3.3.

Be požymių, nurodytų pagal Direktyvos III priedą, infrastruktūros posistemio konkretūs požymiai yra šie. SAUGA Pagal Direktyvos 96/48/EB III priedą infrastruktūros posistemiui saugos požiūriu taikomi šie bendri reikalavimai: „1.1.1. Saugai svarbios sudedamosios dalys, ypač susijusios su traukinių eismu, turi būti projektuojamos, gaminamos arba surenkamos, techniškai prižiūrimos ir tikrinamos taip, kad būtų užtikrintas tinklui nustatytus tikslus atitinkantis saugos lygis, įskaitant nustatytuosius tikslus, jeigu susiklostytų konkrečios pavojingos padėtys. 1.1.2. Taikomi rato/bėgių kontakto parametrai turi atitikti stabilumo reikalavimus, kad būtų galima užtikrinti saugų eismą, kai važiuojama didžiausiu leistinu greičiu. 1.1.3. Naudojamos sudedamosios dalys turi išlaikyti visas įprastas arba pavojingas apkrovas, kurios gali būti sukurtos eksploatuojant tas dalis. Kiekvieno atsitiktinio gedimo poveikis saugai turi būti apribotas atitinkamomis priemonėmis. 1.1.4. Projektuojant stacionarius įrenginius ir riedmenis bei pasirenkant naudotinas medžiagas turi būti siekiama, kad kilus gaisrui, būtų ribojamas ugnies ir dūmų susidarymas, jų plitimas bei poveikis.“ Siekiant laikytis bendrųjų reikalavimų, tinklui iškeltus tikslus atitinkančiu lygiu infrastruktūra turi: — leisti, kad traukiniai galėtų važiuoti be rizikos nuvažiuoti nuo bėgių arba susidurti su kitais traukiniais ar kitais riedmenimis arba stacionariomis kliūtimis bei išvengdami nepriimtinos rizikos, kurią kelia traukos elektros energiją tiekianti įranga, — neprarasdama stabilumo ir užtikrindama privalomus darbinius parametrus išlaikyti statines arba dinamines vertikalias, skersines ir išilgines apkrovas, kuriomis traukinių sekcijos veikia infrastruktūrą nurodytose bėgių kelio vietose, — būti tinkama, kad būtų kontroliuojama ir techniškai prižiūrima įranga, kuri yra būtina užtikrinant svarbių sudedamųjų dalių saugų veikimą, — savo sudėtyje neturėti medžiagų, kurios galėtų išskirti pavojingus dūmus, kilus gaisrui; šis reikalavimais taikomas tik ribotos erdvės vietose įrengtiems infrastruktūros elementams (tuneliams, dengtoms tilto perdangoms ir požeminėms stotims). Šis reikalavimas privalomas atsižvelgiant į žmonių sveikatą. Be to, infrastruktūros posistemiui taikomi šie konkretūs reikalavimai: „2.1.1. Turi būti imtasi atitinkamų priemonių, užtikrinančių, kad būtų užkirstas kelias prieiti prie greitųjų geležinkelių linijos įrangos arba draudžiamu būdu į ją įsibrauti. Turi būti imtasi priemonių, kad būtų sumažintas galintis žmonėms iškilti pavojus, ypač stotyse, pro kurias traukiniai važiuoja dideliu greičiu. Infrastruktūros, į kurias gali patekti žmonės, turi būti suprojektuotos ir įrengtos taip, kad būtų sumažinti visi pavojai žmogaus sveikatai (stabilumas, gaisras, prieiga, evakavimas, peronai ir t. t.). Turi būti numatytos atitinkamos nuostatos, kad būtų atsižvelgiama į ypatingas saugos sąlygas labai ilguose tuneliuose.