02011R1343 — LT — 10.07.2019 — 002.001

Šis tekstas yra skirtas tik informacijai ir teisinės galios neturi. Europos Sąjungos institucijos nėra teisiškai atsakingos už jo turinį. Autentiškos atitinkamų teisės aktų, įskaitant jų preambules, versijos skelbiamos Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje ir pateikiamos svetainėje „EUR-Lex“. Oficialūs tekstai tiesiogiai prieinami naudojantis šiame dokumente pateikiamomis nuorodomis

Iš dalies keičiamas:









▼B

EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTAS (ES) Nr. 1343/2011

2011 m. gruodžio 13 d.

dėl tam tikrų žvejybos BVJŽK (Bendrosios Viduržemio jūros žvejybos komisijos) susitarimo rajone nuostatų, kuriuo iš dalies keičiamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1967/2006 dėl žuvų išteklių tausojančio naudojimo Viduržemio jūroje valdymo priemonių







I

ANTRAŠTINĖ DALIS

BENDROSIOS NUOSTATOS

1 straipsnis

Dalykas

Šiame reglamente nustatomos su žuvininkystės ir akvakultūros produktais susijusių išsaugojimo, valdymo, naudojimo, stebėsenos, pardavimo ir vykdymo užtikrinimo priemonių, kurias nustatė Bendroji Viduržemio jūros žvejybos komisija (BVJŽK), taikymo Sąjungoje taisyklės.

2 straipsnis

Taikymo sritis

1. ►M2 Šis reglamentas taikomas visai verslinei žvejybos ir akvakultūros veiklai, taip pat, kai tai konkrečiai nustatyta šiame reglamente, mėgėjų žvejybos veiklai, kurią BVJŽK susitarimo rajone vykdo Sąjungos žvejybos laivai ir valstybių narių piliečiai. ◄

Jis taikomas nepažeidžiant Reglamento (EB) Nr. 1967/2006.

2. Nukrypstant nuo 1 dalies, šis reglamentas netaikomas žvejybos operacijoms, vykdomoms tik mokslinių tyrimų, kurie atliekami gavus leidimą bei prižiūrint valstybei narei, su kurios vėliava plaukioja laivas, ir apie kuriuos Komisijai bei valstybėms narėms, kurių vandenyse atliekami tie moksliniai tyrimai, buvo pranešta iš anksto, tikslais. Valstybės narės, vykdančios žvejybos operacijas mokslinių tyrimų tikslais, informuoja Komisiją, valstybes nares, kurių vandenyse vykdomi moksliniai tyrimai, ir Žuvininkystės mokslo, technikos ir ekonomikos komitetą apie visą žuvų, sužvejotų vykdant tokias žvejybos operacijas, kiekį.

3 straipsnis

Sąvokų apibrėžtys

►M2 Be terminų, kurių apibrėžtys nustatytos Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1380/2013 ( 1 ) 4 straipsnyje, Reglamento (EB) Nr. 1967/2006 2 straipsnyje ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1224/2009 ( 2 ) 4 straipsnyje, šiame reglamente vartojami taip apibrėžiami terminai: ◄

a) BVJŽK susitarimo rajonas – Viduržemio bei Juodoji jūros ir jungiamieji vandenys, kaip apibrėžta BVJŽK susitarime;

b) žvejybos pastanga – produktas, gaunamas žvejybos laivo pajėgumo, išreikšto kW arba bendrąja talpa (GT – gross tonnage), ir veiklos, išreikštos dienų jūroje skaičiumi, sandauga;

c) diena jūroje – kalendorinė diena, kurią laivas nebūna uoste, neatsižvelgiant į laiką, kurį tą dieną tas laivas yra rajone;

d) ES laivyno registro numeris – Bendrijos laivyno registro numeris, kaip apibrėžta 2003 m. gruodžio 30 d. Komisijos reglamento (EB) Nr. 26/2004 dėl Bendrijos žvejybos laivyno registro ( 3 ) I priede;

▼M2

e) buferinė zona – ribojamos žvejybos rajoną supanti zona, nustatyta siekiant išvengti atsitiktinio patekimo į tą rajoną ir padidinti jo apsaugą;

f) tikslinė raudonpelekių pagelų žvejyba – žvejybos veikla, kurią vykdant per vieną potvynio ir atoslūgio ciklą sužvejotas laive laikomas arba iškrautas raudonpelekių pagelų kiekis po rūšiavimo sudaro daugiau kaip 20 % laimikio gyvojo svorio.

▼B







II

ANTRAŠTINĖ DALIS

TECHNINĖS PRIEMONĖS







I

SKYRIUS

Ribojamos žvejybos rajonai







I

skirsnis

Ribojamos žvejybos rajonas Liono įlankoje

4 straipsnis

Ribojamos žvejybos rajono nustatymas

Ribojamos žvejybos rajonas nustatomas rytinėje Liono įlankos dalyje, kurios ribas žymi linijos, jungiančios šias geografines koordinates:

— 42° 40′ šiaurės platumos, 4° 20′ rytų ilgumos,

— 42° 40′ šiaurės platumos, 5° 00′ rytų ilgumos,

— 43° 00′ šiaurės platumos, 4° 20′ rytų ilgumos,

— 43° 00′ šiaurės platumos, 5° 00′ rytų ilgumos.

5 straipsnis

Žvejybos pastangos

Velkamuosius tinklus, dugnines bei įvairiagyles ūdas ir dugninius statomus tinklus naudojančių laivų priedugnio išteklių žuvų žvejybos pastangos 4 straipsnyje nurodytame ribojamos žvejybos rajone neviršija kiekvienos valstybės narės tame rajone 2008 m. taikytų žvejybos pastangų lygio.

6 straipsnis

Duomenys apie žvejybą

Valstybės narės ne vėliau kaip 2012 m. vasario 16 d. Komisijai elektroniniu formatu pateikia su jų vėliava plaukiojančių laivų, kurie 2008 m. žvejojo 4 straipsnyje nurodytame rajone ir I priede apibrėžtame BVJŽK 7 geografiniame parajonyje, sąrašą. Tame sąraše nurodomi laivo pavadinimas, ES laivyno registro numeris, laikotarpis, kuriuo laivui buvo leista žvejoti 4 straipsnyje nurodytame rajone, ir dienų, kurias kiekvienas laivas 2008 m. praleido 7 geografiniame parajonyje, konkrečiai 4 straipsnyje nurodytame rajone, skaičius.

7 straipsnis

Leidimą turintys laivai

1. Laivams, kuriems leidžiama žvejoti 4 straipsnyje nurodytame rajone, jų valstybė narė pagal 2009 m. lapkričio 20 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 1224/2009, nustatančio Bendrijos kontrolės sistemą, kuria užtikrinamas bendrosios žuvininkystės politikos taisyklių laikymasis ( 4 ), 7 straipsnį išduoda žvejybos leidimą.

2. Žvejybos laivams, kurie iki 2008 m. gruodžio 31 d. 4 straipsnyje nurodytame rajone nežvejojo, pradėti žvejoti tame rajone neleidžiama.

3. Valstybės narės ne vėliau kaip 2012 m. vasario 16 d. Komisijai praneša apie 2008 m. gruodžio 31 d. galiojusius nacionalinius teisės aktus, susijusius su:

a) didžiausiu valandų per dieną, kurias laivui leidžiama vykdyti žvejybos veiklą, skaičiumi;

b) didžiausiu dienų per savaitę, kurias laivas gali būti jūroje ir nebūti uoste, skaičiumi ir

c) nustatyta privaloma laiko trukme tarp žvejybos laivų išplaukimo iš registracijos uosto ir jų grįžimo į jį.

8 straipsnis

Pažeidžiamų buveinių apsauga

Valstybės narės užtikrina, kad 4 straipsnyje nurodytas rajonas būtų saugomas nuo bet kurios kitos žmogaus veiklos, keliančios pavojų savybių, dėl kurių tas rajonas laikomas neršto plotu, išsaugojimui, pasekmių.

9 straipsnis

Informavimas

Kiekvienais metais iki vasario 1 d. valstybės narės Komisijai elektroniniu formatu pateikia 4 straipsnyje nurodytame rajone vykdytos žvejybos veiklos ataskaitą.

Komisija gali priimti įgyvendinimo aktus, susijusius su tokios žvejybos veiklos ataskaitų formato ir perdavimo išsamiomis taisyklėmis. Tie įgyvendinimo aktai priimami pagal 25 straipsnio 2 dalyje nurodytą nagrinėjimo procedūrą.

▼M2







Ia Skirsnis

Ribojamos žvejybos rajonai, nustatyti siekiant apsaugoti pagrindines žuvų buveines ir pažeidžiamas jūrų ekosistemas;

9a straipsnis

Ribojamos žvejybos rajonai Sicilijos sąsiauryje

Draudžiama žvejoti dugniniais tralais:

1) ribojamos žvejybos rajone „East of Adventure Bank“ (Aventūros bankos rytinė dalis), kurio ribas žymi linijos, jungiančios šias koordinates:

— 37° 23,850′ šiaurės platumos, 12° 30,072′ rytų ilgumos,

— 37° 23,884′ šiaurės platumos, 12° 48,282′ rytų ilgumos,

— 37° 11,567′ šiaurės platumos, 12° 48,305′ rytų ilgumos,

— 37° 11,532′ šiaurės platumos, 12° 30,095′ rytų ilgumos;

2) ribojamos žvejybos rajone „West of Gela Basin“ (Dželos įdubos vakarinė dalis), kurio ribas žymi linijos, jungiančios šias koordinates:

— 37° 12,040′ šiaurės platumos, 13° 17,925′ rytų ilgumos,

— 37° 12,047′ šiaurės platumos, 13° 36,170′ rytų ilgumos,

— 36° 59,725′ šiaurės platumos, 13° 36,175′ rytų ilgumos,

— 36° 59,717′ šiaurės platumos, 13° 17,930′ rytų ilgumos;

3) ribojamos žvejybos rajone „East of Malta Bank“ (Maltos bankos rytinė dalis), kurio ribas žymi linijos, jungiančios šias koordinates:

— 36° 12,621′ šiaurės platumos, 15° 13,338′ rytų ilgumos,

— 36° 12,621′ šiaurės platumos, 15° 26,062′ rytų ilgumos,

— 35° 59,344′ šiaurės platumos, 15° 26,062′ rytų ilgumos,

— 35° 59,344′ šiaurės platumos, 15° 13,338′ rytų ilgumos.

9b straipsnis

Buferinės zonos Sicilijos sąsiauryje

1. Aplink 9a straipsnio 1 dalyje nurodytą Aventūros bankos rytinės dalies ribojamos žvejybos rajoną nustatoma buferinė zona, kurios ribas žymi linijos, jungiančios šias koordinates:

— 37° 24,849′ šiaurės platumos, 12° 28,814′ rytų ilgumos,

— 37° 24,888′ šiaurės platumos, 12° 49,536′ rytų ilgumos,

— 37° 10,567′ šiaurės platumos, 12° 49,559′ rytų ilgumos,

— 37° 10,528′ šiaurės platumos, 12° 28,845′ rytų ilgumos.

2. Aplink 9a straipsnio 2 dalyje nurodytą Dželos įdubos vakarinės dalies ribojamos žvejybos rajoną nustatoma buferinė zona, kurios ribas žymi linijos, jungiančios šias koordinates:

— 37° 13,041′ šiaurės platumos, 13° 16,672′ rytų ilgumos,

— 37° 13,049′ šiaurės platumos, 13° 37,422′ rytų ilgumos,

— 36° 58,723′ šiaurės platumos, 13° 37,424′ rytų ilgumos,

— 36° 58,715′ šiaurės platumos, 13° 16,682′ rytų ilgumos.

3. Aplink 9a straipsnio 3 dalyje nurodytą Maltos bankos rytinės dalies ribojamos žvejybos rajoną nustatoma buferinė zona, kurios ribas žymi linijos, jungiančios šias koordinates:

— 36° 13,624′ šiaurės platumos, 15° 12,102′ rytų ilgumos,

— 36° 13,624′ šiaurės platumos, 15° 27,298′ rytų ilgumos,

— 35° 58,342′ šiaurės platumos, 15° 27,294′ rytų ilgumos,

— 35° 58,342′ šiaurės platumos, 15° 12,106′ rytų ilgumos.

4. Šiame straipsnyje nurodytose buferinėse zonose dugniniais tralais žvejojantys laivai užtikrina, kad jų laivų stebėjimo sistemos (toliau – LSS) signalai būtų perduodami atitinkamu dažnumu. Buferinėse zonose dugniniais tralais ketinančiuose žvejoti laivuose, kuriuose LSS atsakiklis neįrengtas, turi būti įrengta bet kokia kita geolokacijos sistema, leidžianti kontrolės institucijoms sekti jų veiklą.

9c straipsnis

Žvejybos ribojimas Adrijos jūros Jabukos / Pomo įdubos rajone

1. Draudžiama vykdyti mėgėjų žvejybą ir žvejoti dugniniais statomaisiais tinklais, dugniniais tralais, statomosiomis ūdomis ir gaudyklėmis rajone, kurio ribas žymi linijos, jungiančios šias koordinates:

— 43° 32,044′ šiaurės platumos, 15° 16,501′ rytų ilgumos,

— 43° 05,452′ šiaurės platumos, 14° 58,658′ rytų ilgumos,

— 43° 03,477′ šiaurės platumos, 14° 54,982′ rytų ilgumos,

— 42° 50,450′ šiaurės platumos, 15° 07,431′ rytų ilgumos,

— 42° 55,618′ šiaurės platumos, 15° 18,194′ rytų ilgumos,

— 43° 17,436′ šiaurės platumos, 15° 29,496′ rytų ilgumos,

— 43° 24,758′ šiaurės platumos, 15° 33,215′ rytų ilgumos.

2. Kiekvienais metais nuo rugsėjo 1 d. iki spalio 31 d. draudžiama žvejoti dugniniais statomaisiais tinklais, dugniniais tralais, statomosiomis ūdomis ir gaudyklėmis rajone, kurio ribas žymi linijos, jungiančios šias koordinates:

— 43° 03,477′ šiaurės platumos, 14° 54,982′ rytų ilgumos,

— 42° 49,811′ šiaurės platumos, 14° 29,550′ rytų ilgumos,

— 42° 35,205′ šiaurės platumos, 14° 59,611′ rytų ilgumos,

— 42° 49,668′ šiaurės platumos, 15° 05,802′ rytų ilgumos,

— 42° 50,450′ šiaurės platumos, 15° 07,431′ rytų ilgumos.

3. Kiekvienais metais nuo rugsėjo 1 d. iki spalio 31 d. draudžiama vykdyti mėgėjų žvejybą ir žvejoti dugniniais statomaisiais tinklais, dugniniais tralais, statomosiomis ūdomis ir gaudyklėmis rajone, kurio ribas žymi linijos, jungiančios šias koordinates:

— 43° 17,436′ šiaurės platumos, 15° 29,496′ rytų ilgumos,

— 43° 24,758′ šiaurės platumos, 15° 33,215′ rytų ilgumos,

— 43° 20,345′ šiaurės platumos, 15° 47,012′ rytų ilgumos,

— 43° 18,150′ šiaurės platumos, 15° 51,362′ rytų ilgumos,

— 43° 13,984′ šiaurės platumos, 15° 55,232′ rytų ilgumos,

— 43° 12,873′ šiaurės platumos, 15° 52,761′ rytų ilgumos,

— 43° 13,494′ šiaurės platumos, 15° 40,040′ rytų ilgumos.

9d straipsnis

Leidimą žvejoti Jabukos / Pomo įdubos rajone turintys laivai

1. Nedarant poveikio 9c straipsnio 2 ir 3 dalims, tose dalyse nurodytuose rajonuose verslinės žvejybos dugniniais statomaisiais tinklais, dugniniais tralais, statomosiomis ūdomis ir gaudyklėmis veiklą leidžiama vykdyti tik laivui, turinčiam specialų leidimą ir galinčiam įrodyti, kad jis atitinkamuose rajonuose žvejojo ir anksčiau.

2. Leidimą žvejoti 9c straipsnio 2 dalyje nurodytame rajone turintiems žvejybos laivams leidžiama žvejoti ne daugiau kaip dvi žvejybos dienas per savaitę. Leidimus turintiems žvejybos laivams, naudojantiems porinius tralus su kėtoklėmis, leidžiama žvejoti ne daugiau kaip vieną žvejybos dieną per savaitę.

