
skaičiavimo funkcijas (8470 pozicija). 
Šiai subpozicijai nepriskiriami: 
a) elektrostatiniai filtrai ir elektromagnetiniai vandens 
valymo aparatai (8421 pozicija); 
b) ultravioletin ės spinduliuot ės aparatai, naudojami pieno 
produktams apdoroti (8434 pozicija); 
c) įranga, skirta įvairiems gaminiams valyti ultragarso 
pagalba (ypa č metalinių dalių) ir ultragarso generatoriai 
(8479 pozicija); 
d) suvirinimo ultragarsu aparatai (8515 pozicija); 
e) ultravioletin ės spinduliuot ės aparatai, skirti medicinos 
tikslams, net jeigu j ų naudojimui nereikalingas specia ­
listas (9018 pozicija); 
f) elektriniai reguliavimo prietaisai, skirti elektriniams arba 
neelektriniams kintamiesiems, priskiriamiems 9032 pozi ­
cijai, reguliuoti.  
8544  Izoliuotieji ( įskaitant emaliuotuosius arba anoduotuosius) 
laidai, kabeliai ( įskaitant bendraašius kabelius) ir kiti 
izoliuotieji elektros laidininkai, su pritvirtintomis jung ­
timis arba be j ų; šviesolaidži ų kabeliai, sudaryti iš 
atskirų aptraukt ų šviesolaidži ų, sumontuoti arba nesu ­
montuoti kartu su elektros laidininkais, su pritvirtin ­
tomis jungtimis arba be j ų 
Šiai pozicijai nepriskiriami: 
a) lankstieji elektros laidininkai spausdintini ų grandini ų 
pavidalu (8534 00 pozicija););  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 07.06.2019 — 001.001 — 493  
b) atskirai pateikiamos kabeli ų arba kitų elektros laidinink ų 
jungtys ir jungikliai (8535 arba 8536 pozicija); 
c) šviesolaidži ų kabelių jungtys (8536 70 00 subpozicija).  
8544 42 10  Skirti naudoti ryšiuose  
Žr. SS paaiškinim ų 8544 pozicijos paaiškinimus. 
Šioje subpozicijoje žodži ų junginys „skirti naudoti ryšiuose“ 
taip pat įvardija elektros laidininkus su pritvirtintomis jung ­
timis, naudojamus ryši ų tinkluose, pavyzdžiui, automatinio 
duomenų apdorojimo mašinai su modemu sujungti. 
Tačiau šiai subpozicijai nepriskiriami: 
a) elektros laidininkai su pritvirtintomis jungtimis, naudo ­
jami skirtingiems aparatams sujungti (pvz., DVD leis ­
tuvui su monitoriumi arba automatinio duomen ų apdoro­
jimo mašinai su monitoriumi, spausdintuvu, klaviat ūra, 
projektoriumi ir kt. sujungti); 
b) elektros laidininkai, montuojami mašinose, pvz., automa ­
tinio duomen ų apdorojimo mašinoje arba jos įtaise, ir 
skirti skirtingoms mašinos vidaus dalims sujungti; 
c) elektros laidininkai, skirti tik maitinimui prijungti, pvz., 
galios kabeliai.  
8544 49 20  Skirti naudoti ryšiuose, ne aukštesnei kaip 80 V įtampai  
Mutatis mutandis  taikomi paaiškinim ų 8544 42 10 subpozi ­
cijos paaiškinimai.  
▼M5 
8544 70 00  Šviesolaidži ų kabeliai  
Šiai subpozicijai taip pat priskiriami, pvz., ryšio sistemose 
naudojami šviesolaidži ų kabeliai, sudaryti iš vieno arba 
daugiau 9001 pozicijai priskiriam ų šviesolaidži ų, kurie kiek ­
vienas atskirai padengti dvigubu akrilato polimero 
sluoksniu. Ši ą dangą sudaro vidinis minkštojo akrilato 
sluoksnis ir išorinis kietojo akrilato sluoksnis, kuris gali 
būti nudažytas arba padengtas įvairių spalvų danga, kad 
būtų galima atpažinti skaidulas. Šviesolaidžiai kiekvienas 
atskirai aptraukti dvisluoksne danga; patys savaime jie nelai ­
komi 8544 pozicijai priskiriamu šviesolaidži ų kabeliu, kol 
nėra sudėti į apsaugin į apvalkal ą. 
Dvisluoksn ė atskirų šviesolaidži ų danga atlieka apsaugin ę 
funkciją ir užtikrina konstrukcijos vientisum ą, pavyzdžiui, 
apsaugo atskiras skaidulas nuo l ūžimo ir dilimo.  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 07.06.2019 — 001.001 — 494  
9001 pozicijai priskiriamo atskiro aptraukto šviesolaidžio 
(optinės skaidulos) sandaros pavyzdys:
  
1. šviesolaidžio šerdis (stiklo pluošto šerdis), 
2. šviesolaidžio plakiravimas (stiklas), 
3. vidinis minkštojo akrilato dangos sluoksnis, 
4. išorinis kietojo akrilato dangos sluoksnis, 
5. spalvinis identifikatorius. 
8544 pozicijai priskiriam ų šviesolaidži ų kabelių, sudarytų iš 
atskirų aptraukt ų skaidulų, sudėtų į apsaugin į apvalkal ą, 
pavyzdžiai:
  