“ Siekiant vykdyti minėtus konkrečius reikalavimus, infrastruktūros posistemis tinklui iškeltus tikslus atitinkančiu saugos lygiu turi: — užtikrinti, kad prieiti prie įrangos, išskyrus peronų vietas, į kurias leidžiama patekti keleiviams, paprastai galėtų tik leidimą turintis darbuotojas, — leisti pašalinti pavojų, kad nepageidaujami žmonės arba transporto priemonės nepatektų į geležinkelio linijos zoną, — užtikrinti, kad pagal įprastus reikalavimus eksploatuojant geležinkelio liniją keleiviams prieinamos vietos būtų numatytos pakankamu atstumu nuo bėgių kelio, kuriuo dideliu greičiu važiuoja traukiniai arba tos vietos nuo bėgių kelio būtų tinkamai atskirtos taip, jog būtų pašalintas bet koks pavojus keleivių saugumui, bei kad į tas keleiviams prieinamas vietas būtų numatyti būtini prieigos keliai, kuriai keleivius būtų galima evakuoti, pirmiausia požeminėse stotyse, — turėti tinkamas priemones neįgaliesiems keleiviams patekti į jiems skirtus plotus ir leidžiančias juos iš tų plotų evakuoti, — užtikrinti, kad keleiviai nepatektų į pavojingas vietas tuo atveju, jeigu greitųjų geležinkelių traukinys sustotų ne stotyje, o tam nenumatytoje vietoje, — užtikrinti, kad ilguose tuneliuose būtų imtasi specialių priemonių gaisro pavojui sumažinti arba užkirsti jam kelią ir keleivių evakavimui paspartinti. Laikoma, kad pirmiau minėti reikalavimai įvykdyti, jeigu 6 skyriuje aprašyta įvertinimo tvarka įrodoma, kad toliau nurodytiems parametrams, elementams ir sudedamosioms dalims buvo taikytos išsamios 4 ir 5 skyrių specifikacijos ir kad buvo tinkamai atsižvelgta į galimas pasekmes, jeigu sugestų toliau paminėti saugos elementai. Saugos reikalavimų parametrai Toliau išvardyti ir 4 skyriuje apibūdinti su susidūrimo ir riedmenų nuvažiavimo nuo bėgių pavojumi susiję šių TSS parametrai – tai saugos reikalavimų parametrai: a) Minimalus infrastruktūros gabaritas (1 parametras – 4.1.1 ir 4.3.3.1 punktai) Pasirinkti statinių artumo gabaritai turi leisti: — naujai nutiestose greitųjų geležinkelių linijose užtikrinti, kad greitųjų geležinkelių traukiniai galėtų važiuoti su pakankama gabarito atsarga, kuri numatoma atsižvelgiant į ateityje atliktinus tų traukinių projekto pakeitimus, — eksploatuojamose geležinkelio linijose užtikrinti, kad tos pačios traukinių sekcijos galėtų važiuoti nustačius mažesnę gabarito atsargą tam, jog būtinus pakeitimus būtų galima įdiegti per ilgesnį laiką. b) Minimalus kreivės spindulys (2 parametras – 4.1.2 ir 4.3.3.8 punktai) Minimalus kelio kreivės spindulys kartu su išorinio bėgio pakėlimu bėgių kelio kreivėje, apibūdina didžiausią išorinio bėgio pakėlimo bėgių kelio kreivėje nepakankamumą riedmeniui važiuojant tam tikru greičiu. Išorinio bėgio pakėlimo bėgių kelio kreivėje nepakankamumas – tai vienas iš bėgių kelio apkrovą apibūdinančių elementų. Įrengiant infrastruktūrą turi būti atsižvelgta į riedmenų vežamąjį pajėgumą ir techninius jų apribojimus. Šiuo atveju kalbama apie potencialių greičių išlaikymą, greitėjimo galimybę ir stabdymo bei sustojimo reikalavimus. Dėl to nustatomas toks minimalus kreivių spindulys, kad šiems sudedamiesiems sąveikoms elementams nustatyto išorinio bėgio pakėlimo bėgių kelio kreivėje ir išorinio bėgio pakėlimo bėgių kelio kreivėje nepakankamumo būtų laikomasi važiuojant didžiausiu geležinkelio linijoje leistinu greičiu. c) Didžiausia bėgių kelio apkrova (4 parametras – 4.1.4 ir 4.3.3.16 punktai) Skersinės ir vertikalios jėgos – tai lemiami riedmenų dinaminės elgsenos bėgių kelyje ir viršutinės bėgių kelio konstrukcijos nuovargio charakteristikoms įtakos turintys veiksniai. Tos vertikalios ir skersinės jėgos, kad būtų užtikrintas saugus važiavimas didžiausiu leistinu greičiu, turi atitikti šiuos reikalavimus: 1) jei tai yra vertikalios statinės jėgos: infrastruktūra turi būti suprojektuota taip, kad išlaikytų bent