3. Leidimą žvejoti 9c straipsnio 3 dalyje nurodytame rajone turintiems dugniniais tralais žvejojantiems laivams leidžiama žvejoti tik šeštadieniais ir sekmadieniais nuo 5 val. iki 22 val. Leidimą turintiems dugniniais statomaisiais tinklais, statomosiomis ūdomis ir gaudyklėmis žvejojantiems laivams leidžiama žvejoti tik nuo pirmadienio 5 val. iki ketvirtadienio 22 val.

4. Teisę žvejoti 9c straipsnio 2 ir 3 dalyse nurodytuose rajonuose šio straipsnio 1 dalyje nurodytais įrankiais turintiems laivams žvejybos leidimą pagal Reglamento (EB) Nr. 1224/2009 7 straipsnį išduoda jų valstybė narė.

5. Ne vėliau kaip kiekvienų metų kovo 31 d. valstybės narės nusiunčia Komisijai laivų, kuriems jos išdavė 1 dalyje nurodytą leidimą, sąrašą. Ne vėliau kaip kiekvienų metų balandžio 30 d. Komisija perduoda BVJŽK sekretoriatui patvirtintą leidimą kitiems metams turinčių laivų sąrašą. Sąraše pateikiama ši informacija apie kiekvieną laivą:

a) laivo pavadinimas;

b) laivo registro numeris;

c) BVJŽK unikalus identifikatorius (šalies ISO triraidis kodas + 9 skaitmenys, pvz., xxx000000001);

d) ankstesnis pavadinimas (jei toks buvo);

e) ankstesnė laivo vėliavos valstybė (jei tokia buvo);

f) ankstesni duomenys apie išbraukimą iš kitų registrų (jei turima);

g) tarptautinis radijo šaukinys (jei yra);

h) laivo tipas, bendrasis ilgis (LOA), bendroji talpa (GT) ir (arba) bendroji registrinė talpa (GRT);

i) savininko (-ų) ir operatoriaus (-ių) pavadinimas arba vardas ir pavardė ir adresas;

j) pagrindinis (-iai) įrankis (-iai), kuriuo (-iais) žvejojama ribojamos žvejybos rajone;

k) sezono laikotarpis, kuriuo leista žvejoti ribojamos žvejybos rajone;

l) žvejybos dienų, į kurias kiekvienas laivas turi teisę, skaičius;

m) paskirtasis uostas.

6. Leidimą turintys žvejybos laivai priedugnio išteklių laimikį iškrauna tik paskirtuosiuose uostuose. Tuo tikslu kiekviena atitinkama valstybė narė paskiria uostus, kuriuose leidžiama iškrauti Jabukos / Pomo įdubos ribojamos žvejybos rajone sužvejotą laimikį. Tų uostų sąrašas ne vėliau kaip kiekvienų metų balandžio 30 d. perduodamas BVJŽK sekretoriatui ir Komisijai.

7. Leidimą žvejoti 9c straipsnio 2 ir 3 dalyse nurodytuose rajonuose šio straipsnio 1 dalyje nurodytais įrankiais turintys žvejybos laivai užtikrina, kad jų LSS ir (arba) automatinio identifikavimo sistema (toliau – AIS) veiktų tinkamai, o prieš pradedant vykdyti žvejybos operacijas arba naviguoti tuose rajonuose laive laikomi arba naudojami žvejybos įrankiai būtų tinkamai identifikuoti, sunumeruoti ir pažymėti.

8. Leidimo neturintiems žvejybos laivams, kuriuose turima dugninių statomųjų tinklų, dugninių tralų, statomųjų ūdų ir gaudyklių, per ribojamos žvejybos rajoną leidžiama perplaukti tik tada, jei jie plaukia tiesia kryptimi pastoviu ne mažesniu kaip 7 mazgų greičiu, laive veikia LSS ir (arba) AIS ir jie nevykdo jokios žvejybos veiklos.

9e straipsnis

Alboros jūroje taikomi žvejybos tam tikrame rajone / tam tikru laikotarpiu apribojimai

1. Valstybės narės, atsižvelgdamos į turimas mokslines rekomendacijas, gali Alboros jūroje (I priede nustatytuose BVJŽK 1, 2 ir 3 geografiniuose parajoniuose) nustatyti žvejybos tam tikrame rajone / tam tikru laikotarpiu apribojimus, kuriais, siekiant apsaugoti raudonpelekių pagelų jauniklių ir (arba) neršiančių žuvų santalkų rajonus, uždraudžiama arba apribojama žvejybos veikla.

2. Ne vėliau kaip 2020 m. sausio 11 d. valstybės narės informuoja BVJŽK sekretoriatą ir Komisiją apie rajonus ir jiems taikomus apribojimus.

▼B







II

skirsnis

Ribojamos žvejybos rajonai, kuriuose siekiama apsaugoti giliavandenes pažeidžiamas buveines

10 straipsnis

Ribojamos žvejybos rajonų nustatymas

Draudžiama žvejoti velkamosiomis dragomis ir dugniniais tralais šiuose rajonuose:

a) ribojamos giliavandenių žuvų žvejybos rajone „Lophelia reef off Capo Santa Maria di Leuca“, kurio ribas žymi linijos, jungiančios šias koordinates:

— 39° 27,72′ šiaurės platumos, 18° 10,74′ rytų ilgumos,

— 39° 27,80′ šiaurės platumos, 18° 26,68′ rytų ilgumos,

— 39° 11,16′ šiaurės platumos, 18° 32,58′ rytų ilgumos,

— 39° 11,16′ šiaurės platumos, 18° 04,28′ rytų ilgumos;

b) ribojamos giliavandenių žuvų žvejybos rajone „The Nile delta area cold hydrocarbon seeps“, kurio ribas žymi linijos, jungiančios šias koordinates:

— 31° 30,00′ šiaurės platumos, 33° 10,00′ rytų ilgumos,

— 31° 30,00′ šiaurės platumos, 34° 00,00′ rytų ilgumos,

— 32° 00,00′ šiaurės platumos, 34° 00,00′ rytų ilgumos,

— 32° 00,00′ šiaurės platumos, 33° 10,00′ rytų ilgumos;

c) ribojamos giliavandenių žuvų žvejybos rajone „The Eratosthenes Seamount“, kurio ribas žymi linijos, jungiančios šias koordinates:

— 33° 00,00′ šiaurės platumos, 32° 00,00′ rytų ilgumos,

— 33° 00,00′ šiaurės platumos, 33° 00,00′ rytų ilgumos,

— 34° 00,00′ šiaurės platumos, 33° 00,00′ rytų ilgumos,

— 34° 00,00′ šiaurės platumos, 32° 00,00′ rytų ilgumos.

11 straipsnis

Pažeidžiamų buveinių apsauga

Valstybės narės užtikrina, kad jų kompetentingos valdžios institucijos būtų raginamos apsaugoti giliavandenes pažeidžiamas buveines 10 straipsnyje nurodytuose rajonuose, ypač nuo bet kokios kitos veiklos, keliančios pavojų šioms buveinėms būdingų savybių išsaugojimui, poveikio.

▼M2







III skirsnis

Draudimas tam tikrą laikotarpį žvejoti Gabeso (Gabės) įlankoje

11a straipsnis

Draudimas tam tikrą laikotarpį žvejoti Gabeso (Gabės) lankoje

Kiekvienais metais nuo liepos 1 d. iki rugsėjo 30 d. draudžiama žvejoti dugniniais tralais nuo kranto iki BVJŽK 14 geografinio parajonio 200 m gylio izobatos (Gabeso įlanka, kaip nustatyta I priede).

▼B







II

SKYRIUS

Didžiųjų auksinių skumbrių žvejybos, kurioje naudojamos plūdriosios priemonės pelaginėms žuvims žvejoti, draudimo laikotarpio nustatymas

12 straipsnis

Žvejybos draudimo laikotarpis

1. Žvejoti didžiąsias auksines skumbres (Coryphaena hippurus) naudojant plūdriąsias priemones pelaginėms žuvims žvejoti draudžiama kiekvienais metais nuo sausio 1 d. iki rugpjūčio 14 d.

2. Nukrypstant nuo 1 dalies, jei valstybė narė gali įrodyti, kad dėl blogo oro su jos vėliava plaukiojantys žvejybos laivai negalėjo žvejoti įprastomis žvejybos dienomis, ta valstybė narė gali perkelti dienas, kurias jos laivai negalėjo žvejoti naudodami plūdriąsias priemones pelaginėms žuvims žvejoti, iki kitų metų sausio 31 d. Tuo atveju iki metų pabaigos valstybės narės Komisijai pateikia prašymą perkelti tam tikrą dienų skaičių.

3. 1 ir 2 dalys taip pat taikomos Reglamento (EB) Nr. 1967/2006 26 straipsnio 1 dalyje nurodytai valdymo zonai.

4. 2 dalyje nurodytame prašyme pateikiama ši informacija:

a) ataskaita, kurioje nurodoma išsami informacija apie atitinkamos žvejybos veiklos nutraukimą, įskaitant atitinkamą patvirtinamąją meteorologinę informaciją;

b) laivo pavadinimas ir ES laivyno registro numeris.

5. Komisija sprendimą dėl 2 dalyje nurodyto prašymo priima per šešias savaites nuo prašymo gavimo dienos ir raštu informuoja valstybę narę apie tą sprendimą.

6. Komisija apie sprendimus, priimtus pagal 5 dalį, praneša BVJŽK vykdomajam sekretoriui. Kiekvienais metais iki lapkričio 1 d. valstybės narės Komisijai atsiunčia praėjusių metų dienų, kuriomis laivai negalėjo žvejoti, perkėlimo, nurodyto 2 dalyje, ataskaitą.

7. Komisija gali priimti įgyvendinimo aktus, susijusius su 4 dalyje nurodytų prašymų ir 6 dalyje nurodyto perkėlimo ataskaitų formato ir perdavimo išsamiomis taisyklėmis. Tie įgyvendinimo aktai priimami pagal 25 straipsnio 2 dalyje nurodytą nagrinėjimo procedūrą.

13 straipsnis

Žvejybos leidimai

Žvejybos laivams, kuriems leidžiama žvejoti didžiąsias auksines skumbres, pagal Reglamento (EB) Nr. 1224/2009 išduodamas žvejybos leidimas, ir jie įtraukiami į sąrašą, kuriame nurodomi laivo pavadinimas bei ES laivyno registro numeris, ir kurį atitinkama valstybė narė pateikia Komisijai. Laivai, kurių bendras ilgis yra mažesnis nei 10 metrų, turi turėti žvejybos leidimą.

Šis reikalavimas taip pat taikomas Reglamento (EB) Nr. 1967/2006 26 straipsnio 1 dalyje nurodytai valdymo zonai.

14 straipsnis

Duomenų rinkimas

1. Nedarydamos poveikio 2008 m. vasario 25 d. Tarybos reglamentui (EB) Nr. 199/2008 dėl Bendrijos sistemos, skirtos duomenų rinkimui, tvarkymui ir naudojimui žuvininkystės sektoriuje bei paramai mokslinėms rekomendacijoms dėl bendros žuvininkystės politikos, sukūrimo ( 5 ), valstybės narės sukuria tinkamą duomenų apie sužvejotų žuvų kiekį ir žvejybos pastangas rinkimo ir apdorojimo sistemą.

2. Kiekvienais metais iki sausio 15 d. valstybės narės Komisijai praneša tame rajone žvejojančių laivų skaičių, taip pat visą praėjusiais metais su jų vėliava plaukiojančių žvejybos laivų kiekviename geografiniame BVJŽK susitarimo rajono parajonyje, kaip nurodyta I priede, iškrautų ir perkrautų didžiųjų auksinių skumbrių kiekį.

Komisija gali priimti įgyvendinimo aktus, susijusius su tokių ataskaitų formato ir perdavimo išsamiomis taisyklėmis. Tie įgyvendinimo aktai priimami pagal 25 straipsnio 2 dalyje nurodytą nagrinėjimo procedūrą.

3. Komisija persiunčia iš valstybių narių gautą informaciją BVJŽK vykdomajam sekretoriui.

▼M2







IIA SKYRIUS

Žvejybos Juodojoje jūroje draudimo laikotarpis

14a straipsnis

Draudimo žvejoti Juodojoje jūroje paprastųjų otų neršto sezonu laikotarpis

1. Kiekvienų metų laikotarpiu nuo balandžio iki birželio mėn. kiekviena atitinkama valstybė narė nustato bent dviejų mėnesių trukmės draudimo žvejoti Juodojoje jūroje laikotarpį.

2. Valstybės narės gali nustatyti papildomų žvejybos tam tikrame rajone / tam tikru laikotarpiu apribojimų, kuriais gali uždrausti arba apriboti žvejybos veiklą, kad apsaugotų paprastųjų otų jauniklių santalkų rajonus.

▼B







III

SKYRIUS

Žvejybos įrankiai

15 straipsnis

Juodojoje jūroje naudojamų tinklų mažiausias tinklinio audeklo akių dydis

1. Priedugnio išteklių žvejybos dugniniais tralais Juodojoje jūroje veiklai vykdyti naudojamų tinklų mažiausias tinklinio audeklo akių dydis yra 40 mm. Tinklo, kurio akių dydis yra mažesnis nei 40 mm, dalys nenaudojamos ir laive nelaikomos.

2. 1 dalyje nurodyti tinklai iki 2012 m. vasario 1 d. pakeičiami kvadrato formos akių tinklais, kurių tralo maišo akių dydis yra 40 mm, arba, laivo savininkui pateikus pagrįstą prašymą, 50 mm rombo formos akių tinklais, kurių patvirtintas dydžio selektyvumas yra lygus kvadrato formos akių tinklų, kurių tralo maišo akių dydis yra 40 mm, selektyvumui arba didesnis.

3. Valstybės narės, kurių žvejybos laivai dugniniais tralais Juodojoje jūroje žvejoja priedugnio išteklių žuvis, pirmą kartą ne vėliau kaip 2012 m. vasario 16 d., o vėliau kas šešis mėnesius Komisijai pateikia žvejybos laivų, kurie tokią veiklą vykdo Juodojoje jūroje ir kurie naudoja kvadrato formos akių tinklus, kurių tralo maišo akių dydis yra ne mažesnis kaip 40 mm, arba rombo formos akių tinklus, kurių tinklinio audeklo akių dydis ne mažesnis kaip 50 mm, sąrašą, taip pat tokių laivų procentinę dalį, palyginti su visu nacionaliniu priedugnio išteklius dugniniais tralais žvejojančiu laivynu.

Komisija gali priimti įgyvendinimo aktus, susijusius su šioje dalyje nurodytos informacijos formato ir perdavimo išsamiomis taisyklėmis. Tie įgyvendinimo aktai priimami pagal 25 straipsnio 2 dalyje nurodytą nagrinėjimo procedūrą.

4. Komisija 3 dalyje nurodytą informaciją persiunčia BVJŽK vykdomajam sekretoriui.

▼M1

15a straipsnis

Žvejyba Juodojoje jūroje naudojant tralus ir žiauninius tinklus

1. Draudžiama naudoti tralus:

a) trijų jūrmylių atstumu nuo kranto, jeigu nepasiekta 50 metrų izobata, arba

b) iki 50 metrų izobatos, kur 50 metrų gylis yra pasiekiamas trumpesniu atstumu nuo kranto.

2. Valstybės narės išimtiniais atvejais gali leisti savo žvejybos laivams žvejoti 1 dalyje nurodytoje zonoje, pagal Rekomendaciją GFCM/36/2012/3 leisdama taikyti nukrypti leidžiančias nuostatas su sąlyga, kad jos tinkamai informavo Komisiją apie visas tokias nukrypti leidžiančias nuostatas.

3. Kai Komisija mano, kad nukrypti leidžianti nuostata, kurią leista taikyti pagal 2 dalį, neatitinka toje dalyje išdėstytos sąlygos, ji gali, nurodžiusi atitinkamas priežastis ir pasikonsultavusi su atitinkama valstybe nare, prašyti jos tą nukrypti leidžiančią nuostatą iš dalies pakeisti.

4. Komisija apie nukrypti leidžiančias nuostatas, kurias leista taikyti pagal 2 dalį, praneša BVJŽK vykdomajam sekretoriui.

5. Nuo 2015 m. sausio 1 d. viengijo arba dvigijo siūlo, iš kurio mezgami inkariniai žiauniniai tinklai, skersmuo negali viršyti 0,5 mm.