▼B 
8545  Angliniai elektrodai, angliniai šepet ėliai, lemp ų 
angliukai, baterij ų angliukai ir kiti grafito arba kiti 
anglies gamininiai, turintys metalo arba jo neturintys, 
skirti naudoti elektrotechnikoje  ▼M5
 02019XC0329(02) — LT — 07.06.2019 — 001.001 — 495  
8545 90 90  Kiti  
Šiai subpozicijai priskiriami: 
1. angliniai elektrodai žaibolaidžiams; 
2. kontaktai elektriniams valdymo įrenginiams arba 
reostatams. 
Šioje subpozicijoje neklasifikuojamos elektrodams skirtos 
pastos sudedamosios dalys, daugiausia sudarytos iš karboni ­
zuotos medžiagos (3824 pozicija).  
8547  Elektros mašin ų, aparat ų arba įrangos izoliaciniai 
įtaisai, išskyrus izoliatorius, priskiriamus 8546 pozicijai, 
pagaminti vien tik iš izoliacini ų medžiag ų, neįskaitant 
smulkių metalini ų detalių (pavyzdžiui, lizd ų su sriegiais), 
įdėtų formavimo metu ir skirt ų tik dirbiniui surinkti; 
elektros grandini ų izoliaciniai vamzdeliai ir j ų jungtys, 
pagaminti iš netauri ųjų metalų, padengt ų izoliacin ėmis 
medžiagomis  
8547 20 00  Plastikiniai izoliaciniai įtaisai  
Šiai subpozicijai priskiriamos izoliacin ės dalys, pagamintos 
presuojant dervoje įmirkytą stiklo pluošt ą arba uždedant 
vieną ant kito ar presuojant prieš tai dirbtine derva įmirkytus 
popieriaus arba austin ės medžiagos sluoksnius, jeigu apta ­
riami dirbiniai yra kieti ir nelankst ūs (žr. SS paaiškinim ų 
39 skirsnio paaiškinim ų Bendrųjų nuostatų paaiškinim ų 
„Plastikų ir medžiag ų, išskyrus tekstilinius gaminius, deri ­
niai“ d punkt ą). 
8547 90 00  Kiti  
Šiai subpozicijai priskiriami izoliaciniai įtaisai iš popieriaus 
arba statybinio kartono, asbesto cemento ir ž ėručio, o taip 
pat elektros grandini ų izoliaciniai vamzdeliai ir j ų jungtys, 
nurodyti SS paaiškinim ų 8547 pozicijos paaiškinim ų 
B dalyje.  
8548  Galvanini ų element ų, galvanini ų baterijų ir elektros 
akumuliatori ų atliekos ir laužas; išeikvoti galvaniniai 
elementai, išeikvotos galvanin ės baterijos ir išeikvoti 
elektros akumuliatoriai; mašin ų arba aparat ų elektros 
įrangos dalys, nenurodytos kitoje šio skirsnio vietoje  
8548 90 90  Kitos  
Šiai subpozicijai priskiriama: 
1. elektros rit ės be magnetini ų šerdžių, kurios yra vienodai 
tinkamos naudoti mašinose arba aparatuose, priskiria ­
muose įvairioms pozicijoms, pavyzdžiui, transformato ­
riams, priskiriamiems 8504 pozicijai, ir elektromagne ­
tams, priskiriamiems 8505 pozicijai (taikomas 
XVI skyriaus 2 pastabos c punktas); 
2. vėlinimo linijos, kurios naudojamos, pavyzdžiui, automa ­
tinio duomen ų apdorojimo mašinose arba televizijos 
imtuvuose; 
3. elektroniniai filtrai, naudojami elektromagnetini ų, elek­
tromechanini ų arba elektroakustini ų vibracijų įvairiems 
dažniams selektyviai perduoti. 
4. elementai iš ferito arba kitos keramikos (pavyzdžiui, 
naudojami labai aukšt ų dažnių perdavimo aparat ūros 
cirkuliatoriuose arba kaip elektros kabeli ų aukštų dažnių 
filtras), kurie yra elektros dirbini ų dalys, vienodai 
tinkamos naudoti mašinose arba aparatuose, priskiria ­
muose skirtingoms šio skirsnio pozicijoms.  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 07.06.2019 — 001.001 — 496  
XVII SKYRIUS  
ANTŽEMINIO, ORO, VANDENS TRANSPORTO PRIEMON ĖS IR 
PAGALBIN Ė TRANSPORTO ĮRANGA 
2 papildomoji 
pastaba  Mutatis mutandis  taikomi paaiškinim ų XVI skyriaus paaiš ­
kinimų 3 papildomosios pastabos paaiškinimai.  
86 SKIRSNIS  
GELEŽINKELIO ARBA TRAMVAJAUS LOKOMOTYVAI, 
RIEDMENYS IR J Ų DALYS; GELEŽINKELI Ų ARBA TRAMVAJ Ų 
BĖGIŲ ĮRENGINIAI IR ĮTAISAI BEI J Ų DALYS; VIS Ų RŪŠIŲ 
MECHANIN Ė (ĮSKAITANT ELEKTROMECHANIN Ę) EISMO 
SIGNALIZACIJOS ĮRANGA 
8602  Kiti lokomotyvai; lokomotyv ų tenderiai  
8602 10 00  Dyzeliniai-elektriniai lokomotyvai  
Dauguma dyzelini ų variklių, naudojam ų vilkimui, yra 
dyzeliniai-elektriniai varikliai.  
8603  Keleiviniai savaeigiai geležinkelio arba tramvajaus 
vagonai, prekiniai vagonai ir pusvagoniai (atviros plat ­
formos), išskyrus priskiriamus 8604 pozicijai  
8603 10 00  Maitinami išorinio elektros energijos šaltinio  
Žr. SS paaiškinim ų 8603 pozicijos paaiškinim ų trečiosios 
pastraipos A dal į. 
8606  Nesavaeigiai prekiniai geležinkelio arba tramvajaus 
vagonai  
8606 91 10  Specialiai pritaikyti labai radioaktyvioms medžiagoms 
vežti ( Euratomas ) 
Šiai subpozicijai priskiriami geležinkelio ir tramvajaus 
prekiniai vagonai, prekiniai vagonai ir pusvagoniai turi 
būti su apsauginiais skydais, sudaran čiais jų 
neatskiriam ą dalį, kurie užtikrina efektyvi ą apsaugą nuo 
radiacijos.  
8606 91 80  Kiti  
Šiai pozicijai priskiriami izoliuotieji arba refrižeratoriniai 
vagonai, išskyrus priskiriamus 8606 10 00 subpozicijai. 
Vagonai ir vagonai su šilumine izoliacija yra transporto 
priemonės, turinčios aušinimo šaltin į (ledą, sausą ledą, 
eutektinę akumuliacin ę plokštę, suskystintas dujas ir t. t.), 
išskyrus šaldymo įrenginį. 
Refrižeratoriniai vagonai yra transporto priemon ės su šilu­
mine izoliacija, turin čios šaldymo įrenginį (kuris veikia 
kompresijos, absorbcijos ar kitu b ūdu). 
8607  Geležinkelio arba tramvajaus lokomotyv ų arba ried ­
menų dalys  
8607 11 00 – 
8607 19 90  Vežimėliai, vienaašiai (Bisselio) vežim ėliai, ašys, ratai ir 
jų dalys  
Šioms subpozicijoms priskiriami: 
1. vežimėliai ir vienaašiai (Bisselio) vežim ėliai 
lokomotyvams;  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 07.06.2019 — 001.001 — 497  
2. vienaašiai (Bisselio) vežim ėliai, kurie yra vežim ėlio ir 
Bisselio vežim ėlio kombinacija, ir kurie taip pat naudo ­
jami lokomotyvams; 
3. vežimėliai su varikliais (vežim ėliai su įmontuotu elektros 
varikliu) geležinkelio cisternoms, geležinkelio vagonams, 
vagonams, pusvagoniams ir lokomotyvams; 
4. vežimėliai keleiviniams vagonams ir prekiniams 
vagonams. 
Šioms subpozicijoms taip pat priskiriamos vežim ėlių ir 
Bisselio vežim ėlių dalys, tokios kaip hidrauliniai amortiza ­
toriai vežim ėliams. 
Tačiau šioms subpozicijoms nepriskiriamos spyruokl ės 
(7320 pozicija). 
Šioms subpozicijoms taip pat priskiriamos surinktos arba 
nesurinktos ašys ir ratai bei j ų dalys, nurodytos SS paaiški ­
nimų 8607 pozicijos paaiškinim ų antrosios pastraipos 2 ir 
3 punktuose. 
Šiose subpozicijose guminiai ratlankiai ir garso slopinimo 
boksai neklasifikuojami guminiai ratlankiai ir garso slopi ­
nimo boksai (atitinkamai 4011 arba 4012 pozicija).  
8607 21 10 – 
8607 29 00  Stabdžių mechanizmai ir j ų dalys  
Šioms pozicijoms nepriskiriami įtaisai, vadinami „b ėgių 
stabdžiais“ (8608 00 00 pozicija). 
Tam tikros stabdži ų dalys taip pat nepriskiriamos šioms 
subpozicijoms, pavyzdžiui, kranai, ventiliai ir vožtuvai, 
mašinisto valdomas suspausto oro stabdži ų valdymo 
vožtuvas (8481 20 90 subpozicija).  
8607 91 10 – 
8607 99 80  Kitos  
Be dalių, nurodyt ų SS paaiškinim ų 8607 pozicijos paaiški ­
nimų antrosios pastraipos 4 ir 8–11 punktuose, šioms 
subpozicijoms taip pat priskiriamos lokomotyv ų pavaros ir 
movos traukl ės. ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 07.06.2019 — 001.001 — 498  
87 SKIRSNIS  
ANTŽEMINIO TRANSPORTO PRIEMON ĖS, IŠSKYRUS 
GELEŽINKELIO IR TRAMVAJAUS RIEDMENIS; J Ų DALYS IR 
REIKMENYS  
Bendrosios nuostatos  
1. Visoje Kombinuotojoje nomenklat ūroje „naujos transporto prie ­
monės“ įvardija transporto priemones, kurios dar niekada nebuvo 
užregistruotos.  
2. Visoje Kombinuotojoje nomenklat ūroje „naudotos transporto prie ­
monės“ įvardija transporto priemones, kurios bent vien ą kartą buvo 
užregistruotos.  
8701  Traktoriai ir vilkikai (išskyrus traktorius ir vilkikus, 
priskiriamus 8709 pozicijai)  
8701 10 00  Vienaašiai traktoriai  
Šiai subpozicijai priskiriami įrenginiai, aprašyti SS paaiški ­
nimų 8701 pozicijos paaiškinim ų šeštojoje ir septintojoje 
pastraipose, įskaitant traktorius, valdomus p ėsčiojo traktori ­
ninko. Šio tipo traktoriai daugiausia naudojami sodininkys ­
tėje. 
Keičiami padargai, skirti naudoti su traktoriais, valdomais 
pėsčiojo traktorininko (ak ėčios, plūgai ir t. t.), vis d ėlto 
yra klasifikuojami atskirai, net jeigu jie yra sumontuoti ant 
traktoriaus, valdomo p ėsčiojo traktorininko. 
Tačiau, jeigu padargai arba darbo įrankiai yra pastoviai 
pritvirtinti prie važiuokl ės su varikliu ir kartu su pastaruoju 
sudaro vien ą mechanin į įrenginį, toks įrenginys priskiriamas 
tai pozicijai, kuri apima t ą darbo įrenginį. Tai yra taikoma 
motorizuotiems pl ūgams ir motorizuotiems kultivatoriams 
(8432 pozicija).  
8701 30 00  Vikšriniai traktoriai  
Šiai subpozicijai priskiriamos traktoriaus tipo transporto 
priemonės su prid ėtiniais pla čiais vikšrais, kurios skirtos 
sniegui kaln ų slidinėjimo trasose lyginti, purenti ir t. t. 
Mašinos ir darbo įrankiai, skirti tvirtinti prie šio tipo trans ­
porto priemoni ų kaip kei čiama įranga (verstuvai, rotoriniai 
sniego pl ūgai ir t. t.), priskiriami juos atitinkan čioms pozi ­
cijoms (8430, 8479 ir t. t. pozicijos) net ir tuomet, kai jie 
pateikiami kartu su transporto priemone, pritvirtinti prie jos 
arba nepritvirtinti.  
8701 91 10 – 
8701 95 90  Kiti, kuri ų variklio galia  
Šioms subpozicijoms priskiriami vadinamieji visureigiai, 
sukonstruoti taip, kad gal ėtų būti naudojami kaip traktoriai, 
kurių charakteristikos yra tokios: 
— vairas su dviem rankenomis, kuriose įtaisyti transporto 
priemonės valdymo įtaisai; vairuojama pasukant abu 
priekinius ratus ir naudojant automobiliams b ūdingą 
vairavimo sistem ą (Ackermano princip ą), 
— visi jų ratai turi stabdžius,  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 07.06.2019 — 001.001 — 499  
— automatin ė sankaba ir atbulin ės eigos pavara, 
— variklis, specialiai sukonstruotas naudoti sud ėtingomis 
vietovės sąlygomis, kuris dirbdamas mažomis apsukomis 
išvysto gali ą, pakankam ą prikabintiems įrenginiams 
vilkti, 
— sukimo momentas ratams perduodamas velenais, o ne 
grandine, 
— bekelei pritaikytos padangos su giliu protektoriaus raštu, 
— įvairūs sukabinimo įtaisai, pavyzdžiui, buksyravimo 
kablys, sukonstruotas taip, kad transporto priemon ė 
galėtų traukti arba stumti mas ę, bent dukart didesn ę už 
jos pačios grynąją (be degal ų) masę, 
— nestabdomos priekabos vilkimo galia bent dukart 
didesnė už pačios transporto priemon ės grynąją masę. 
To įrodymas gali b ūti gamintojo arba nacionalin ės insti­
tucijos parengti techniniai dokumentai, naudotojo 
instrukcija arba pažym ėjimas, kuriuose kilogram ų tiks­
lumu nurodoma visureigio vilkimo galia ir jo grynoji 
masė (transporto priemon ės masė be skys čių, keleivių 
ar krovinio). 
Jeigu šios transporto priemon ės turi visas min ėtas charakte ­
ristikas ir atitinka 8701 91 10 subpozicijos paaiškinimus, jos 
klasifikuotinos kaip žem ės ūkio arba mišk ų ūkio traktoriai. 
Kitais atvejais jos priskirtinos 8701 91 90, 8701 92 90, 
8701 93 90, 8701 94 90 ir 8701 95 90 subpozicijoms. 
Vadinamieji visureigiai, neturintys ši ų charakteristik ų, 
priskirtini 8703 pozicijai. 
Šioms subpozicijoms taip pat nepriskiriami vadinamieji 
„Quad“ automobiliukai (8703 pozicija arba 
9503 00 10 subpozicija (žr. šios subpozicijos 
paaiškinimus)).  
8701 91 10  Ratiniai žem ės ūkio traktoriai ir mišk ų ūkio traktoriai  
Šioms subpozicijoms priskiriami žem ės ūkio arba mišk ų 
ūkio traktoriai, turintys bent tris ratus ir, atsižvelgiant į jų 
konstrukcij ą ir įrangą, akivaizdžiai skirti žem ės ūkio, sodi­
ninkystės ar mišk ų ūkio darbams. 
Šių tipų transporto priemoni ų maksimalus greitis paprastai 
yra ne didesnis kaip 45 km per valand ą. 
Jų varikliai gali išvystyti didžiausi ą traukos j ėgą, pavyz­
džiui, naudojant diferencialo blokavimo mechanizm ą. 
Jų padangos turi gil ų protektoriaus rašt ą, pritaikytos žem ės 
ūkio, sodininkyst ės ar mišk ų ūkio darbams. 
Žemės ūkio traktoriai paprastai turi: hidraulin ę įrangą, pritai­
kytą žemės ūkio padargams (ak ėčioms, plūgams) pakelti 
arba nuleisti, variklio galios perdavimo priemones, skirtas 
mašinoms arba padargams varyti, ir priekab ų prikabinimo 
įtaisus. Jie taip pat gali tur ėti hidraulin ę įrangą, skirtą 
darbo įrenginiams (šieno krautuvams, m ėšlo krautuvams ir 
kt.) valdyti, kai šie laikytini reikmenimis.  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 07.06.2019 — 001.001 — 500  
Šioms subpozicijoms taip pat priskiriami specialiai sukonst ­
ruoti žem ės ūkio traktoriai, pavyzdžiui, traktoriai su apžar ­
gine važiuokle ( straddle tractors ), naudojami vynuogynuose 
ir medelynuose, darbui kalvotose vietov ėse skirti traktoriai 
(hill tractors ) ir įrankius vežantys traktoriai ( tool-carrying 
tractors ). 
Net ir tada, kai pateikimo metu prie traktoriaus b ūna pritvir ­
tinti keičiami žem ės ūkio padargai, jie turi b ūti priskiriami 
juos atitinkan čioms pozicijoms (8432, 8433 ir kt. pozicijos). 
Miškų ūkio traktoriams b ūdingas požymis yra tai, kad jie 
turi nuolatin ę pritvirtint ą gervę, skirtą rąstams vilkti. 
Vadovaujantis šio skyriaus 2 pastaba, traktoriai, priskiriami 
šioms subpozicijoms, taip pat gali tur ėti tam tikras charak ­
teristikas, d ėl kurių jie be pagrindin ės paskirties gali vežti 
žemės ūkio arba mišk ų ūkio mechaninius įrenginius, įran­
kius, trąšas, sėklas ir kt. 
Šioms subpozicijoms nepriskiriamos žoliapjov ės (vadinamos 
važiuojamosiomis žoliapjov ėmis arba sod ų traktoriais) su 
nuolatiniu pritvirtintu pjovimo įtaisu ir ne daugiau kaip 
viena variklio galios perdavimo priemone, skirta tik pjovimo 
įrenginiui varyti (žr. 8433 11 10–8433 19 90 subpozicijos 
paaiškinimus).  
8701 92 10 ir 
8701 93 10  Ratiniai žem ės ūkio traktoriai ir mišk ų ūkio traktoriai  
Žr. paaiškinim ų 8701 91 10 subpozicijos paaiškinimus.  
8701 94 10 ir 
8701 95 10  Ratiniai žem ės ūkio traktoriai ir mišk ų ūkio traktoriai  
Žr. paaiškinim ų 8701 91 10 subpozicijos paaiškinimus.  
8701 91 90  Kiti  
Šiai subpozicijai priskiriami: 
1. viešųjų darbų traktoriai; 
2. vienaašiai traktoriai autotransporto priemon ėms su 
priekabomis.  
8701 92 90 ir 
8701 93 90  Kiti 
Žr. paaiškinim ų 8701 91 90 subpozicijos paaiškinimus.  
8701 94 90 ir 
8701 95 90  Kiti 
Žr. paaiškinim ų 8701 91 90 subpozicijos paaiškinimus.  
8703  Automobiliai ir kitos autotransporto priemon ės, 
daugiausia skirtos žmon ėms vežti (išskyrus priskiriamas 
8702 pozicijai), įskaitant lengvuosius keleivinius-krovini ­
nius automobilius (universalus) ir lenktyninius automo ­
bilius  
Šiai pozicijai priskiriamos „universalios transporto prie ­
monės“, pavyzdžiui, autotransporto priemon ės, kuriomis 
galima vežti ir žmones, ir krovinius:  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 07.06.2019 — 001.001 — 501  
1. Pikapai: 
Šio tipo keli ų transporto priemon ėje paprastai b ūna 
daugiau negu viena s ėdynių eilė ir ji būna padalyta į 
dvi atskiras sekcijas – uždar ą saloną žmonėms vežti ir 
atvirą arba dengt ą platform ą kroviniams vežti. 
Tačiau tokios keli ų transporto priemon ės turi būti priski­
riamos 8704 pozicijai, jeigu didžiausias kroviniams 
skirtos sekcijos grind ų ilgis sudaro daugiau negu 50 % 
transporto priemon ės važiuokl ės bazės ilgio arba jeigu 
transporto priemon ės turi daugiau negu dvi ašis. 
2. Autofurgonai: 
Autofurgonas – tai keli ų transporto priemon ė su daugiau 
negu viena s ėdynių eile, kuri privalo tur ėti SS paaiški ­
nimų 8703 pozicijos paaiškinimuose nurodytus požy ­
mius. 
Tačiau autofurgonai su viena s ėdynių eile, kuri ų užpaka­
linėje dalyje n ėra sėdynių ir saugos įrangos nuolatiniam 
montažui skirt ų tvirtinimo viet ų ir jungiam ųjų detalių, su 
keleiviams vežti ir kroviniams vežti skirtas sekcijas 
skiriančia nuolatine sienele ar pertvara arba langais 
kėbulo šonuose ar be j ų, turi b ūti priskiriami 
8704 pozicijai.  
8703 21 10 – 
8703 24 90  Kitos autotransporto priemon ės, tik su st ūmokliniu 
kibirkštinio uždegimo vidaus degimo varikliu ir slan ­
kiąja stūmoklio eiga  
Cilindro darbinio t ūrio apibr ėžimą žr. SS paaiškinim ų 
8407 31, 8407 32, 8407 33 ir 8407 34 subpozicij ų paaiški­
nimuose. 
Šioms subpozicijoms priskiriami „universalai“ ir „bendro ­
sios paskirties autotransporto priemon ės“, nurodytos SS 
paaiškinim ų 8703 pozicijos paaiškinim ų trečiąją ir ketvirt ąją 
pastraipas. 
Šioms subpozicijoms taip pat priskiriami nedideli lenktyni ­
niai automobiliai (vadinamieji „skelteriai“ ( skelters ) arba 
„vaikštyn ės“ (go-carts )) be kėbulų, kuriuose sumontuoti 
stūmokliniai kibirkštinio uždegimo vidaus degimo varikliai 
su slankiąja stūmoklio eiga, ir galintys išvystyti gana dide ­
lius greičius. 
8703 31 10 – 
8703 33 90  Kitos autotransporto priemon ės, tik su st ūmokliniu 
slėginio uždegimo vidaus degimo varikliu (dyzeliniu 
arba pusiau dyzeliniu)  
Šioms subpozicijoms priskiriami „universalai“ ir „bendro ­
sios paskirties autotransporto priemon ės“, nurodytos SS 
paaiškinim ų 8703 pozicijos paaiškinim ų trečiąją ir ketvirt ąją 
pastraipas.  
8704  Autotransporto priemon ės, skirtos kroviniams vežti  
Mutatis mutandis  taikomi paaiškinim ų 8703 pozicijos paaiš ­
kinimai. 
Cilindro darbinio t ūrio apibr ėžimą žr. SS paaiškinim ų 
8407 31, 8407 32, 8407 33 ir 8407 34 subpozicij ų paaiški­
nimuose. 
Šiai pozicijai priskiriami keturiais ratais varomi visureigiai 
automobiliai, turintys šarnyrines važiuokles, kuri ų priekinėje 
korpuso dalyje yra dyzelinis variklis ir vairuotojo kabina su 
valdymo įranga. Galin ė dalis sudaryta iš dviej ų ratų važiuo­
klės, be įrangos, bet turinti galimyb ę tvirtinti joje įvairius 
įrenginius.  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 07.06.2019 — 001.001 — 502  
Tačiau šiai pozicijai nepriskiriamos transporto priemon ės su 
prie jų pritvirtinta žem ės ūkio arba kita specialiosios paskir ­
ties įranga (8705 pozicija).  
8704 10 10 ir 
8704 10 90  Nemagistraliniai savivar čiai 
1. Šioms subpozicijoms daugiausia priskiriamos autotrans ­
porto priemon ės, skirtos naudoti karjeruose, kasyklose 
arba statybos aikštel ėse, kelio darbams, oro uostuose ir 
uostuose bei turin čios priekyje arba gale sumontuot ą 
savivartin į kėbulą ar apačioje atsidarant į kėbulą, kuris 
yra specialiai suprojektuotas sm ėliui, žvyrui, žem ėms, 
akmenims ir t. t. vežti. Pavyzdžiai, iliustruojantys įvairių 
tipų savivarčius, yra pateikti ši ų pastabų pabaigoje. 
2. Šioms subpozicijoms taip pat priskiriamos mažesnio 
krovumo autotransporto priemon ės, kurios naudojamos 
statybos aikštel ėse žemėms, nuolaužoms, nesukiet ėjusiam 
cementui ar betonui ir t. t. vežti. Tokios autotransporto 
priemonės turi fiksuot ą arba šarnyrin ę važiuokl ę, yra 
varomos dviem arba keturiais ratais, savivar čio piltuvas 
yra įrengtas virš vienos ašies, o vairuotojo s ėdynė – virš 
kitos. Vairuotojo s ėdynė ne visada yra kabinos viduje.
  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 07.06.2019 — 001.001 — 503  
8704 21 10  Specialiai pritaikytos labai radioaktyvioms medžiagoms 
vežti (Euratomas)  
Mutatis mutandis  taikomi paaiškinim ų 8606 91 10 subpozi ­
cijos paaiškinimai.  
8704 21 31 – 
8704 21 99  Kitos  
Šioms subpozicijoms priskiriamos „universalios paskirties 
autotransporto priemon ės“, nurodytos SS paaiškinim ų 
8704 pozicijos paaiškinim ų ketvirtąją pastraipą. 
8704 22 10  Specialiai pritaikytos labai radioaktyvioms medžiagoms 
vežti (Euratomas)  
Mutatis mutandis  taikomi paaiškinim ų 8606 91 10 subpozi ­
cijos paaiškinimai.  
8704 23 10  Specialiai pritaikytos labai radioaktyvioms medžiagoms 
vežti (Euratomas)  
Mutatis mutandis  taikomi paaiškinim ų 8606 91 10 subpozi ­
cijos paaiškinimai.  
8704 31 10  Specialiai pritaikytos labai radioaktyvioms medžiagoms 
vežti (Euratomas)  
Mutatis mutandis  taikomi paaiškinim ų 8606 91 10 subpozi ­
cijos paaiškinimai.  
8704 31 31 – 
8704 31 99  Kitos  
Šioms subpozicijoms priskiriamos „universalios paskirties 
autotransporto priemon ės“, nurodytos SS paaiškinim ų 
8704 pozicijos paaiškinim ų ketvirtąją pastraipą. 
8704 32 10  Specialiai pritaikytos labai radioaktyvioms medžiagoms 
vežti (Euratomas)  
Mutatis mutandis  taikomi paaiškinim ų 8606 91 10 subpozi ­
cijos paaiškinimai.  
8707  Autotransporto priemoni ų, priskiriam ų 8701 – 8705 pozi ­
cijoms, k ėbulai (įskaitant kabinas)  
8707 10 10  Skirti pramoniniam surinkimui  
Šioje subpozicijoje s ąvoka „skirti pramoniniam surinkimui“ 
taikoma tik k ėbulams, kurie naudojami autotransporto prie ­
monės surinkimo arba gamybos įmonėje (arba k ėbulai, 
kuriuos naudoja subrangovai mazg ų surinkimui), kurioje 
gaminamos naujos autotransporto priemon ės. 
Ši subpozicija gali b ūti taikoma tik tiems k ėbulams, kurie 
faktiškai yra naudojami naujoms autotransporto priemo ­
nėms, priskiriamoms šiai pa čiai subpozicijai, gaminti. Vadi ­
nasi, ji netaikoma panašiems k ėbulams, kurie yra naudojami 
kaip atsargin ės dalys.  
8707 90 10  Skirti pramoniniam surinkimui: Traktori ų, valdom ų 
pėsčiojo traktorininko, priskiriam ų 8701 10 subpozicijai; 
Autotransporto priemoni ų, priskiriam ų 8704 pozicijai, 
su stūmokliniu sl ėginio uždegimo vidaus degimo varikliu 
(dyzeliu arba pusiau dyzeliu), kurio cilindr ų darbinis 
tūris ne didesnis kaip 2 500 cm  3 , arba su st ūmokliniu 
kibirkštinio uždegimo vidaus degimo varikliu, kurio 
cilindrų darbinis t ūris ne didesnis kaip 2 800 cm  3 ; 
Specialių autotransporto priemoni ų, priskiriam ų 
8705 pozicijai  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 07.06.2019 — 001.001 — 504  
Žr. paaiškinim ų 8707 10 10 subpozicijos paaiškinimus. 
„Cilindro darbinio t ūrio“ apibr ėžimą žr. SS paaiškinim ų 
8407 31, 8407 32, 8407 33 ir 8407 34 subpozicij ų 
paaiškinimuose.  
8708  Autotransporto priemoni ų, priskiriam ų 8701 – 8705 pozi ­
cijoms, dalys ir reikmenys  
Pramoniniam surinkimui skirtoms dalims ir reikmenims  
mutatis mutandis  taikomi paaiškinim ų 8707 10 10 subpozi ­
cijos paaiškinimai.  
8708 70 91  Žvaigžd ės formos vientisi lietiniai ratlanki ų centrai, iš 
geležies arba iš plieno  
Šiai subpozicijai priskiriami ratlanki ų centrai paprastai yra 
naudojami autobusams arba autotransporto priemon ėms, 
skirtoms kroviniams vežti. Jie yra žvaigžd ės formos, 
paprastai su penkiomis arba šešiomis briaunomis ir naudo ­
jami su nuimamais ratlankiais.  
8708 70 99  Kiti  
Be dalių ir reikmen ų, nurodyt ų SS paaiškinim ų 8708 pozi ­
cijos paaiškinim ų antrosios pastraipos K dalyje, šiai subpo ­
zicijai priskiriami rat ų balansavimo svarmenys.  
8708 80 55  Skersiniai stabilizatoriai; kiti torsiono strypai  
Skersiniai stabilizatoriai yra autotransporto priemoni ų 
spyruoklės, perduodan čios vienoje pakabos pus ėje atsiradu ­
sias apkrovimo j ėgas kitai pusei. 
Jie dažniausiai sudaryti iš plienini ų apvalaus skerspj ūvio 
strypų, paprastai sulenkt ų panašiai į U raidės formą. 
Paprastai jie atrodo šitaip:
  
Torsiono strypai yra plieniniai strypai, paprastai apvalaus 
skerspjūvio, tačiau gali b ūti ir kvadratinio skerspj ūvio arba 
sudaryti iš sta čiakampių strypų pynės. 
Torsiono strypai yra tiesin ės formos, t. y. vienam strypo 
galui suteiktas sukimo momentas yra proporcingas kito jo 
galo pasukimo kampui. 
Paprastai jie atrodo šitaip:
  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 07.06.2019 — 001.001 — 505  
8708 99 10 – 
8708 99 97  Kiti 
Šioms subpozicijoms nepriskiriamos: 
a) autotransporto priemoni ų, priskiriam ų 8702–8704 pozici ­
joms, važiuokl ės be įmontuoto variklio, bet su kabina 
(8702, 8703 arba 8704 pozicija); 
b) autotransporto priemon ės sėdynių atramos galvai (9401 
arba 9404 pozicija).  
8709  Savaeigiai vežim ėliai be k ėlimo ir krovimo įrangos, 
naudojami gamyklose, sand ėliuose, uostuose arba oro 
uostuose kroviniams trumpais nuotoliais vežti; traktoriai 
ir vilkikai, naudojami geležinkelio sto čių platformose; 
išvardytų transporto priemoni ų dalys  
8709 11 10  Specialiai pritaikytos labai radioaktyvioms medžiagoms 
vežti (Euratomas)  
Mutatis mutandis  taikomi paaiškinim ų 8606 91 10 subpozi ­
cijos paaiškinimai.  
8709 19 10  Specialiai pritaikytos labai radioaktyvioms medžiagoms 
vežti (Euratomas)  
Mutatis mutandis  taikomi paaiškinim ų 8606 91 10 subpozi ­
cijos paaiškinimai.  
8712 00  Dvira čiai ir kitos pedalin ės transporto priemon ės (įskai­
tant transportinius trira čius) be variklio  
Šiai pozicijai priskiriami nesukomplektuoti dvira čiai, 
turintys pagrindines sukomplektuot ų dviračių savybes 
(Kombinuotosios nomenklat ūros 2 bendrosios aiškinimo 
taisyklės a punktas): 
Nesukomplektuotas dviratis, surinktas arba nesurinktas, 
klasifikuojamas kaip 8712 00 pozicijos prek ė, jeigu j į 
sudaro rėmas, šakės ir bent dvi toliau išvardytos sudedamo ­
sios dalys: 
— ratų komplektas, 
— pavaros mechanizmas (žr. paaiškinim ų 
8714 96 30 subpozicijos paaiškinimus), 
— vairo įtaisas (įskaitant vair ą ir vairo kot ą), 
— stabdži ų sistema.  
8713  Vežim ėliai neįgaliesiems su varikliais arba be j ų, su 
kitomis mechanin ėmis pavaromis arba be j ų 
8713 90 00  Kiti  
Kelių transporto priemon ės su varikliu, specialiai skirtos 
neįgaliesiems, nuo 8703 pozicijai priskiriam ų kelių trans­
porto priemoni ų atskiriamos pagal šiuos pagrindinius požy ­
mius: 
— jų didžiausias greitis 10 km/val, t. y. greitas p ėsčiojo 
tempas; 
— jų didžiausias plotis 80 cm;  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 07.06.2019 — 001.001 — 506  
— turi du žem ę liečiančius ratų komplektus; 
— turi speciali ą įrangą negaliai palengvinti (pavyzdžiui, 
kojoms stabilizuoti pakojus). 
Tokios keli ų transporto priemon ės gali tur ėti: 
— papildom ą (virsti neleidžian čių) ratų komplekt ą; 
— vairavimo ir kitus valdymo įtaisus (pavyzdžiui, vaira ­
lazdę), kuriais lengva naudotis; tokie valdymo įtaisai 
paprastai yra sumontuoti viename iš poranki ų; jie 
niekada neb ūna įrengti kaip atskira, reguliuojama vairo 
kolonėlė. 
Šiai subpozicijai priskiriamos elektra varomos keli ų trans­
porto priemon ės panašios į kėdes su ratukais, kurios skirtos 
tik neįgaliesiems vežioti. Jos gali atrodyti taip:
  
