1968L0193 — LT — 14.07.2005 — 017.001

Šis dokumentas yra skirtas tik informacijai, ir institucijos nėra teisiškai atsakingos už jo turinį

►B TARYBOS DIREKTYVA 1968 m. balandžio 9 d. dėl prekybos vynmedžių dauginimo medžiaga (68/193/EEB) (OL L 093, 17.4.1968, p.15)

iš dalies keičiamas:





iš dalies keičiamas:







(*) Šis aktas nebuvo skelbtas lietuvių kalba.









▼B

TARYBOS DIREKTYVA

1968 m. balandžio 9 d.

dėl prekybos vynmedžių dauginimo medžiaga

(68/193/EEB)







EUROPOS BENDRIJŲ TARYBA, atsižvelgdama į Europos ekonominės bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 43 straipsnį, atsižvelgdama į Komisijos pasiūlymą, atsižvelgdama į Europos Parlamento nuomonę ( 1 ), pasikonsultavusi su Ekonomikos ir socialinių reikalų komitetu, kadangi Europos ekonominės bendrijos žemės ūkyje vyninių ir valgomųjų vynuogių auginimas užima svarbią vietą; kadangi geri vynmedžių auginimo rezultatai didžia dalimi priklauso nuo tinkamos dauginamosios medžiagos naudojimo; kadangi šiuo tikslu tam tikros valstybės narės kuriam laikui apribojo prekybą vynmedžių dauginamąja medžiaga, leisdamos prekiauti tik aukštos kokybės medžiais ir jaunais augalais; kadangi šios valstybės gali pasinaudoti kelis dešimtmečius sistemingai vykdytos augalų selekcijos rezultatais, padėjusios sukurti stabilias ir vienodas vynmedžių veisles, kurios dėl savo požymių gali būti labai vertingos siekiamiems tikslams; kadangi bus pasiektas didesnis Bendrijos vynmedžių auginimo produktyvumas, jei veislių, kuriomis leidžiama prekiauti pasirinkimui, valstybės narės taikys vienodas taisykles, kurios bus kuo griežtesnės; kadangi todėl yra pateisinama, kad būtų leidžiama prekiauti tik tomis veislėmis, dėl kurių vynmedžių augintojas galės būti tikras, kad tikrai galės įsigyti šių veislių dauginamosios medžiagos; kadangi šiuo tikslu tam tikros valstybės narės taiko sertifikavimo sistemas, kuriomis vykdant oficialią kontrolę siekiama užtikrinti veislės tapatumą, grynumą ir sveikatos būklę, ypač dėl virusinių ligų; kadangi šios sistemos galėtų sudaryti Bendrijos vienodos sertifikavimo sistemos pagrindą; kadangi tokia sistema turėtų būti taikoma tiek prekybai Bendrijoje išauginta dauginamąja medžiaga kitose valstybėse narėse, tiek vidaus rinkoje; kadangi paprastai dauginamąja medžiaga, skirta vynuogėms arba dauginamajai medžiagai auginti, turėtų būti leidžiama prekiauti tik tada, jei atliekamas jos oficialus tyrimas ir ji sertifikuojama pagal sertifikavimo taisykles kaip elitinė medžiaga arba sertifikuota medžiaga; kadangi techninių apibrėžimų „elitinė medžiaga“ ir „sertifikuota medžiaga“ pasirinkimas grindžiamas jau galiojančia tarptautine terminologija ir Bendrijos kitų augalų genčių ir rūšių sistemomis; kadangi reikėtų riboti prekybą sertifikuota vynmedžių dauginamąja medžiaga, gauta kloninės selekcijos būdu; kadangi, vis dėlto, šiuo metu šio tikslo pasiekti neįmanoma, kadangi ši medžiaga negali visapusiškai patenkinti Bendrijos poreikių; kadangi dėl to laikinai turėtų būti leista prekiauti patikrinta standartine medžiaga, kuri taip pat turi atitikti tapatumo ir veislės grynumo reikalavimus, tačiau jai ne visada suteikiamos tokios pačios garantijos, kaip dauginamajai medžiagai, gautai kloninės selekcijos būdu; kadangi vis dėlto ši kategorija turėtų būti palaipsniui panaikinta; kadangi, jei valstybėje narėje vynmedžiai nėra dauginami arba jei joje neprekiaujama dauginamąja medžiaga, yra pateisinama, kad ši valstybė narė būtų atleista nuo