▼B

16 straipsnis

Žvejyba velkamosiomis dragomis ir tralais

Draudžiama žvejoti velkamosiomis dragomis ir tralais didesniame nei 1 000 m gylyje.

▼M1







IV SKYRIUS

Raudonųjų koralų išsaugojimas ir tausus naudojimas

16a straipsnis

Taikymo sritis

Šis skyrius taikomas nedarant poveikio Reglamento (EB) Nr. 1967/2006 4 straipsnio 2 daliai ir 8 straipsnio 1 dalies e ir g punktams arba jokioms griežtesnėms Tarybos direktyvoje 92/43/EEB ( 6 ) nustatytoms priemonėms.

16b straipsnis

Mažiausias leistinas rinkimo gylis

1. Raudonuosius koralus draudžiama rinkti mažesniame nei 50 metrų gylyje tol, kol BVJŽK nenurodys kitaip.

2. Komisijai pagal šio reglamento 27 straipsnį ir Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1380/2013 ( 7 ) 18 straipsnio 1–6 dalis suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais suteikiamas leidimas taikyti nuo 1 dalies nukrypti leidžiančias nuostatas.

3. Kartu su bendromis rekomendacijomis, kurios turi būti teikiamos pagal Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 18 straipsnio 1 dalį, dėl nukrypti leidžiančios nuostatos, kaip nurodyta šio straipsnio 2 dalyje, pateikiama:

a) išsami informacija apie nacionalinę valdymo sistemą;

b) mokslinis ar techninis pagrindimas;

c) žvejybos laivų sąrašas arba išduotų leidimų dėl raudonųjų koralų rinkimo mažesniame nei 50 metrų gylyje skaičius ir

d) žvejybos zonų, kuriose leista vykdyti tokį rinkimą, sąrašas, nurodant jų geografines koordinates sausumoje ir jūroje.

Bendros valstybių narių rekomendacijos, nurodytos pirmoje pastraipoje, turi būti pateiktos ne vėliau kaip 2018 m. lapkričio 29 d.

4. Šio straipsnio 2 dalyje nurodytas nukrypti leidžiančias nuostatas leidžiama taikyti tuo atveju, jeigu įvykdytos šios sąlygos:

a) įdiegta tinkama nacionalinė valdymo sistema, įskaitant žvejybos leidimų išdavimo tvarką, remiantis Reglamento (EB) Nr. 1224/2009 7 straipsniu, ir

b) laikinai tam tikrose zonose sustabdant koralų rinkimą užtikrinama, kad būtų naudojamasi tik tam tikromis raudonųjų koralų kolonijomis.

5. Nepaisant 2–4 dalių, kaip pereinamojo laikotarpio priemonę valstybės narės gali patvirtinti Rekomendacijos GFCM/35/2011/2 įgyvendinimo priemones su sąlyga, kad:

a) tos priemonės yra tinkamos nacionalinės valdymo sistemos dalis, ir

b) atitinkama valstybė narė tinkamai informuoja Komisiją apie tų priemonių patvirtinimą.

Atitinkamos valstybės narės užtikrina, kad bet kokių nukrypti leidžiančių nuostatų taikymas baigtųsi ne vėliau kaip atitinkamo deleguotojo akto, priimto pagal 2 dalį, taikymo pradžios dieną.

6. Jei Komisija, remdamasi atitinkamų valstybių narių pagal 5 dalies b punktą pateiktais pranešimais, mano, kad po 2015 m. lapkričio 28 d. patvirtinta nacionalinė priemonė neatitinka 4 dalyje nustatytų sąlygų, ji gali, nurodžiusi atitinkamas priežastis ir pasikonsultavusi su atitinkama valstybe nare, prašyti jos tą priemonę iš dalies pakeisti.

7. Komisija apie priemones, patvirtintas pagal 2 ir 5 dalis, praneša BVJŽK vykdomajam sekretoriui.

16c straipsnis

Mažiausias leistinas bazinis kolonijų skersmuo

1. Raudonieji koralai iš raudonųjų koralų kolonijų, kurių kamieno bazinis skersmuo, matuojamas per vieną centimetrą nuo kolonijos pagrindo, yra mažesnis nei 7 mm, negali būti renkami, laikomi laive, perkraunami, iškraunami, pervežami, saugomi, parduodami arba rodomi ar siūlomi pirkti kaip žaliava.

2. Komisijai pagal šio reglamento 27 straipsnį ir Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 18 straipsnio 1–6 dalis suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, pagal kuriuos, taikant nuo 1 dalies nukrypti leidžiančią nuostatą, didžiausias leistinas nuokrypis būtų 10 % neverslinio dydžio (mažesnių nei 7 mm) raudonųjų koralų kolonijų gyvojo svorio.

3. Kartu su bendromis rekomendacijomis, kurios turi būti teikiamos pagal Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 18 straipsnio 1 dalį, dėl nukrypti leidžiančios nuostatos, kaip nurodyta šio straipsnio 2 dalyje, pateikiamas mokslinis ar techninis tos nukrypti leidžiančios nuostatos pagrindimas.

Bendra valstybių narių rekomendacija, kaip nurodyta pirmoje pastraipoje, turi būti pateikta ne vėliau kaip 2018 m. lapkričio 29 d.

4. Šio straipsnio 2 dalyje nurodytos nukrypti leidžiančios nuostatos taikomos tuo atveju, jeigu įvykdytos šios sąlygos:

a) įdiegta tinkama nacionalinė valdymo sistema, įskaitant žvejybos leidimų išdavimo tvarką, remiantis Reglamento (EB) Nr. 1224/2009 7 straipsniu;

b) vykdomos konkrečios stebėsenos ir kontrolės programos.

5. Nepaisant 2–4 dalių, kaip pereinamojo laikotarpio priemonę valstybės narės gali patvirtinti Rekomendacijos GFCM/36/2012/1 įgyvendinimo priemones su sąlyga, kad:

a) tos priemonės yra tinkamos nacionalinės valdymo sistemos dalis, ir

b) atitinkama valstybė narė tinkamai informuoja Komisiją apie tų priemonių patvirtinimą.

Atitinkamos valstybės narės užtikrina, kad bet kokių nukrypti leidžiančių nuostatų taikymas baigtųsi ne vėliau kaip atitinkamo deleguotojo akto, priimto pagal 2 dalį, taikymo pradžios dieną.

6. Kai Komisija, remdamasi atitinkamų valstybių narių pagal 5 dalies b punktą pateiktais pranešimais, mano, kad po 2015 m. lapkričio 28 d. patvirtinta nacionalinė priemonė neatitinka 4 dalyje nustatytų sąlygų, ji gali, nurodžiusi atitinkamas priežastis ir pasikonsultavusi su atitinkama valstybe nare, prašyti jos tą priemonę iš dalies pakeisti.

7. Komisija apie priemones, patvirtintas pagal 2 ir 5 dalis, praneša BVJŽK vykdomajam sekretoriui.

▼M2

16ca straipsnis

Atsargumo principu grindžiamas draudimas rinkti raudonuosius koralus

1. Valstybės narės laikinai uždraudžia atitinkamame rajone vykdyti bet kokią raudonųjų koralų rinkimo veiklą, kai jame pasiekiamas 2 ir 3 dalyse nustatytas kritinis surenkamų koralų kiekio lygis.

2. Laikoma, kad kritinis surenkamų koralų kiekio lygis yra pasiektas, kai mažesnio nei 7 mm bazinio skersmens raudonųjų koralų kolonijos sudaro daugiau kaip 25 % bendro tam tikrais metais iš tam tikros raudonųjų koralų seklumos surinkto šių koralų kiekio.

3. Jei koralų seklumos dar nėra tinkamai nustatytos, kritinis surenkamų koralų kiekio lygis ir 1 dalyje nurodytas draudimas taikomi BVJŽK statistinio stačiakampio lygmeniu.

4. Sprendime, kuriuo nustatomas 1 dalyje nurodytas draudimas, valstybės narės apibrėžia atitinkamą geografinį rajoną, draudimo galiojimo trukmę ir žvejybos tame rajone draudimo galiojimo metu sąlygas.

5. Draudimą nustačiusios valstybės narės apie tai nedelsdamos informuoja BVJŽK sekretoriatą ir Komisiją.

16cb straipsnis

Draudimas žvejoti tam tikrame rajone / tam tikru laikotarpiu

Siekdamos apsaugoti raudonuosius koralus, jų rinkimo veiklą aktyviai vykdančios valstybės narės ne vėliau kaip 2020 m. sausio 11 d. nustato papildomų turimomis mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstų draudimų.

▼M1

16d straipsnis

Įrankiai ir prietaisai

1. Vienintelis raudoniesiems koralams rinkti leistinas įrankis yra plaktukas, kurį nardymui su akvalangais naudoja kompetentingos nacionalinės valdžios institucijos išduotą leidimą turintys žvejai arba šios institucijos pripažinti žvejai.

2. Raudoniesiems koralams rinkti draudžiama naudoti nuotolinio valdymo povandenines transporto priemones.

3. Nukrypstant nuo 2 dalies, nuotolinio valdymo povandenines transporto priemones, kurias naudoti stebėjimo ir žvalgymo tikslais valstybė narė suteikė leidimą anksčiau nei 2011 m. rugsėjo 30 d., ir toliau leidžiama naudoti tos valstybės narės jurisdikcijos zonose su sąlyga, kad atitinkamos nuotolinio valdymo povandeninės transporto priemonės negali turėti manipuliatorių ar bet kokių kitų įtaisų, kuriais jos galėtų pjauti ir rinkti raudonuosius koralus.

Tokie leidimai baigia galioti arba yra panaikinami ne vėliau kaip 2015 m. gruodžio 31 d., išskyrus atvejus, kai atitinkama valstybė narė turi mokslinio vertinimo rezultatų, rodančių, kad nuotolinio valdymo povandeninių transporto priemonių naudojimas po 2015 m. nedarytų jokio neigiamo poveikio tausiam raudonųjų koralų naudojimui.

4. Nukrypstant nuo 2 dalies, valstybė narė gali suteikti leidimą naudoti nuotolinio valdymo povandenines transporto priemones be manipuliatorių stebėjimo ir žvalgymo tikslais tos valstybės narės jurisdikcijos zonose su sąlyga, kad nacionalinėje valdymo sistemoje esama mokslinio vertinimo rezultatų, rodančių, kad tausiam raudonųjų koralų naudojimui nebūtų daroma jokio neigiamo poveikio.

Tokie leidimai baigia galioti arba yra panaikinami ne vėliau kaip 2015 m. gruodžio 31 d., išskyrus atvejus, kai pirmoje pastraipoje nurodytus mokslinio vertinimo rezultatus patvirtina BVJŽK.

5. Nukrypstant nuo 2 dalies, valstybė narė gali ribotam laikotarpiui, kuris trunka ne ilgiau kaip iki 2015 m. gruodžio 31 d., suteikti leidimą nuotolinio valdymo povandenines transporto priemones naudoti mokslo eksperimentinių kampanijų, skirtų raudonųjų koralų stebėsenai ir rinkimui, tikslais su sąlyga, kad kampanijų vykdymą prižiūri nacionalinė mokslinių tyrimų institucija arba jos vykdomos bendradarbiaujant su kompetentingomis nacionalinėmis ar tarptautinėmis mokslinėmis įstaigomis, taip pat su bet kokiu kitu atitinkamu suinteresuotuoju subjektu.

▼M2







IVA SKYRIUS

Mažiausias išteklių išsaugojimą užtikrinantis orientacinis Juodosios jūros dygliaryklių dydis

16da straipsnis

Mažiausias išteklių išsaugojimą užtikrinantis orientacinis Juodosios jūros dygliaryklių dydis

Mažesnių kaip 90 cm Juodosios jūros dygliaryklių individų negalima laikyti laive, perkrauti, iškrauti, sandėliuoti, demonstruoti ar siūlyti parduoti. Jei tokie dygliaryklių individai pagaunami atsitiktinai, jie nedelsiant paleidžiami nesužeisti ir gyvi, kiek įmanoma. Žvejybos laivų kapitonai laivo žurnale registruoja atsitiktinai sugautus dygliaryklius, jų paleidimo ir (arba) išmetimo į jūrą duomenis. Valstybės narės perduoda tą informaciją BVJŽK ir Komisijai pateikdamos savo metines ataskaitas MPK ir pateikdamos duomenis pagal BVJŽK duomenų rinkimo sistemą.

▼M1







V SKYRIUS

Žvejybos veiklos poveikio tam tikroms jūrinėms rūšims mažinimas

16e straipsnis

Taikymo sritis

Šis skyrius taikomas nedarant poveikio jokioms griežtesnėms Direktyvoje 92/43/EEB ar Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 2009/147/EB ( 8 ) nustatytoms priemonėms ir Tarybos reglamentui (EB) Nr. 1185/2003 ( 9 ).

16f straipsnis

Atsitiktinis jūrų paukščių sugavimas žvejybos įrankiais

1. Žvejybos laivų kapitonai nedelsdami paleidžia atsitiktinai žvejybos įrankiais sugautus jūrų paukščius.

2. Žvejybos laivai negabena jūrų paukščių į krantą, išskyrus atvejus, nurodytus nacionaliniuose jūrų paukščių išsaugojimo planuose, arba siekiant užtikrinti pagalbą atskiriems sužeistiems jūrų paukščiams, kad jie pagytų, ir su sąlyga, kad prieš atitinkamam laivui grįžtant į uostą kompetentingoms nacionalinėms institucijoms būtų tinkamai ir oficialiai pranešta apie ketinimą tokius jūrų paukščius gabenti į krantą.

16g straipsnis

Atsitiktinis jūrų vėžlių sugavimas žvejybos įrankiais

1. Kiek tai įmanoma, su atsitiktinai žvejybos įrankiais sugautais jūrų vėžliais elgiamasi atsargiai ir jie paleidžiami nesužeisti ir gyvi.

2. Žvejybos laivų kapitonai neturi gabenti jūrų vėžlių į krantą, išskyrus atvejus, kai vykdoma konkreti gelbėjimo ar nacionalinė išteklių išsaugojimo programa arba kai tai būtina atskiriems sužeistiems ir sąmonės netekusiems jūrų vėžliams išgelbėti ir užtikrinti pagalbą, kad jie išgytų, ir su sąlyga, kad prieš atitinkamam žvejybos laivui grįžtant į uostą atitinkamoms kompetentingoms nacionalinėms institucijoms būtų tinkamai ir oficialiai apie tai pranešta.

3. Kiek tai įmanoma, žvejybos laivuose, smulkiųjų pelaginių žuvų išteklių žvejybai naudojančiuose gaubiamuosius tinklus arba pelaginių žuvų išteklių žvejybai – apsupamuosius tinklus be sutraukiančiojo lyno, turi būti vengiama, kad į tinklus patektų jūrų vėžliai.

4. Ūdas ir inkarinius žiauninius tinklus naudojančiuose žvejybos laivuose turi būti saugaus tvarkymo, narpliojimo ir paleidimo įranga, skirta užtikrinti, kad su jūrų vėžliais būtų elgiamasi ir jie paleidžiami taip, kad jų tikimybė išgyventi būtų kuo didesnė.

16h straipsnis

Atsitiktinis ruonių vienuolių (Monachus monachus) sugavimas

1. Žvejybos laivų kapitonai nelaiko laive, neperkrauna ar neiškrauna ruonių vienuolių, išskyrus atvejus, kai tai yra būtina atskiriems sužeistiems gyvūnams išgelbėti ir užtikrinti pagalbą, kad jie išgytų, ir su sąlyga, kad, prieš atitinkamam žvejybos laivui grįžtant į uostą, atitinkamoms kompetentingoms nacionalinėms institucijoms būtų tinkamai ir oficialiai apie tai pranešta.

2. Atsitiktinai žvejybos įrankiais sugauti ruoniai vienuoliai paleidžiami nesužeisti ir gyvi. Negyvų gyvūnų kūnai iškraunami uoste ir kompetentingų nacionalinių institucijų paimami mokslinių tyrimų tikslams arba sunaikinami.

16i straipsnis

Atsitiktinis banginių būrio gyvūnų sugavimas

Kiek tai įmanoma, žvejybos laivai nedelsdami paleidžia nesužeistus ir gyvus atsitiktinai žvejybos įrankiais sugautus ir prie žvejybos laivo partemptus banginių būrio gyvūnus atgal į jūrą.