Tačiau motoroleriai su varikliu (manevringieji motoroleriai) 
ir atskirai sumontuota reguliuojama vairo kolon ėle šiai 
subpozicijai nepriskiriami. Jie gali atrodyti taip ir priskiriami 
8703 pozicijai:
  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 07.06.2019 — 001.001 — 507  
8714  Transporto priemoni ų, priskiriam ų 8711 – 8713 pozici ­
joms, dalys ir reikmenys  
8714 91 10 – 
8714 99 90  Kitos  
Šioms subpozicijoms priskiriamos dalys ir reikmenys, 
skirtos gamybai, apr ūpinimui ar remontui: 
1. motocikl ų ir dviračių priekabų; 
2. dviračių ir panaši ų transporto priemoni ų su pagalbiniu 
varikliu, t. y. dvira čių ir panaši ų transporto priemoni ų, 
kurios gali b ūti varomos pedalais ir kurios turi sumon ­
tuotą pagalbin į variklį (kurio cilindro darbinis t ūris ne 
didesnis kaip 50 m  3 ); 
3. kitų, neturinčių variklio dvira čių ir panaši ų transporto 
priemonių (įskaitant transportinius trira čius). 
8714 94 20  Stabdžiai  
Šiai subpozicijai priskiriamos inercin ės stabdomosios 
stebulės ir stebuliniai stabdžiai. 
Stabdomosios stebul ės paprastai yra atbulinio pedalo 
mynimo tipo. 
Tačiau trinkeli ų tipo stabdžiuose stabdymo veiksmas 
vykdomas rankiniu b ūdu, troso arba traukl ės pagalba. 
Paprastai jie atrodo šitaip:
  
8714 94 90  Dalys  
Šiai subpozicijai priskiriamos stabdži ų svirtys. 
Tačiau šiai subpozicijai nepriskiriamos kau čiuko (gumos) 
stabdžių kaladėlės (4016 99 97 subpozicija) arba stabdži ų 
kreipiamosios dalys (paprastai 8307 10 00 arba 
8307 90 00 subpozicija).  
8714 96 30  Švaistikliniai mechanizmai  
Švaistiklin į mechanizm ą paprastai sudaro: 
— miniklio ašies laikiklis (žr. 1 pav.), 
— viena arba kelios krumplin ės pavaros (dar vadinamos 
žvaigždučių bloku), dažniausiai pritvirtintos prie deši ­
niojo švaistiklio (žr. 2 pav.), ir 
— kairysis švaistiklis (žr. 3 pav.).  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 07.06.2019 — 001.001 — 508  
Vadovaujantis Kombinuotosios nomenklat ūros 2 bendrosios 
aiškinimo taisykl ės a punktu gaminys klasifikuojamas kaip 
nesukomplektuotas gaminys, surinktas arba nesurinktas, 
šioje subpozicijoje, pavyzdžiui, kai j į sudaro: 
— viena arba kelios krumplin ės pavaros, dažniausiai 
pritvirtintos prie dešiniojo švaistiklio, 
— viena arba kelios krumplin ės pavaros, dažniausiai 
pritvirtintos prie dešiniojo švaistiklio ir kairiojo švais ­
tiklio, arba 
— viena arba kelios krumplin ės pavaros, dažniausiai 
pritvirtintos prie dešiniojo švaistiklio ir miniklio ašies 
laikiklio. 
1 pav.
  
2 pav.
  
3 pav.
  
8714 99 50  Pavar ų perjungimo mechanizmai  
Šiai subpozicijai priskiriami pavar ų perjungimo mecha ­
nizmai – tai mechanizmai, skirti dvira čio grandinei permesti 
ant priekinio arba ant galinio žvaigždu čių bloko. Sukom ­
plektuotą pavarų perjungimo mechanizm ą paprastai sudaro 
bent vienas pavar ų perjungiklis (priekinis arba galinis, 
žr. pav.) ir pavar ų perjungimo svirtis, kuri su pavar ų perjun­
gikliu sujungta trosu. Kai dviratininkas, mindamas pedalus, 
valdo svirt į, dėl kintančios troso įtampos pavar ų perjungiklis 
juda iš vienos pus ės į kitą, permesdamas grandin ę ant skir­
tingų žvaigždu čių. ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 07.06.2019 — 001.001 — 509  
Šiaie subpozicijai taip pat priskiriami atskirai pateikiami 
priekiniai arba galiniai pavar ų perjungikliai, taip pat nesu ­
montuoti t ų perjungikli ų komplektai su trosais arba su 
pavarų perjungimo svirtimis. Ta čiau atskirai pateikiamos 
pavarų perjungimo svirtys ir trosai turi b ūti klasifikuojami 
kaip dalys ir priskiriami 8714 99 90 subpozicijai.
  
Priekinis pavar ų perjungiklis
  
Galinis pavar ų perjungiklis  
8714 99 90  Kiti; dalys  
Šiai subpozicijai priskiriamos vaik ų kėdutės, skirtos vaikams 
vežti suaugusi ųjų dviračiais. Jos gali b ūti montuojamos ant 
bagažinės ar rėmo arba tvirtinamos ant vairo r ėmo arba prie 
jo. Šios k ėdutės yra daugiausia skirtos naudoti su dvira čiais, 
todėl jos laikytinos dvira čio reikmenimis.  
8716  Priekabos ir puspriekab ės; kitos nesavaeig ės transporto 
priemonės; jų dalys  
8716 10 92 ir 
8716 10 98  Automobili ų priekabos-nameliai ir puspriekab ės-name­
liai 
Aprašymuose s ąvoka „mas ė“ įvardija transporto priemon ės 
masę su visa pastoviai sumontuota įranga ir priedais.  
8716 39 10  Specialiai pritaikytos labai radioaktyvioms medžiagoms 
vežti (Euratomas)  
Mutatis mutandis  taikomi paaiškinim ų 8606 91 10 subpozi ­
cijos paaiškinimai.  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 07.06.2019 — 001.001 — 510  
88 SKIRSNIS  
ORLAIVIAI, ERDV ĖLAIVIAI IR J Ų DALYS 
1 subpozicij ų 
pastaba  Stacionariai įrengtiems įrenginiams nepriklauso, pavyz ­
džiui, gelb ėjimo įranga (pavyzdžiui, gelb ėjimosi valtys, 
parašiutai ir evakuaciniai loviai) ir kei čiama ginkl ų 
sistemų įranga.  
Jeigu nesukomplektuota arba nebaigta gaminti mašina vado ­
vaujantis Kombinuotosios nomenklat ūros 2 bendrosios 
aiškinimo taisykl ės a punktu klasifikuojama kaip sukom ­
plektuotas gaminys, atitinkamos subpozicijos nustatymui 
turi būti naudojama įprastinė darbinė masė. 
8802  Kiti orlaiviai (pavyzdžiui, sraigtasparniai, l ėktuvai); 
erdvėlaiviai (įskaitant palydovus) ir suborbitin ės bei 
erdvėlaivių paleidimo raketos  
8802 11 00 ir 
8802 12 00  Sraigtasparniai  
Šioms subpozicijoms priskiriamos tik tos mašinos, kuri ų 
kilimas ir keliamoji j ėga įgyjami vieno ar daugiau varikli ų 
varomų sraigtų pagalba.  
8802 11 00  Kuri ų masė be krovinio ne didesn ė kaip 2 000 kg  
Šiai subpozicijai priskiriami įvairaus dydžio daugiasraig čiai 
sraigtasparniai (vadinamieji dronai), kurie gali skristi auto ­
nomiškai ( į iš anksto nustatyt ą paskirties viet ą) arba būti 
nuotoliniu b ūdu pilotuojami naudotojo. 
Tačiau jeigu tie sraigtasparniai turi žaisl ų ar pramogoms 
skirtų modelių savybių, jie priskirtini 9503 pozicijai. 
Žr. Kombinuotosios nomenklat ūros paaiškinim ų tos pozi ­
cijos paaiškinimus.  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 07.06.2019 — 001.001 — 511  
89 SKIRSNIS  
LAIVAI, VALTYS IR PLAUKIOJANTIEJI ĮRENGINIAI 
1 papildomoji 
pastaba  Žodžių junginys „laivai, kurie pagal savo konstrukcij ą 
priskirtini j ūrų laivams“ įvardija laivus, kurie d ėl savo 
konstrukcijos arba įrangos, gali plaukti j ūra net blogo oro 
sąlygomis (kai v ėjo jėga pagal Boforto ( Beaufort ) skalę yra 
apie 7). Tokie laivai paprastai b ūna su vandens nepralei ­
džiančiais deniais ir or ų pokyčiams atspariais denio antsta ­
tais. 
Žodžių junginys „korpuso bendras ilgis“ įvardija korpuso 
ilgį, matuojam ą nuo esan čio pačiame priekyje pirmagalio 
taško iki paties galinio laivagalio taško, bet ne įskaitant išsi ­
kišimų, pritvirtint ų prie laivo korpuso arba nepritvirtint ų 
(pavyzdžiui, vair ų, bušpritų, žvejybos platform ų ar nardymo 
bortų). 
Žodžių junginys „j ūrų laivai“ įvardija laivus ir transporto 
priemones su oro pagalve, kurie tenkina pirmiau išvardytas 
sąlygas, nepriklausomai nuo to, ar jie iš tikr ųjų daugiausia 
naudojami pakrant ės vandenyse, limanuose ar ežeruose ir 
t. t. 
Toliau reikia pažym ėti, kad: 
1. trumpesni kaip 12 m ilgio laivai, kurie suprojektuoti kaip 
jūrų laivai, priskiriami s ąvokai „žvejybiniai laivai“ tik 
tada, kai jie yra specialiai tam skirti ir turi įrengtą profe­
sionalios žvejybos įrangą, net jeigu jie kartais gali b ūti 
naudojami ir pramogoms; 
2. sąvoka „gelb ėjimo valtys“ apima laivus, kurie yra pad ėti 
ant jūrų laivų denių ir skirti įgulai ir keleiviams gelb ėti, 
jeigu laivas atsiduria pavojuje; taip pat ji apima gelb ė­
jimo valtis, kurios yra išd ėstytos išilgai kranto tinkamose 
vietose ir yra skirtos plaukti į pagalbą nelaimės ištiktiems 
laivams.  
8901  Kruiz ų laivai, ekskursij ų laivai, keltai, krovininiai laivai, 
baržos ir panašios vandens transporto priemon ės 
žmonėms arba kroviniams vežti  
Pusiniai korpusai arba korpus ų trečdaliai šiai pozicijai 
nepriskiriamoi, o klasifikuojami pagal medžiagas, iš kuri ų 
jie pagaminti (pavyzdžiui, 7308 pozicija).  
8901 90 10  J ūrų 
Laivai, suprojektuoti baržoms arba lichteriams gabenti, taip 
pat priskiriami šiai subpozicijai. Tokiuose laivuose standar ­
tinio tipo konteineriai yra pakei čiami baržomis arba lichte ­
riais, kurie atplaukia vandeniu tam, kad b ūtų pakrauti į 
plaukiojan čią bazę, suskirstyt ą į vertikalias sekcijas, kuriose 
gali tilpti trys arba keturios baržos ar lichteriai. Tokiuose 
laivuose yra įrengti judamieji portaliniai kranai, panardi ­
namos kėlimo platformos ar kitokios barž ų pakrovimo, tvar ­
kymo ir iškrovimo priemon ės. ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 07.06.2019 — 001.001 — 512  
Šiai subpozicijai priskiriama tik plaukiojanti baz ė (mother 
ship); baržos eil ės tvarka yra naudojamos kaip vidaus 
vandenų laivybos laivai, po to kelion ės metu tampa „kontei ­
neriais“, o po to v ėl naudojamos kaip vidaus vanden ų 
laivybos laivai ir priskiriamos 8901 90 90 subpozicijai.  
8904 00  Vilkikai ir vilkikai-st ūmikai  
Dėl pusinių korpusų arba korpus ų trečdalių klasifikavimo 
žr. paaiškinim ų 8901 pozicijos paaiškinimus.  
8904 00 91 ir 
8904 00 99  Vilkikai-st ūmikai  
Laivai, kurie suprojektuoti naudoti ir kaip vilkikai-st ūmikai, 
ir kaip vilkikai, aprašyti SS paaiškinim ų 8904 pozicijos 
paaiškinim ų antroje pastraipoje, visais atvejais priskiriami 
šioms subpozicijoms.  
8905  Pl ūduriuojantys švyturiai, priešgaisriniai laivai, 
žemsiurb ės, plaukiojantieji kranai ir kiti special ūs laivai, 
kurių tinkamumas laivybai yra pagalbin ė funkcija; plau ­
kiojantieji dokai; plaukiojan čiosios arba gramzdinamo ­
sios gręžybos arba verslin ės-žvejybin ės platformos  
Dėl pusinių korpusų arba korpus ų trečdalių klasifikavimo 
žr. paaiškinim ų 8901 pozicijos paaiškinimus.  
8906  Kiti laivai, įskaitant karinius laivus ir gelb ėjimo laivus, 
išskyrus irklines valtis  
Dėl pusinių korpusų arba korpus ų trečdalių klasifikavimo 
žr. paaiškinim ų 8901 pozicijos paaiškinimus.  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 07.06.2019 — 001.001 — 513  
XVIII SKYRIUS  
OPTIKOS, FOTOGRAFIJOS, KINEMATOGRAFIJOS, MATAVIMO, 
TIKRINIMO, TIKSLIEJI, MEDICINOS ARBA CHIRURGIJOS 
PRIETAISAI IR APARATAI; LAIKRODŽIAI; MUZIKOS 
INSTRUMENTAI; J Ų DALYS IR REIKMENYS  
90 SKIRSNIS  
OPTIKOS, FOTOGRAFIJOS, KINEMATOGRAFIJOS, MATAVIMO, 
TIKRINIMO, TIKSLIEJI, MEDICINOS ARBA CHIRURGIJOS 
PRIETAISAI IR APARATAI; J Ų DALYS IR REIKMENYS 
9001  Šviesolaidžiai ir šviesolaidži ų grįžtės; šviesolaidži ų kabe­
liai, išskyrus priskiriamus 8544 pozicijai; poliarizacini ų 
medžiagų lakštai ir plokšt ės; neaptaisyti l ęšiai (įskaitant 
kontaktinius l ęšius), prizm ės, veidrodžiai ir kiti neaptai ­
syti optiniai elementai iš bet kuri ų medžiag ų, išskyrus 
tokius elementus iš optiškai neapdoroto stiklo  
Šiai pozicijai priskiriami gaminiai, naudojami su regim ąja 
šviesa, ir gaminiai, naudojami su nematomos spektro dalies 
spinduliuote (infraraudon ąja ir ultravioletine spinduliuote). 
Tačiau šiai pozicijai nepriskiriami elektroniniai „optiniai“ 
elementai, pavyzdžiui, elektrostatiniai l ęšiai, elektromagneti ­
niai lęšiai ir vadinamieji lauko l ęšiai (paprastai 85 skirsnis).  
9001 10 10 – 
9001 10 90  Šviesolaidžiai, šviesolaidži ų grįžtės ir kabeliai  
Šioms subpozicijoms nepriskiriami adapteriai ir jungtys, 
skirti šviesolaidžiams, šviesolaidži ų grįžtėms ir šviesolaidži ų 
kabeliams sujungti. 
Taip pat žr. paaiškinim ų 8536 70 00 subpozicijos 
paaiškinimus.  
9001 20 00  Poliarizacini ų medžiag ų lakštai ir plokšt ės 
Šiai subpozicijai priskiriamos į ritinius susuktos poliariza ­
cinių medžiag ų folijos, skirtos naudoti skyst ųjų 
kristalų (LCD) moduli ų gamyboje.
  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 07.06.2019 — 001.001 — 514  
9001 90 00  Kiti  
Šioje subpozicijoje klasifikuojami: 
1. lazerių rubino stiklai ir kiti optiniai elementai; 
2. plastikiniai Fresnelio ( Fresnel ) lęšiai, skirti naudoti, 
pavyzdžiui, pritaikius jiems tvirtinimo įtaisą, kaip televi ­
zoriaus rodomo vaizdo didinamieji ekranai.  
9004  Reg ėjimo korekcijos akiniai, apsauginiai (arba tams ūs) 
akiniai arba kiti akiniai  
Virvelės, grandin ėlės ir panaš ūs dirbiniai (pavyzdžiui, 
virvelės akiniams arba grandin ėlės akiniams), skirti produk ­
tams, priskiriamiems šiai pozicijai, su kilpel ėmis galuose 
arba be j ų, neturi b ūti laikomi dalimis arba reikmenimis, 
nes nėra neatskiriamos ši ų produktų sudedamosios dalys ir 
nesuteikia jiems papildomo arba nepagerina esamo j ų funk­
cionalumo. Tod ėl jie turi b ūti klasifikuojami pagal 
medžiagą, iš kurios pagaminti (pavyzdžiui, priskiriant 
5609, 6307, 7117, 7315 arba 7616 pozicijai).  
9005  Binokliai, monokuliarai, kiti optiniai teleskopai ir j ų 
tvirtinimo įtaisai; kiti astronomijos prietaisai ir j ų tvirti­
nimo įtaisai, išskyrus radioastronomijos prietaisus  
Šioje pozicijoje klasifikuojami aparatai, kuriuose naudojami 
naktinio matymo vaizdo stiprintuvai.  
9006  Fotoaparatai (išskyrus kino kameras); fotoblykst ės ir 
fotoblyks čių lempos, išskyrus dujošvytes lempas, klasifi ­
kuojamas 8539 pozicijoje  
9006 59 00  Kiti  
Šiai subpozicijai priskiriami fotoaparatai, naudojami spaus ­
dinimo plokšt ėms arba cilindrams paruošti. 
Žr. SS paaiškinim ų 9006 pozicijos paaiškinim ų I grupės 
trečiosios pastraipos 17 punkt ą. 
9010  Fotolaboratorij ų (įskaitant kino laboratorijas) aparatai 
ir įranga, nenurodyti kitoje šio skirsnio vietoje; negatos ­
kopai, projekcijos ekranai  
9010 50 00  Kiti fotolaboratorij ų (įskaitant kino laboratorijas) 
aparatai ir įranga; negatoskopai  
Šioje subpozicijoje klasifikuojami spausdintin ės plokštės 
eksponavimo aparatai, kurie kopijuoja spausdintini ų gran­
dinių paveikslų fotografijos negatyvinius vaizdus, eksponuo ­
jant juos ant plokš čių izoliacinės medžiagos, iš kurios spaus ­
dintinės plokštės yra pagamintos, paviršiaus. Tok į aparatą iš 
esmės sudaro eksponavimo kamera su joje įmontuotomis 
ultravioletini ų spindulių lempomis. Į eksponavimo kamer ą 
įdedamas fotografijos negatyvinis vaizdas ir izoliacin ės 
medžiagos plokšt ė, ant kurios vakuume eksponuojamas 
negatyvinis vaizdas.  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 07.06.2019 — 001.001 — 515  
9013  Skyst ųjų kristalų įtaisai, išskyrus gaminius, tiksliau 
aprašytus kitose pozicijose; lazeriai, išskyrus lazerinius 
diodus; kiti optiniai aparatai ir prietaisai, nenurodyti 
kitoje šio skirsnio vietoje  
9013 80 90  Kiti  
Šioje subpozicijoje klasifikuojami televizori ų rodomo vaizdo 
didinamieji ekranai, sudaryti iš plastikinio optinio elemento 
(Fresnelio l ęšio), rėmelio ir metalini ų strypų įrenginio, 
specialiai skirto ekranui televizoriaus priekyje tvirtinti.  
9017  Braižybos, ženklinimo arba matematini ų skaičiavimų 
prietaisai (pavyzdžiui, braižybos mašinos, pantografai, 
matlankiai, slankma čiai, braižiklin ės, logaritmin ės 
liniuotės, diskiniai skai čiuotuvai); rankiniai ilgio mata ­
vimo prietaisai (pavyzdžiui, matuokl ės ir tieslės (matuo ­
jamosios juostos), mikrometrai, slankma čiai), nenurodyti 
kitoje šio skirsnio vietoje  
9017 10 90  Kiti  
Šioje subpozicijoje klasifikuojami braižybos stalai su panto ­
grafais arba kitais panašiais prietaisais.  
9017 20 05 – 
9017 20 90  Kiti braižybos, ženklinimo arba matematini ų skaičia­
vimų prietaisai  
Šiose subpozicijose klasifikuojami: 
1. koordinatografai, kurie n ėra skirti fotogrametrijai; 
2. raidiniai trafaretai, aiškiai atpaž įstami kaip specializuoti 
braižybos ar ženklinimo prietaisai.  
9018  Medicinos, chirurgijos, stomatologijos arba veterinarijos 
aparatai ir instrumentai, įskaitant scintigrafijos 
aparatus, kiti elektriniai medicinos aparatai ir instru ­
mentai, naudojami reg ėjimui tikrinti  
9018 50 10  Neoptiniai  
Be ultragarsin ės bendrojo naudojimo diagnostikos įrangos, 
šioje subpozicijoje klasifikuojami special ūs aparatai, skirti 
akims tirti ultragarsu (pavyzdžiui, prietaisai skirti akies 
ragenos ir akies l ęšio storiui arba akies obuolio ilgiui 
nustatyti).  
9018 90 84  Kiti  
Šioje subpozicijoje klasifikuojami: 
1. elektriniai defibriliatoriai, perduodantys srov ės impulsus, 
atstatančius normali ą širdies funkcij ą. Su šiais prietaisais, 
kurie turi impuls ų generatori ų ir du defibriliatoriaus elek ­
trodus, paciento elektrokardiogramos ( EKD ) signalas, 
ateinantis iš elektrod ų, yra rodomas ekrane arba atspaus ­
dinamas prietaise įmontuotu spausdintuvu;  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 07.06.2019 — 001.001 — 516  
2. medicinos aparatai, skirti p ūsti dujas į žmogaus pilvo 
ertmę, siekiant ištirti įvairius organus endoskopu. Prie 
šių aparatų, kurie yra apr ūpinti matavimo prietaisais ir 
ekranais, yra prijungtos dvi žarnos, kuri ų galai sujungti 
su užsukimo čiaupu ir ilga adata; 
3. medicininiai išskyr ų išsiurbimo siurbliai, sudaryti iš siur ­
blio ir siurbimo įtaiso ir kurie yra naudojami operacin ėse 
arba greitosios pagalbos automobiliuose; 
4. kontraceptiniai aparatai, žinomi kaip „vidiniai gimdos 
prietaisai (VGP)“, pagaminti iš plastiko ir vario vielos, 
koloidinio pavidalo vario arba hormon ų įdėtinio 
elemento.  
Šiai subpozicijai nepriskiriami turniketai. Juos paprastai 
sudaro diržas ir užsegimo mechanizmas. J ų paskirtis – 
užveržiant dirž ą neilgą laiką kontroliuoti kraujo tek ėjimą į 
kurią nors gal ūnę. Kitų rūšių turniketai gali tur ėti, pavyz­
džiui, strypel į diržui užveržti. D ėl paprastos konstrukcijos ir 
naudojam ų medžiag ų jie nėra panašūs į šiai subpozicijai 
priskiriamus prietaisus ir aparatus, nors ir yra medicinin ės 
paskirties (paprastai klasifikuojami pagal medžiag ą, iš kurios 
pagamintas diržas). Vis ų pirma žr. SS paaiškinim ų 9018 
pozicijos paaiškinim ų ketvirtą pastraipą.
 