įsipareigojimo sertifikuoti arba kontroliuoti standartinę medžiagą, neapribojant jos įsipareigojimo leisti prekiauti tik sertifikuota medžiaga ir standartine medžiaga; kadangi dauginamajai medžiagai, kuri nėra pateikiama į rinką dėl jos nedidelės ekonominės vertės, neturėtų būti taikomos Bendrijos taisyklės; kadangi valstybės narės turi išlaikyti teisę tokiai medžiagai taikyti specialias nuostatas; kadangi Bendrijos taisyklės neturėtų būti taikomos dauginamajai medžiagai, kurią ketinama eksportuoti į trečiąsias šalis; kadangi trečiosiose šalyse pagamintai ir Bendrijoje parduodamai dauginamajai medžiagai taikomas Bendrijos taisykles turi priimti Taryba ne vėliau kaip iki 1969 m. gruodžio 31 d.; kadangi, siekiant pagerinti ne tik genetinę Bendrijos dauginamosios medžiagos vertę, bet ir jos išorinę kokybę, turi būti nustatyti tam tikri analitinio grynumo, kokybės ir rūšiavimo reikalavimai; kadangi, siekiant užtikrinti dauginamosios medžiagos tapatumą, turi būti nustatytos Bendrijos partijų atskyrimo, pakavimo, uždarymo ir žymėjimo taisyklės; kadangi šiuo tikslu etiketėse turėtų būti nurodomi duomenys, skirti tiek oficialiai kontrolei, tiek vynmedžių augintojui informuoti, ir aiškiai įrodyti Bendrijos sertifikavimą; kadangi, siekdamos užtikrinti, kad prekiaujant būtų laikomasi tiek dauginamosios medžiagos kokybės reikalavimų, tiek jos tapatumą užtikrinančių nuostatų, valstybės narės privalo numatyti atitinkamas kontrolės priemones; kadangi šiuos reikalavimus atitinkančiai dauginamajai medžiagai, nepažeidžiant Sutarties 36 straipsnio, neturėtų būti taikomi jokie prekybos apribojimai, išskyrus numatytus Bendrijos taisyklėse; kadangi, kol bus sudarytas bendrasis veislių katalogas, tarp leistinų apribojimų visų pirma turėtų būti valstybių narių teisė riboti prekybą dauginamąja medžiaga leidžiant prekiauti tik tomis veislėmis, kurios pasižymi ūkiniu vertingumu ir tinkamumu naudoti jų pačių teritorijoje; kadangi šiuo metu nederėtų spręsti, ar ir kokiomis sąlygomis valstybės narės savo teritorijoje gali visiškai ar iš dalies uždrausti auginti tam tikras vynmedžių veisles; kadangi tam tikromis sąlygomis dauginamoji medžiaga, kuri kitoje šalyje yra gauta iš valstybėje narėje sertifikuotos elitinės medžiagos, turėtų būti pripažįstama lygiaverte toje valstybėje narėje gautai dauginamajai medžiagai; kadangi laikotarpiais, kai kyla sunkumų gaunant įvairių kategorijų sertifikuotos medžiagos arba standartinės medžiagos, turėtų būti leista laikinai prekiauti dauginamąja medžiaga, atitinkančia ne tokius griežtus reikalavimus; kadangi, siekiant suderinti valstybėse narėse taikomus naudojamos standartinės medžiagos sertifikavimo ir patikrinimo techninius metodus ir sudaryti sąlygas ateityje palyginti Bendrijoje sertifikuotą ar patikrintą ir iš trečiųjų šalių atvežamą medžiagą, valstybėse narėse turėtų būti atliekami Bendrijos bandymai, kurie leistų kasmet įvertinti įvairių kategorijų dauginamosios medžiagos kokybę; kadangi Komisijai reikėtų pavesti patvirtinti tam tikras priemones dėl šios direktyvos taikymo; kadangi, norint palengvinti siūlomų priemonių įgyvendinimą, turėtų būti numatyta valstybių narių ir Komisijos glaudaus bendradarbiavimo Žemės ūkio, sodininkystės, daržininkystės ir miškininkystės sėklos bei dauginamosios medžiagos nuolatiniame komitete tvarka, PRIĖMĖ ŠIĄ DIREKTYVĄ:







1 straipsnis

▼M2

Ši direktyva taikoma vynmedžių vegetatyvinei dauginamajai medžiagai (toliau – dauginamoji medžiaga), parduodamai Bendrijoje.