16j straipsnis

Saugomi rykliai ir rajos

1. Į Protokolo dėl specialiai saugomų teritorijų ir biologinės įvairovės Viduržemio jūroje ( 10 ) (toliau – Barselonos konvencijos protokolas) II priedą įtrauktų rūšių rykliai ir rajos negali būti laikomi laive, perkraunami, iškraunami, pervežami, saugomi, parduodami arba rodomi ar siūlomi pirkti.

2. Kiek tai įmanoma, žvejybos laivams atsitiktinai sugavus į Barselonos konvencijos protokolo II priedą įtrauktų rūšių ryklius ir rajas, šie nedelsiant paleidžiami nesužeisti ir gyvi.

16k straipsnis

Ryklių identifikavimas

Draudžiama rykliams pjauti galvą ir lupti odą laive ir iki iškrovimo. Rykliai, kuriems nupjauta galva ir nulupta oda, juos iškrovus negali būti parduodami pirminio pardavimo rinkose.







VI SKYRIUS

Smulkiųjų pelaginių žuvų išteklių žvejybos Adrijos jūroje priemonės

16l straipsnis

Žvejybos pajėgumų valdymas

1. Šiame straipsnyje atskaitinis smulkiųjų pelaginių žuvų išteklių žvejybos pajėgumas nustatytas pagal atitinkamų valstybių narių žvejybos laivų sąrašus, pateiktus BVJŽK sekretoriatui pagal Rekomendacijos GFCM/37/2013/1 22 punktą. Į tuos sąrašus patenka visi žvejybos laivai su tralais, gaubiamaisiais tinklais ar kitų rūšių apsupamaisiais tinklais be sutraukiančiojo lyno, kuriems leista žvejoti smulkiųjų pelaginių žuvų išteklius ir kurie yra registruoti šio reglamento I priede nurodytuose geografiniuose parajoniuose Nr. 17 ir Nr. 18 esančiuose uostuose, arba kurie, nors ir nėra registruoti tuose geografiniuose parajoniuose 2013 m. spalio 31 d. duomenimis, vykdo veiklą geografiniame parajonyje Nr. 17 ar Nr. 18 arba juose abiejuose.

2. Žvejybos laivai su tralais ir gaubiamaisiais tinklais, neatsižvelgiant į bendrą atitinkamo laivo ilgį, klasifikuojami kaip aktyviai žvejojantys smulkiųjų pelaginių žuvų išteklius, kai sardinės ir ančiuviai sudaro bent 50 % laimikio gyvojo svorio.

3. Valstybės narės užtikrina, kad bendras žvejybos laivų su tralais ar gaubiamaisiais tinklais, aktyviai žvejojančių smulkiųjų pelaginių žuvų išteklius geografiniame parajonyje Nr. 17, laivyno pajėgumas pagal bendrąją talpą arba registruotą bendrąją talpą bei variklio galią (kW), užregistruotus nacionaliniame ir ES laivyno registruose, niekada neviršytų 1 dalyje nurodyto atskaitinio smulkiųjų pelaginių žuvų išteklių žvejybos pajėgumo.

4. Valstybės narės užtikrina, kad 2 dalyje nurodyti smulkiųjų pelaginių žuvų išteklius žvejojantys žvejybos laivai su tralais ir gaubiamaisiais tinklais žvejotų ne daugiau kaip 20 žvejybos dienų per mėnesį ir ne daugiau kaip 180 žvejybos dienų per metus.

5. Visiems į šio straipsnio 1 dalyje nurodytą leidimus turinčių žvejybos laivų sąrašą neįtrauktiems žvejybos laivams draudžiama žvejoti arba, taikant nuo Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 15 straipsnio 1 dalies nukrypti leidžiančią nuostatą, laikyti laive ar iškrauti didesnį nei 20 % ančiuvių arba sardinių arba ančiuvių ir sardinių kiekį, jeigu žvejybos laivas vykdo žvejybos reisą geografiniame parajonyje Nr. 17 ar Nr. 18 arba juose abiejuose.

6. Valstybės narės praneša Komisijai apie visus 1 dalyje nurodyto leidimus turinčių žvejybos laivų sąrašo papildymus, išbraukimus iš jo arba jo pakeitimus, kai tik padaromi tokie pakeitimai, išbraukimai iš jo arba pakeitimai. Tais pakeitimais nedaromas poveikis 1 dalyje nurodytam atskaitiniam žvejybos pajėgumui. Komisija tą informaciją perduoda BVJŽK vykdomajam sekretoriui.

▼M2







IIA ANTRAŠTINĖ DALIS

ŽVEJYBOS PAJĖGUMAS IR ŽVEJYBOS GALIMYBĖS

16m straipsnis

Surenkamų raudonųjų koralų kiekio apribojimas

Kiekviena valstybė narė gali nustatyti individualaus per dieną ir (arba) per metus Viduržemio jūroje surenkamų raudonųjų koralų kiekio apribojimo sistemą.

16n straipsnis

Raudonpelekių pagelų žvejybą Alboros jūroje vykdančių žvejybos laivynų pajėgumas arba žvejybos pastangos

Ne vėliau kaip 2020 m. valstybės narės užtikrina, kad išliktų tokio lygio žvejybos laivynų pajėgumas ar žvejybos pastangos, kokius buvo leidžiama naudoti ir kokie buvo naudojami pastaruosius metus Alboros jūroje (I priede nustatytuose BVJŽK 1, 2 ir 3 geografiniuose parajoniuose) žvejojant raudonpelekius pagelus.

▼B







III

ANTRAŠTINĖ DALIS

KONTROLĖS PRIEMONĖS







I

SKYRIUS

Laivų registras

17 straipsnis

Laivų, kuriems leidžiama žvejoti, registras

1. Iki kiekvienų metų gruodžio 1 d. visos valstybės narės, naudodamosi įprasta duomenų tvarkymo sistema, atsiunčia Komisijai su jų vėliava plaukiojančių ir jų teritorijoje registruotų laivų, kurių bendras ilgis didesnis nei 15 m ir kuriems jos, išdavusios žvejybos leidimą, leido žvejoti BVJŽK susitarimo rajone, atnaujintą sąrašą.

2. 1 dalyje nurodytame sąraše pateikiama ši informacija:

a) laivo ES laivyno registro numeris ir Reglamento (EB) Nr. 26/2004 I priede nustatytas jo išorinis žymuo;

b) laikotarpis, kuriuo leidžiama žvejoti ir (arba) perkrauti žuvis;

c) naudojami žvejybos įrankiai.

3. Komisija atnaujintą sąrašą iki kiekvienų metų sausio 1 d. atsiunčia BVJŽK vykdomajam sekretoriui, kad tie laivai galėtų būti įtraukti į BVJŽK sudaromą laivų, kurių bendras ilgis didesnis nei 15 m ir kuriems leidžiama žvejoti BVJŽK susitarimo rajone, registrą (toliau – BVJŽK registras).

4. Apie visus 1 dalyje nurodyto sąrašo pakeitimus pranešama Komisijai, kad ši, likus ne mažiau kaip 10 darbo dienų iki laivo žvejybos veiklos BVJŽK susitarimo rajone pradžios, naudodamasi įprasta duomenų tvarkymo sistema juos perduotų BVJŽK vykdomajam sekretoriui.

5. Į 1 dalyje nurodytą sąrašą neįtraukti ES žvejybos laivai, kurių bendras ilgis didesnis nei 15 m, BVJŽK susitarimo rajone negali žvejoti, laikyti laive, perkrauti arba iškrauti bet kurios rūšies žuvų ar kiautuotųjų vėžiagyvių.

6. Valstybės narės imasi reikiamų priemonių siekdamos užtikrinti, kad:

a) valstybių narių išduoto žvejybos leidimo sąlygomis vykdyti žvejybos veiklą BVJŽK susitarimo rajone būtų leidžiama tik tiems su valstybių narių vėliava plaukiojantiems laivams, kurie yra įtraukti į 1 dalyje nurodytą sąrašą ir kurie laive turi minėtą žvejybos leidimą;

b) žvejybos leidimas nebūtų išduodamas laivams, kurie BVJŽK susitarimo rajone arba kitur vykdė neteisėtą, nereglamentuojamą ir nedeklaruojamą žvejybą (toliau – NNN žvejyba), išskyrus tuos atvejus, kai nauji laivų savininkai atitinkamais dokumentais įrodo, kad buvę savininkai ir operatoriai nebeturi jokių su tais laivais susijusių teisinių, ekonominių ar finansinių interesų arba teisių ir nebegali tų laivų kontroliuoti, arba kad tie laivai nedalyvauja NNN žvejyboje ir nėra su ja susiję;

c) kiek įmanoma, pagal jų nacionalinę teisę būtų uždrausta su jų vėliava plaukiojančių laivų, įtrauktų į 1 dalyje nurodytą sąrašą, savininkams ir operatoriams dalyvauti į BVJŽK registrą neįtrauktų laivų žvejybos veikloje BVJŽK susitarimo rajone arba būti su ja susijusiems;

d) kiek įmanoma, pagal jų nacionalinę teisę būtų reikalaujama, kad su jų vėliavomis plaukiojančių laivų, įtrauktų į 1 dalyje nurodytą sąrašą, savininkai būtų laivo vėliavos valstybės narės piliečiai arba juridiniai asmenys;

e) jų laivai taikytų visas atitinkamas BVJŽK nustatytas išsaugojimo ir valdymo priemones.

7. Valstybės narės imasi būtinų priemonių, kad uždraustų į BVJŽK registrą neįtrauktiems laivams, kurių bendras ilgis didesnis nei 15 m, žvejoti, laikyti laive, perkrauti arba iškrauti BVJŽK susitarimo rajone sužvejotas žuvis ir kiautuotuosius vėžiagyvius.

8. Valstybės narės nedelsdamos perduoda Komisijai visą informaciją, iš kurios matyti, kad esama rimtų priežasčių įtarti, jog į BVJŽK registrą neįtraukti laivai, kurių bendras ilgis didesnis nei 15 m, žvejoja arba perkrauna žuvis ir kiautuotuosius vėžiagyvius BVJŽK susitarimo rajone.

▼M1







Ia SKYRIUS

Registravimo pareigos

▼M2 —————

▼M1

17b straipsnis

Atsitiktinis tam tikrų jūrinių rūšių gyvūnų sugavimas

1. Nedarant poveikio Reglamento (EB) Nr. 1224/2009 15 straipsnio 5 daliai, žvejybos laivų kapitonai to reglamento 14 straipsnyje nurodytame žvejybos žurnale registruoja šią informaciją:

a) visus atsitiktinio jūrų paukščių sugavimo ir paleidimo atvejus;

b) visus atsitiktinio jūrų vėžlių sugavimo ir paleidimo atvejus;

c) visus atsitiktinio ruonių vienuolių sugavimo ir paleidimo atvejus;

d) visus atsitiktinio banginių būrio gyvūnų sugavimo ir paleidimo atvejus;

e) visus atsitiktinio Barselonos konvencijos protokolo II arba III priede išvardytų rūšių ryklių ir rajų sugavimo ir prireikus paleidimo atvejus.

2. Nacionalinėse ataskaitose, skirtose mokslo patariamajam komitetui analizuoti, be žvejybos žurnale užregistruotos informacijos, pateikiama ši informacija:

a) atsitiktinio jūrų vėžlių sugavimo atveju – informacija apie:

— žvejybos įrankio rūšį,

— įvykių laiką,

— panardinimo trukmę,

— gylius ir vietas,

— tikslinę rūšį,

— jūrų vėžlių rūšį ir

— tai, ar jūrų vėžliai buvo išmesti negyvi ar paleisti gyvi;

b) atsitiktinio banginių būrio gyvūnų sugavimo atveju – informacija apie:

— žvejybos įrankio rūšies charakteristikas,

— įvykių laiką,

— vietas (pagal geografinius parajonius arba statistinius stačiakampius, kaip apibrėžta šio reglamento I priede) ir

— tai, ar tas banginių būrio gyvūnas yra delfinas ar kitos rūšies banginių būrio gyvūnas.

3. Ne vėliau kaip 2015 m. gruodžio 31 d. valstybės narės nustato žvejybos laivų, kuriems netaikoma Reglamento (EB) Nr. 1224/2009 14 straipsnyje nustatyta pareiga pildyti laivo žvejybos žurnalą, kapitonams skirtas 1 dalyje nurodytas atsitiktinio gyvūnų sugavimo atvejų registravimo taisykles.

▼B







II

SKYRIUS

Uosto valstybės taikomos priemonės

18 straipsnis

Taikymo sritis

Šis skyrius taikomas trečiųjų šalių žvejybos laivams.

19 straipsnis

Išankstinis pranešimas

Nukrypstant nuo Reglamento (EB) Nr. 1005/2008 6 straipsnio 1 dalies, išankstinio pranešimo perdavimo laikotarpis yra ne mažiau kaip 72 valandos iki numatomo atvykimo į uostą.

20 straipsnis

Patikrinimai uostuose

1. Neatsižvelgiant į Reglamento (EB) Nr. 1005/2008 9 straipsnio 1 dalį, valstybės narės savo paskirtuosiuose uostuose kiekvienais metais patikrina ne mažiau kaip 15 % žuvų iškrovimo ir perkrovimo operacijų.

2. Neatsižvelgiant į Reglamento (EB) Nr. 1005/2008 9 straipsnio 2 dalį, į valstybių narių uostus be išankstinio leidimo įplaukę laivai tikrinami visais atvejais.

21 straipsnis

Tikrinimo tvarka

Atliekant patikrinimus uostuose, be Reglamento (EB) Nr. 1005/2008 10 straipsnyje nustatytų reikalavimų, taikomi šio reglamento II priede nustatyti reikalavimai.

22 straipsnis

Atsisakymas suteikti leidimą naudotis uostu

1. Valstybės narės neleidžia trečiųjų šalių laivams naudotis jų uostais, kuriuose būtų galima iškrauti, perkrauti ar apdoroti BVJŽK susitarimo rajone sužvejotus žuvininkystės produktus, ir nesuteikia jiems leidimo naudotis uosto teikiamomis paslaugomis, įskaitant, inter alia, degalų ir atsargų papildymo paslaugas, jeigu laivas:

a) neatitinka šio reglamento reikalavimų;

b) įtrauktas į regioninės žuvininkystės valdymo organizacijos parengtą laivų, vykdžiusių arba rėmusių NNN žvejybą, sąrašą, arba

c) neturi galiojančio leidimo vykdyti žvejybos veiklą arba su žvejyba susijusią veiklą BVJŽK susitarimo rajone.

Nukrypstant nuo pirmos pastraipos, valstybėms narėms neužkertamas kelias Jungtinių Tautų jūrų teisės konvencijos ( 11 ) 18 straipsnyje apibrėžtais force majeure arba nelaimės atvejais leisti trečiųjų šalių laivams naudotis jų uostais ir pasinaudoti tik tomis paslaugomis, kurios būtinos tokiai padėčiai ištaisyti.

2. 1 dalis taikoma kartu su Reglamento (EB) Nr. 1005/2008 4 straipsnio 2 dalies ir 37 straipsnio 5 bei 6 dalių nuostatomis dėl atsisakymo suteikti leidimą naudotis uostu.

3. Jei valstybė narė atsisakė suteikti leidimą trečiosios šalies laivui naudotis jos uostais pagal 1 ir 2 dalis, ji nedelsdama apie tai praneša laivo kapitonui, vėliavos valstybei, Komisijai ir BVJŽK vykdomajam sekretoriui.

4. Jei 1 ir 2 dalyse nurodytų leidimo nesuteikimo priežasčių nebėra, valstybė narė panaikina sprendimą nesuteikti leidimo ir apie tą panaikinimą praneša subjektams, nurodytiems 3 dalyje.

▼M2







III SKYRIUS

Koralų rinkimo kontrolė

22a straipsnis

Leidimai rinkti raudonuosius koralus

1. Laivai ar žvejai, kuriems leidžiama Viduržemio jūroje rinkti raudonuosius koralus, turi turėti galiojantį leidimą juos rinkti, kuriame nurodomos techninės koralų rinkimo sąlygos.

2. Jei 1 dalyje nurodyto leidimo neturima, rinkti, laikyti laive, perkrauti, iškrauti, perkelti, sandėliuoti, parduoti, demonstruoti arba siūlyti parduoti raudonuosius koralus draudžiama.