9021  Ortopedijos įtaisai, įskaitant ramentus, chirurginius 
diržus ir vyturus; įtvarai ir kiti įtaisai, naudojami 
lūžiams gydyti; dirbtin ės kūno dalys; klausos aparatai 
ir kiti įtaisai, dedami ant k ūno, nešiojami arba implan ­
tuojami į kūną, skirti fiziniam tr ūkumui ar negaliai 
kompensuoti  
Šioje pozicijoje s ąvoka „fiziniam tr ūkumui ar negaliai 
kompensuoti“ reiškia tik tuos įtaisus, kurie iš tikr ųjų perima 
arba pakei čia tos kūno dalies funkcij ą, kuri turi fizin ę 
negalią arba defekt ą. 
Šioje pozicijoje neklasifikuojami įtaisai, kurie tik palengvina 
negalios arba defekto padarinius. 
Šioje pozicijoje neklasifikuojami reikmenys, nurodomi kaip 
skirti ostomijai (3006 91 00 subpozicija).  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 07.06.2019 — 001.001 — 517  
9021 10 10  Ortopedijos prek ės ir įtaisai  
Šiai subpozicijai priskiriami ortopedijos įtaisai, specialiai 
sukonstruoti konkre čiai ortopedinei paskir čiai, kitaip nei 
paprasti gaminiai, kurie gali b ūti naudojami įvairiais tikslais 
(pavyzdžiui, s ąnarių, sausgysli ų arba raiščių, pertempimo spor ­
tuojant ar spausdinant atvejais naudojami gaminiai ir gaminiai, 
kurie tik palengvina fizin į trūkumą arba negali ą turinčios kūno 
dalies skausm ą, sukeltą, pavyzdžiui, uždegimo). 
Ortopedijos įtaisai turi neleisti atlikti konkretaus fizin į trūkumą 
arba negali ą turinčios kūno dalies (pavyzdžiui, s ąnarių, saus­
gyslių arba raiš čių) judesio, kad b ūtų išvengta kit ų sužeidim ų 
arba kūno iškrypim ų (jų pasunkėjimo), kitaip nei paprasti 
gaminiai, kurie leidžia atlikti nepageidaujamus judesius, ta čiau 
dėl savo santykinio standumo, kur į užtikrina, pavyzdžiui, 
lankstūs įtvarai, spaudžiamosios pagalv ėlės, neelastin ės teks­
tilės medžiagos ir varžomosios kibios ( velcro  tipo) juostel ės, 
padeda išvengti refleksini ų (t. y. nes ąmoningai atliekam ų) 
judesių. 
Taip pat žr. 90 skirsnio 6 pastab ą ir sprendimo sujungtose 
bylose C-260/00 – C-263/00  Lohmann GmbH & Co. KG 
and Medi Bayreuth Weihermüller & Voigtmann GmbH & 
Co. KG v Oberfinanzdirektion Koblenz  36, 37, 39, 40, 43 ir 
45 punktus (ECLI:ES:C:2002:637).  
9021 10 10 subpozicijai priskiriam ų produkt ų pavyzdžiai:
  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 07.06.2019 — 001.001 — 518  
XI skyriui priskiriam ų produkt ų pavyzdžiai:
  