▼B

2 straipsnis

▼M11

1. Šioje direktyvoje vartojami tokie sąvokų apibrėžimai:

A) Vynmedžiai: Vitis (L.) genties augalai, skirti vynuogėms išauginti, ar naudojami kaip tokių augalų dauginamoji medžiaga.

AA. Veislė: vienos žemiausios žinomos botanikos taksoninės kategorijos augalų grupė, kuri gali būti: a) apibrėžiama pagal savybių, atsirandančių dėl tam tikro genotipo arba genotipų derinio, išraiškos; b) atskirta nuo kitos augalo grupės pagal bent vieno iš minėtų savybių išraišką ir c) laikoma organizmu dėl gebėjimo būti dauginama jo nekeičiant.

AB. Klonas: klonas yra veislės vegetatyvinis palikuonis, tipiškas vynmedžių veislei, parinktai atsižvelgiant į veislės tapatumą, jos fenotipines savybes ir sveikatos būklę.

B) Dauginamoji medžiaga i) jauni vynmedžių augalai a) įsišakniję auginiai: neskiepyti įsišakniję vynmedžių ūgliai arba žoliniai ūgliai, skirti sodinti arba naudojami kaip šakniastiebiai; b) įsišakniję skiepūgliai: vynmedžių ūgliai arba žoliniai ūgliai, gauti skiepijant, kurių požeminė dalis yra įsišaknijusi; ii) jaunų vynmedžių augalų dalys a) vynmedžių ūgliai: vienmečiai ūgliai; b) žoliniai ūgliai: nesumedėję ūgliai; c) šakniastiebių auginiai skiepijimui: vynmedžių ūgliai arba žoliniai ūgliai, kurie, ruošiant įsišaknijusius skiepūglius, turi sudaryti požeminę dalį; d) viršūniniai poskiepiai: vynmedžių ūgliai arba žoliniai ūgliai, kurie, ruošiant įsišaknijusius skiepūglius arba skiepijant augalus in situ, turi sudaryti antžeminę dalį; e) daigynų auginiai: vynmedžių ūgliai arba žoliniai ūgliai, skirti įsišaknijusių auginių auginimui.

C) Poskiepių daigynai: daigynai, kuriuose auginami šakniastiebių auginiai skiepijimui, daigynų auginiai arba viršūniniai poskiepiai.

D) Auginių daigynai: daigynai, kuriuose auginami įsišakniję auginiai arba įsišakniję skiepūgliai.

DA. Pirminė dauginamoji medžiaga: dauginamoji medžiaga: a) išauginta augintojo atsakomybe pagal pripažintą veislės ir atitinkamais atvejais klono tapatumo palaikymo ir ligų prevencijos metodiką; b) skirta elitinei dauginamajai medžiagai arba sertifikuotai dauginamajai medžiagai auginti; c) atitinkanti I ir II prieduose išdėstytus reikalavimus, keliamus elitinei dauginamajai medžiagai. Šie priedai gali būti iš dalies keičiami 17 straipsnio 2 dalyje nustatyta tvarka, kad būtų nustatyti papildomi ar griežtesni pirminės dauginamosios medžiagos sertifikavimo reikalavimai; d) atitinkanti pirmiau nurodytus reikalavimus, kaip nustatyta atlikus oficialų tyrimą.

E) Elitinė dauginamoji medžiaga: dauginamoji medžiaga: a) išauginta augintojo atsakomybe pagal pripažintą veislės ir atitinkamais atvejais klono tapatumo palaikymo ir ligų prevencijos metodiką vegetatyviniu dauginimu tiesiogiai iš pirminės dauginamosios medžiagos; b) skirta sertifikuotai dauginamajai medžiagai auginti; c) atitinkanti I ir II prieduose išdėstytus reikalavimus, keliamus elitinei dauginamajai medžiagai; d) atitinkanti pirmiau nurodytus reikalavimus, kaip nustatyta atlikus oficialų tyrimą.

