a) Kapitalo reikalavimų apskaičiavimas pagal terminus 15. Kapitalo reikalavimų, kurie susiję su apsisaugojimu nuo bendrosios rizikos, apskaičiavimas apima du pagrindinius etapus. Pirma, visos pozicijos yra padauginamos iš rizikos koeficiento priklausomai nuo termino (kaip paaiškinta šio priedo 16 dalyje), kad būtų galima apskaičiuoti kapitalo kiekį, reikalingą jų rizikai padengti. Antra, šį reikalingą kapitalą leidžiama sumažinti, jeigu iš rizikos koeficiento padauginta pozicija turi priešingą iš rizikos koeficiento padaugintą poziciją, kuri patenka į tą pačią terminų grupę kaip ir pirmoji pozicija. Sumažinti reikalingą kapitalą leidžiama ir tuo atveju, kai priešingos iš rizikos koeficiento padaugintos pozicijos terminų ribos skiriasi, o šio sumažinimo dydis priklausys nuo to, ar abi minėtos pozicijos priklauso tai pačiai zonai, ar ne, taip pat nuo pačių zonų. Iš viso yra trys zonos, sudarytos iš kelių terminų grupių. 16. Įstaiga priskiria savo grynąsias pozicijas atitinkamoms terminų grupėms, nurodytoms šio priedo 18 dalyje pateikiamos 2 lentelės 2 arba 3 skiltyje. Priskirdama fiksuotos palūkanų normos finansines priemones, ji remiasi likusiu iki išpirkimo terminu, o priskirdama finansines priemones, kurių palūkanų norma prieš galutinį išpirkimo terminą keičiasi, – laikotarpiu, likusiu iki naujo palūkanų normos nustatymo. Įstaiga taip pat išskiria skolos finansines priemones su 3 % arba didesnėmis atkarpos palūkanomis bei tas finansines priemones, kurių atkarpos palūkanos nesiekia 3 %, ir kiekvieną iš jų įrašo į 2 lentelės 2 arba 3 skiltį. Po to kiekvieną jų padaugina iš 2 lentelės 4 skiltyje nurodyto koeficiento pagal atitinkamą termino grupę. 17. Po to įstaiga atskirai susumuoja ilgąsias pozicijas, padaugintas iš rizikos koeficiento, ir trumpąsias pozicijas, padaugintas iš rizikos koeficiento pagal kiekvieną termino grupę. Iš rizikos koeficiento padaugintos pirmosios pozicijos suma, kuri atitinka iš rizikos koeficiento padaugintos antrosios pozicijos sumą toje pačioje terminų grupėje, yra suderinta ir pagal riziką įvertinta vienos terminų grupės pozicija, o likusi ilgoji arba trumpoji pozicija yra tos pačios terminų grupės nesuderinta pagal riziką įvertinta pozicija. Po to apskaičiuojama bendra visų suderintų ir pagal riziką įvertintų terminų grupių pozicija. 18. Įstaiga apskaičiuoja nesuderintų pagal riziką įvertintų ilgųjų pozicijų sumas kiekvienos 2 lentelėje nurodytos zonos terminų grupėje, kad galėtų apskaičiuoti nesuderintą pagal riziką įvertintą ilgąją poziciją kiekvienai zonai. Panašiai, norint apskaičiuoti atitinkamos zonos nesuderintą pagal riziką įvertintą trumpąją poziciją, apskaičiuojama nesuderintų pagal riziką įvertintų trumpųjų pozicijų suma kiekvienoje konkrečios zonos terminų grupėje. Ta atitinkamos zonos nesuderintos ilgosios pozicijos, įvertintos pagal riziką, dalis, kuri yra suderinta su tos pačios zonos nesuderinta pagal riziką įvertinta trumpąja pozicija, yra suderinta pagal riziką įvertinta tos zonos pozicija. Ta dalis atitinkamos zonos nesuderintos pagal riziką įvertintos ilgosios arba nesuderintos pagal riziką įvertintos trumposios pozicijos, kuri negali būti suderinta, kaip nurodyta anksčiau, laikoma nesuderinta pagal riziką įvertinta tos zonos pozicija. 2 lentelé