9021 39 90  Kiti  
Šioje subpozicijoje klasifikuojamos: 
1. plokštel ės, kurios visam laikui lieka k ūne, pavyzdžiui, 
pakeičiančios kaulą arba jo dal į; 
2. austos juostel ės iš cheminio pluošto, kurios yra implan ­
tuojamos į kelio sąnarį, pakeičiančios raiščius esant chro ­
niškam kelio s ąnario raiš čio nestabilumui.  
9021 40 00  Klausos aparatai, išskyrus j ų dalis ir reikmenis  
Šioje subpozicijoje klasifikuojami įtaisai, nurodyti SS paaiš ­
kinimų 9021 pozicijos paaiškinim ų IV dalyje, net jeigu jie 
yra akinių rėmelių formos.  
9021 50 00  Širdies raumen ų stimuliatoriai, išskyrus j ų dalis ir reik ­
menis  
Šioje subpozicijoje klasifikuojami tik širdies raumen ų stimu­
liatoriai. Atsižvelgiant į šio skirsnio 1 ir 2 pastabas, širdies 
raumenų stimuliatori ų dalys ir reikmenys, tokie kaip gaub ­
teliai, gaubteli ų pusės, gaubteli ų dangteliai ir elektrodai, 
klasifikuojami 9021 90 90 subpozicijoje. 
Atskirai pateikiami galvanin ės baterijos ir elektros akumu ­
liatoriai, skirti širdies raumen ų stimuliatoriams, klasifikuo ­
jami 8506 arba 8507 pozicijoje. Įkrovikliai, turintys trans ­
formatoriaus pirmin ę apviją, skirti implantuoto širdies 
raumens stimuliatoriaus akumuliatoriui pakrauti, sužadinant 
srovę antrinėje stimuliatoriaus apvijoje, klasifikuojami 
8504 pozicijoje.  
9021 90 90  Kiti  
Šioje subpozicijoje klasifikuojami įtaisai, skirti fiziniam 
trūkumui ar negaliai kompensuoti:  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 07.06.2019 — 001.001 — 519  
1. įtaisai, implantuoti žmogaus k ūne, kurie veikia kaip 
medikament ų išdavimo įtaisai, turintys tame pa čiame 
korpuse „medicinin į siurblį“, siurblio maitinimo šaltin į 
ir medikamentui skirt ą talpyklą; 
2. „žiediniai protezai“, t. y. ner ūdijančiojo plieno žiedai, 
padengti dviem plastiko ir dirbtinio pluošto sluoksniais. 
Jie yra chirurginiu b ūdu pritvirtinami prie širdies 
vožtuvo, tam, kad b ūtų atstatytas širdies vožtuvo geb ė­
jimas užsidaryti, pavyzdžiui, esant mitraliniam 
nepakankamumui; 
3. „skėčio formos“ filtrai, skirti implantavimui į širdies 
kraujagysl ę (vena cava inferior ), siekiant užkirsti keli ą 
trombozėms ir embolijoms, migruojan čioms į širdį. Jie 
sudaryti iš labai mažo sk ėčio formos r ėmelio, pagaminto 
iš nerūdijančio plieno lydinio, kuris yra padengtas plonu 
sintetinės elastinės medžiagos sluoksniu, ir kraujagysl ėje 
išsiskleidžia kaip sk ėtis; 
4. plastikiniai pastov ūs šlapimtakio pl ėtikliai. Šie dygliuoto 
strypo pavidalo įtaisai įtaisai į šlapimtak į, kad ištek ėtų 
šlapimas.  
9022  Aparatai, kuri ų veikimas pagr įstas rentgeno, alfa, beta 
arba gama spinduliuot ės naudojimu, skirti arba neskirti 
naudoti medicinoje, chirurgijoje, stomatologijoje arba 
veterinarijoje, įskaitant radiografijos arba radioterapijos 
aparatus, rentgeno vamzdelius ir kitus rentgeno spindu ­
liuotės generatorius, valdymo pultus, ekranus, tyrim ų 
arba gydymo proced ūrų stalus, kr ėslus ir panaši ą įrangą 
9022 12 00  Kompiuterin ės tomografijos aparatai  
Žr. SS paaiškinim ų 9022 12 subpozicijos paaiškinimus. 
Tačiau vaizdo įrašymo sistemos, kurios n ėra sumontuotos 
rentgeno aparatuose ir kurios iš išorin ės vaizdo kameros 
gautus vaizdo analoginius signalus kei čia į skaitmeninius, 
juos redaguoja ir saugo, yra klasifikuojamos 8543 pozicijoje. 
Paprastai jos yra sudarytos iš analoginio-skaitmeninio 
keitiklio, kompiuterio, monitori ų ir turi juostin ę magnetin ę 
arba diskin ę atmintinę. 
9022 90 20  Aparat ų, kurių veikimas pagr įstas rentgeno spindu ­
liuotės naudojimu, dalys ir reikmenys  
Šioje subpozicijoje klasifikuojami berilio langai, skirti rent ­
geno vamzdžiams.  
9025  Hidrometrai (areometrai) ir panaš ūs plūdrieji matuok ­
liai, termometrai, pirometrai, barometrai, higrometrai 
(drėgmėmačiai) ir psichrometrai, su rašytuvais arba be 
rašytuvų, ir bet kurios ši ų prietais ų tarpusavio 
kombinacijos  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 07.06.2019 — 001.001 — 520  
9025 11 20 ir 
9025 11 80  Skystiniai, tiosioginio skaitymo  
Tiesioginio skaitymo termometrai yra tokie termometrai, 
kuriuose temperat ūra skalėje parodoma termometre esan čio 
skysčio lygiu.  
9026  Prietaisai ir aparatai, skirti srautui (debitui), lygiui, 
slėgiui arba kitiems kintamiesiems skys čių arba duj ų 
kintamiesiems matuoti arba tikrinti (pavyzdžiui, srauto ­
mačiai, lygma čiai, manometrai, šilumoma čiai), išskyrus 
prietaisus ir aparatus, priskiriamus 9014, 9015, 9028 
arba 9032 pozicijai  
9026 20 20 – 
9026 20 80  Slėgiui matuoti arba tikrinti  
Šiose subpozicijose klasifikuojami manometrai, sumontuoti į 
padangų pripūtimo prietais ą, ir jie yra laikomi manometrais 
net jeigu j ų prijungimas prie išorinio oro tiekimo šaltinio 
nėra numatytas, ta čiau turi sumontuot ą savo suspausto oro 
talpyklą. 
9027  Fizin ės arba chemin ės analizės prietaisai ir aparatai 
(pavyzdžiui, poliarimetrai, refraktometrai, spektro ­
metrai, duj ų arba dūmų analizės aparatai); prietaisai 
ir aparatai, skirti klampumui, akytumui, pl ėtimuisi, 
paviršinei įtempčiai arba panašiems kintamiesiems 
matuoti arba tikrinti; šilumos, garso arba šviesos kieki ų 
matavimo arba tikrinimo prietaisai ir aparatai ( įskaitant 
eksponometrus); mikrotomai  
9027 10 10  Elektroniniai  
Šioje subpozicijoje klasifikuojami lazeriniai oro daleli ų skai­
tikliai. Tai yra elektroniniai įtaisai dulki ų kiekiui filtruotame 
ore nustatyti ir steb ėti, pavyzdžiui, pramon ės gamyklose 
arba medicinos srityje. Lazerio spindulys prietaiso matavimo 
kameroje d ėl oro mėginyje esan čių dulkių dalelių skleidžia 
išsklaidyt ąją šviesą, kuri lęšių sistemos pagalba fokusuojama 
į spindulį, kurį, savo ruožtu, sugauna fotodiodas ir konver ­
tuoja elektros signalu. Iš anksto suprogramuot ų informacijos 
duomenų pagalba yra nustatomas dulki ų dalelių santykis, o 
matavimo rezultatai rodomi prietaiso skaitmeniniame rody ­
tuve arba atspausdinami išorinio juostinio spausdintuvo 
pagalba. Per s ąsają elektros signalo pavidalu matavimo 
rezultatai taip pat gali b ūti kabeliu perduoti į automatinio 
duomenų apdorojimo mašin ą. 
9027 30 00  Optin ės spinduliuot ės diapazono (ultravioletin ės, mato­
mosios, infraraudonosios spinduliuot ės) spektrometrai, 
spektrofotometrai ir spektrografai  
Šioje subpozicijoje klasifikuojami mikroprocesorinio 
valdymo elektroniniai įtaisai (daugiakanaliai optiniai anali ­
zatoriai), skirti spektrini ų analizių optinių signalų bangų 
ilgiams matuoti ir analizuoti. Optini ų signalų bangų ilgiai, 
matuojami detektori ų pagalba, yra konvertuojami į skaitme­
ninius elektros signalus ir palyginami su etaloniniu dydžiu. 
Palyginimo rezultatas kompiuterio pagalba įvertinamas ir 
parodomas išoriniuose monitoriuose, kurie gali b ūti sujungti 
su ta įranga.  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 07.06.2019 — 001.001 — 521  
9027 50 00  Kiti optin ės spinduliuot ės diapazono (ultravioletin ės, 
matomosios, infraraudonosios spinduliuot ės) prietaisai 
ir aparatai  
Šioje subpozicijoje klasifikuojami elektroniniai įtaisai, 
naudojami ligonini ų chemijos laboratorijose visiškai auto ­
matizuotai kraujo serumo analizei atlikti. J ų pagrindą sudaro 
pats analizatorius (su m ėginių paruošimo įtaisu, reagent ų 
matavimo aparatu ir fotometrine matavimo sistema, kurioje 
naudojama halogenin ė lempa yra šviesos šaltinis, o foto ­
diodai – detektoriai), tikrinimo ir įvertinimo įtaiso (su 
mikroprocesoriais ir ekranu matavimo rezultatams rodyti) 
bei spausdintuvo, skirto rezultatams įrašyti. Visi trys prie ­
taisai tarpusavyje sujungti elektros kabeliais.  
9027 80 99  Kiti  
Šioje subpozicijoje klasifikuojamos klimatin ės kameros, 
kuriose yra sl ėgio kamera, elektrinis šildytuvas, oro dr ėkin­
tuvas ir elektros įrenginys, kuriame elektroniniai kompo ­
nentai yra veikiami tam tikr ų slėgio, temperat ūros ir 
drėgmės sąlygų, imituojan čių aplinkos poveikius ir s ąlygas, 
veikiančias tam tikra seka, siekiant nustatyti elektronini ų 
komponent ų tarnavimo laiko trukm ę, izoliacij ą ir t. t.  
9030  Osciloskopai, spektro analizatoriai ir kiti kiekybini ų 
elektros charakteristik ų matavimo arba tikrinimo prie ­
taisai ir aparatai, išskyrus skaitiklius, priskiriamus 
9028 pozicijai; alfa, beta, gama, rentgeno, kosmin ės 
arba kitos jonizuojan čios spinduliuot ės matavimo arba 
registravimo prietaisai ir aparatai  
Pagal Kombinuotosios nomenklat ūros 3 bendrosios aiški ­
nimo taisykl ės b punkt ą prietaisai ir aparatai, naudojami 
kiekybinėms elektros ir kitoms ne elektros charakteristikoms 
matuoti ir tikrinti, taip pat klasifikuojami 9030 pozicijoje, 
jeigu jų esminį požymį nulemia tai, kad jie daugiausia 
naudojami kiekybin ėms elektros charakteristikoms matuoti 
ir tikrinti. Pavyzdžiui, taip yra su katodini ų spindulių osci­
loskopais bei oscilografais, ir šviesos pluošto bei ultraviole ­
tinės spinduliuot ės oscilografais (9030 20 00 subpozicija). 
Tačiau šioje pozicijoje neklasifikuojami prietaisai ir aparatai, 
kurių esminio požymio ne įmanoma nustatyti d ėl to, kad jie 
tuo pačiu yra naudojami ir kiekybin ėms elektros ir kitoms 
ne elektros charakteristikoms matuoti. Tod ėl pagal Kombi ­
nuotosios nomenklat ūros 3 bendrosios aiškinimo taisykl ės 
c punktą prietaisai, skirti autotransporto priemoni ų variklių 
ir uždegimo sistem ų analizavimui, matuojant tokias kieky ­
bines elektros charakteristikas kaip įtampa ir varža bei 
matuojant kiekybines kitas ne elektros charakteristikas, 
tokias kaip rotacijos greitis, kontakt ų kampas ir kontakt ų 
pertraukiklio tašk ų būklė, klasifikuojami 9031 pozicijoje.  
9030 20 00  Osciloskopai ir oscilografai  
Šioje subpozicijoje klasifikuojami šviesos ir ultravioletinio 
pluošto oscilografai, skirti greitiems kiekybini ų elektros 
charakteristik ų pokyčiams matuoti ir registruoti. Šie prie ­
taisai taip pat yra žinomi kaip šviesos pluošto rašytuvai, 
ultravioletinio pluošto rašytuvai arba kilpiniai oscilografai, 
kurie užrašo analizuojam ų ciklinių reiškinių skleidžiamus 
signalus, šviesos arba ultravioletinio pluošto arba šviesai 
jautraus popieriaus pagalba.  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 07.06.2019 — 001.001 — 522  
9030 39 00  Kiti, su rašytuvais  
Šioje subpozicijoje klasifikuojami elektros charakteristik ų 
bandymo prietaisai arba sistemos, kurie matuodami arba 
tikrindami tokias kiekybines elektros charakteristikas kaip 
talpa, induktyvumas, pilnutin ė varža, varža ir įtampa, 
nustato spausdintini ų grandinių ar kitų elektronini ų kompo­
nentų tinkamum ą naudoti ir parodo bet kokius defektus, 
pavyzdžiui, trumpuosius jungimus arba tr ūkius. 
Šie prietaisai arba sistemos paprastai yra sudaryti iš mata ­
vimo arba tikrinimo įrenginio (su įvesties klaviat ūra, progra ­
mine atmintimi ir CRT išvadu), kuris atlieka matavimus ir 
gautus rezultatus lygina su standartine skaitine reikšme bei 
juos parodo vaizduoklyje, valdymo įrenginio (su automa ­
tinio duomen ų apdorojimo mašina arba mikroprocesoriais), 
išvesties duomen ų spausdintuvo, skirto bandymo rezulta ­
tams spausdinti, ir r ūšiavimo įrenginio, kuris patikrintus 
komponentus išr ūšiuoja pagal konkre čias faktines reikšmes 
ir atskiria komponentus su defektais. 
Tačiau šioje subpozicijoje neklasifikuojami elektros prie ­
taisai, skirti integrini ų grandyn ų arba elektronini ų kompo­
nentų pakuočių hermetiškumui tikrinti (9031 pozicija).  
9030 82 00  Puslaidininkini ų plokšteli ų ar įtaisų charakteristikoms 
matuoti arba tikrinti  
Šioje subpozicijoje klasifikuojami elektros charakteristik ų 
bandymo prietaisai arba sistemos, skirti kiekybin ėms elek­
tros charakteristikoms, pavyzdžiui, įtampai, dažniui ir t. t. 
matuoti ir tikrinti, kad b ūtų nustatytas puslaidininkini ų 
plokštelių, lustų ir kitų puslaidininkini ų įtaisų tinkamumas 
naudoti ir vizualiai rodyti įvairius jų defektus, pavyzdžiui, 
nuokrypius nuo nustatytos skaitin ės reikšmės. 
Šie prietaisai arba sistemos paprastai yra sudaryti iš mata ­
vimo arba tikrinimo įrenginio (su įvesties klaviat ūra, progra ­
mine atmintimi ir CRT išvadu), kuris atlieka matavimus ir 
gautus rezultatus lygina su ataskaitos verte bei juos parodo 
vaizduoklyje, valdymo įrenginio (su automatinio duomen ų 
apdorojimo mašina arba mikroprocesoriais), išvesties 
duomenų spausdintuvo, skirto bandymo rezultatams spaus ­
dinti, ir r ūšiavimo įrenginio, kuris patikrintus komponentus 
išrūšiuoja pagal konkre čias faktines reikšmes ir atskiria 
komponentus su defektais. 
Tačiau šioje subpozicijoje neklasifikuojami elektros prie ­
taisai, skirti integrini ų grandyn ų arba elektronini ų kompo­
nentų pakuočių hermetiškumui tikrinti (9031 pozicija).  
9031  Matavimo arba tikrinimo įrankiai, prietaisai ir mašinos, 
nenurodyti kitoje šio skirsnio vietoje; profili ų 
projektoriai  
9031 20 00  Bandym ų stendai  
Bandymų stendai, skirti dyzelini ų variklių kuro įpurškimo 
siurbliams tikrinti, turi pagrindinius komponentus, kurie visi 
yra pritvirtinti prie to paties stovo, elektros varikl į, įpurš­
kimo įtaisus ir graduoto stiklo vamzdelius, skirtus įpurškimo 
siurblio išeigai tikrinti; papildomai jie gali tur ėti pagalbin į 
prietaisą (stroboskop ą), skirtą tiksliam kuro įpurškimų laikui 
tikrinti.  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 07.06.2019 — 001.001 — 523  
9031 80 20  Geometriniams dydžiams matuoti arba tikrinti  
Geometriniai dydžiai yra šie: ilgis, atstumas, skersmuo, 
spindulys, kreivumas, kampas, pokrypis, t ūris ir paviršiaus 
nelygumas. 
Šiai subpozicijai taip pat priskiriami guls čiukai. 
Šiai subpozicijai nepriskiriami laboratoriniai interferometrai, 
skirti plokštiems paviršiams tikrinti (9027 50 00 
subpozicija).  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 07.06.2019 — 001.001 — 524  
91 SKIRSNIS  
LAIKRODŽIAI IR J Ų DALYS 
9102  Rankiniai, kišeniniai ir kiti panaš ūs laikrodžiai, įskaitant 
chronometrus, išskyrus priskiriamus 9101 pozicijai  
Šiai pozicijai priskiriami laikrodžio ir elektroninio kalkulia ­
toriaus deriniai, kurie kartu turi rankinio arba kišeninio laik ­
rodžio išvaizd ą. 
Šiai pozicijai nepriskiriami elektroniniai kalkuliatoriai su 
laiko ir datos rodytuvu bei žadintuvu (8470 10 00, 
8470 21 00 arba 8470 29 00 subpozicija).  
9111  Rankini ų, kišenini ų ir kitų panašių laikrodži ų korpusai ir 
kitos jų dalys  
Laikrodži ų dirželiai, juostel ės ar apyrank ės, pritvirtintos prie 
laikrodžių korpusų, priskiriamos laikrodži ų korpusų subpo­
zicijoms. Ta čiau, jeigu šios dalys pateikiamos kartu su laik ­
rodžių korpusais, bet prie j ų nėra pritvirtintos, jos klasifi ­
kuojamos kaip atskirai pateikiami laikrodži ų dirželiai, juos ­
telės ar apyrank ės ir priskiriamos atitinkamai pozicijai 
(9113 pozicija).  
9114  Kitos laikrodži ų dalys  
9114 10 00  Spyruokl ės, įskaitant plaukines spyruokles  
Šiai subpozicijai priskiriamos visos spyruokl ės, naudojamos 
laikrodžių mechanizmuose. 
Be pagrindini ų spyruokli ų ir plaukini ų spyruokli ų, dar yra 
šios: 
1. trinties spyruokl ės; 
2. valdymo spyruokl ės; 
3. reketo (pak ėlimo) mechanizmo, balansyro, įtempiklio 
spyruoklės ir skersin ės spyruokl ės. 
Šiai subpozicijai nepriskiriamos laikrodži ų korpusų arba 
panašaus tipo korpus ų spyruokl ės, apibrėžtos XV skyriaus 
2 pastaboje kaip bendrosios paskirties dalys. 
Pagrindin ės spyruokl ės, sumontuotos savo tvirtinimo įtai­
suose, priskiriamos 9114 90 00 subpozicijai.  
9114 90 00  Kitos  
Šiai subpozicijai priskiriami: 
1. elektrini ų arba elektronini ų komponent ų mazgai, atpaž įs­
tami kaip laikrodžio dalys – pavyzdžiui, elektroninis 
kurantų įtaisas; 
2. gaminiai, vadinami „balansyro varžtais“ arba „balansyro 
varžtais su galvut ėmis“; 
3. pleištai, paprastai pagaminti iš plastiko, įstatyti tarp 
korpuso ir laikrodžio mechanizmo; 
4. kvarciniai osciliatoriai laikrodžiams (kvarciniai rezonato ­
riai, sujungti su elektroniniu mikrograndynu, skirti svyra ­
vimams palaikyti).  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 07.06.2019 — 001.001 — 525  
92 SKIRSNIS  
MUZIKOS INSTRUMENTAI; ŠI Ų DIRBINI Ų DALYS IR REIKMENYS 
9207  Muzikos instrumentai, kuri ų garsui sukurti arba 
stiprinti b ūtinai naudojama elektra (pavyzdžiui, 
vargonai, gitaros, akordeonai)  
9207 10 30  Skaitmeniniai fortepijonai ir pianinai  
Skaitmenini ų fortepijon ų ir pianin ų diapazonas ir klaviš ų 
plotis, priešingai nei sintezatori ų ir klavišini ų muzikos 
instrument ų, yra lygiai toks pat kaip ir akustini ų pianinų 
(9201 pozicija). Juose naudojami gars ų pavyzdži ų atrink­
tuvai tam, kad kaip galima tiksliau b ūtų atkuriamas akus ­
tinių pianinų garsas. Grojimo b ūdas, įskaitant ir pedalus, 
tiksliai atitinka akustini ų pianinų grojimo b ūdą. Paprastai 
juose yra įmontuoti stiprintuvai ir garsiakalbiai.  
9207 10 50  Sintezatoriai  
Sintezatoriai skiriasi nuo kit ų muzikos instrument ų, priski­
riamų 9207 10 subpozicijai, tuo, kad be išgaunam ų iš anksto 
užprogramuot ų (arba „iš anksto nustatyt ų“) garsų, kurie taip 
pat gali b ūti moduliuojami, jie leidžia atlik ėjams patiems 
programuoti garsus. Sintezatoriai gali tur ėti ir kitų įmon­
tuotų elektronini ų komponent ų, tokių kaip, pavyzdži ų 
atrinktuvai, stiprintuvai, garsiakalbiai, sekos derintuvai, 
aido, garso išsklaidymo, iškraipymo ir kitoki ų efektų įrengi­
niai bei elektroniniai mušamieji instrumentai.  
9207 10 80  Kiti  
Šiai subpozicijai priskiriami klavišiniai muzikos instru ­
mentai, kurie leidžia atlik ėjui naudotis tik iš anksto užpro ­
gramuotais („iš anksto nustatytais“) garsais. Muzikantas 
negali sukurti ir programuoti savo k ūrybos gars ų. Klaviši­
niai muzikos instrumentai taip pat gali tur ėti įmontuotus 
stiprintuvus ir garsiakalbius.  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 07.06.2019 — 001.001 — 526  
XIX SKYRIUS  
GINKLAI IR ŠAUDMENYS; J Ų DALYS IR REIKMENYS  
93 SKIRSNIS  
GINKLAI IR ŠAUDMENYS; J Ų DALYS IR REIKMENYS 
9305  Gamini ų, priskiriam ų 9301 – 9304 pozicijoms, dalys ir 
reikmenys  
9305 91 00  Kovini ų ginklų, priskiriam ų 9301 pozicijai  
Šiai subpozicijai priskiriamos dalys, nurodytos SS paaiški ­
nimų 9305 pozicijos paaiškinim ų 1–7 punktuose, jeigu 
atsižvelgiant į jų tipą ir gamybos pob ūdį, jos akivaizdžiai 
netinkamos naudoti kaip dalys, skirtos medžiokliniams, 
sportiniams, šaudymo į taikinius ir kitiems ginklams, priski ­
riamiems 9302 00 00, 9303 ir 9304 00 00 pozicijoms.  
9306  Bombos, granatos, torpedos, minos, raketos ir panaš ūs 
koviniai ginklai bei j ų dalys; šoviniai ir kiti šaudmenys, 
sviediniai, kulkos ir j ų dalys, įskaitant šratus ir šovini ų 
kamšalus  
9306 21 00  Šoviniai  
Šovinį sudaro ši ų sudedam ųjų dalių visuma: sviedinys 
(šratas arba kulka), kuris paleidžiamas iš šaunamojo ginklo, 
tūtelė su sprogstamuoju užtaisu ir metalinis apvalkalas su 
sprogstam ąja kapsule.  
9306 30 10  Revolveri ų ir pistolet ų, priskiriam ų 9302 pozicijai, ir 
automatini ų šautuvų, priskiriam ų 9301 pozicijai  
Šiai subpozicijai priskiriami šoviniai, kurie skirti naudoti su 
šaunamaisiais ginklais, turi bendr ą bruožą – yra trumpi ir 
kompaktiški. 
Dalių pavyzdžiai yra šie: korpusai, turintys įmontuotą 
sprogstam ąją kapsulę; pagrindai iš bronzos; kulkos. Neap ­
dorotos arba tik grubiai apdorotos dalys taip pat priski ­
riamos šiai subpozicijai.  
9306 30 30  Kovini ų ginklų 
Šiai subpozicijai priskiriami graižtvini ų šautuvų arba kara ­
binų kulkiniai, tušti, padegantieji, prieššarviniai ir t. t. šovi ­
niai (išskyrus mokomuosius ir panašius šovinius, kurie yra 
be parako užtaiso (9306 30 90 subpozicija)).  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 07.06.2019 — 001.001 — 527  
XX SKYRIUS  
ĮVAIRŪS PRAMON ĖS DIRBINIAI  
94 SKIRSNIS  
BALDAI; PATALYN ĖS REIKMENYS, ČIUŽINIAI, ČIUŽINIŲ 
KARKASAI, DEKORATYVIN ĖS PAGALV ĖLĖS IR PANAŠ ŪS 
KIMŠTINIAI BALD Ų REIKMENYS; ŠVIESTUVAI IR APŠVIETIMO 
ĮRANGA, NENURODYTI KITOJE VIETOJE; ŠVIE ČIANTIEJI 
ŽENKLAI, ŠVIE ČIANČIOSIOS IŠKABOS IR PANAŠ ŪS DIRBINIAI; 
SURENKAMIEJI STATINIAI  
Bendrosios nuostatos  
Šiame skirsnyje terminas „baldai“ reiškia, kad šie gaminiai paprastai yra 
skirti naudoti priva čiuose būstuose ar soduose ir kt. Taip pat žr. termino 
„baldai“ apibr ėžtį SS paaiškinim ų 94 skirsnio paaiškinim ų bendrųjų 
nuostatų antros pastraipos A dalyje.  
Todėl pripučiamieji gaminiai (pvz., pripu čiamieji foteliai, pripu čiamieji 
gultai ir kt.), kurie paprastai pritaikyti tam, kad juos b ūtų galima 
pasiimti į įvairias vietas (pavyzdžiui, stovyklavietes, papl ūdimius ir 
kt.) ir jose laikinai naudoti, laikytini ne 94 skirsnyje apibr ėžtais baldais, 
o, atsižvelgiant į medžiag ą, iš kurios pagaminti, – stovyklavimo įranga, 
priskiriama 6306 pozicijai, arba gaminiais, priskiriamais 39 ar 40 skirs ­
niui. 
Dėl objektyvi ų šių pripučiamųjų gaminių charakteristik ų juos lengva 
gabenti, nes jie yra lengvi, paprastai bei greitai paruošiami naudoti ir 
vėl supakuojami.  
Keletas ši ų pripučiamųjų gaminių pavyzdži ų:
 ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 07.06.2019 — 001.001 — 528  
9401  S ėdimieji baldai (išskyrus priskiriamus 9402 pozicijai), 
transformuojami arba netransformuojami į gulimuosius 
baldus, ir j ų dalys  
Šiai pozicijai priskiriami rinkiniai, kuriuos sudaro k ėdės ir 
stalas, skirtas ne pietauti s ėdint ant s ėdimųjų baldų (kėdžių, 
taburečių, šezlongų, krėslų, sofų ir kt.), o kitoms reikm ėms. 
Paprastai tokie stalai yra per maži pietauti ir mažesn ės 
svarbos už s ėdimuosius baldus, pavyzdžiui, d ėl dydžio. 
Todėl sėdimieji baldai nulemia esmin į rinkinio požym į, 
kaip apibr ėžta 3 bendrosios aiškinimo taisykl ės b punkte 
(taip pat žr. KN paaiškinim ų 9403 pozicijos paaiškinimus). 
9401 pozicijai priskiriam ų rinkinių pavyzdžiai:
  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 07.06.2019 — 001.001 — 529
  