F) Sertifikuota medžiaga: dauginamoji medžiaga: a) tiesiogiai išauginta iš elitinės dauginamosios medžiagos arba pirminės dauginamosios medžiagos; b) skirta: — jauniems augalams arba augalų dalims, iš kurių bus auginamos vynuogės, auginti arba — vynuogėms auginti; c) atitinkanti I ir II prieduose išdėstytus reikalavimus, keliamus sertifikuotai medžiagai; d) atitinkanti pirmiau nurodytus reikalavimus, kaip nustatyta atlikus oficialų tyrimą.

G) Standartinė medžiaga: dauginamoji medžiaga: a) pasižyminti veislės tapatumu ir grynumu; b) skirta: — jauniems augalams arba augalų dalims, iš kurių bus auginamos vynuogės, auginti, — vynuogėms auginti; c) atitinkanti I ir II prieduose išdėstytus reikalavimus, keliamus standartinei medžiagai; ir d) atitinkanti pirmiau nurodytus reikalavimus, kaip nustatyta atlikus oficialų tyrimą.

H) Oficialios priemonės: priemonės, kurių imasi: a) valstybės institucijos arba b) bet kuris pagal viešąją ar privatinę teisę veikiantis juridinis asmuo valstybės atsakomybe, arba c) jei tai pagalbinė veikla, kurią taip pat kontroliuoja valstybė – bet kuris tam tikslui atitinkamai prisaikdintas fizinis asmuo, jei tokios priemonės b ir c punktuose minimiems asmenims nesuteikia asmeninės naudos.

I) Prekyba: pardavimas, turėjimas ketinant parduoti, pasiūlyti pirkti ar kitoks realizavimas, tiekimas ar perdavimas trečiosioms šalims, siekiant komercinio dauginamosios medžiagos panaudojimo, už atlygį arba nemokamai. Šis dauginamosios medžiagos pardavimas nesiekiant komercinio veislės panaudojimo, apimantis toliau išvardytas operacijas, nelaikomas prekyba: a) dauginamosios medžiagos tiekimas oficialiems bandymams ir įstaigoms; b) dauginamosios medžiagos tiekimas paslaugų teikėjams perdirbti ar pakuoti, jei paslaugų tiekėjas netampa taip tiekiamos dauginamosios medžiagos savininku. Šių nuostatų taikymo sąlygos nustatomos 17 straipsnio 3 dalyje nustatyta tvarka.

▼M1

2. Valstybės narės, įsigaliojus įstatymams ir kitiems teisės aktams, būtiniems, kad būtų įgyvendinta ši direktyva, gali, kaip pereinamojo laikotarpio priemonę priimti nuostatą, kad dauginamoji medžiaga, panaudota poskiepių arba auginių daigynams sukurti, būtų prilyginta dauginamajai medžiagai, sertifikuotai arba patikrintai remiantis šios direktyvos nuostatomis, jei prieš minėtą panaudojimą jos garantijos buvo tokios pat kaip ir pagal šios direktyvos nuostatas sertifikuotos ar patikrintos dauginamosios medžiagos.

▼M11

3 straipsnis

1. Valstybės narė numato, kad vynmedžių dauginamoji medžiaga negali būti pateikiama į rinką, jei:

a) ji nėra oficialiai sertifikuota kaip „pirminė dauginamoji medžiaga“, „elitinė dauginamoji medžiaga“ arba „sertifikuota dauginamoji medžiaga“ arba, jei dauginamoji medžiaga nėra skirta naudoti kaip šakniastiebiai, ji nėra oficialiai patikrinta standartinė medžiaga ir

b) ji neatitinka II priede nustatytų reikalavimų.

2. Nukrypdamos nuo 1 dalies, valstybės narės kaip pereinamojo laikotarpio priemonę iki 2005 m. sausio 1 d. gali leisti savo teritorijoje prekiauti standartine medžiaga, kuri skirta naudoti kaip šakniastiebiai ir paimta iš motininių augalų, augusių 2002 m. vasario 23 dieną.