Zona Terminas Rizikos koeficientas (%) Tikétinas palūkanų normos pasikeitimas (%) Atkarpos palūkanų norma 3 %ar daugiau Atkarpos palūkanų norma < 3 % (1) (2) (3) (4) (5) Pirmoji zona 0 mėn. ≤ 1 mėn. 0 mėn. ≤ 1 mėn. 0,00 — > 1 mėn. ≤ 3 mėn. > 1 mėn. ≤ 3 mėn. 0,20 1,00 > 3 mėn. ≤ 6 mėn. > 3 mėn. ≤ 6 mėn. 0,40 1,00 > 6 mėn. ≤ 12 mėn. > 6 mėn. ≤ 12 mėn. 0,70 1,00 Antroji zona > 1 mėn. ≤ 2 mėn. > 1,0 mėn. ≤ 1,9 mėn. 1,25 0,90 > 2 mėn. ≤ 3 mėn. > 1,9 mėn. ≤ 2,8 mėn. 1,75 0,80 > 3 mėn. ≤ 4 mėn. > 2,8 mėn. ≤ 3,6 mėn. 2,25 0,75 Trečioji zona > 4 mėn. ≤ 5 mėn > 3,6 mėn. ≤ 4,3 mėn 2,75 0,75 > 5 mėn. ≤ 7 mėn > 4,3 mėn. ≤ 5,7 mėn 3,25 0,70 > 7 mėn. ≤ 10 mėn > 5,7 mėn. ≤ 7,3 mėn 3,75 0,65 > 10 mėn. ≤ 15 mėn > 7,3 mėn. ≤ 9,3 mėn 4,50 0,60 > 15 mėn. ≤ 20 mėn > 9,3 mėn. ≤ 10,6 mėn 5,25 0,60 > 20 mėn. > 10,6 mėn. ≤ 12,0 mėn 6,00 0,60 > 12,0 mėn. ≤ 20,0 mėn 8,00 0,60 > 20 mėn. 12,50 0,60 19. Po to apskaičiuojama nesuderintos pagal riziką įvertintos ilgosios (trumposios) pozicijos pirmoje zonoje, kuri derinama su nesuderinta pagal riziką įvertinta ilgąja (trumpąja) pozicija antroje zonoje, suma. Šio priedo 23 dalyje tai vadinama pagal riziką įvertinta pirmosios ir antrosios zonų suderinta pozicija. Tokiu pat būdu apskaičiuojama nesuderintos pagal riziką įvertintos likusios dalies antroje zonoje ir nesuderintos pagal riziką įvertintos pozicijos trečioje zonoje suderinta pagal riziką įvertinta antrosios ir trečiosios zonų pozicija. 20. Įstaiga gali, jeigu ji to pageidauja, pakeisti šio priedo 19 dalyje nurodytą tvarką pirmiausia apskaičiuodama pagal riziką įvertintą antrosios ir trečiosios zonų suderintą poziciją, o vėliau pirmosios ir antrosios zonų suderintą poziciją. 21. Po to nesuderintos pagal riziką įvertintos pozicijos likusi dalis pirmoje zonoje yra suderinama su nesuderinta pozicijos dalimi trečioje zonoje, kuri lieka po pastarosios zonos pozicijos suderinimo su antrosios zonos pozicija, taip apskaičiuojant pagal riziką įvertintą pirmosios ir trečiosios zonų suderintą poziciją. 22. Atlikus šio priedo 19, 20 ir 21 dalyse nurodytus atskirus suderinimo apskaičiavimus, likusios pozicijos yra susumuojamos. 23. Įstaigos kapitalo reikalavimas apskaičiuojamas susumuojant: a) 10 % visų terminų grupių pagal riziką įvertintų suderintų pozicijų sumos; b) 40 % pirmosios zonos pagal riziką įvertintos suderintos pozicijos; c) 30 % antrosios zonos pagal riziką įvertintos suderintos pozicijos; d) 30 % trečiosios zonos pagal riziką įvertintos suderintos pozicijos; e) 40 % pirmosios ir antrosios bei antrosios ir trečiosios zonų pagal riziką įvertintos suderintos pozicijos (žr. šio priedo 