didžiausią sąveikai užtikrinti tinkamų riedmenų TSS nurodytą ašies apkrovą, neatsižvelgiant į tų riedmenų didžiausią greitį arba jų tipą; 2) jei tai yra vertikalios ir skersinės kvazistatinės bei dinaminės jėgos: infrastruktūra turi būti suprojektuota taip, kad išlaikytų bent didžiausias apkrovas, atitinkančias būdingus riedmens/bėgių kelio sąveikos saugos kriterijus, kurie nustatyti toliau pateiktais apribojimais, taikomais važiuojantiems riedmenims: — vertikalios dinaminės jėgos: šių bendrų dinaminių jėgų apribojimas nustatomas kaip vardinė ratų apkrovos funkcija, — skersinės dinaminės jėgos: bendra skersinė jėga, kuria aširatis veikia bėgių kelią ir kuri gali bėgį paslinkti balasto sampilu, neturi viršyti ribinės vertės, kuri yra ašies vardinės apkrovos funkcija (PRUDD' HOMME riba). Dinaminių skersinių ir vertikalių jėgų, kuriomis ratas veikia bėgį, santykis neturi viršyti riedmens nuvažiavimo nuo bėgių koeficiento. Nustatant tuos apribojimus atsižvelgiama į kvazistatines jėgas, kurios susidaro dėl išorinio bėgio pakėlimo bėgių kelio kreivėje nepakankamumo, ir pastaruoju kriterijumi apibrėžiami bėgių kelio kreivės spinduliai bei leistinos bėgių kelio geometrijos sąlygos, kurios nagrinėjamos šiose TSS (4 skyrius). Tie parametrai – tai būtina sąlyga riedmens priimamiesiems bandymams atlikti. Be to, rato ir bėgio kontakto geometrija turi būti tokia, kad būtų užtikrintas stabilus vežimėlių važiavimas, kuris apima rato ir bėgio sąveikos tiesiose ir didelio spindulio kreivėse apribojimą atsižvelgiant į važiavimo greitį. Tos lygiaverčio kūgiškumo vertės laikymasis turi būti užtikrintas, jei tai yra infrastruktūra, atitinkamu dokumentais pagrįstu vėžės pločio, išorinio bėgio pakėlimo bėgių kelio kreivėje ir bėgio galvutės profilio pasirinkimu ištisiniame bėgių kelyje ir panašiuose iešmuose; 3) jei tai yra išilginės jėgos ir stabdymo įrangos sukeliamos apkrovos: pirma, stabdymo jėgos bėgį gali paslinkti bėgio sąvaržose ir (arba) priversti ratus slysti bei, antra, pakelti bėgio temperatūrą, kai, jeigu naudojami ne frikciniai stabdžiai, energija išsklaidoma bėgyje. Dėl to svarbu, kad būtų apribota didžiausia stabdymo jėga. Aptariami saugos kriterijai, pirma, yra susiję su bendrais didžiausiais greitėjimo ir lėtėjimo pagreičiais, kuriuos traukinio galios ir stabdžių sistemos perduoda bėgių keliui, ir, antra, maksimaliu bėgio temperatūros padidėjimu, kurį gali sukelti nefrikcinės traukinio stabdžių sistemos. Pastaroji sąlyga – tai kinetinės energijos kiekio, kurį nefrikcinės stabdžių sistemos gali perduoti bėgiui, apribojimas. Posistemio saugos reikalavimų elementai Toliau išvardyti posistemio elementai – tai svarbios saugos sudedamosios dalys ir tų elementų išsamios charakteristikos turi atitikti šių TSS 4 skyriuje nustatytus reikalavimus: Riedmenų vežimėlių važiavimo sklandumas apibūdina bėgių kelią veikiančių skersinių apkrovų lygį. Jis apibrėžiamas šiais elementais: — vėžės pločiu (4.3.3.10 punktas), — bėgių kelio nuolydžiu (4.3.3.11 punktas), — bėgio galvutės profiliu (4.3.3.12 punktas), — lygiaverčiu kūgiškumu (4.3.3.9 punktas). Toliau išvardyti elementai taip pat apibūdina bėgių kelią, iešmus ir kryžmes veikiančių vertikalių jėgų (4.3.3.16 punktas), skersinių jėgų (4.3.3.17 punktas) ir išilginių jėgų lygį: — išorinio bėgio pakėlimas bėgių kelio kreivėje (4.3.3.7 punktas), — išorinio bėgio pakėlimo bėgių kelio kreivėje