Šioje pozicijoje visos nuorodos į bambuk ą taikomos tik 
1401 pozicijai priskirtinoms augalin ėms medžiagoms. Kita 
vertus, nuorodos į medieną arba būdvardis „medinis“ šioje 
pozicijoje taip pat apima ir 4412 pozicijai priskiriamas 
bambuko plokštes. (Taip pat žr. 44 skirsnio 1 pastabos b 
punktą ir 6 pastab ą). 
9401 10 00  S ėdimieji baldai, naudojami orlaiviuose  
Šiai subpozicijai priskiriami s ėdimieji baldai paprastai yra 
pagaminti iš lengv ų, bet dėvėjimui atspari ų medžiag ų 
(pavyzdžiui, duraliuminio). 
Daugeliu atvej ų nuo kitose transporto priemon ėse naudo ­
jamų sėdimųjų baldų juos galima atskirti pagal konstrukcijos 
ypatumus (reguliuojama pad ėtis, special ūs tvirtinimo prie 
grindų ar sienų būdai, saugos diržai arba j ų montavimui 
skirtos vietos ir t. t.). 
Orlaiviuose naudojami katapultos kr ėslai nelaikomi s ėdimai­
siais baldais, priskiriamais 9401 pozicijai, ir klasifikuojami 
kaip orlaivio dalys (8803 pozicija).  
9401 90 10  S ėdimųjų baldų, naudojam ų orlaiviuose  
Šiai subpozicijai nepriskiriamos hidraulin ės pavaros, naudo ­
jamos orlaivio įgulos sėdynių padėčiai nustatyti ir fiksuoti 
(8412 21 20 arba 8412 21 80 subpozicija).  
9403  Kiti baldai ir j ų dalys  
Stalai, pagaminti iš skirting ų medžiagų, klasifikuojami pagal 
medžiagą, iš kurios pagamintas stovas (kojos ir r ėmas), 
išskyrus atvejus, kai pagal Kombinuotosios nomenklat ūros 
3 bendrosios aiškinimo taisykl ės b punkt ą medžiaga, iš 
kurios pagamintas stalo viršus, lemia esminius stalo požy ­
mius, pavyzdžiui, d ėl to, kad jo vert ė yra didesn ė (kaip 
antai, kai viršus, pagamintas iš tauriojo metalo, stiklo, 
marmuro ar retos medienos, atveju).  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 07.06.2019 — 001.001 — 530  
Šiai pozicijai priskiriami rinkiniai, kuriuos sudaro k ėdės ir 
valgomasis stalas (piet ų stalas), skirtas pietauti s ėdint ant 
sėdimųjų baldų (kėdžių, taburečių, šezlong ų, krėslų, sofų 
ir kt.). Šie rinkiniai klasifikuotini kaip apibr ėžta 3 bendro ­
sios aiškinimo taisykl ės c punkte, nes nei stalas, nei s ėdi­
mieji baldai nelaikytini nulemian čiais esmin į rinkinio 
požymį, kaip apibr ėžta 3 bendrosios aiškinimo taisykl ės b 
punkte (taip pat žr. SS klasifikavimo nuomon ę dėl prisky­
rimo 9403 60 subpozicijai ir KN paaiškinim ų 9401 pozicijos 
paaiškinimus). 
9403 pozicijai priskiriam ų rinkinių pavyzdžiai:
  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 07.06.2019 — 001.001 — 531
  
Šiai pozicijai taip pat priskiriamos iš įvairių medžiag ų, 
pavyzdžiui, medienos arba kartono, pagamintos kubo 
formos daiktad ėžės su dang čiu, kurios gali b ūti aptrauktos, 
pavyzdžiui, dirbtine oda arba tekstil ės medžiaga, sulanks ­
tomos arba nesulankstomos. Jos pritaikytos statyti ant 
grindų ir skirtos daiktams susid ėti ir atsisėsti. 
Pavyzdžiai:
  
Šiai pozicijai nepriskiriamos skalbini ų dėžės ir krepšiai. 94 
skirsnyje s ąvoka „baldai“ reiškia bet kokius kilnojamuosius 
dirbinius (tiksliau nenurodytus kitose nomenklat ūros pozici ­
jose), kurie sukonstruoti taip, kad juos b ūtų galima pastatyti 
ant grindų arba ant žem ės, ir kurių paskirtis vis ų pirma yra 
praktinė – jie naudotini privatiems b ūstams, viešbu čiams, 
teatrams ir t. t. apstatyti. 
Skalbinių dėžės ir krepšiai klasifikuotini pagal medžiagas, iš 
kurių jie pagaminti. Pavyzdžiui, skalbini ų dėžės iš geležies 
arba plieno laikytinos kitais nam ų apyvokos reikmenimis ir 
priskirtinos 7323 pozicijai (jai priskiriamos skalbini ų dėžės, 
žr. SS paaiškinim ų 7323 pozicijos paaiškinim ų A dalies 3 
punktą), o skalbini ų krepšiai iš pynimo medžiag ų priskirtini 
4602 pozicijai (jai priskiriamos vis ų rūšių pintinės, žr. SS 
paaiškinim ų 4602 pozicijos paaiškinim ų 1 punktą). ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 07.06.2019 — 001.001 — 532  
Skalbinių dėžių ir krepši ų, kurie klasifikuotini pagal 
medžiagas, iš kuri ų jie pagaminti, pavyzdžiai:
  
Mutatismutandis  taikomi paaiškinim ų 9401 pozicijos paaiš ­
kinimai d ėl nuorodų į bambuk ą ir medien ą bei medinius 
gaminius.  
Šiai pozicijai nepriskiriamos tokios informacijos skelbimo 
priemonės kaip lauko stendai / lentos ir ritininiai stendai. 
Jos priskirtinos kitoms nomenklat ūros pozicijoms, kuriose 
jos įvardytos tiksliau (pavyzdžiui, lauko stendai / lentos su 
rašyti arba piešti pritaikytais paviršiais atitinka 9610 pozi ­
cijai priskiriamus dirbinius), arba pagal medžiag ą, iš kurios 
pagamintos, priskirtinos: 
a) pozicijai, kurioje šie gaminiai konkre čiai nurodyti 
(pavyzdžiui, iš netauri ųjų metalų pagamintos lentel ės, 
atitinkančios 8310 pozicijai priskiriamus dirbinius, 
priskiriamos šiai pozicijai), arba 
b) pozicijai, kuriai priskiriami įvairūs iš tos medžiagos 
pagaminti gaminiai (pavyzdžiui, 3926 arba 7616 pozi ­
cijai). 
9610 pozicijai priskirtinos lauko stendo / lentos pavyzdys:
  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 07.06.2019 — 001.001 — 533  
Lauko stendas / lenta, ant kurios galima rašyti. 
8310 pozicijai priskirtinos lauko lentel ės pavyzdys:
  
Vien tik iš netauri ųjų metalų pagaminta lauko lentel ė. 
Informacijos skelbimo priemoni ų, klasifikuotin ų pagal 
medžiagą, iš kurios pagamintos, ir priskirtin ų pozicijai, 
kuriai priskiriami įvairūs iš tos medžiagos pagaminti gami ­
niai, pavyzdžiai:
  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 07.06.2019 — 001.001 — 534  
9404  Čiužinių karkasai; patalyn ės reikmenys ir panaš ūs baldų 
reikmenys (pavyzdžiui, čiužiniai, dygsniuoti apklotai, 
dygsniuotos p ūkinės antklod ės, dekoratyvin ės pagalvėlės, 
pufai ir pagalv ės), spyruokliniai, kimštiniai, užpildyti bet 
kuriomis medžiagomis arba pagaminti iš akytos gumos 
ar iš plastik ų, apmušti arba neapmušti  
9404 10 00  Čiužinių karkasai  
Žr. SS paaiškinim ų 9404 pozicijos paaiškinim ų A dalį. 
9404 90 10 ir 
9404 90 90  Kiti 
Šioms subpozicijoms priskiriami dirbiniai, išvardyti SS 
paaiškinim ų 9404 pozicijos paaiškinim ų B dalies 2 punkte. 
Šioms subpozicijoms taip pat priskiriamos elektra šildomos 
pagalvėlės, kurių viduje yra akytasis plastikas arba 
putplastis, akytoji guma, medviln ė, veltinys ar flanel ė. 
9405  Šviestuvai ir apšvietimo įranga, įskaitant atvirose vietose 
ir patalpose naudojamus prožektorius, bei j ų dalys, 
nenurodyti kitoje vietoje; švie čiantieji ženklai, švie čian­ 
čiosios iškabos ir panaš ūs dirbiniai su stacionariai įtvir­
tintu šviesos šaltiniu bei j ų dalys, nenurodyti kitoje 
vietoje  
9405 40 10  Atvirose vietose ir patalpose naudojami prožektoriai  
Žr. SS paaiškinim ų 9405 pozicijos paaiškinim ų I grupės 
trečiąją ir ketvirt ąją pastraipas.  
9405 50 00  Neelektriniai šviestuvai ir apšvietimo įranga  
Taip pat žr. SS paaiškinim ų 9405 pozicijos paaiškinim ų I 
grupės 5 ir 6 punktus. 
Šiai subpozicijai priskiriami žibintai, pagaminti iš bet koki ų 
medžiagų (išskyrus 71 skirsnio 1 pastaboje nurodytas 
medžiagas), nesvarbu, ar jie turi įtvarą arba special ų laikiklį 
žvakei arba arbatinei žvakei įstatyti, ar ne. Paprastai jie turi 
angas ventiliacijai viršuje ir ang ą, pro kuri ą galima įdėti 
žvakę. 
Šiai subpozicijai taip pat priskiriami kandeliabrai (žr. 1 ir 2 
paveikslus), žvakid ės (žr. 3 ir 4 paveikslus) ir sienin ės 
žvakidės (žr. 5 paveiksl ą), įskaitant kandeliabrus, žvakides 
ir sienines žvakides, skirtus arbatin ėms žvakėms. Tačiau iš 
įvairių medžiagų (stiklo, keramikos, medžio, plastiko ir t. t.) 
pagaminti įvairių formų indeliai arbatin ėms žvakėms, be 
jokių įtvarų ar speciali ų laikiklių, kurie laikyt ų žvakę arba 
arbatinę žvakę nejudamoje pad ėtyje, šiai subpozicijai nepris ­
kirtini ir klasifikuotini pagal medžiag ą, iš kurios jie paga ­
minti (žr. 6–12 paveikslus). Fakto, kad žvak ę arba arbatin ę 
žvakę galima tvirtai įstatyti į indelio įdubą, nepakanka gami ­
niui priskirti šiai subpozicijai (taip pat žr. Komisijos regla ­
mentą (EB) Nr. 141/2002 (  1 ) ir Komisijos įgyvendinimo 
reglament ą (ES) Nr. 774/2011 (  2 ))). 
_____________  
( 1 ) 2002 m. sausio 25 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 141/2002 d ėl tam tikr ų prekių 
klasifikavimo Kombinuotojoje nomenklat ūroje (OL L 24, 2002 1 26, p. 11). 
( 2 ) 2011 m. rugpj ūčio 2 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 774/2011 d ėl tam 
tikrų prekių klasifikavimo Kombinuotojoje nomenklat ūroje (OL L 201, 2011 8 4, p. 6).  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 07.06.2019 — 001.001 — 535  
Subpozicijos 9405 50 00 produkt ų pavyzdžiai:  
1 paveikslas
  
2 paveikslas
  
3 paveikslas
  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 07.06.2019 — 001.001 — 536  
4 paveikslas
  
5 paveikslas
  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 07.06.2019 — 001.001 — 537  
Produktų, kurie klasifikuotini pagal medžiag ą, iš kurios jie 
pagaminti, pavyzdžiai  
6 paveikslas
  
7 paveikslas
  
8 paveikslas
  
9 paveikslas
  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 07.06.2019 — 001.001 — 538  
10 paveikslas
  
11 paveikslas
  
12 paveikslas
  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 07.06.2019 — 001.001 — 539  
9406  Surenkamieji statiniai  
Šiai pozicijai priskiriami vadinamieji tuneliniai (arkiniai) 
šiltnamiai, kuriuos sudaro konstrukciniai elementai 
(paprastai plieno arba aliuminio vamzdžiai), sienos ir stogas 
(paprastai pagaminti iš plastik ų arba stiklo), naudojami sodi ­
ninkystėje ir daržininkyst ėje augalams auginti po danga. Jie 
skirti naudoti lauke ilg ą laiką, yra tvirtos konstrukcijos ir 
atsparūs oro sąlygoms. Jie turi b ūti tokio dydžio, kad į 
vidų galėtų įeiti žmogus. Jie gali b ūti sukonstruoti taip, 
kad juos b ūtų galima papildomai pritaikyti, pvz., juos šildyti 
arba juose kondicionuoti or ą. 
Tačiau daržininkyst ėje ir sodininkyst ėje naudojami tuneliniai 
(arkiniai) šiltnamiai, kuriems surenkamojo statinio požymiai 
nebūdingi (pvz., jie yra netvirtos konstrukcijos, skirti trum ­
palaikiam naudojimui, gali b ūti lengvai išmontuojami ir 
perkeliami), turi b ūti klasifikuojami pagal medžiag ą, iš 
kurios pagaminti konstrukciniai elementai (paprastai plieno 
arba aliuminio vamzdžiai), kurie nulemia gaminio esmin į 
požymį, kaip nurodyta 3 bendrosios taisykl ės b punkte. 
9406 pozicijai priskiriam ų gaminių pavyzdžiai:
  
1 paveikslas
  
2 paveikslas 
Gaminių, klasifikuotin ų pagal medžiag ą, iš kurios pagaminti 
jų konstrukciniai elementai (vamzdžiai), pavyzdžiai:
  
3 paveikslas  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 07.06.2019 — 001.001 — 540
  