3. Valstybės narės nuolat atnaujina 1 dalyje nurodytų leidimų rinkti raudonuosius koralus registrą ir kasmet ne vėliau kaip kovo 31 d. Komisijai nusiunčia laivų, kuriems išduoti 1 dalyje nurodyti leidimai, sąrašą. Ne vėliau kaip kiekvienų metų balandžio 30 d. Komisija pateikia tą sąrašą BVJŽK sekretoriatui. Tame sąraše pateikiama ši informacija apie kiekvieną laivą:

a) laivo pavadinimas;

b) laivo registro numeris (susitariančiosios šalies suteiktas numeris);

c) BVJŽK registracijos numeris (šalies ISO triraidis kodas + 9 skaitmenys, pvz., xxx000000001);

d) registracijos uostas (visas uosto pavadinimas);

e) ankstesnis pavadinimas (jei toks buvo);

f) ankstesnė laivo vėliavos valstybė (jei tokia buvo);

g) ankstesni duomenys apie išbraukimą iš kitų registrų (jei turima);

h) tarptautinis radijo šaukinys (jei yra);

i) LSS arba kita laivo geolokacijos įranga (nurodyti – taip / ne);

j) laivo tipas, bendrasis ilgis (LOA), bendroji talpa (GT) ir (arba) bendroji registrinė talpa (GRT), variklio galia (kW);

k) saugos ir saugumo įranga, skirta stebėtojui (-ams) laive priimti (nurodyti – taip / ne);

l) laikotarpis, kuriuo leidžiama rinkti raudonuosius koralus;

m) rajonas (-ai), kuriame (-iuose) leidžiama rinkti raudonuosius koralus: BVJŽK geografiniai parajoniai ir BVJŽK statistinio tinklo gardelės;

n) dalyvavimas nacionalinių ir tarptautinių mokslo įstaigų vadovaujamose mokslinių tyrimų programose (nurodyti – taip / ne; pateikti trumpą aprašą).

4. Kol mokslinėse rekomendacijose nenurodoma, kad raudonųjų koralų populiacijų būklė yra palanki, valstybės narės neišduoda didesnio skaičiaus leidimų rinkti raudonuosius koralus.

22b straipsnis

Surinktų raudonųjų koralų kiekio registravimas

1. Leidimus rinkti raudonuosius koralus turintys žvejai arba tokį leidimą turinčių laivų kapitonai po rinkimo operacijų arba, jei reisai vykdomi kasdien, vėliausiai tuomet, kai surinkti raudonieji koralai iškraunami uoste, registruoja surinktų raudonųjų koralų gyvąjį svorį ir, jei įmanoma, nurodo kolonijų skaičių.

2. Leidimus rinkti raudonuosius koralus turinčiuose žvejybos laivuose laikomas žvejybos žurnalas, kuriame registruojamas kasdien surenkamų raudonųjų koralų kiekis (nepriklausomai nuo jų gyvojo svorio) ir pateikiami rinkimo veiklos pagal rajoną ir gylį duomenys, įskaitant, kai įmanoma, rinkimo dienų ir panėrimų skaičių. Ta informacija per Reglamento (EB) Nr. 1224/2009 14 straipsnio 6 dalyje nustatytą laikotarpį pateikiama kompetentingoms nacionalinėms institucijoms.

22c straipsnis

Išankstinis pranešimas apie raudonuosius koralus

Iki numatomo atvykimo į uostą likus dviem keturioms valandoms, žvejybos laivų kapitonai arba jų atstovai atitinkamoms institucijoms pateikia šią informaciją:

a) numatomą atvykimo laiką;

b) žvejybos laivo išorinį identifikavimo numerį ir pavadinimą;

c) apskaičiuotą laive laikomų raudonųjų koralų kiekį, išreikštą gyvuoju svoriu, ir, jei įmanoma, tų koralų kolonijų skaičių;

d) informaciją apie geografinį rajoną, kuriame raudonieji koralai buvo surinkti.

22d straipsnis

Raudoniesiems koralams iškrauti paskirti uostai

Leidimus turintys žvejai ar žvejybos laivai surinktus raudonuosius koralus iškrauna tik paskirtuosiuose uostuose. Tuo tikslu kiekviena valstybė narė paskiria uostus, kuriuose leidžiama iškrauti raudonuosius koralus, ir kasmet ne vėliau kaip balandžio 30 d. tų uostų sąrašą pateikia BVJŽK sekretoriatui ir Komisijai, išskyrus atvejus, kai paskirtieji uostai, apie kuriuos jau pranešta, nesikeičia.

22e straipsnis

Iškraunamų raudonųjų koralų kontrolė

Kiekviena valstybė narė nustato rizikos analize grindžiamą kontrolės programą, skirtą visų pirma patikrinti iškraunamus raudonuosius koralus ir patvirtinti laivo žurnale pateiktus duomenis.

22f straipsnis

Raudonųjų koralų perkrovimas

Raudonųjų koralų perkrovimo jūroje operacijos yra draudžiamos.

22g straipsnis

Mokslinė informacija apie raudonuosius koralus

Valstybės narės, kurių žvejybos laivynai vykdo tikslinę raudonųjų koralų rinkimo veiklą, užtikrina, kad būtų deramai įdiegtas tinkamos mokslinės šių koralų rinkimo ir surinkto kiekio stebėsenos mechanizmas, kuris sudarytų sąlygas BVJŽK MPK teikti aprašomąją informaciją ir rekomendacijas bent dėl:

a) naudojamų žvejybos pastangų (pvz., panėrimų rinkimo tikslais skaičiaus per savaitę) ir bendro vietos, nacionaliniu ar viršvalstybiniu lygmeniu surenkamo kiekvienų išteklių kiekio;

b) išteklių išsaugojimo lygio ir valdymo atskaitos taškų, kad, siekiant tikslo užtikrinti didžiausią galimą tausios žvejybos laimikį ir mažą išteklių sunykimo riziką, būtų toliau tobulinamas regioninis valdymo planas;

c) BVJŽK susitariančiųjų šalių siūlomų alternatyvių valdymo scenarijų biologinio ir socialinio bei ekonominio poveikio, įskaitant koralų rinkimo pastangų ir rezultatų kontrolės priemones ir (arba) technines priemones;

d) galimo draudimo rinkti koralus tam tikrame rajone / tam tikru laikotarpiu, kad raudonųjų koralų rinkimo veikla išliktų tausi.







IV SKYRIUS

Su tam tikrais BVJŽK geografiniais parajoniais susijusios kontrolės priemonės







I skirsnis

Raudonpelekių pagelų žvejybos Alboros jūroje kontrolė

22h straipsnis

Per dieną sužvejojamo raudonpelekių pagelų laimikio ir priegaudos ataskaitų teikimas

Nedarant poveikio Reglamento (EB) Nr. 1224/2009 14 straipsniui, valstybės narės nustato mechanizmą, siekdamos užtikrinti, kad būtų teikiamos viso per dieną komerciniais tikslais Alboros jūroje (I priede nustatytuose BVJŽK 1, 2 ir 3 geografiniuose parajoniuose) sužvejoto raudonpelekių pagelų laimikio ir priegaudos (nepriklausomai nuo gyvojo svorio) ataskaitos. Be to, valstybės narės deda pastangas registruoti arba įvertinti vykdant mėgėjų žvejybą sužvejotą tos rūšies žuvų laimikį.

22i straipsnis

Žvejybos leidimai ir žvejybos veikla

1. Valstybės narės įsteigia žvejybos laivų, kuriems leidžiama laikyti arba iškrauti tokį Alboros jūroje per vieną potvynio ir atoslūgio ciklą sužvejotų raudonpelekių pagelų kiekį, kuris po rūšiavimo sudaro daugiau kaip 20 % laimikio gyvojo svorio, registrą. Tas registras turi būti nuolat tvarkomas ir atnaujinamas.

2. Tikslinę raudonpelekių pagelų žvejybą vykdantiems žvejybos laivams leidžiama vykdyti žvejybos veiklą tik jei ta žvejybos veikla yra nurodyta galiojančiame kompetentingų institucijų išduotame žvejybos leidime, kuriame nurodytos techninės tokios veiklos sąlygos. Leidime turi būti pateikti VIII priede nustatyti duomenys.

3. Valstybės narės:

a) kasmet ne vėliau kaip sausio 31 d. pateikia Komisijai žvejybos veiklą vykdančių laivų, kuriems išduotas leidimas žvejoti einamaisiais metais arba vėlesniais metais, sąrašą. Kasmet ne vėliau kaip vasario mėn. pabaigoje Komisija pateikia tą sąrašą BVJŽK sekretoriatui. Sąraše turi būti pateikti VIII priede nustatyti duomenys;

b) kasmet ne vėliau kaip lapkričio mėn. pabaigoje (šis reikalavimas taikomas pradedant 2018 m. lapkričio 30 d. ir ne vėliau kaip nuo 2020 m. lapkričio 30 d.) pateikia Komisijai ir BVJŽK sekretoriatui 1 dalyje nurodytų laivų žvejybos veiklos suvestinę ataskaitą, kurioje, be kita ko, pateikia šią minimalią informaciją:

i) žvejybos dienų skaičių,

ii) išteklių žvejybos rajoną ir

iii) raudonpelekių pagelų laimikį.

4. Visuose laivuose, kurių bendrasis ilgis didesnis nei 12 m ir kurie turi leidimą vykdyti tikslinę raudonpelekių pagelų žvejybą, turi būti įrengta LSS arba bet kokia kita geolokacijos sistema, kad kontrolės institucijos galėtų sekti jų veiklą.

22j straipsnis

Mokslinė stebėsena

Valstybės narės, kurių žvejybos laivynai vykdo tikslinę raudonpelekių pagelų žvejybą, užtikrina, kad būtų deramai įdiegtas tinkamos šios žvejybos ir laimikio stebėsenos mechanizmas, kuris sudarytų sąlygas MPK teikti aprašomąją informaciją ir rekomendacijas bent dėl:

a) žvejybos įrankių savybių, inter alia, didžiausio ūdų ir statomųjų tinklų ilgio bei kabliukų skaičiaus, tipo ir dydžio;

b) naudojamų žvejybos pastangų (pvz., žvejybos dienų skaičių per savaitę) ir bendro verslinės žvejybos laivynų sužvejoto laimikio; be to, turėtų būti pateikiamas vykdant mėgėjų žvejybą sužvejoto laimikio įvertis;

c) išteklių išsaugojimo lygio ir valdymo atskaitos taškų, naudojamų nustatant daugiamečius tausios žvejybos valdymo planus, siekiant tikslo užtikrinti didžiausią galimą tausios žvejybos laimikį ir mažą išteklių sunykimo riziką;

d) alternatyvių valdymo scenarijų socialinio ir ekonominio poveikio, įskaitant BVJŽK ir (arba) susitariančiųjų šalių nustatytas žvejybos pastangų ir rezultatų kontrolės priemones ir (arba) technines priemones;

e) galimo draudimo žvejoti tam tikrame rajone / tam tikru laikotarpiu, kad žvejybos veikla išliktų tausi;

f) galimo mėgėjų žvejybos poveikio raudonpelekių pagelų išteklių būklei.







II skirsnis

Sicilijos sąsiauris

22k straipsnis

Leidimai Sicilijos sąsiauryje dugniniais tralais žvejoti priedugnio išteklius

1. Tikslinę priedugnio išteklių žvejybą dugniniais tralais Sicilijos sąsiauryje (I priede nustatytuose BVJŽK 12, 13, 14, 15 ir 16 geografiniuose parajoniuose) vykdantiems laivams leidžiama vykdyti tik konkrečią žvejybos veiklą, nurodytą galiojančiame kompetentingų institucijų išduotame žvejybos leidime, kuriame nurodytos techninės tokios veiklos sąlygos.

2. 1 dalyje nurodytame žvejybos leidime, be Komisijos įgyvendinimo reglamento (ES) 2017/218 ( 12 ) I priede nustatytų duomenų, pateikiami šie duomenys:

a) BVJŽK registracijos numeris;

b) ankstesnis pavadinimas (jei toks buvo);

c) ankstesnė laivo vėliavos valstybė (jei tokia buvo);

d) ankstesni duomenys apie išbraukimą iš kitų registrų (jei turima).

3. Kasmet ne vėliau kaip spalio 31 d. valstybės narės nusiunčia Komisijai laivų, kuriems jos išdavė 1 dalyje nurodytą leidimą, sąrašą. Komisija kasmet perduoda tą sąrašą jos paskirtai įstaigai ir BVJŽK sekretoriatui ne vėliau kaip lapkričio 30 d.

4. Valstybės narės kasmet ne vėliau kaip rugpjūčio 31 d. pateikia Komisijai ir BVJŽK sekretoriatui 1 dalyje nurodytų laivų žvejybos veiklos suvestinę ataskaitą, kurioje, be kita ko, pateikia bent šią minimalią informaciją:

i) žvejybos dienų skaičių,

ii) duomenis apie žvejybos rajoną ir

iii) europinių jūrinių lydekų ir giliavandenių rožinių krevečių laimikius.

22l straipsnis

Paskirtieji uostai

1. Kiekviena valstybė narė, vadovaudamasi Reglamento (EB) Nr. 1224/2009 43 straipsnio 5 dalimi, paskiria iškrovimo uostus, kuriose gali būti iškraunamos Sicilijos sąsiauryje sužvejotos europinės jūrinės lydekos ir giliavandenės rožinės krevetės. Valstybės narės ne vėliau kaip 2018 m. lapkričio 30 d. BVJŽK sekretoriatui ir Komisijai perduoda paskirtųjų iškrovimo uostų sąrašą. Apie visus vėlesnius to sąrašo pakeitimus nedelsiant pranešama BVJŽK sekretoriatui ir Komisijai.

2. Draudžiama iš žvejybos laivų iškrauti arba perkrauti bet kokį Sicilijos sąsiauryje sužvejotų europinių jūrinių lydekų ir giliavandenių rožinių krevečių kiekį kitose vietose nei valstybių narių paskirtieji iškrovimo uostai.

22m straipsnis

Sicilijos sąsiauryje įgyvendinama tarptautinė jungtinio inspektavimo ir priežiūros programa

1. Valstybės narės pagal tarptautinę jungtinio inspektavimo ir priežiūros programą (toliau – programa), įgyvendinamą nacionalinei jurisdikcijai nepriklausančiuose I priede nustatytuose BVJŽK 12, 13, 14, 15 ir 16 geografinių parajonių vandenyse (toliau – inspektavimo ir priežiūros rajonas), gali vykdyti inspektavimo ir priežiūros veiklą.

2. Valstybės narės gali paskirti inspektorius ir inspektavimo priemones ir vykdyti inspektavimo veiklą pagal programą. Komisija arba jos paskirta įstaiga taip pat gali skirti Sąjungos inspektorius dalyvauti programoje.

3. Komisija arba jos paskirta įstaiga koordinuoja Sąjungos vykdomą priežiūros ir inspektavimo veiklą ir kasmet, koordinuodama veiksmus su atitinkamomis valstybėmis narėmis, gali parengti jungtinės veiklos planą, kad Sąjunga galėtų vykdyti įsipareigojimus pagal programą. Valstybės narės patvirtina reikiamas priemones, kad būtų lengviau tuos planus įgyvendinti, visų pirma priemones, susijusias su reikalingais žmogiškaisiais ir materialiniais ištekliais ir tų išteklių skyrimo laikotarpiais ir geografiniais rajonais.

4. Kiekviena valstybė narė kasmet ne vėliau kaip spalio 31 d. Komisijai ar jos paskirtai įstaigai pateikia inspektorių, turinčių leidimą 1 dalyje nurodytame rajone vykdyti inspektavimo ir priežiūros veiklą, vardų ir pavardžių sąrašą, taip pat inspektavimo ir priežiūros laivų ir orlaivių, kuriuos jos ketina skirti programai vykdyti ateinančiais metais, pavadinimus. Komisija ar jos paskirta įstaiga tą informaciją nusiunčia BVJŽK sekretoriatui kasmet ne vėliau kaip gruodžio 1 d. arba kuo greičiau, kol inspektavimo veikla dar nėra prasidėjusi.

5. Programai vykdyti paskirti inspektoriai turi su savimi turėti kompetentingų institucijų išduotą BVJŽK inspektoriaus kortelę, atitinkančią IV priede nustatytą formą.

6. Pagal programą įlaipinimo ir inspektavimo užduotis atliekantys laivai plaukioja su specialia vėliava arba gairele, kaip apibūdinta V priede.

7. Kiekviena valstybė narė užtikrina, kad kiekviena inspektavimo platforma, turinti teisę su jos vėliava vykdyti veiklą 1 dalyje nurodytame rajone, palaikytų saugų (jei įmanoma, kasdienį) ryšį su kiekviena kita veiklą tame rajone vykdančia inspektavimo platforma ir taip keistųsi veiklai koordinuoti būtina informacija.