nepakankamumas (4.3.3.8 punktas), — geometrinė bėgių kelio kokybė (4.3.3.18 punktas), — bėgių kelio, iešmų ir kryžmių atsparumas stabdymo ir pagreičio jėgoms (4.3.3.21 punktas), — šoninių vėjų poveikis (4.3.3.23 punktas). Skirstymo keliais važiuojant dideliu greičiu, iešmai turi būti suprojektuoti ir išdėstyti vienoje linijoje ypač kruopščiai dėl to, kad: — atsižvelgiant į atšakinio bėgių kelio virsmo kreivę, išorinio bėgio pakėlimo kreivėje nepakankamumas turi būti specialiai apribotas, — kryžmių ir bukųjų kryžmių iešmo smailės bei slankiosios kryžmų šerdys turi turėti blokavimo sistemas, — iešmo smailių profiliai ir iešmų bei kryžmių funkciniai matmenys (suleidimai ir tarpai) turi atitikti ratų profilius ir leistinuosius aširačių matmenų nuokrypius. Šie posistemio elementai užtikrina, kad riedmenys galėtų važiuoti iešmais ir kryžmėmis: — iešmų ir kryžmių išorinio bėgio pakėlimo bėgių kelio kreivėje nepakankamumas (4.3.3.8b punktas), — iešmai ir kryžmės (4.3.3.19 ir 4.3.3.20 punktai). Projektuojant inžinerinius statinius turi būti atsižvelgiama į geležinkelio linijos apkrovą, kad: — būtų laikomasi bėgių kelio saugos ir deformacijos kriterijų, privalomų dėl greitųjų geležinkelių traukinių ir techninės priežiūros riedmenų poveikio. Apskaičiuojant tų inžinerinių statinių apkrovos modelius atsižvelgiama į pirmiau minėtas sąlygas, — nuolatos būtų vykdomi bėgių kelio saugos ir ratų – bėgių sąlyčio reikalavimai, ypač atsižvelgiant į dinaminį greitųjų geležinkelių traukinių poveikį. Dėl to apibrėžiamas ribojamasis kriterijus, kuriuo apibūdinami pirmiau minėtu požiūriu sąveikai užtikrinti tinkami riedmenys ir kuris garantuoja, kad pagal aplinkos apsaugos standartus suprojektuoti inžineriniai statiniai bus tinkami tiems riedmenims. Su inžineriniais statiniais susiję posistemio elementai – tai: — vertikalios inžinerinių statinių apkrovos (4.3.3.13 punktas), — skersinės horizontalios inžinerinių statinių apkrovos (4.3.3.14 punktas), — išilginės inžinerinių statinių apkrovos (4.3.3.15 punktas). Žmonių arba transporto priemonių patekimas į geležinkelio linijos zoną arba nenumatytas jų atsidūrimas toje zonoje gali kelti pavojų eismui ir to pavojaus pobūdis bei grėsmingumas būtų vienodas visų tipų traukiniams – ir tinkamiems sąveikai užtikrinti, ir kitiems. Jeigu laikoma, kad to pavojaus grėsmė yra didelė, turėtų būti naudojamos tinkamos apsaugos priemonės: tvoros prie geležinkelio linijos zonos, apsauginiai tiltų aptvarai ir (arba) turi būti sumontuojami detektoriai, perduodantys informaciją apie nenumatytą kelių transporto priemonės įvažiavimą į vienalygę pervažą. Kiekviena valstybė narė nacionaliniais teisės aktais pašalina pavojų, kad žmonės arba transporto priemonės nenumatytu būdu nepatektų į geležinkelio linijos zoną. Su ta rizika susijęs elementas – tai: — prieiga prie geležinkelio linijos įrangos ir įsibrovimas į ją (4.3.3.25 punktas). Sudedamosios saugos reikalavimų dalys Toliau išvardytos sudedamosios dalys – tai šių TSS 5 skyriuje aptartos sąveikos sudedamosios dalys, kurios pateiktos su saugos reikalavimais susijusių sąsajų antraštėje: — bėgiai (5.2.1 sudedamoji dalis), — bėgių sąvaržos (5.2.2 sudedamoji dalis) ir bėgių kelio pabėgiai ir kitos bėgio atramos (5.2.3 sudedamoji dalis), — iešmai ir kryžmės (5.2.4 sudedamoji dalis). PATIKIMUMAS IR PRIEINAMUMAS Pagal Direktyvos 96/48/EB III priedą bendrieji patikimumo ir prieinamumo reikalavimai, susiję su infrastruktūros posistemiu yra šie: „1.2. Su traukinių eismu susijusių stacionarių arba keičiamųjų sudedamųjų dalių kontrolė ir techninė priežiūra turi būti organizuojama, atliekama ir kiekybiškai apibūdinama taip, kad tų dalių veikimas būtų užtikrintas pagal joms numatytas sąlygas.