3. Nepaisydamos 1 dalies valstybės narės savo teritorijoje gali leisti gamintojams pateikti į rinką atitinkamus dauginamosios medžiagos kiekius, skirtus:

a) bandymams ar mokslo tikslams;

b) selekciniam darbui;

c) genetinei įvairovei saugoti.

Sąlygos, kuriomis valstybės narės gali suteikti tokius leidimus, nustatomos 17 straipsnio 2 dalyje nustatyta tvarka.

Genetiškai modifikuotos medžiagos atveju toks leidimas gali būti suteiktas tik tuo atveju, jei imamasi visų tinkamų priemonių, siekiant išvengti neigiamo poveikio žmonių sveikatai ar aplinkai. Dėl šios priežasties atliekant pavojaus aplinkai įvertinimą ir kitus patikrinimus atitinkamai taikomos 5ba straipsnio nuostatos.

4. Kai dauginamoji medžiaga gaunama taikant in vitro dauginimo metodikas, 17 straipsnio 2 dalyje nustatyta tvarka galima patvirtinti šias nuostatas dėl:

a) nuo konkrečių šios direktyvos nukrypti leidžiančių nuostatų;

b) tokiai dauginamajai medžiagai taikomų reikalavimų;

c) tokios dauginamosios medžiagos galimų pavadinimų;

d) reikalavimų, kurie garantuotų, kad iš pradžių bus patikrintas veislės autentiškumas.

5. 17 straipsnio 3 dalyje nustatyta tvarka Komisija gali reikalauti, kad po nustatytų datų dauginamąją medžiagą, išskyrus šakniastiebius, būtų galima pateikti į rinką tik tuo atveju, jei ji yra oficialiai sertifikuota kaip „pirminė dauginamoji medžiaga“, „elitinė dauginamoji medžiaga“ arba „sertifikuota dauginamoji medžiaga“:

a) visoje Bendrijoje, jei tai – tam tikros vynmedžių veislės, kurių poreikį, atsižvelgiant į jų genetinę įvairovę, prireikus pagal vykdomą programą, Bendrijoje galima patenkinti dauginamąja medžiaga, kuri oficialiai sertifikuota kaip „pirminė dauginamoji medžiaga“, „elitinė dauginamoji medžiaga“ arba „sertifikuota dauginamoji medžiaga“, ir

b) jei tai – kitų nei a punkte nurodytų veislių dauginamoji medžiaga, skirta naudoti valstybių narių teritorijoje, kurios pagal šią direktyvą jau pareikalavo, kad „standartine medžiaga nebebūtų prekiaujama.

▼B

4 straipsnis

Valstybės narės gali taikyti papildomus arba griežtesnius reikalavimus jų teritorijoje išaugintos dauginamosios medžiagos sertifikavimui ar standartinės medžiagos patikrinimui, nei nurodyti I ir II prieduose.

▼M11

Skiepijimo atveju ši nuostata netaikoma dauginamajai medžiagai, išaugintai kitoje valstybėje narėje arba pagal 15 straipsnio 2 dalį lygiaverte pripažintoje trečiojoje šalyje.

▼M11

5 straipsnis

1. Kiekviena valstybė narė sudaro vynmedžių veislių, jos teritorijoje oficialiai sertifikuojamų ir tikrinamų kaip standartinė medžiaga, katalogą. Katalogas gali būti viešai tikrinamas. Kataloge nurodomos pagrindinės morfologinės ir fiziologinės sąvybės, pagal kurias gali būti viena nuo kitos atskiriamos veislės. Galima pateikti iki 1971 m. gruodžio 31 d. pripažintų veislių nuorodas į oficialiose ampelografinėse publikacijose paskelbtus aprašymus.

2. Valstybės narės užtikrina, kad į kitų valstybių narių katalogus įrašytas veisles ir klonus būtų leista sertifikuoti ir tikrinti standartinę dauginamąją medžiagą jų pačių teritorijoje nepažeidžiant 1999 m. gegužės 17 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 1493/1999 dėl bendro vyno rinkos organizavimo ( 2 ) nuostatų dėl vynmedžių veislių klasifikacijos taisyklių.

3. Prireikus kiekviena valstybė narė taip pat sudaro jos teritorijoje oficialiai sertifikuotinų klonų sąrašą.

Valstybės narės užtikrina, kad kitoje valstybėje narėje sertifikuotini klonai būtų priimami sertifikuoti ir jų pačių teritorijoje.