8. Kiekviena 1 dalyje nurodytame rajone inspektavimo arba priežiūros veiklą vykdanti valstybė narė, kai atitinkamas jos subjektas patenka į tą rajoną, kiekvienai inspektavimo platformai pateikia pagal 7 priedą parengtą stebėjimo, įlaipinimo ir inspektavimo veiksmų, kuriuos ji atliko per praėjusias 10 dienų, sąrašą, kuriame, be kita ko, nurodo datas, koordinates ir visą kitą susijusią informaciją.

22n straipsnis

Inspektavimo tvarka

1. Programai vykdyti paskirti inspektoriai:

a) prieš įlipdami į žvejybos laivą, jam praneša inspektavimo laivo pavadinimą;

b) inspektavimo laive ir įlaipinimo laive iškelia gairelę, kaip apibūdinta V priede;

c) užtikrina, kad kiekvieną inspektavimo komandą sudarytų ne daugiau kaip trys inspektoriai.

2. Įlipę į laivą, inspektoriai žvejybos laivo kapitonui pateikia IV priede nurodytą tapatybės kortelę. Inspektavimas atliekamas viena iš BVJŽK oficialiųjų kalbų ir, jei įmanoma, žvejybos laivo kapitono mokama kalba.

3. Inspektoriai parengia inspektavimo ataskaitą naudodamiesi VI priede nustatyta forma.

4. Inspektoriai ataskaitą pasirašo dalyvaujant laivo kapitonui, o šis turi teisę į ataskaitą įrašyti visas, jo manymu, tinkamas pastabas ir jis taip pat turi ataskaitą pasirašyti.

5. Ataskaitos kopijos pateikiamos laivo kapitonui ir inspektuojančiosios grupės institucijoms, o šios kopijas perduoda inspektuoto laivo vėliavos valstybės institucijoms ir Komisijai ir (arba) jos paskirtai įstaigai. Komisija kopiją persiunčia BVJŽK sekretoriatui.

6. Inspektuojančiosios grupės dydį ir inspektavimo trukmę, atsižvelgdamas į visas atitinkamas aplinkybes, nustato laivo inspektavimui vadovaujantis pareigūnas.

22o straipsnis

Pažeidimai

1. Taikant šį straipsnį, pažeidimais laikoma ši veikla:

a) Reglamento (EB) Nr. 1005/2008 3 straipsnio 1 dalies a, b, c, e, f, g ir h punktuose nurodyta veikla;

b) palydovinio ryšio laivų stebėjimo sistemos veikimo trikdymas ir

c) veiklos vykdymas nenaudojant LSS.

2. Jei įlipę į žvejybos laivą ir jame atlikę inspektavimą inspektoriai nustato pažeidimą, inspektavimo laivo vėliavos valstybės institucijos nedelsdamos informuoja Komisiją ar jos paskirtą įstaigą, o ji tiesiogiai ir per BVJŽK sekretoriatą apie tai praneša inspektuoto žvejybos laivo vėliavos valstybei. Jos taip pat informuoja visus žvejybos laivo vėliavos valstybės inspektavimo laivus, kurie, remiantis turimais duomenimis, yra netoliese.

3. Laivo vėliavos valstybė narė užtikrina, kad po inspektavimo, per kurį nustatytas pažeidimas, atitinkamas žvejybos laivas nutrauktų visą žvejybos veiklą. Vėliavos valstybė narė pareikalauja, kad žvejybos laivas per 72 valandas atplauktų į jos paskirtą uostą, ir tame uoste turi būtu pradėtas tyrimas.

4. Jei atliekant inspektavimą nustatomas pažeidimas, apie vėliavos valstybės narės veiksmus ir tolesnes priemones pranešama Komisijai ar jos paskirtai įstaigai. Komisija ar jos paskirta įstaiga persiunčia informaciją apie veiksmus ir tolesnes priemones, kurių imamasi, BVJŽK sekretoriatui.

5. Remdamosi 22n straipsnio 3 dalyje nurodytomis inspektorių parengtomis inspektavimo ataskaitomis ir dokumentų tikrinimo ataskaitomis, valstybių narių institucijos imasi panašių veiksmų, kokių jos imtųsi gavusios nacionalinių inspektorių ataskaitas.







III skirsnis

Juodoji jūra

22p straipsnis

Priemonės, kuriomis siekiama užkirsti kelią NNN paprastųjų otų žvejybai Juodojoje jūroje, atgrasyti nuo jos ir ją panaikinti

1. Kasmet ne vėliau kaip sausio 20 d. kiekviena valstybė narė, naudodamasi įprasta duomenų tvarkymo sistema, nusiunčia Komisijai laivų, turinčių leidimą Juodojoje jūroje (I priede nurodytame BVJŽK 29 geografiniame parajonyje) inkariniais žiauniniais tinklais žvejoti paprastuosius otus, sąrašą. Kasmet ne vėliau kaip sausio 31 d. Komisija nusiunčia tą sąrašą BVJŽK sekretoriatui.

2. 1 dalyje nurodytame sąraše, be Įgyvendinimo reglamento (ES) 2017/218 I priede nustatytų duomenų, pateikiami šie duomenys:

a) BVJŽK registracijos numeris;

b) ankstesnis pavadinimas (jei toks buvo);

c) ankstesnė laivo vėliavos valstybė (jei tokia buvo);

d) ankstesni duomenys apie išbraukimą iš kitų registrų (jei turima);

e) pagrindinės tikslinės rūšys;

f) paprastiesiems otams žvejoti naudojamas (-i) pagrindinis (-iai) įrankis (-iai), laivyno segmentas ir III priedo C skyriuje pateiktos 1 užduoties statistinėje lentelėje nustatytas veiklos padalinys;

g) laikotarpis, kuriuo leidžiama žvejoti žiauniniais tinklais ar bet kokiu kitu įrankiu, kuriuo gali būti sužvejoti paprastieji otai (jei toks leidimas suteiktas).

3. BVJŽK paprašius, valstybės narės pateikia informaciją apie leidimą vykdyti žvejybos veiklą tam tikru laikotarpiu turinčius žvejybos laivus. Visų pirma, valstybės narės pateikia informaciją apie atitinkamų žvejybos laivų pavadinimus, jų išorinį identifikavimo numerį ir kiekvienam iš jų skirtas žvejybos galimybes.

4. Jūroje rastus paliktus nepažymėtus paprastiesiems otams žvejoti naudojamus žiauninius tinklus surenka pakrantės valstybės narės kompetentingos institucijos. Tuomet tie tinklai arba konfiskuojami, kol nustatomas savininkas, arba, jei savininko nustatyti negalima, sunaikinami.

5. Kiekviena atitinkama valstybė narė, vadovaudamasi Reglamento (EB) Nr. 1224/2009 43 straipsnio 5 dalimi, paskiria iškrovimo vietas, kuriose iškraunami ir perkraunami Juodojoje jūroje sužvejoti paprastieji otai. Tokių vietų sąrašas kasmet vėliau kaip lapkričio 30 d. perduodamas BVJŽK sekretoriatui ir Komisijai.

6. Kitose nei 5 dalyje nurodytos iškrovimo vietose iš žvejybos laivų iškrauti arba perkrauti bet kokį Juodojoje jūroje sužvejotų paprastųjų otų kiekį draudžiama.

22q straipsnis

Nacionaliniai paprastųjų otų žvejybos Juodojoje jūroje stebėsenos, kontrolės ir priežiūros planai

1. Siekdamos įgyvendinti 22p straipsnio nuostatas, valstybės narės parengia nacionalinius stebėsenos, kontrolės ir priežiūros planus (toliau – nacionaliniai planai), kuriais užtikrina, inter alia, tinkamą ir kruopščią per mėnesį sužvejoto laimikio ir (arba) panaudotų žvejybos pastangų stebėseną ir registravimą.

2. Į nacionalinius planus įtraukiami šie elementai:

a) aiškus kontrolės priemonių apibūdinimas: aprašomi konkrečiai nacionaliniams planams įgyvendinti skiriami žmogiškieji ištekliai ir techninės bei finansinės priemonės;

b) aiškus inspektavimo strategijos (įskaitant inspektavimo protokolus), kurioje pagrindinis dėmesys skiriamas žvejybos laivams, galintiems sužvejoti paprastųjų otų ir susijusių rūšių žuvų, apibūdinimas;

c) rinkų ir transporto kontrolės veiksmų planai;

d) inspektavimo užduočių ir procedūrų, įskaitant atrankos strategiją, pagal kurią tikrinama, kaip pirminio pardavimo vietose sveriamas sužvejotas laimikis, ir laivų, kuriems netaikomos laivo žurnalo ir iškrovimo deklaracijų taisyklės, atrankos strategiją, apibūdinimas;

e) inspektoriams, gamintojų organizacijoms ir žvejams skirtos aiškinamosios gairės dėl žvejybos veiklai, per kurią gali būti sužvejojama paprastųjų otų, taikomų taisyklių, įskaitant:

i) dokumentų, be kita ko, inspektavimo ataskaitų, žvejybos žurnalų, perkrovimo, iškrovimo ir perėmimo deklaracijų, transporto dokumentų ir pardavimo pažymų, pildymo taisykles;

ii) galiojančias technines priemones, įskaitant tinklinio audeklo akių ir (arba) tinklo dydžio ir mažiausio sužvejotų žuvų dydžio reikalavimus, taip pat tam tikru laikotarpiu taikomus apribojimus;

iii) atrankos strategijas;

iv) kryžminės patikros mechanizmus;

f) nacionalinių inspektorių mokymas siekiant vykdyti II priede nurodytas užduotis.

3. Kasmet ne vėliau kaip sausio 20 d. valstybės narės Komisijai ar jos paskirtai įstaigai pateikia nacionalinius planus. Komisija arba jos paskirta įstaiga kasmet persiunčia tuos planus BVJŽK sekretoriui ne vėliau kaip sausio 31 d.

22r straipsnis

Paprastųjų otų žvejybos Juodojoje jūroje mokslinė stebėsena

Kasmet ne vėliau kaip lapkričio 30 d. valstybės narės MPK ir Komisijai pateikia visą papildomą informaciją, kuri yra naudinga vykdant paprastųjų otų žvejybos Juodojoje jūroje mokslinę stebėseną.

▼B







IV

ANTRAŠTINĖ DALIS

BENDRADARBIAVIMAS, INFORMAVIMAS IR DUOMENŲ TEIKIMAS

23 straipsnis

Bendradarbiavimas ir informavimas

1. Komisija ir valstybės narės bendradarbiauja ir keičiasi informacija su BVJŽK vykdomuoju sekretoriumi, visų pirma:

a) prašydamos suteikti informaciją, esančią atitinkamose duomenų bazėse, ir suteikdamos informaciją, kad ji būtų įtraukta į tas duomenų bazes;

b) prašydamos bendradarbiauti ir bendradarbiaudamos, kad šis reglamentas būtų veiksmingai įgyvendinamas.

2. Valstybės narės užtikrina, kad naudojantis jų nacionalinėmis su žuvininkyste susijusiomis informacinėmis sistemomis būtų galima su BVJŽK vykdomuoju sekretoriumi tiesiogiai elektroniniu būdu keistis informacija apie III antraštinėje dalyje nurodytus uosto valstybės atliekamus patikrinimus, deramai atsižvelgiant į atitinkamus konfidencialumo reikalavimus.

3. Valstybės narės imasi priemonių, kad atitinkamos nacionalinės agentūros galėtų elektroninėmis priemonėmis keistis informacija ir būtų koordinuojama tokių agentūrų veikla įgyvendinant priemones, nustatytas III antraštinės dalies II skyriuje.

4. Kad būtų įgyvendinti šio reglamento tikslai, valstybės narės parengia informacijos centrų sąrašą, kuris nedelsiant elektroniniu būdu perduodamas Komisijai, BVJŽK vykdomajam sekretoriui ir BVJŽK susitariančiosioms šalims.

5. Komisija gali priimti įgyvendinimo aktus, susijusius su išsamiomis bendradarbiavimo ir keitimosi informacija taisyklėmis. Tie įgyvendinimo aktai priimami pagal 25 straipsnio 2 dalyje nurodytą nagrinėjimo procedūrą.

▼M1

23a straipsnis

Atitinkamų duomenų pateikimas Komisijai

1. Nė vėliau kaip kiekvienų metų gruodžio 15 d. atitinkamos valstybės narės Komisijai pateikia:

▼M2

a) 22b straipsnyje nurodytus duomenis apie raudonuosius koralus ir

▼M1

b) elektroninės ataskaitos forma – informaciją apie atsitiktinai sugautų ir paleistų jūrų paukščių, jūrų vėžlių, ruonių vienuolių, banginių būrio gyvūnų ir ryklių bei rajų kiekius, taip pat bet kokią susijusią informaciją, pateiktą atitinkamai pagal 17b straipsnio 1 dalies a, b, c, d ir e punktus.

2. Ne vėliau kaip kiekvienų metų gruodžio 31 d. Komisija perduoda 1 dalyje nurodytą informaciją BVJŽK vykdomajam sekretoriui.

3. Valstybės narės praneša Komisijai apie bet kokius surinktiems raudoniesiems koralams iškrauti paskirtų uostų sąrašo pagal Rekomendacijos GFCM/36/2012/1 5 punktą pakeitimus.

4. Siekdamos rinkti patikimą informaciją apie inkariniais žiauniniais tinklais paprastuosius dygliaryklius žvejojančių žvejybos laivų poveikį banginių būrio gyvūnų populiacijoms Juodojoje jūroje, valstybės narės įdiegia tinkamas stebėsenos sistemas, ir pateikia tą informaciją Komisijai.

5. Valstybės narės praneša Komisijai apie bet kokius Rekomendacijos GFCM/35/2011/5 6 punkte nurodytų geografinių vietovių žemėlapių ir sąrašų, kuriuose nurodyta, kur yra ruonių vienuolių urvai, pakeitimus.

6. Komisija 3, 4 ir 5 dalyse nurodytą informaciją nedelsdama perduoda BVJŽK vykdomajam sekretoriui.

7. Komisija gali priimti įgyvendinimo aktus, susijusius su 1, 3, 4 ir 5 dalyse nurodytos informacijos formatu ir perdavimu. Tie įgyvendinimo aktai priimami laikantis 25 straipsnio 2 dalyje nurodytos nagrinėjimo procedūros.

▼M2

8. Kasmet ne vėliau kaip birželio 30 d. kiekviena valstybė narė BVJŽK sekretoriatui ir Komisijai pateikia išsamią savo raudonųjų koralų rinkimo veiklos ataskaitą. Toje ataskaitoje pateikiama informacija bent apie bendrą surinktų koralų kiekį ir rinkimo rajonus ir, jei įmanoma, apie panėrimų skaičių ir vidutinį per vieną panėrimą surinktų koralų kiekį.

▼M1

23b straipsnis

Smulkiųjų pelaginių žuvų išteklių žvejybos Adrijos jūroje kontrolė, stebėsena ir priežiūra

1. Ne vėliau kaip kiekvienų metų spalio 1 d. valstybės narės pateikia Komisijai savo planus ir programas, kuriais, vykdant atitinkamą stebėseną ir teikiant ataskaitas, visų pirma apie per mėnesį sužvejotą laimikį ir žvejybos pastangas, būtų užtikrinta atitiktis 16l straipsniui.

2. Ne vėliau kaip kiekvienų metų spalio 30 d. Komisija perduoda 1 dalyje nurodytą informaciją BVJŽK vykdomajam sekretoriui.

▼B

24 straipsnis

Statistinių lentelių teikimas

1. Kasmet iki gegužės 1 d. valstybės narės BVJŽK vykdomajam sekretoriui pateikia III priedo C skyriuje pateiktos BVJŽK statistinės lentelės 1.1, 1.2, 1.3, 1.4 ir 1.5 užduočių duomenis.

2. 1 dalyje nurodytus duomenis valstybės narės teikia naudodamosi BVJŽK duomenų įvedimo sistema ar kuriuo nors kitu tinkamu BVJŽK vykdomojo sekretoriaus nustatytu duomenų teikimo standartu ir protokolu, kuriuos galima rasti BVJŽK interneto tinklalapyje.