“ Siekiant įvykdyti minėtą reikalavimą, būtina laikytis šių sąlygų: — saugos požiūriu svarbioms sąsajoms, kurių charakteristikos eksploatuojant sistemą gali pasikeisti, turi būti skiriama pagrindinė kontrolės ir techninės priežiūros planų, apibūdinančių tų elementų kontrolės ir reguliavimo sąlygas, dalis. — Šis reikalavimas pirmiausia taikomas šiems posistemio elementams, kuriems jau buvo skirti saugos reikalavimai: — — vėžės pločiui (4.3.3.10 punktas), — išorinio bėgio pakėlimui bėgių kelio kreivėje (4.3.3.7 punktas), — geometrinei bėgių kelio kokybei (4.3.3.18 punktas), — iešmams ir kryžmėms (4.3.3.19 ir 4.3.3.20 punktai), — infrastruktūra turi būti suprojektuota taip, kad techninę priežiūrą būtų galima lengvai atlikti priemonėmis, skirtomis techninės priežiūros planui įgyvendinti. Saugos požiūriu svarbioms sąsajoms užtikrinti naudojami produktai turi turėti tinkamas susidėvėjimo charakteristikas ir techninės priežiūros planui įgyvendinti būtini remonto riedmenys, tikrinimo ir techninės priežiūros riedmenys turi būti tinkami važiuoti geležinkelio linija ir dirbti joje. Šis reikalavimas taikomas šiems elementams: — — bėginio plieno rūšis (5.2.1 sudedamoji dalis), — inžineriniai statiniai, vertikalios statinės apkrovos (4.3.3.13 punktas). SVEIKATA Pagal Direktyvos 96/48/EB III priedą bendrieji žmonių sveikatos reikalavimai, susiję su infrastruktūros posistemiu, yra šie: „1.3.1. Traukiniuose ir geležinkelių infrastruktūrose neturi būti naudojamos medžiagos, kurios dėl jų naudojimo būdo keltų pavojų žmonių, turinčių priėjimą prie šių medžiagų, sveikatai. 1.3.2. Tos medžiagos turi būti parinktos, išdėstytos ir naudojamos taip, kad būtų apribotos kenksmingų arba pavojingų garų ar dujų emisijos, ypač kilus gaisrui.“ Minėti bendrieji reikalavimai taikomi infrastruktūros posistemio įvairių elementų priešgaisrinei apsaugai. Atsižvelgiant į tai, kad infrastruktūrą sudarančių produktų (bėgių kelias ir civilinės statybos darbai) atžvilgiu gaisro pavojus yra mažas, šis reikalavimas privalomas tik požeminiams objektams, į kuriuos patenka žmonės įprastu būdu teikiant paslaugas. Dėl to produktams, kurie sudaro bėgių kelio ir civilinės statybos darbų sąsajas, nenustatomi jokie reikalavimai, išskyrus tuos specialius objektus. Atsižvelgiant į pastarąjį dalyką, Bendrijos direktyvos dėl sveikatos, taikytinos inžineriniams statiniams, turi būti taikomos nepaisant to, ar tie inžineriniai statiniai yra susiję su transeuropinės greitųjų geležinkelių sistemos sudedamųjų dalių sąveika. Būtina laikytis ne tik pirmiau minėtų bendrųjų reikalavimų, bet ir apriboti slėgio pokyčius, kurie gali veikti keleivius ir geležinkelio darbuotojus traukiniui važiuojant tuneliais, dengtomis tilto perdangomis ir per požemines stotis bei oro srautų, požeminėse stotyse galinčių veikti keleivius, greičius; peronuose ir požeminių stočių vietose, į kurias leidžiama patekti keleiviams, turi būti pašalintas sužalojimo elektros srove pavojus. — Dėl to turi būti imtasi priemonių, tinkamai pasirenkant atitinkamų inžinerinių statinių angų skerspjūvį arba