4 paveikslas
  
5 paveikslas  
9406 90 10  Mobil ūs namai  
Mobilūs namai, pavyzdžiui, turi šiuos pažymius: 
— išorin ės sienos gali b ūti surinktos iš įvairių medžiag ų 
(medienos, plastiko, aliuminio ir t. t.); 
— paprastai j ų ilgis yra nuo 7 iki 11 m, plotis ir aukštis – 
nuo 3 iki 4 m, o mas ė – nuo 1 iki 4,5 t; 
— jie gali tur ėti dvišlait į stogą; 
— jų interjeras pilnai įrengtas, kad tenkint ų gyvenam ąsias 
sąlygas; 
— jie turi vien ą arba dvi ašis viduryje, ant kuri ų užmauti 
mažesnio dydžio ratai, ir buksyravimo įtaisą, kuris 
leidžia vilkti juos nedideliais atstumais kei čiant toje teri ­
torijoje gyvenam ąją vietą; 
— kadangi jie neturi nei elektrini ų signalini ų šviesų, nei 
stabdžių sistemos ir jiems netaikomas valstybinis regist ­
ravimas, j ų judėjimas plentais turi b ūti atliekamas 
užkėlus juos k ėlimo priemoni ų pagalba ant priekabos 
arba sunkvežimio.  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 07.06.2019 — 001.001 — 541  
95 SKIRSNIS  
ŽAISLAI; ŽAIDIMAI IR SPORTO REIKMENYS; J Ų DALYS IR 
REIKMENYS 
4 pastaba  Remiantis šia pastaba 9503 pozicijai priskirtinus derinius 
sudaro vienas ar daugiau 9503 pozicijai priskiriam ų 
dirbinių, supakuot ų mažmeninei prekybai kartu su vienu ar 
daugiau kitoms pozicijoms priskiriam ų gaminių, ir šie deri ­
niai turi esmines žaisl ų savybes. 
Tokie deriniai esmini ų žaislų savybių įgyja ne tik d ėl 
pakuotės, bet ir d ėl savo sud ėtinių dalių svarbos, vert ės ir 
naudojimo. 
Tokių derinių priskyrim ą atitinkamai subpozicijai nulemia j ų 
sudėtyje esantys 9503 pozicijai priskiriami gaminiai, o į 
kitas sudėtines dalis neatsižvelgiama. 
Pavyzdžiui: 
— saldumyn ų pripildyta plastikin ė lėlė klasifikuotina priski ­
riant 9503 00 21 subpozicijai, 
— klouno fig ūrėlė, cirko palapin ė, žaisliniai gyv ūnai ir 
raktų pakabukas klasifikuotini kaip žaisl ų rinkinys, kur į 
sudaro fig ūrėlė, palapinė ir žaisliniai gyv ūnai, priskiriant 
9503 00 70 subpozicijai.  
9503 00  Triratukai, paspirtukai, pedaliniai automobiliukai ir 
panašūs žaislai su ratukais; l ėlių vežimėliai; lėlės; kiti 
žaislai; sumažinto dydžio („skal ės“) modeliai ir panaš ūs 
pramogoms skirti modeliai, veikiantys arba nevei ­
kiantys; vis ų rūšių dėlionės 
Siekiant atskirti žmones vaizduojan čius žaislus ir gyv ūnus 
arba ne žmoni ų pavidalo b ūtybes vaizduojan čius žaislus, 
neatsižvelgiama į: 
— jų spalvą (pavyzdžiui, d ėl violetin ės arba žalios odos 
spalvos jie ne įgyja ne žmogaus pavidalo b ūtybės 
požymių) ir 
— jų vaizduojam ų personaž ų istoriją arba įgūdžius ir geb ė­
jimus (pavyzdžiui, į jų gimimo viet ą arba geb ėjimą 
skraidyti). 
Jei žaislas yra su kauke (pavyzdžiui, su gyv ūno ausimis arba 
be jų), tačiau matomos didel ės ar atpaž įstamos žmogaus 
veido dalys arba žmogaus veid ą galima atpažinti per 
kaukę arba jei kauk ę galima nuimti ir taip pamatyti 
žmogiškus bruožus, žaislas laikytinas vaizduojan čiu žmogų. 
Šiai pozicijai priskiriama: 
1. pripučiami gaminiai, įvairių formų ir dydžių, skirti žaisti 
vandenyje, pavyzdžiui, maudymosi ratai, gyv ūnų pavi­
dalo žaislai ir t. t., papuošti arba nepapuošti, skirti arba 
neskirti s ėdėti juose arba ant j ų; ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 07.06.2019 — 001.001 — 542  
2. pripučiamieji laiveliai, skirti vaikams juose žaisti; 
3. įvairaus dydžio daugiasraig čiai sraigtasparniai (vadina ­
mieji dronai). Nuo 8802 pozicijai priskiriam ų gaminių 
jie gali skirtis, pvz., savo mažu svoriu, ribotu galimo 
skrydžio aukš čiu, atstumu ar laiku, didžiausiu grei čiu, 
nepajėgumu skristi autonomiškai arba gabenti krovin į/ 
svorį; 
Tokius sraigtasparnius nesud ėtinga valdyti nuotoliniu 
būdu ir juose ne įmontuoti sud ėtingi elektroniniai aparatai 
(pvz., globalin ės padėties nustatymo sistemos, naktinio 
skrydžio/naktinio matymo prietaisai). 
Šiai pozicijai nepriskiriama: 
a) pripučiamosios rank ų ir kaklo pagalv ėlės, pripučiamieji 
diržai ir panaš ūs gaminiai, skirti ne saugumui ar gelb ė­
jimui, leidžiantys asmeniui pl ūduriuoti, t. y. laikytis 
vandens paviršiuje, pavyzdžiui, mokantis plaukti 
(9506 pozicija); 
b) pripučiamieji čiužiniai (pagal sudedam ąją medžiag ą); 
c) gaminiai, kurie d ėl savo dizaino skirti tik gyv ūnams 
(pavyzdžiui, medžiagin ės pelės, kuriose yra katžoli ų, 
„graužiamieji“ buivol ų odos batai, plastikiniai kaulai). 
Taip pat žr. šio skirsnio 5 pastab ą. 
d) deriniai, kuriuos sudaro rakt ų žiedas ir žaisliukas, 
sujungti taip, kad b ūtų patogiau naudoti prikabintus 
raktus (pvz., grandin ėle ar suki ąja sagtele), d ėl savo 
dydžio ir (arba) pob ūdžio ir dizaino pirmiausia skirti 
raktams prikabinti ir paprastai nešiojami kišen ėje arba 
rankinėje (dažniausiai pagal medžiag ą, iš kurios paga ­
mintas rakt ų žiedas).  
9503 00 10  Triratukai, paspirtukai, pedaliniai automobiliukai ir 
panašūs žaislai su ratukais; l ėlių vežimėliai 
Šiai subpozicijai priskiriami žaislai su ratukais, varomi 
vidaus degimo varikli ų ir pritaikyti vaikams važin ėtis, vadi­
namieji „ Quad “ automobiliukai, jeigu j ų charakteristikos 
neviršija ši ų ribų: 
— greitis – ne didesnis kaip 20 km/val; 
— bendroji mas ė – ne didesn ė kaip 50 kg; 
— variklio galia – ne didesn ė kaip 49 cm  3 ; 
— turi vien ą pavarą; 
— turi tik užpakalini ų ratų stabdžių sistemą. 
Kitaip nei dauguma šiai subpozicijai priskiriam ų žaislų su 
ratukais, „ Quad  automobiliukai“ yra pritaikyti važin ėtis 
nelygiomis vietov ėmis. ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 07.06.2019 — 001.001 — 543  
„Quad “ automobiliukai, neatitinkantys bent vieno pirmiau 
nurodytų kriterijų, turi būti priskiriami 8703 pozicijai. 
Šiai subpozicijai taip pat priskiriami paspirtukai su pagalbi ­
niais varikliais, jeigu j ų charakteristikos neviršija ši ų ribų: 
— greitis – ne didesnis kaip 20 km/h; 
— bendroji mas ė – ne didesn ė kaip 12 kg; 
— turi tik vien ą pavarą; 
— turi tik vien ą rankinį stabdį arba galinio rato kojin į 
stabdį. 
Paspirtukai su pagalbiniais varikliais, neatitinkantys bent 
vieno iš pirmiau nurodyt ų kriterijų, turi būti priskiriami 
8711 pozicijai.  
9503 00 21  L ėlės 
Žr. SS paaiškinim ų 9503 pozicijos paaiškinim ų C dalies 
pirmąsias dvi pastraipas. 
Taip pat žr. paaiškinim ų 9503 00 81–9503 00 99 subpozicij ų 
paaiškinimus. 
Vadovaujantis Kombinuotosios nomenklat ūros 2 bendrosios 
aiškinimo taisykl ės a punktu šiai subpozicijai priskiriamos 
nesurinktos arba išardytos l ėlės. 
9503 00 29  Dalys ir reikmenys  
Žr. SS paaiškinim ų 9503 pozicijos paaiškinim ų C dalies 
trečiąją pastraipą. 
9503 00 35 ir 
9503 00 39  Kiti konstravimo rinkiniai ir konstruojami žaislai  
Šioms subpozicijoms priskiriami konstravimo rinkiniai ir 
konstruojami žaislai, išskyrus pagal mastel į sumažintus 
modelių rinkinius, kurie turi žaisl ų pobūdį. Tokie gaminiai 
turi šiuos požymius: 
— jie yra sudaryti iš dviej ų ar daugiau atskir ų komponent ų, 
pateikiam ų kartu vienoje pakuot ėje; 
— atskiri komponentai yra vienas kit ą papildantys ir n ėra 
tinkami žaisti su kiekvienu atskirai. Su tokiais konstra ­
vimo rinkiniais gali b ūti pateikiama surinkimo 
instrukcija.  
9503 00 41 ir 
9503 00 49  Žaislai, vaizduojantys gyv ūnus arba kitas ne žmoni ų 
pavidalo b ūtybes  
Vadovaujantis Kombinuotosios nomenklat ūros 2 bendrosios 
aiškinimo taisykl ės a punktu, šioms subpozicijoms priski ­
riami nesurinkti arba išardyti žaislai, vaizduojantys gyv ūnus 
arba kitas ne žmogaus pavidalo b ūtybes.  
9503 00 70  Kiti žaislai, sukomplektuoti į rinkinius arba komplektus  
Šiai subpozicijai priskiriami rinkiniai sudaryti iš ne mažiau 
kaip dviej ų skirtingos r ūšies dirbini ų (iš esm ės skirtų 
pramogai), sukomplektuot ų vienoje mažmeninei prekybai 
skirtoje pakuot ėje ir neperpakuojam ų. ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 07.06.2019 — 001.001 — 544  
Tai pačiai subpozicijai priskiriami dirbiniai, išskyrus 
9503 00 95 arba 9503 00 99 subpozicijai priskiriamus dirbi ­
nius (šioms subpozicijoms gali b ūti priskirti įvairūs skirting ų 
rūšių dirbiniai), nelaikomi skirtingos r ūšies dirbiniais. 
Be rinkin į sudarančių dirbinių, pakuotėje gali būti paprast ų 
reikmenų ar mažiau svarbi ų daiktų, skirtų naudoti kartu su 
dirbiniais (pvz., plastikin ė morka arba žaisliniam gyv ūnui 
skirtas plastikinis šepet ėlis). 
Remiantis 95 skirsnio 4 pastaba šiai subpozicijai priskiriami 
vaikų pramogai skirti rinkiniai, sudaryti iš 9503 pozicijai 
priskiriam ų dirbinių ir ne mažiau kaip vieno dirbinio, 
kuris, pateiktas atskirai, b ūtų priskirtas kitoms pozicijoms, 
su sąlyga, kad dirbini ų derinys turi esmini ų žaislų savybių, 
kaip antai: 
— rinkiniai, sudaryti iš žaisl ų, tokių kaip liejimo formos ir 
modeliavimo pastai skirtos formos kartu su kitais reik ­
menimis, tokiais kaip daž ų ir modeliavimo pastos 
tūbelės arba dėžutės, pieštukai ir kreidel ės, 
— vaikams skirti kosmetikos rinkiniai, sudaryti iš 
9503 pozicijai priskiriam ų dirbinių ir 3304 pozicijai 
priskiriam ų preparatų. 
Vis dėlto, šiai subpozicijai nepriskiriami vaikams skirti 
kosmetikos rinkiniai, sudaryti iš 3304 pozicijai priskiriam ų 
preparatų, kuriuose n ėra 9503 pozicijai priskiriam ų dirbinių 
(3304 pozicija). 
Šiai subpozicijai priskiriami komplektai sudaryti iš ne 
mažiau kaip dviej ų dirbinių, sukomplektuot ų vienoje 
mažmeninei prekybai skirtoje pakuot ėje, neperpakuojam ų 
ir skirtų tam tikros r ūšies poilsiui, darbui, tam tikram asme ­
niui ar tam tikrai profesijai, toki ų kaip mokomieji ir lavina ­
mieji žaislai.  
9503 00 75 ir 
9503 00 79  Kiti žaislai ir modeliai su varikliais  
Šiose subpozicijose s ąvoka „variklis“ reiškia bet kok į 
motorą arba varikl į, priskiriam ą 8406–8408, 8410–8412 
arba 8501 pozicijoms, pavyzdžiui, pneumatinius variklius, 
smagračius, spyruokle arba svars čiais varomus variklius.  
9503 00 81 – 
9503 00 99  Kiti 
Šioms subpozicijoms priskiriamos žmogaus pavidalo fig ū­
rėlės, vaizduojan čios pavyzdžiui, filmo, pasakos arba 
komiksų knygutės personažus, ind ėnus, astronautus arba 
kareivius, be judan čiųjų dalių ir be nuimam ų drabužių, 
pritvirtintos prie plokštel ės, pjedestalo ar panašaus pagrindo, 
dėl kurio neparemta fig ūrėlė išlaiko savo pad ėtį. 
Tokios fig ūrėlės dažnai priklauso kolekcionuojam ų figūrėlių 
serijoms. Kadangi jos yra mažos, lengvos ir tvirtos, jas 
vaikai naudoja kaip žaislus. Tod ėl jų žaidybin ė funkcija 
nusveria j ų dekoratyvin ę vertę. 
Vadovaujantis Kombinuotosios nomenklat ūros 2 bendrosios 
aiškinimo taisykl ės a punktu, šioms subpozicijoms priski ­
riamos nesurinktos arba išardytos žmogaus pavidalo fig ū­
rėlės (alaviniai kareiv ėliai ir panašios fig ūrėlės). ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 07.06.2019 — 001.001 — 545  
9503 00 87  Nešiojamieji interaktyvieji elektroniniai mokomieji prie ­
taisai, vis ų pirma skirti vaikams  
Šiai subpozicijai priskiriami nešiojamieji prietaisai 
(sveriantys ne daugiau kaip 10 kg), dažniausiai panaš ūs į 
vadinamuosius nešiojamuosius kompiuterius, planšetinius 
kompiuterius, išmaniuosius telefonus ir panašius dirbinius. 
Dėl savo išvaizdos ir nesud ėtingo veikimo jie vis ų pirma 
skirti vaikams, kad jie gal ėtų mokytis žaisdami. 
Mokymasis naudojantis šiais prietaisais pagr įstas vaiko ir 
prietaiso s ąveika. Vaikas gali rinktis iš keli ų įvesties 
parinkčių, susijusių su vienu ar keliais klausimais, temomis 
ir kt. Prietaisai geba reaguoti į tas parinktis ir pagal užpro ­
gramuotą informacij ą pateikti atsakymus Tod ėl vaikas pats 
gali įvertinti savo pažang ą ir mokytis iš patirties.  
9504  Vaizdo žaidim ų pultai ir mašinos, pramog ų reikmenys, 
stalo arba kambario žaidimai, įskaitant pinbolo stalus, 
biliardo stalus, specialius kazino lošim ų stalus ir auto ­
matinę kėglių takų įrangą 
9504 90 10  Varžybiniams žaidimams skirti elektrini ų lenktynini ų 
automobili ų rinkiniai  
Šiai subpozicijai priskiriami takai, kurie turi dvi ar daugiau 
juostas, skirtas dviem ar daugiau mašinoms lenktyniauti 
vienu metu.  
9505  Šventiniai, karnavaliniai arba kiti pramogoms skirti 
dirbiniai, įskaitant priemones, naudojamas triukams 
rodyti ir pokštams kr ėsti 
Be SS paaiškinim ų 9505 pozicijos A dalies paaiškinimuose 
minėtų pavyzdži ų, gaminiai privalo tur ėti dekoratyvin ę vertę 
(dizainą ir papuošimus) ir b ūti sukurti, pagaminti ir laikomi 
išimtinai tik proginiais dirbiniais, kad juos b ūtų galima 
priskirti šventiniams dirbiniams. Šie gaminiai naudojami 
konkrečią dieną arba met ų laikotarp į. 
Dėl jų konstrukcijos ir dizaino ( įspaudų, puošybos detali ų, 
simbolių ir įrašų) šie gaminiai yra skirti naudoti konkre čioje 
šventėje. 
„Šventė“ yra konkreti diena arba met ų laikotarpis, su kuria 
tam tikra bendruomen ė sieja jai b ūdingus simbolius ir susi ­
jusius papro čius. Kai kurios iš ši ų švenčių pradėtos švęsti 
senovėje kaip ritualinis konkre čių religinių apeigų laiky­
masis; kitos – šven čiamos pla čiai ir yra svarbios tautiniame 
gyvenime. Pavyzdžiui, tokios švent ės yra Kal ėdos, Velykos, 
Helovinas, Šv. Valentino diena, gimimo dienos ir vestuv ės. 
Šventiniais dirbiniais taip pat laikomi šie gaminiai: 
— statulėlės, dekoruotos progine apranga, simbolizuojan ­ 
čios švenčių temas arba švent ėms būdingą veiklą; ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 07.06.2019 — 001.001 — 546  
— dirbtiniai Helovino moli ūgai (besišypsantys arba ne); 
— per Velykas tradiciškai naudojami dirbiniai (pavyzdžiui, 
dirbtiniai velykiniai kiaušiniai (nenaudojami pakavimui), 
geltoni velykiniai viš čiukai ir velykiniai zuiku čiai); 
— su tam tikra švente siejamos spausdintos popierin ės 
puošmenos, skirtos d ėti aplink tortus; 
— proginio dizaino ir dekoratyvin ės paskirties keramikos 
dirbiniai. 
Šventiniais nelaikomi praktin ės paskirties dirbiniai, net jeigu 
jų dizainas arba dekoravimas tinka konkre čiai šventei. 
Šiai pozicijai nepriskiriami: 
a) žaislai, įskaitant kimštinius gyv ūnus, ir žaidimai; 
b) nuolatiniai magnetai su papuošimais (vadinamieji šaldy ­
tuvų magnetukai); 
c) fotografij ų rėmeliai; 
d) dirbtiniai velykiniai kiaušiniai, naudojami pakavimui; 
e) angelų statulėlės; 
f) miniati ūrinės puošmenos (pavyzdžiui, rankin ės arba 
skambučio formos), naudojami kaip šokolado arba 
saldainių pakuotės; 
g) pakuot ės ir dėžutės (pavyzdžiui, Kal ėdų eglutės ar 
Kalėdų Senio formos); 
h) žvakid ės su proginiais papuošimais; 
ij) proginio dizaino ir praktin ės paskirties keramikos 
dirbiniai; 
k) stalties ės, stalo uždangalai ir stalo servet ėlės su šventi ­
nėmis puošmenomis; 
l) drabužiai ir kostiumai.  
9506  Bendr ųjų fizinių pratimų, gimnastikos, atletini ų sporto 
šakų, kitų sporto šak ų (įskaitant stalo tenis ą) arba 
lauko žaidim ų reikmenys ir įrangą, nenurodyti kitoje 
šio skirsnio vietoje; plaukimo baseinai ir pliuškenimosi 
baseinai  
Šiai pozicijai nepriskiriamos tamprios juostos mankštai, 
kūno rengybos juostos ar panaš ūs gaminiai be ranken ų. 
Paprastai mažmeninei prekybai jie pateikiami supakuoti po 
vieną du ar daugiau. Gali b ūti įvairių spalvų ir dydžių, turėti 
įspaudų. Pagal savo objektyvias charakteristikas šios juostos 
nėra atpažįstamos kaip bendr ųjų fizinių pratimų reikmenys. 
Todėl jos klasifikuotinos pagal medžiag ą, iš kurios paga ­
mintos, pavyzdžiui, kaip „juostel ės iš neakytosios gumos“, 
ir priskirtinos 4008 pozicijai (taip pat žr. 40 skirsnio 1 ir 9 
pastabas).  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 07.06.2019 — 001.001 — 547
  
9506 11 10  Lygum ų slidinėjimui skirtos slid ės 
Šiai subpozicijai priskiriamos slid ės yra labai lengvos ir 
siauresnės kaip kaln ų slidinėjimo slidės. 
9506 11 80  Kitos slid ės 
Šiai subpozicijai priskiriamos šuoli ų nuo tramplino slid ės 
(ski-jumpers’ skis ). Jos yra gerokai ilgesn ės ir platesn ės 
kaip įprastos slid ės. Paviršius be briaun ų ir su keliomis 
išdrožomis.  
9506 29 00  Kita  
Šiai subpozicijai priskiriama rank ų ir kaklo pagalv ėlės, 
pripučiamieji diržai ir panaš ūs gaminiai, skirti ne saugumui 
ar gelbėjimui, leidžiantys asmeniui pl ūduriuoti ant vandens 
mokantis plaukti. 
Šiai subpozicijai nepriskiriama: 
a) gelbėjimosi diržai ir gelb ėjimosi liemen ės (pagal sudeda ­
mąją medžiag ą); 
b) pripučiamieji gaminiai, skirti žaisti (9503 pozicija).  
9506 31 00  Golfo lazdos ir golfo lazd ų komplektai  
Golfo lazdos turi plienin į, aliuminin į arba anglies pluošto 
kotą, kurio viename gale yra rankena iš odos arba gumos, 
o kitame gale – plienin ė arba medin ė galvutė. Įvairios 
galvutės yra skirting ų aukščių, kad būtų pasiekiama skir ­
tinga kamuolio l ėkimo trajektorija.  
9506 32 00  Kamuoliai  
Golfo kamuoli ų paviršiai, kad kamuolys skrist ų tiesiai, yra 
su pusrutulio formos išpjovomis. Varžybose naudojam ų 
kamuolių maksimali mas ė yra 45,93 g ir mažiausias 
skersmuo – 42,67 mm.  
9506 40 00  Stalo teniso reikmenys ir įranga  
Stalo teniso kamuoliukai yra rutulio pavidalo, pagaminti iš 
celiulioido arba panaši ų medžiag ų, masė – 2,7 g, j ų 
skersmuo yra 40 mm ir perimetras maždaug – 12,6 cm.  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 07.06.2019 — 001.001 — 548  
Stalo teniso tinkleliai yra 15,25 cm aukš čio ir 183 cm 
pločio. 
9506 59 00  Kitos  
Šiaie subpozicijai priskiriamos badmintono raket ės, kurios 
yra mažesn ės ir lengvesn ės, negu lauko teniso raket ės; jų 
kotai yra plonesni ir lankstesni. 
Šiai subpozicijai taip pat priskiriamos ir skvošo raket ės. 
9506 61 00  Lauko teniso kamuoliukai  
Lauko teniso kamuoliukai, kurie pagaminti iš gumos ir 
dengti veltiniu, yra besi ūliai. Jų skersmuo svyruoja nuo 
6,35 iki 7,30 cm. J ų minimali mas ė yra 56,0 g, o maksimali 
masė 59,4 g.  
9506 62 00  Pripu čiami  
Be to šiai subpozicijai priskiriami pripu čiami gimnastikos 
kamuoliai, skirti bendriesiems fiziniams pratimams.  
9506 69 10  Kriketo ir polo kamuoliai  
Kriketo kamuoliai sudaryti iš odos apvalkalo, kurio viduje 
yra presuot ų pakulų, pjuvenų ir kamštin ės medžiagos. J ų 
perimetras – nuo 20,50 iki 22,90 cm. J ų masė – nuo 133 
iki 163 g. 
Polo kamuoliukai yra pagaminti iš medžio, bambuko ar 
plastiko; j ų skersmuo svyruoja nuo 7,6 iki 8,9 cm, o mas ė 
– nuo 120 iki 135 g.  
9506 69 90  Kiti  
Šiai subpozicijai priskiriami vis ų dydžių ir bet kokio pavi ­
dalo bei svorio „žongliravimo kamuoliukai“, skirti vaikams 
arba suaugusiesiems. 
Šiai subpozicijai taip pat priskiriami vadinamieji antistresi ­
niai kamuoliukai, kurie yra kamuoliuko formos ir gali b ūti 
dekoruoti įvairiais b ūdais. Paprastai jie b ūna pagaminti iš 
plastiko arba gumos ir yra skirti maigyti rankomis.
  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 07.06.2019 — 001.001 — 549  
Tačiau kiti rankomis maigyti skirti antistresiniai gaminiai, 
kurie nėra kamuoliuko formos, klasifikuojami priskiriant 
9503 pozicijai.
  