3. Valstybės narės informuoja Komisiją apie remiantis šiuo straipsniu pateiktus duomenis.

Komisija gali priimti įgyvendinimo aktus, susijusius su šioje dalyje nurodytų duomenų formato ir perdavimo išsamiomis taisyklėmis. Tie įgyvendinimo aktai priimami pagal 25 straipsnio 2 dalyje nurodytą nagrinėjimo procedūrą.







V

ANTRAŠTINĖ DALIS

BAIGIAMOSIOS NUOSTATOS

25 straipsnis

Komiteto procedūra

1. Komisijai padeda Žuvininkystės ir akvakultūros komitetas, įsteigtas pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 2371/2002 30 straipsnio 1 dalį. Šis komitetas yra komitetas, kaip apibrėžta Reglamente (ES) Nr. 182/2011.

2. Kai daroma nuoroda į šią dalį, taikomas Reglamento (ES) Nr. 182/2011 5 straipsnis.

26 straipsnis

Įgaliojimų perdavimas

Jeigu tai būtina siekiant Sąjungos teisėje įgyvendinti galiojančių BVJŽK priemonių, kurios jau buvo įgyvendintos Sąjungos teisėje, pakeitimus, kurie tapo privalomi Sąjungai, Komisijai pagal 27 straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kad būtų iš dalies pakeistos šio reglamento nuostatos, susijusios su:

a) informacijos teikimu BVJŽK vykdomajam sekretoriui pagal 15 straipsnio 4 dalį;

b) laivų, kuriems suteiktas leidimas, sąrašo teikimu BVJŽK vykdomajam sekretoriui pagal 17 straipsnį;

c) uosto valstybės priemonėmis, nurodytomis 18–22 straipsniuose;

d) bendradarbiavimu, informavimu ir duomenų teikimu, kaip nurodyta 23 ir 24 straipsniuose;

e) I priede nurodytais BVJŽK geografinių parajonių (GP) lentele, žemėlapiu ir geografinėmis koordinatėmis;

f) II priede nurodytomis uosto valstybės atliekamo laivų tikrinimo procedūromis; ir

g) III priede pateiktomis BVJŽK statistinėmis lentelėmis.

27 straipsnis

Naudojimasis įgaliojimais

1. Komisijai suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus laikantis šiame straipsnyje nustatytų sąlygų.

2. ►M1 16b, 16c ir 26 straipsniuose ◄ nurodyti įgaliojimai Komisijai suteikiami trejų metų laikotarpiui nuo ►M1 2015 m. lapkričio 28 d. ◄ Komisija parengia ataskaitą dėl įgaliojimų suteikimo likus ne mažiau kaip šešiems mėnesiams iki trejų metų laikotarpio pabaigos. Įgaliojimų suteikimas automatiškai pratęsiamas tokios pačios trukmės laikotarpiams, išskyrus atvejus, kai Europos Parlamentas arba Taryba pareiškia prieštaravimų dėl tokio pratęsimo likus ne mažiau kaip trims mėnesiams iki kiekvieno tokio laikotarpio pabaigos.

3. Europos Parlamentas arba Taryba gali bet kuriuo metu atšaukti ►M1 16b, 16c ir 26 straipsniuose ◄ nurodytų įgaliojimų suteikimą. Sprendimu dėl atšaukimo nutraukiamas tame sprendime nurodytų įgaliojimų suteikimas. Jis įsigalioja kitą dieną po sprendimo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje arba vėlesnę jame nurodytą dieną. Jis nedaro poveikio jau galiojančių deleguotųjų aktų teisėtumui.

4. Kai tik Komisija priima deleguotąjį aktą, apie tai ji tuo pačiu metu praneša Europos Parlamentui ir Tarybai.

5. Pagal ►M1 16b, 16c ir 26 straipsnius ◄ priimtas deleguotasis aktas įsigalioja tik tuomet, jeigu per du mėnesius nuo pranešimo apie jį Europos Parlamentui ir Tarybai dienos nei Europos Parlamentas, nei Taryba nepareiškė prieštaravimų, arba jeigu iki to laikotarpio pabaigos tiek Europos Parlamentas, tiek Taryba pranešė Komisijai, kad jie nepareikš prieštaravimų. Europos Parlamento arba Tarybos iniciatyva tas laikotarpis pratęsiamas dviem mėnesiams.

28 straipsnis

Reglamento (EB) Nr. 1967/2006 pakeitimai

Reglamentas (EB) Nr. 1967/2006 iš dalies keičiamas taip:

1. 4 straipsnio 3 dalis išbraukiama;

2. 9 straipsnio 3 dalis pakeičiama taip:

„3. Minimalus 4 dalyje nenurodytų velkamųjų tinklų tinklinio audinio akių dydis turi būti bent jau toks:

a) kvadrato formos akių tinklas, kurių tralo maišo akių dydis yra 40 mm; arba

b) laivo savininkui pateikus tinkamai pagrįstą prašymą, 50 mm rombo formos akių tinklas, kurio patvirtintas dydžio selektyvumas yra lygus a punkte nurodyto tinklo selektyvumui arba didesnis.

Žvejybos laivams leidžiama naudoti ir laikyti laive tik vieną iš šių dviejų rūšių tinklų.

Ne vėliau kaip 2012 m. birželio 30 d. Komisija Europos Parlamentui ir Tarybai pateikia ataskaitą apie šios dalies įgyvendinimą ir, remdamasi šia ataskaita bei valstybių narių iki 2011 m. gruodžio 31 d. pateikta informacija, pasiūlo atitinkamus reikiamus pakeitimus.“;

3. 24 straipsnis išbraukiamas;

4. 27 straipsnio 1 ir 4 dalys išbraukiamos.

29 straipsnis

Įsigaliojimas

Šis reglamentas įsigalioja dvidešimtą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.









I PRIEDAS

A) BVJŽK GP lentelė







MŽŪO PARAJONIS MŽŪO STATISTINIAI KVADRATAI GP VAKARINIS 1.1 BALEARŲ salos 1 Šiaurinė Alboros jūros dalis 2 Alboros sala 3 Pietinė Alboros jūros dalis 4 Alžyras 5 Balearų salos 6 Šiaurinė Ispanijos dalis 11.1 Sardinija (vakarinė dalis) 1.2 LIONO ĮLANKA 7 Liono įlanka 1.3 SARDINIJA 8 Korsikos sala 9 Ligūrijos jūra ir šiaurinė Tirėnų jūros dalis 10 Pietinė Tirėnų jūros dalis 11.2 Sardinija (rytinė dalis) 12 Šiaurinė Tuniso dalis VIDURINIS 2.1 ADRIJOS JŪRA 17 Šiaurinė Adrijos jūros dalis 18 Pietinė Adrijos jūros dalis (dalis) 2.2 JONIJOS JŪRA 13 Hamameto įlanka 14 Gabės įlanka 15 Maltos sala 16 Pietinė Sicilijos dalis 18 Pietinė Adrijos jūros dalis (dalis) 19 Vakarinė Jonijos jūros dalis 20 Rytinė Jonijos jūros dalis 21 Pietinė Jonijos jūros dalis RYTINIS 3.1 EGĖJO JŪRA 22 Egėjo jūra 23 Kretos sala 3.2 LEVANTAS 24 Šiaurinė Levanto dalis 25 Kipro sala 26 Pietinė Levanto dalis 27 Levantas JUODOJI JŪRA 4.1 MARMURO JŪRA 28 Marmuro jūra 4.2 JUODOJI JŪRA 29 Juodoji jūra 4.3 AZOVO JŪRA 30 Azovo jūra

B) BVJŽK GP žemėlapis (BVJŽK, 2009 m.)

– MŽŪO statistiniai kvadratai (raudona spalva) – BVJŽK GP (juoda spalva)

01 – Šiaurinė Alboros jūros dalis

02 – Alboros sala

03 – Pietinė Alboros jūros dalis

04 – Alžyras

05 – Balearų salos

06 – Šiaurinė Ispanijos dalis

07 – Liono įlanka

08 – Korsikos sala

09 – Ligūrijos jūra ir šiaurinė Tirėnų jūros dalis

10 – Pietinė ir vidurinė Tirėnų jūros dalys

11. 1 – Sardinija (vakarinė dalis),

11. 2 – Sardinija (rytinė dalis)

12 – Šiaurinė Tuniso dalis

13 – Hamameto įlanka

14 – Gabės įlanka

15 – Maltos sala

16 – Pietinė Sicilijos dalis

17 – Šiaurinė Adrijos jūros dalis

18 – Pietinė Adrijos jūros dalis

19 – Vakarinė Jonijos jūros dalis

20 – Rytinė Jonijos jūros dalis

21 – Pietinė Jonijos jūros dalis

22 – Egėjo jūra

23 – Kretos sala

24 – Šiaurinė Levanto dalis

25 – Kipro sala

26 – Pietinė Levanto dalis

27 – Levantas

28 – Marmuro jūra

29 – Juodoji jūra

30 – Azovo jūra

C) BVJŽK GP geografinės koordinatės (BVJŽK, 2009 m.)







GP RIBOS 1 Pakrantės linija 36° šiaurės platumos, 5° 36′ vakarų ilgumos 36° šiaurės platumos, 3° 20′ vakarų ilgumos 36° 05′ šiaurės platumos, 3° 20′ vakarų ilgumos 36° 05′ šiaurės platumos, 2° 40′ vakarų ilgumos 36° šiaurės platumos, 2° 40′ vakarų ilgumos 36° šiaurės platumos, 1° 30′ vakarų ilgumos 36° 30′ šiaurės platumos, 1° 30′ vakarų ilgumos 36° 30′ šiaurės platumos, 1° vakarų ilgumos 37° 36′ šiaurės platumos, 1° vakarų ilgumos 2 36° 05′ šiaurės platumos, 3° 20′ vakarų ilgumos 36° 05′ šiaurės platumos, 2° 40′ vakarų ilgumos 35° 45′ šiaurės platumos, 3° 20′ vakarų ilgumos 35° 45′ šiaurės platumos, 2° 40′ vakarų ilgumos 3 Pakrantės linija 36° šiaurės platumos, 5° 36′ vakarų ilgumos 35° 49′ šiaurės platumos, 5° 36′ vakarų ilgumos 36° šiaurės platumos, 3° 20′ vakarų ilgumos 35° 45′ šiaurės platumos, 3° 20′ vakarų ilgumos 35° 45′ šiaurės platumos, 2° 40′ vakarų ilgumos 36° šiaurės platumos, 2° 40′ vakarų ilgumos 36° šiaurės platumos, 1° 13′ vakarų ilgumos Maroko ir Alžyro siena 4 Pakrantės linija 36° šiaurės platumos, 2° 13′ vakarų ilgumos 36° šiaurės platumos, 1° 30′ vakarų ilgumos 36° 30′ šiaurės platumos, 1° 30′ vakarų ilgumos 36° 30′ šiaurės platumos, 1° vakarų ilgumos 37° šiaurės platumos, 1° vakarų ilgumos 37° šiaurės platumos, 0° 30′ rytų ilgumos 38° šiaurės platumos, 0° 30′ rytų ilgumos 38° šiaurės platumos, 8° 35′ rytų ilgumos Alžyro ir Tuniso siena Maroko ir Alžyro siena 5 38° šiaurės platumos, 0° 30′ rytų ilgumos 39° 30′ šiaurės platumos, 0° 30′ rytų ilgumos 39° 30′ šiaurės platumos, 1° 30′ vakarų ilgumos 40° šiaurės platumos, 1° 30′ rytų ilgumos 40° šiaurės platumos, 2° rytų ilgumos 40° 30′ šiaurės platumos, 2° rytų ilgumos 40° 30′ šiaurės platumos, 6° rytų ilgumos 38° šiaurės platumos, 6° rytų ilgumos 6 Pakrantės linija 37° 36′ šiaurės platumos, 1° vakarų ilgumos 37° šiaurės platumos, 1° vakarų ilgumos 37° šiaurės platumos, 0° 30′ rytų ilgumos 39° 30′ šiaurės platumos, 0° 30′ rytų ilgumos 39° 30′ šiaurės platumos, 1° 30′ vakarų ilgumos 40° šiaurės platumos, 1° 30′ rytų ilgumos 40° šiaurės platumos, 2° rytų ilgumos 40° 30′ šiaurės platumos, 2° rytų ilgumos 40° 30′ šiaurės platumos, 6° rytų ilgumos 41° 47′ šiaurės platumos, 6° rytų ilgumos 42° 26′ šiaurės platumos, 3° 09′ rytų ilgumos 7 Pakrantės linija 42° 26′ šiaurės platumos, 3° 09′ rytų ilgumos 41° 20′ šiaurės platumos, 8° rytų ilgumos Prancūzijos ir Italijos siena 8 43° 15′ šiaurės platumos, 7° 38′ rytų ilgumos 43° 15′ šiaurės platumos, 9° 45′ rytų ilgumos 41° 18′ šiaurės platumos, 9° 45′ rytų ilgumos 41° 20′ šiaurės platumos, 8° rytų ilgumos 41° 18′ šiaurės platumos, 8° rytų ilgumos 9 Pakrantės linija Prancūzijos ir Italijos siena 43° 15′ šiaurės platumos, 7° 38′ rytų ilgumos 43° 15′ šiaurės platumos, 9° 45′ rytų ilgumos 41° 18′ šiaurės platumos, 9° 45′ rytų ilgumos 41° 18′ šiaurės platumos, 13° rytų ilgumos 10 Pakrantės linija (įskaitant šiaurinę Sicilijos dalį) 41° 18′ šiaurės platumos, 13° rytų ilgumos 41° 18′ šiaurės platumos, 11° rytų ilgumos 38° šiaurės platumos, 11° rytų ilgumos 38° šiaurės platumos, 12° 30′ rytų ilgumos 11 41° 47′ šiaurės platumos, 6° rytų ilgumos 41° 18′ šiaurės platumos, 6° rytų ilgumos 41° 18′ šiaurės platumos, 11° rytų ilgumos 38° 30′ šiaurės platumos, 11° rytų ilgumos 38° 30′ šiaurės platumos, 8° 30′ rytų ilgumos 38° šiaurės platumos, 8° 30′ rytų ilgumos 38° šiaurės platumos, 6° rytų ilgumos 12 Pakrantės linija Alžyro ir Tuniso siena 38° šiaurės platumos, 8° 30′ rytų ilgumos 38° 30′ šiaurės platumos, 8° 30′ rytų ilgumos 38° 30′ šiaurės platumos, 11° rytų ilgumos 38° šiaurės platumos, 11° rytų ilgumos 37° šiaurės platumos, 12° rytų ilgumos 37° šiaurės platumos, 11° 04′ rytų ilgumos 13 Pakrantės linija 37° šiaurės platumos, 11° 04′ rytų ilgumos 37° šiaurės platumos, 12° rytų ilgumos 35° šiaurės platumos, 13° 30′ rytų ilgumos 35° šiaurės platumos, 11° rytų ilgumos 14 Pakrantės linija 35° šiaurės platumos, 11° rytų ilgumos 35° šiaurės platumos, 15° 18′ rytų ilgumos Tuniso ir Libijos siena 15 36° 30′ šiaurės platumos, 13° 30′ rytų ilgumos 35° šiaurės platumos, 13° 30′ rytų ilgumos 35° šiaurės platumos, 15° 18′ rytų ilgumos 36° 30′ šiaurės platumos, 15° 18′ rytų ilgumos 16 Pakrantės linija 38° šiaurės platumos, 12° 30′ rytų ilgumos 38° šiaurės platumos, 11° rytų ilgumos 37° šiaurės platumos, 12° rytų ilgumos 35° šiaurės platumos, 13° 30′ rytų ilgumos 36° 30′ šiaurės platumos, 13° 30′ rytų ilgumos 36° 30′ šiaurės platumos, 15° 18′ rytų ilgumos 37° šiaurės platumos, 15° 18′ rytų ilgumos 17 Pakrantės linija 41° 55′ šiaurės platumos, 15° 08′ rytų ilgumos Kroatijos ir Juodkalnijos siena 18 Pakrantės linija (abi pusės) 41° 55′ šiaurės platumos, 15° 08′ rytų ilgumos 40° 04′ šiaurės platumos, 18° 29′ rytų ilgumos Kroatijos ir Juodkalnijos siena Albanijos ir Graikijos siena 19 Pakrantės linija (įskaitant rytinę Sicilijos dalį) 40° 04′ šiaurės platumos, 18° 29′ rytų ilgumos 37° šiaurės platumos, 15° 18′ rytų ilgumos 35° šiaurės platumos, 15° 18′ rytų ilgumos 35° šiaurės platumos, 19° 10′ rytų ilgumos 39° 58′ šiaurės platumos, 19° 10′ rytų ilgumos 20 Pakrantės linija Albanijos ir Graikijos siena 39° 58′ šiaurės platumos, 19° 10′ rytų ilgumos 35° šiaurės platumos, 19° 10′ rytų ilgumos 35° šiaurės platumos, 23° rytų ilgumos 36° 30′ šiaurės platumos, 23° rytų ilgumos 21 Pakrantės linija Tuniso ir Libijos siena 35° šiaurės platumos, 15° 18′ rytų ilgumos 35° šiaurės platumos, 23° rytų ilgumos 34° šiaurės platumos, 23° rytų ilgumos 34° šiaurės platumos, 25° 09′ rytų ilgumos Libijos ir Egipto siena 22 Pakrantės linija 36° 30′ šiaurės platumos, 23° rytų ilgumos 36° šiaurės platumos, 23° rytų ilgumos 36° šiaurės platumos, 26° 30′ rytų ilgumos 34° šiaurės platumos, 26° 30′ rytų ilgumos 34° šiaurės platumos, 29° rytų ilgumos 36° 43′ šiaurės platumos, 29° rytų ilgumos 23 36° šiaurės platumos, 23° rytų ilgumos 36° šiaurės platumos, 26° 30′ rytų ilgumos 34° šiaurės platumos, 26° 30′ rytų ilgumos 34° šiaurės platumos, 23° rytų ilgumos 24 Pakrantės linija 36° 43′ šiaurės platumos, 29° rytų ilgumos 34° šiaurės platumos, 29° rytų ilgumos 34° šiaurės platumos, 32° rytų ilgumos 35° 47′ šiaurės platumos, 32° rytų ilgumos 35° 47′ šiaurės platumos, 35° rytų ilgumos Turkijos ir Sirijos siena 25 35° 47′ šiaurės platumos, 32° rytų ilgumos 34° šiaurės platumos, 32° rytų ilgumos 34° šiaurės platumos, 35° rytų ilgumos 35° 47′ šiaurės platumos, 35° rytų ilgumos 26 Pakrantės linija Libijos ir Egipto siena 34° šiaurės platumos, 25° 09′ rytų ilgumos 34° šiaurės platumos, 34° 13′ rytų ilgumos Egipto ir Gazos ruožo siena 27 Pakrantės linija Egipto ir Gazos ruožo siena 34° šiaurės platumos, 34° 13′ rytų ilgumos 34° šiaurės platumos, 35° rytų ilgumos 35° 47′ šiaurės platumos, 35° rytų ilgumos Turkijos ir Sirijos siena 28 29 30