naudojant pagalbinius įrenginius, kad būtų įvykdyti sveikatos reikalavimai, privalomi atsižvelgiant į didžiausius slėgio pokyčius, patiriamus tunelyje kai per jį važiuoja traukinys. — Požeminėse stotyse turi būti imtasi priemonių statybinėms ypatybėms, kuriomis sumažinami gretimų tunelių sukeliami slėgio pokyčiai, įdiegti arba pagalbiniams įrenginiams, oro srautų greitį mažinantiems iki žmonėms priimtinų verčių, panaudoti. — Turi būti imtasi priemonių, kad keleiviams prieinamose vietose būtų pašalinta sužalojimo elektros srove nepriimtina rizika. Su sveikatos reikalavimais susiję posistemio elementai — darbai žemiau žemės paviršiaus, pvz., tuneliuose ir atviruoju būdu statomuose požeminiuose statiniuose (4.3.3.6 punktas), — keleivių peronai (4.3.3.26 punktas), — požeminės stotys (4.3.3.27 punktas). APLINKOS APSAUGA Pagal Direktyvos 96/48/EB III priedą su infrastruktūros posistemiu susiję bendrieji aplinkos apsaugos reikalavimai yra šie: „1.4.1. Transeuropinės greitųjų geležinkelių sistemos įdiegimo ir eksploatavimo poveikis aplinkai turi būti įvertintas, ir į jį turi būti atsižvelgiama projektuojant sistemą pagal galiojančias Bendrijos nuostatas. 1.4.2. Traukiniuose ir infrastruktūroje naudojamos medžiagos turi užkirsti kelią aplinkai kenksmingų ir pavojingų garų arba dujų emisijoms; ypač kilus gaisrui.“ Be pateiktų bendrųjų reikalavimų laikymosi, prie greitųjų geležinkelių infrastruktūros skleidžiamas išorinis triukšmas ir vibracija turi atitikti apribojimus, kurie leistų apsaugoti greta gyvenančius žmones. Aplinkos parametrai — Ribinės išorinio triukšmo charakteristikos (14 parametras, 4.1.7 ir 4.2.3.1.2 punktai). — Ribinės išorinės vibracijos charakteristikos (18 parametras, 4.1.8 ir 4.2.3.1.2 punktai). TECHNINIS SUDERINAMUMAS Pagal Direktyvos 96/48/EB III priedą su infrastruktūros posistemio techniniu suderinamumu susiję bendrieji reikalavimai yra šie: „1.5. Infrastruktūros ir stacionarių įrenginių techninės charakteristikos turi būti suderintos vienos su kitomis ir su transeuropinėje greitųjų geležinkelių sistemoje naudotinais traukiniais. Jeigu paaiškėja, kad tas charakteristikas tam tikruose tinklo ruožuose taikyti yra pernelyg sunku, galima įdiegti laikinus sprendimus, kurie suderinamumą užtikrintų ateityje.“ Kad tie reikalavimai būtų įvykdyti, turi būti laikomasi šių sąlygų: — nustatomi tokie tinklo, kuriame užtikrinama sudedamųjų dalių sąveika, statinių artumo gabaritai, atstumas tarp bėgių kelio centrų, bėgių kelio tiesinimas, didžiausia įkalnė ir nuokalnė bei geležinkelio linijos keleivių perono ilgis bei aukštis, kad būtų užtikrintas dvišalis suderinamumas ir suderinamumas su sąveikai užtikrinti tinkamais traukiniais, — įranga, kuri ateityje gali būti reikalinga, kad ne greitųjų geležinkelių traukiniai galėtų važiuoti transeuropine greitųjų geležinkelių sistema, neturi kliudyti sąveikai užtikrinti tinkamų traukinių sekcijų eismui, — viršutinės bėgių kelio dalies konstrukcijos charakteristikos perduodant elektros energiją turi būti suderintos su naudojamomis elektrifikavimo ir kontrolės, valdymo bei signalizacijos sistemomis. Techninio suderinamumo reikalavimų parametrai — mažiausias infrastruktūros statinių artumo gabaritas (1 parametras – 4.1.1 ir 4.3.3.1 punktai): be jau minėto saugos reikalavimo, infrastruktūros statinių artumo gabaritas turi leisti srovės imtuvo pagal nustatytus reikalavimus eksploatuoti