19 dalį); f) 150 % pirmosios ir trečiosios zonų pagal riziką įvertintos suderintos pozicijos; g) 100 % pagal riziką įvertintų nesuderintų pozicijų likusios dalies. b) Kapitalo reikalavimų apskaičiavimas pagal trukmę 24. Valstybės narės kompetentingos institucijos visoms arba kai kurioms įstaigoms gali leisti naudoti skolos finansinių priemonių, kuriomis prekiaujama, bendrosios rizikos kapitalo reikalavimo apskaičiavimo sistemą pagal trukmę, kuri, skirtingai nuo šio priedo 15–23 dalyse nurodytos sistemos, atspindi trukmę, su sąlyga, kad įstaiga šią sistemą taiko nuosekliai. 25. Naudodama šią sistemą, įstaiga pagal kiekvieno fiksuotos palūkanų normos skolos finansinės priemonės rinkos vertę apskaičiuoja savo pelningumą iki išpirkimo termino, kuris yra teorinė to vertybinio popieriaus diskonto norma. Skaičiuodama kintančios palūkanų normos finansinių priemonių pelningumą, įstaiga pagal kiekvienos finansinės priemonės rinkos vertę apskaičiuoja savo pelningumą vadovaudamasi prielaida, jog pagrindinė suma bus grąžinta tada, kai bus galima iš naujo nustatyti palūkanas. 26. Po to įstaiga apskaičiuoja kiekvienos skolos finansinės priemonės modifikuotą trukmę pagal formulę: modifikuota trukmė= ,čia: čia : r = pelningumas (žr. šio priedo 25 dalį), Cl = atsiskaitymas grynaisiais per laikotarpį ,l, m = visas terminas (žr. šio priedo 25 dalį). 27. Atlikusi šiuos apskaičiavimus, įstaiga kiekvieną skolos finansinę priemonę priskiria atitinkamai zonai, nurodytai šio priedo 3 lentelėje. Ji tai daro vadovaudamasi modifikuota kiekvieno vertybinio popieriaus trukme. 3 lentelė



Zona Modifikuota trukmė (metais) Tikėtina palūkanų norma (pasikeitimas %) (1) (2) (3) Pirmoji zona > 0 ≤ 1,0 1,0 Antroji zona > 1,0 ≤ 3,6 0,85 Trečioji zona > 3,6 0,7 28. Tuomet įstaiga apskaičiuoja kiekvienos finansinės priemonės pagal trukmę įvertintą poziciją, padaugindama šios finansinės priemonės rinkos kainą iš jos modifikuotos trukmės bei iš tokios modifikuotos trukmės priemonei taikomo tikėtino palūkanų normos pasikeitimo (žr. šio priedo 3 lentelės 3 skiltį). 29. Įstaiga apskaičiuoja kiekvienos zonos pagal trukmę įvertintas ilgąsias ir trumpąsias pozicijas. Ilgųjų pozicijų suma, kurią atitinka trumpųjų pozicijų suma kiekvienoje zonoje, laikoma tos zonos suderinta pagal trukmę įvertinta pozicija. Po to įstaiga apskaičiuoja kiekvienos zonos nesuderintas pagal trukmę įvertintas pozicijas. Tai darydama, ji vadovaujasi nesuderintų pozicijų apskaičiavimo tvarka, išdėstyta šio priedo 19–22 dalyse. 30. Įstaigos kapitalo reikalavimas yra apskaičiuojamas sudedant: a) 2 % kiekvienos zonos suderintos ir pagal trukmę įvertintos pozicijos; b) 40 % suderintų ir pagal trukmę įvertintų pirmosios ir antrosios bei antrosios ir trečiosios zonų tarpusavio pozicijų; c) 150 % suderintos ir pagal trukmę įvertintos pirmosios ir trečiosios zonų tarpusavio pozicijos; d) 100 % likusios nesuderintų ir pagal trukmę įvertintų pozicijų dalies.