II PRIEDAS

Uosto valstybės atliekamo laivų tikrinimo procedūros

1. Laivo identifikavimas

Uosto inspektoriai:

a) tikrina, ar laive esantys oficialūs dokumentai yra galiojantys, prireikus tuo tikslu tinkamai susisiekia su laivo vėliavos valstybe arba tarptautiniais laivų registrais;

b) prireikus pasirūpina, kad dokumentai būtų oficialiai išversti;

c) tikrina, ar laivo pavadinimas, vėliava, išorinis identifikavimo numeris bei žymenys (ir Tarptautinės jūrų organizacijos (TJO) laivo identifikavimo numeris, jei jis yra) ir tarptautinis radijo šaukinys nurodyti teisingai;

d) kiek įmanoma, patikrina, ar laivas yra pakeitęs pavadinimą ir (arba) vėliavos valstybę, ir, jei pakeitęs, nurodo ankstesnį (-ius) pavadinimą (-us) ir ankstesnę (-es) vėliavos valstybę (-es);

e) nurodo registracijos uostą, savininko (ir operatoriaus bei faktinio savininko vardą, pavardę (pavadinimą), jei jis skiriasi nuo laivo savininko), laivo atstovo ir kapitono vardą, pavardę ir adresą, įskaitant unikalų bendrovės ir registruotojo savininko identifikavimo numerį, jei jis yra; ir

f) nurodo per ankstesnius penkerius metus buvusių laivo savininkų (jei jų buvo) vardus, pavardes (pavadinimus) ir adresus.

2. Leidimai

Uosto inspektoriai patikrina, ar leidimuose žvejoti arba perkrauti žuvis ir žuvininkystės produktus nurodyta informacija atitinka pagal 1 punktą gautą informaciją bei patikrina leidimų galiojimo trukmę ir ar jie taikomi tiems rajonams, žuvų rūšims ir žvejybos įrankiams.

3. Kiti dokumentai

Uosto inspektoriai peržiūri visus susijusius dokumentus, įskaitant elektroninio formato dokumentus. Susiję dokumentai gali būti laivo žurnalai, visų pirma laivo žvejybos žurnalas, taip pat įgulos narių sąrašas, žuvų laikymo planai ir žuvų laikymo triumų brėžiniai arba aprašai, jeigu tokių dokumentų turima. Tokie triumai arba vietos gali būti patikrintos siekiant nustatyti, ar jų dydis ir struktūra atitinka šiuose brėžiniuose arba aprašuose pateiktą informaciją ir ar žuvys laikomos pagal laikymo planus. Atitinkamais atvejais kiti dokumentai – regioninės žuvininkystės valdymo organizacijos išduoti dokumentai apie sužvejotų ar parduotų žuvų kiekį.

4. Žvejybos įrankiai

a) Uosto inspektoriai patikrina, ar laive esantys žvejybos įrankiai atitinka leidimų reikalavimus. Šie įrankiai taip pat gali būti tikrinami siekiant užtikrinti, kad tokie požymiai kaip, inter alia, tinklinio audeklo akių dydis (ir galimi prietaisai), tinklų ilgis ir kabliukų dydis, atitiktų taikomus reikalavimus ir kad žvejybos įrankių identifikavimo žymenys būtų tokie, kokius laivui leidžiama naudoti.

b) Uosto inspektoriai taip pat gali apieškoti laivą, siekdami patikrinti, ar laive nėra žvejybos įrankių, laikomų nepastebimoje vietoje, ir ar jame nėra neteisėtai laikomų žvejybos įrankių.

5. Žuvys ir žuvininkystės produktai

a) Uosto inspektoriai kuo išsamiau patikrina, ar laive laikomos žuvys ir žuvininkystės produktai įgyti laikantis galiojančiuose leidimuose išdėstytų reikalavimų. Atlikdami tokį patikrinimą uosto inspektoriai atitinkamais atvejais patikrina laivo žvejybos žurnalą ir pateiktas ataskaitas, įskaitant per laivų stebėjimo sistemą (LSS) perduotas ataskaitas.

b) Kad galėtų nustatyti, koks žuvų kiekis ir kokių rūšių žuvų yra laive, uosto inspektoriai gali patikrinti triume laikomas arba iškraunamas žuvis. Atlikdami tokį patikrinimą uosto inspektoriai gali atidaryti kartono dėžes, į kurias sufasuotos žuvys, ir perkelti žuvis arba kartono dėžes iš vienos vietos į kitą, kad įsitikintų, jog visuose žuvų laikymo triumuose laikomasi reikalavimų.

c) Jei iš laivo iškraunamos žuvys, uosto inspektoriai gali patikrinti, kokių rūšių žuvys ir koks žuvų kiekis iškraunamas. Atliekant tokį patikrinimą gali būti tikrinamas produktų tipas, gyvasis svoris (kiekis nustatomas pagal laivo žurnalo duomenis) ir perskaičiavimo koeficientas, naudotas perskaičiuojant apdorotų žuvų svorį į žuvų gyvąjį svorį. Uosto inspektoriai taip pat gali patikrinti bet kokį laive laikomų žuvų kiekį.

d) Uosto inspektoriai gali patikrinti visą laive laikomų sužvejotų žuvų kiekį ir sudėtį, be kita ko, mėginių ėmimo būdu.

6. NNN žvejybos tikrinimas

Taikomas Reglamento (EB) Nr. 1005/2008 11 straipsnis.

7. Ataskaita

Užbaigęs patikrinimą inspektorius raštu parengia ataskaitą ir ją pasirašo, o jos kopiją pateikia laivo kapitonui.

8. Uosto valstybės atliekamų patikrinimų rezultatai

Uosto valstybės atliekamų patikrinimų rezultatuose pateikiama bent jau ši informacija:

1. Patikrinimo duomenys

— patikrinimą atliekanti institucija (patikrinimą atliekančios institucijos arba tos institucijos paskirtos kitos įstaigos pavadinimas),

— inspektoriaus vardas, pavardė,

— patikrinimo data ir laikas,

— patikrinimo uostas (vieta, kurioje tikrinamas laivas), ir

— data (ataskaitos užbaigimo data).

2. Laivo identifikavimas

— laivo pavadinimas,

— laivo tipas,

— žvejybos įrankio tipas,

— išorinis identifikavimo numeris (ant laivo borto nurodytas numeris) ir TJO numeris (jei jis yra) arba kitas numeris, jei tinka,

— tarptautinis radijo šaukinys,

— Mobiliosios jūrų tarnybos (angl. MMS) identifikavimo numeris, jei toks numeris yra,

— vėliavos valstybė (valstybė, kurioje laivas registruotas),

— ankstesni pavadinimai ir ankstesnės vėliavos valstybės, jeigu buvo,

— registracijos uostas (laivo registracijos uostas) ir ankstesni registracijos uostai,

— laivo savininkas (vardas, pavardė (pavadinimas), adresas, kontaktiniai duomenys),

— faktinis laivo savininkas, jei skiriasi nuo laivo savininko (vardas, pavardė (pavadinimas), adresas, kontaktiniai duomenys),

— laivo operatorius, atsakingas už laivo naudojimą, jei tai ne laivo savininkas (vardas, pavardė (pavadinimas), adresas, kontaktiniai duomenys),

— laivo atstovas (vardas, pavardė (pavadinimas), adresas, kontaktiniai duomenys),

— ankstesnių savininkų vardai, pavardės (pavadinimai) ir adresai, jeigu buvo,

— laivo kapitono ir žvejybos operacijų tvarkytojo vardas, pavardė, pilietybė ir kvalifikacija laivybos srityje, ir

— įgulos sąrašas.

3. Žvejybos leidimai (licencijos/leidimai)

— laivo leidimai žvejoti arba transportuoti žuvis ir žuvų produktus,

— leidimus išdavusios valstybės,

— leidimų sąlygos, įskaitant rajonus ir galiojimo trukmę,

— susijusi regioninė žuvininkystės valdymo organizacija,

— leidimuose nurodyti rajonai, taikymo sritis ir galiojimo trukmė,

— išsami informacija apie skirtus kiekius – kvotas, žvejybos pastangas ar kt.,

— leidime nurodytos žuvų rūšys, priegauda bei žvejybos įrankiai, ir

— įrašai ir dokumentai, susiję su žuvų perkrovimu (jei taikoma).

4. Informacija apie reisą

— atitinkamo reiso pradžios data, laikas, zona ir vieta,

— rajonai, kuriuose būta (įplaukimas į skirtingus rajonus ir išplaukimas iš jų),

— perkrovimo veikla jūroje (data, žuvų rūšys, vieta, perkrautų žuvų kiekis),

— paskutinis uostas, kuriame būta,

— atitinkamo reiso pabaigos data ir laikas, ir

— kitas uostas, į kurį ketinama įplaukti, jei tinka.

5. Sužvejotų žuvų kiekio patikrinimo rezultatai

— žuvų iškrovimo operacijos pradžia ir pabaiga (laikas ir data),

— žuvų rūšys,

— produktų tipas,

— gyvasis svoris (kiekis nustatomas pagal laivo žurnale pateiktus duomenis),

— taikytas perskaičiavimo koeficientas,

— apdorotų žuvų svoris (iškrautas kiekis pagal rūšis ir pateikimo būdą),

— gyvojo žuvų svorio ekvivalentas (iškrautas kiekis, nurodytas gyvojo svorio ekvivalentu, apskaičiuojamas produkto svorį padauginant iš perskaičiavimo koeficiento),

— numatyta patikrintų žuvų ir žuvininkystės produktų pristatymo vieta, ir

— laive laikomų žuvų (jei jų yra) kiekis ir rūšys.

6. Žvejybos įrankių patikrinimo rezultatai

— išsami informacija apie žvejybos įrankių tipą.

7. Išvados

— Patikrinimo išvados, įskaitant numanomus įvykdytus pažeidimus ir nuorodas į atitinkamas taisykles bei priemones. Tokie įrodymai pateikiami kartu su patikrinimo ataskaita.









III PRIEDAS

A) BVJŽK/MPK sudarytas laivyno suskirstymas į grupes







Grupės < 6 metrai 6–12 metrų 12–24 metrų Daugiau kaip 24 metrai 1. Universalios paskirties maži laivai be variklio A 2. Universalios paskirties maži laivai su varikliu B C 3. Traleriai D E F 4. Gaubiamaisiais tinklais žvejojantys laivai G H 5. Ūdomis žvejojantys laivai I 6. Pelaginiais tralais žvejojantys traleriai J 7. Tunų žvejybos seineriai K 8. Dragomis žvejojantys laivai L 9. Universalios paskirties laivai M

Grupių aprašas

A Universalios paskirties maži laivai be variklio — visi laivai be variklio (su burėmis ar varomosiomis sistemomis), kurių ilgis (bendrasis ilgis) mažesnis nei 12 metrų.

B Universalios paskirties maži laivai su varikliu, kurių ilgis mažesnis nei 6 m, — visi laivai, kurių ilgis (bendrasis ilgis) mažesnis nei 6 metrai.

C Universalios paskirties maži laivai su varikliu, kurių ilgis 6–12 metrų, — visi laivai su varikliu, kurių ilgis (bendrasis ilgis) 6–12 metrų, kuriuose per metus naudojami įvairūs žvejybos įrankiai neteikiant aiškios pirmenybės kuriam nors iš jų arba kuriuose naudojami žvejybos įrankiai, nepriskirti šioms grupėms.

D Traleriai, kurių ilgis mažesnis nei 12 m, — visi laivai, kurių ilgis (bendrasis ilgis) mažesnis nei 12 metrų ir kurie daugiau kaip 50 % žvejybos pastangų išnaudoja žvejodami priedugnio tralais.

E Traleriai, kurių ilgis 12–24 m, — visi laivai, kurių ilgis (bendrasis ilgis) 12–24 metrų ir kurie daugiau kaip 50 % žvejybos pastangų išnaudoja žvejodami priedugnio tralais.

F Traleriai, kurių ilgis didesnis nei 24 m, — visi laivai, kurių ilgis (bendrasis ilgis) didesnis nei 24 metrai ir kurie daugiau kaip 50 % žvejybos pastangų išnaudoja žvejodami priedugnio tralais.

G Gaubiamaisiais tinklais žvejojantys laivai, kurių ilgis 6–12 m, — visi laivai, kurių ilgis (bendrasis ilgis) 6–12 metrų ir kurie daugiau kaip 50 % žvejybos pastangų išnaudoja žvejodami gaubiamaisiais tinklais.

H Gaubiamaisiais tinklais žvejojantys laivai, kurių ilgis didesnis nei 12 m, — visi laivai, kurių ilgis (bendrasis ilgis) didesnis nei 12 metrų ir kurie daugiau kaip 50 % žvejybos pastangų išnaudoja žvejodami gaubiamaisiais tinklais, išskyrus tuos, kurie bet kuriuo metų laiku naudoja tunų žvejybos gaubiamuosius tinklus.

I Ūdomis žvejojantys laivai, kurių ilgis didesnis nei 6 m, — visi laivai, kurių ilgis (bendrasis ilgis) didesnis nei 6 metrai ir kurie daugiau kaip 50 % žvejybos pastangų išnaudoja žvejodami ūdomis.

J Pelaginiais tralais žvejojantys traleriai, kurių ilgis didesnis nei 6 m, — visi laivai, kurių ilgis (bendrasis ilgis) didesnis nei 6 metrai ir kurie daugiau kaip 50 % žvejybos pastangų išnaudoja žvejodami pelaginiais tralais.

K Tunų žvejybos seineriai — visi laivai, kurie naudoja tunų žvejybos gaubiamuosius tinklus bet kokios trukmės laikotarpiu bet kuriuo metų laiku.

L Dragomis žvejojantys laivai, kurių ilgis didesnis nei 6 m, — visi laivai, kurių ilgis (bendrasis ilgis) didesnis nei 6 m ir kurie daugiau kaip 50 % žvejybos pastangų išnaudoja žvejodami