kartu su geležinkelio linijos viršutinės dalies įranga, — mažiausias bėgių kelio kreivės spindulys (2 parametras – 4.1.2 ir 4.3.3.8 punktai): be jau minėto saugos reikalavimo, pasirenkant geležinkelio linijų kreivės spindulius ir, vadinasi, mažiausią bėgių kelio kreivių spindulį, apibūdinamas riedmenų lingių įtaisų skersinių poslinkių dydis – didžiausia ir vidutinė eksploatavimo amplitudė. Šį parametrą apibūdinant vidutinėmis ir didžiausiomis vertėmis, galima pasirinkti optimaliausią riedmenų lingių konstrukciją, — vėžės plotis (3 parametras – 4.1.3 ir 4.3.3.10 punktai): nustatoma, kad atstumas tarp bėgių (vėžė) – tai pamatinė standartinė 1 435 mm vertė, kuri naudojama didesnėje Europos tinklų dalyje, — mažiausias peronų ilgis (5 parametras – 4.1.5 punktas): transeuropinės greitųjų geležinkelių sistemos stotyse naudojamų peronų mažiausias ilgis turi būti suderintas su traukinių sekcijų, kurios tose stotyse turi sustoti, kad į jas galėtų įlipti ir iš jų išlipti keleiviai, ilgiu, — peronų aukštis (6 parametras – 4.1.6 ir 4.3.3.26 punktai): transeuropinės greitųjų geležinkelių sistemos stotyse naudojamų peronų aukštis turi būti suderintas su traukinių sekcijų, kurios tose stotyse turi sustoti, kad į jas galėtų įlipti ir iš jų išlipti keleiviai, laiptų aukščiu, — didžiausia nuokalnė ir įkalnė (24 parametras – 4.1.11 ir 4.3.3.4 punktai): transeuropinės greitųjų geležinkelių sistemos geležinkelio linijų didžiausios nuokalnės ir įkalnės turi būti suderintos su sąveikai užtikrinti tinkamų traukinių sekcijų nurodytomis galios ir stabdymo charakteristikomis, kad nereikėtų nepriimtinu būdu įkalnėse mažinti greičio arba kad neiškiltų pavojus, jog nebus laikomasi stabdymo kelio važiuojant nuokalnėmis, — minimalus atstumas tarp bėgių kelio centrų (25 parametras – 4.1.12 ir 4.3.3.2 punktai): turi būti nustatyta tokia atstumo tarp bėgių kelio centrų vertė, kad ji būtų suderinama su sąveikai užtikrinti tinkamų riedmenų kėbulų atsparumu aerodinaminėms prasilenkiančių traukinių jėgoms. Techninio suderinamumo reikalavimų elementai — išorinio bėgio pakėlimo bėgių kelio kreivėje nepakankamumas (4.3.3.8 punktas): išorinio bėgio pakėlimo bėgių kelio kreivėje nepakankamumas – bėgių kelio kreivės spindulio ir išorinio bėgio pakėlimo bėgių kelio kreivėje funkcija – tai bėgių kelio tiesinimo sąsajos, apibūdinančios riedmens įgaunamų skersinių pagreičių lygį, elementas, — įkaitusių ašidėžių nustatymo prietaisai (4.3.3.24 punktas): jeigu įkaitusių ašidėžių nustatymo prietaisus privalu sumontuoti sąveikai užtikrinti tinkančiose geležinkelio linijose, siekiant, kad jomis galėtų važiuoti kiti traukiniai (kaistančių ašių užfiksavimo funkcija yra numatyta sąveikai užtikrinti tinkamuose greitųjų geležinkelių tinklo riedmenyse), naudojamos prietaisų sistemos neturi apriboti greitųjų geležinkelių traukinių eismo bei detektorių veikimo neturi trikdyti greitųjų geležinkelių traukinių eismas, — viršutinės bėgių kelio konstrukcijos elektrinės charakteristikos (4.3.3.28 punktas): bėgių kelio elektrinės charakteristikos turi būti tokios, kad jis būtų tinkamas traukos atgalinės srovės laidininkas (energijos posistemis) ir būtų pritaikytas bet kokioms kitoms su tam tikrų tipų traukinių kontrolės sistemomis susijusioms funkcijoms atlikti (kontrolės, valdymo ir signalizacijos posistemis). Bėgių sąvaržų ypatybės taip pat turi atitikti pirmiau minėtą reikalavimą.