9506 70 10  Pa čiūžos 
Šiai subpozicijai priskiriamos pa čiūžos su pritvirtintais 
batais.  
9506 70 30  Riedu čiai 
Šiai subpozicijai priskiriami riedu čiai su pritvirtintais batais.  
9506 91 10  Fizini ų pratimų prietaisai su kei čiamomis apkrovomis  
Šiai subpozicijai priskiriami, pavyzdžiui, tokie fizini ų 
pratimų prietaisai, kaip irklavimo treniruokliai, ergometriniai 
dviračiai, ėjimo ir b ėgimo takeliai, kurie mechanizmo 
pagalba gali reguliuoti pageidaujam ą apkrovim ą. 
9506 99 10  Kriketo ir polo įranga, išskyrus kamuolius  
Šiai subpozicijai priskiriamos kriketo lazdos (iš kietos 
medienos, kuri ų maksimalus plotis – 10,8 cm, o maksimalus 
ilgis – 96,5 cm) ir polo lazdos (plaktukai).  
9506 99 90  Kiti  
Šiai subpozicijai priskiriamos vadinamosios skraidan čios 
„frisbees “ lėkštės, skirtos ir vaikams, ir suaugusiems.  
9507  Meškeryko čiai, meškeriojimo kabliukai ir kiti meškerio ­
jimo reikmenys; ž ūklės graibštukai, tinkleliai drugeliams 
gaudyti ir panaš ūs tinkleliai; paukš čių muliažai, naudo ­
jami paukš čiams vilioti (išskyrus dirbinius, priskiriamus 
9208 arba 9705 pozicijai) ir panaš ūs medžiokl ės arba 
šaudymo reikmenys  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 07.06.2019 — 001.001 — 550  
9507 10 00  Meškeryko čiai 
Žr. SS paaiškinim ų 9507 pozicijos paaiškinim ų 3 punkt ą. 
9507 90 00  Kiti  
Šiai subpozicijai priskiriami: 
1. graibštai sugautoms žuvims iškelti, tinkleliai drugeliams 
gaudyti ir panaš ūs tinkleliai, nurodyti SS paaiškinim ų 
9507 pozicijos paaiškinim ų 2 punkte; 
2. meškeriojimo reikmenys (išskyrus meškeryko čius), nuro ­
dyti SS paaiškinim ų 9507 pozicijos paaiškinim ų 
3 punkte; 
3. medžiokl ės arba šaudymo masalai ir reikmenys, nurodyti 
SS paaiškinim ų 9507 pozicijos, paaiškinim ų 4 punkte.  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 07.06.2019 — 001.001 — 551  
96 SKIRSNIS  
ĮVAIRŪS PRAMON ĖS DIRBINIAI 
9601  Apdorotas dramblio kaulas, apdoroti kaulai, v ėžlių 
šarvai, ragai, elni ų ragai, koralai, perlamutras ir kitos 
gyvūninės raižybos medžiagos bei ši ų medžiag ų dirbiniai 
(įskaitant dirbinius, pagamintus formavimo b ūdu) 
Sąvokos „apdoroti“ apibr ėžimą žr. SS paaiškinim ų 
9601 pozicijos paaiškinim ų antrojoje pastraipoje.  
9602 00 00  Apdorotos augalin ės arba mineralin ės raižybos 
medžiagos ir ši ų medžiag ų dirbiniai; formuoti arba 
raižyti vaško, stearino, gamtini ų lipų, gamtini ų dervų 
dirbiniai arba dirbiniai iš modeliavimo past ų ir kiti 
formuoti arba raižyti dirbiniai, nenurodyti kitoje vietoje; 
apdorota nesukietinta želatina (išskyrus želatin ą, priski­
riamą 3503 pozicijai) ir dirbiniai iš nesukietintos žela ­
tinos  
Sąvokai „apdoroti“ apibr ėžti mutatis mutandis  taikoma SS 
paaiškinim ų 9601 pozicijos paaiškinim ų antroji pastraipa. 
Aglomeruotos j ūros putos ir aglomeruotas gintaras, pateikti 
plokštelių, strypų, lazdelių ir panašiais pavidalais, toliau 
neapdoroti, išskyrus paprast ą formavim ą, priskiriami 
2530 pozicijai.  
9603  Šluotos, šepe čiai (įskaitant šepe čius – sud ėtines mašin ų, 
prietaisų arba transporto priemoni ų dalis), rankiniai 
mechaniniai grind ų šlavimo įtaisai be variklio, šluotos 
grindims plauti ir plunksnin ės dulkių šluostės; mazgeliai 
ir kuokšteliai, paruošti naudoti šluot ų arba šepe čių 
gamyboje; dažymo pagalv ėlės ir voleliai; valytuvai su 
gumos sluoksniu, skirti lang ų stiklams, šaligatviams ir 
pan. valyti (išskyrus valytuvus su guminiu velen ėliu) 
9603 10 00  Šluotos ir šepe čiai, surišti iš vyteli ų arba iš kit ų augalini ų 
medžiagų, su rankenomis arba be ranken ų 
Žr. SS paaiškinim ų 9603 pozicijos paaiškinim ų A dalį. 
9603 21 00 – 
9603 29 80  Dantų šepetėliai, skutimosi šepet ėliai, plauk ų šepečiai, 
nagų šepetėliai, blakstien ų teptukai ir kiti asmens 
tualetui skirti šepe čiai, įskaitant šepe čius – prietais ų 
sudėtines dalis  
Blakstien ų teptukai paprastai yra sudaryti iš keli ų plaukų 
kuokštelių, kurie sta čiu kampu pritvirtinti prie ranken ėlės. 
Šioms subpozicijoms nepriskiriami drabuži ų šepečiai ir batų 
šepečiai (9603 90 91 subpozicija).  
9603 40 90  Dažymo pagalv ėlės ir voleliai  
Žr. SS paaiškinim ų 9603 pozicijos paaiškinim ų F dalies dvi 
pirmąsias pastraipas.  
9603 90 10  Rankiniai mechaniniai grind ų šlavimo įtaisai be variklio  
Žr. SS paaiškinim ų 9603 pozicijos paaiškinim ų C dalį. ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 07.06.2019 — 001.001 — 552  
9606  Sagos, spraustukai, spausteliai ir kniedin ės spraust ės, 
sagų formos ir kitos ši ų dirbinių dalys; sag ų ruošiniai  
9606 30 00  Sag ų formos ir kitos sag ų dalys; sag ų ruošiniai  
Žr. SS paaiškinim ų 9606 pozicijos paaiškinim ų ketvirtosios 
pastraipos 1, 2 ir 3 punktus.  
9608  Tušinukai; rašymo priemon ės ir žymekliai su antgaliais, 
pagamintais iš veltinio ir iš kit ų akytųjų medžiag ų; auto­
matiniai plunksnako čiai, stilografai ir kiti plunksnako ­ 
čiai; kopijavimo stilografai (rapidografai); automatiniai 
pieštukai su išstumiamomis arba išslystan čiomis šerde ­
lėmis; plunksnako čių koteliai, pieštuk ų koteliai ir 
panašūs koteliai; išvardyt ų dirbinių, išskyrus priski ­
riamus 9609 pozicijai, dalys ( įskaitant antgalius ir 
spaustukus)  
9608 10 10 – 
9608 10 99  Tušinukai  
Žr. SS paaiškinim ų 9608 pozicijos paaiškinim ų 1 punkt ą. 
Dirbiniai, priskiriami šiai subpozicijai, gali tur ėti įmontuotą 
elektronin į laikrodį (dažniausiai su skaitmeniniu rodytuvu).  
9608 30 00  Automatiniai plunksnako čiai, stilografai ir kiti plunksna ­
kočiai 
Žr. SS paaiškinim ų 9608 pozicijos paaiškinim ų 3 punkt ą. 
Šiai subpozicijai priskiriami vadinamieji jutikliniai rašikliai, 
t. y. jutikliniams ekranams skirtos rašomosios lazdel ės, 
pagamintos iš bet koki ų medžiag ų. Paprastai rašomosios 
lazdelės būna dviejų rūšių: skirtos varžiniams ekranams ir 
skirtos talpiniams ekranams.  
9608 40 00  Automatiniai pieštukai su išstumiamomis arba išslystan ­ 
čiomis šerdel ėmis 
Žr. SS paaiškinim ų 9608 pozicijos paaiškinim ų 5 punkt ą. 
9608 91 00  Plunksnos ir plunksn ų antgaliai  
Šiai subpozicijai taip pat priskiriami antgaliai, skirti specia ­
liems su trafaretais naudojamiems plunksnako čiams.  
9608 99 00  Kiti  
Šiai subpozicijai priskiriami tušinuk ų rutuliukai; jie 
paprastai yra pagaminti iš volframo karbido, bet taip pat 
būna pagaminti ir iš kit ų metalų (išskyrus pagamintus iš 
plieno, kurie priskiriami 7326 arba 8482 pozicijai), kuri ų 
skersmuo – 0,6–1,25 mm. 
Tačiau plunksn ų ir plunksn ų antgalių rutuliukai priskiriami 
9608 91 00 subpozicijai nepriklausomai nuo medžiagos, iš 
kurios jie pagaminti (žr. SS paaiškinim ų 9608 pozicijos 
paaiškinim ų „dalys“ paaiškinimus).  
9609  Pieštukai (išskyrus pieštukus, priskiriamus 9608 pozi ­
cijai), spalvotieji pieštukai, pieštuk ų šerdelės, pastelės, 
angliniai pieštukai, rašymo arba piešimo kreidel ės ir 
siuvėjų kreidelės ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 07.06.2019 — 001.001 — 553  
9609 10 10 ir 
9609 10 90  Pieštukai ir spalvotieji pieštukai, kuri ų šerdelės turi kiet ą 
apvalkalą 
Žr. SS paaiškinim ų 9609 pozicijos paaiškinim ų pirmosios 
pastraipos B dal į. 
9609 20 00  Pieštuk ų šerdelės, juodos arba spalvotos  
Žr. SS paaiškinim ų 9609 pozicijos paaiškinim ų trečiosios 
pastraipos 7 punkt ą. 
9612  Rašom ųjų mašinėlių juostelės arba panašios juostel ės, 
įmirkytos rašalu ar kitu b ūdu paruoštos atspaudams 
gauti, suvyniotos arba nesuvyniotos ant ri čių, sudėtos 
arba nesud ėtos į kasetes; antspaud ų pagalvėlės, įmir­
kytos arba ne įmirkytos rašalu, su d ėžutėmis arba be j ų 
9612 10 10 – 
9612 10 80  Juostelės 
Žr. SS paaiškinim ų 9612 pozicijos paaiškinim ų pirmosios 
pastraipos 1 punkt ą. 
Šioms subpozicijoms priskiriamos paruoštos naudoti šilumai 
jautrios rašalu įmirkytos juostel ės, kurios nepanaudojus toli ­
mesnio gamybos proceso tinkamos naudoti rašomosiose 
mašinėlėse arba bet kuriose kitose mašinose, turin čiose 
spausdinimo įtaisą. 
Paruoštų naudoti rašalu įmirkytų juostelių ilgis ir plotis 
priklauso nuo mašinos, kurioje jos naudojamos, tipo. 
Šioms subpozicijoms nepriskiriami neparuošti naudoti 
produktai (paprastai jie priskiriami VI ir VII skyriams).  
9612 20 00  Antspaud ų pagalvėlės 
Žr. SS paaiškinim ų 9612 pozicijos paaiškinim ų pirmosios 
pastraipos 2 punkt ą. 
9613  Cigare čių žiebtuvėliai ir kiti žiebtuv ėliai, mechaniniai 
arba nemechaniniai, elektriniai arba neelektriniai bei 
jų dalys, išskyrus žiebtuv ėlių akmenėlius ir dagtis  
Šiai subpozicijai priskiriami žiebtuv ėliai su elektroniniu 
mini kalkuliatoriumi ir (arba) elektroniniu laikrodžiu.  
9614 00  Pypk ės (įskaitant pypki ų kaušelius) ir cigar ų arba ciga ­
rečių kandikliai bei j ų dalys  
9614 00 10  Grubiai apdoroti pypki ų ruošiniai, pagaminti iš 
medienos arba iš šakn ų ir naudojami pypki ų gamyboje  
Žr. SS paaiškinim ų 9614 pozicijos paaiškinim ų pirmosios 
pastraipos 4 punkt ą. 
9615  Šukos, plauk ų laikikliai ir kiti panaš ūs dirbiniai; plauk ų 
segtukai ir spaustukai plaukams garbanoti, suktukai ir 
panašūs dirbiniai, išskyrus priskiriamus 8516 pozicijai, 
bei jų dalys  
Žr. SS paaiškinim ų 9615 pozicijos paaiškinim ų ketvirtą 
pastraipą. ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 07.06.2019 — 001.001 — 554  
Šioje pozicijoje „plauk ų laikikliai ir kiti panaš ūs dirbiniai“ 
įvardija iš kiet ų medžiag ų pagamintas prekes, nes šiai pozi ­
cijai priskiriami dirbiniai paprastai pagaminti iš netauri ųjų 
metalų arba plastik ų. Todėl šiai pozicijai nepriskiriamos 
galvajuost ės ir plauk ų gumytės. Jos klasifikuojamos taip: 
a) Plaukų gumytės ir galvajuost ės, kurias sudaro, pavyz ­
džiui, apskritai megzta elastin ė kilpa (žr. 1 pav.) arba 
kilpa iš gumos, padengta tekstile (žr. 2 pav.), arba elas ­
tinė juosta, kuri visa aptraukta tekstil ės audiniu (žr. 3 
pav.) arba kilpa iš elastin ės tekstilės juostos (žr. 4 
pav.), klasifikuojamos kaip drabuži ų priedai ir priski ­
riamos 6117 arba 6217 pozicijai. 
Pavyzdžiai
  
b) Plaukų gumytės ir galvajuost ės, kurias sudaro kilpos arba 
juostos iš XI skyriui priskiriamos tekstil ės medžiagos, 
dekoruotos, pavyzdžiui, mediniais karoliukais, plastiki ­
niais perlais arba odos ar tekstil ės detalėmis, taikant 3 
bendrosios aiškinimo taisykl ės b punkt ą laikomos turin ­ 
čiomis esmini ų kitų gatavų drabužių priedų savybių ir 
todėl priskiriamos 6117 arba 6217 pozicijai. 
Pavyzdžiai
  
c) Plaukų gumytės ir galvajuost ės, daugiausia sudarytos, 
pavyzdžiui, iš neelastin ės tekstilės juostos, prie kurios 
priklijuoti arba prisi ūti plastikiniai blizgu čiai, dengiantys 
beveik vis ą matomą dirbinio pavirši ų, dėl kurių dirbinys 
įgyja esmines savo savybes, taikant 3 bendrosios aiški ­
nimo taisykl ės b punkt ą ir 71 skirsnio 9 pastabos a 
punktą ir 11 pastab ą priskiriamos 7117 pozicijai. 
Pavyzdys
  ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 07.06.2019 — 001.001 — 555  
d) Plaukų gumytės ir galvajuost ės, kurias visas arba kuri ų 
dalį sudaro gamtiniai arba dirbtiniu b ūdu išauginti perlai, 
brangakmeniai arba pusbrangiai akmenys, taurieji metalai 
arba metalai, plakiruoti tauriaisiais metalais, taikant 71 
skirsnio 1 pastab ą ir 9 pastabos a punkt ą priskiriamos 
7113 ir 7116 pozicijoms. Taip pat žr. SS paaiškinim ų 
9615 pozicijos paaiškinim ų ketvirtą pastraipą. 
e) Plaukų gumytės ir galvajuost ės, kurias visas arba kuri ų 
dalį sudaro kailis arba dirbtinis kailis, taikant 43 skirsnio 
3 ir 4 pastabas priskiriamos 4303 arba 4304 pozicijai. 
Pavyzdys
  
f) Plaukų gumytės ir galvajuost ės, sudarytos iš kit ų tekstile 
nepadengt ų medžiag ų, su papuošimais arba be papuo ­ 
šimų (išskyrus d ir e punktuose nurodytus dirbinius), 
taikant 3 bendrosios aiškinimo taisykl ės b punkt ą klasi­
fikuojamos pagal kilp ą sudaran čią medžiag ą, kadangi 
dirbinio savybes lemia kilpa ir jos atliekama funkcija 
(pavyzdžiui, kilpa iš plastiko, priskiriama 3926 pozicijai 
(žr. 1 ir 2 pav.), o kilpa iš gumos priskiriama 4015 
pozicijai (žr. 3 pav.)). 
Pavyzdžiai
  
g) Prekės, klasifikuojamos kaip dirbtin ė bižuterija ir priski ­
riamos KN 7117 pozicijai, kurios gali b ūti naudojamos, 
pavyzdžiui, kaip apyrank ės arba kaip kojos papuošalai, 
taip pat priskiriamos tai pozicijai, net jeigu jas galima 
panaudoti kaip galvajuost ę arba plauk ų gumytę. ▼B
 02019XC0329(02) — LT — 07.06.2019 — 001.001 — 556  
Pavyzdys
  
9619 00  Higieniniai paketai ( įklotai) ir tamponai, k ūdikių vysty­
klai ir vystymo įklotai bei panaš ūs higieniniai dirbiniai, 
iš bet koki ų medžiag ų 
9619 00 30  Iš vatos iš tekstil ės medžiag ų 
Šiai subpozicijai priskiriami higieniniai paketai ir tamponai, 
kūdikių vystyklai ir vystymo įklotai bei panaš ūs higieniniai 
vatos dirbiniai su megztu arba laisvai austu až ūriniu apval ­
kalu ar be jo.  
9619 00 79  Kiti  
Šiai subpozicijai priskiriami kelnai čių įdėklai. ▼B