▼M1

5a straipsnis

Valstybės narės užtikrina, kad nebus priimta nė viena veislė, jei ji neindividuali, nepatvari ir nepakankamai vienarūšė.

▼M11

5b straipsnis

1. Veislė laikoma išskirtine, jei ji pagal savybių, atsirandančių dėl tam tikro genotipo ar genotipų derinio, išraiškos, aiškiai skiriasi nuo kitos Bendrijoje visuotinai žinomos veislės.

Veislė laikoma visuotinai žinoma Bendrijoje, jei tinkamai paduotos paraiškos dėl pripažinimo pateikimo dieną ji yra įrašyta į tos valstybės narės ar kitos valstybės narės katalogą arba yra nurodyta paraiškoje dėl pripažinimo toje valstybėje narėje ar kitoje valstybėje narėje, nebent iki priimant sprendimą dėl vertinamos naujos veislės pripažinimo paraiškos visose atitinkamose valstybėse narėse nebesilaikoma šios pastraipos pirmajame sakinyje nurodytų reikalavimų.

2. Veislė laikoma stabilia, jei savybių, įtrauktų į išskirtinumo tyrimą, ir kitų, naudojamų veislei apibūdinti, išraiška po pakartotino dauginimo lieka nepakitusi.

3. Veislė laikoma vienoda, jei, išskyrus keletą variacijų, galimų dėl konkrečių dauginimo savybių, jos savybių, įtrauktų į išskirtinumo tyrimą, ir kitų, naudojamų veislei apibūdinti, išraiška yra pakankamai vienoda.

▼M11

5ba straipsnis

1. Genetiškai modifikuotos veislės, kaip apibrėžta 2001 m. kovo 12 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2001/18/EB dėl genetiškai modifikuotų organizmų apgalvoto išleidimo į aplinką ir panaikinančios Tarybos direktyvą 90/220/EEB ( 3 ) 2 straipsnio 1 ir 2 punktuose, atveju veislė pripažįstama tik tuo atveju, jei imamasi visų tinkamų priemonių, siekiant išvengti neigiamo poveikio žmonių sveikatai ar aplinkai.

2. Genetiškai modifikuotoms veislėms, kaip apibrėžta 1 dalyje:

a) atliekamas konkretus rizikos aplinkai įvertinimas, lygiavertis įvertinimui, numatytam Direktyvoje 2001/18/EB, laikantis tos direktyvos II priede išdėstytų principų ir remiantis III priede nurodyta informacija;

b) remiantis Komisijos pasiūlymu priimtu Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu nustatyta tvarka, skirta konkretaus rizikos įvertinimo ir kitų keliamų reikalavimų, ypač susijusių su rizikos valdymu, ženklinimu ir reikiamu monitoringu, visuomenės informavimu ir apsaugos sąlyga, lygiavertiškumui numatytiems Direktyvoje 2001/18/EB užtikrinti. Kol įsigalios toks reglamentas, genetiškai modifikuotas veisles leidžiama įtraukti į nacionalinį katalogą tik tuomet, jei jomis leista prekiauti pagal Direktyvos 2001/18/EB nuostatas;

c) genetiškai modifikuotoms vynmedžių veislėms, pripažintoms pagal b punkte minimą reglamentą, Direktyvos 2001/18/EB 13–24 straipsniai nebetaikomi.

▼M13

3.

a) Jei iš vynmedžių dauginamosios medžiagos gautus produktus ketinama vartoti kaip maistą arba dėti į maistą, kuriam taikomas 3 straipsnis, arba į pašarus, kuriems taikomas 2003 m. rugsėjo 22 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1829/2003 dėl genetiškai modifikuoto maisto ir pašarų ( 4 ) 15 straipsnis, ta veislė pripažįstama tik tada, jei buvo patvirtinta remiantis tuo reglamentu.

b) Valstybės narės užtikrina, kad vynmedžių veislė, iš kurios dauginamosios medžiagos buvo gauti produktai, skirti dėti į maistą arba pašarus remiantis 2002 m. sausio 28 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 178/2002, nustatančio maistui skirtų teisės aktų bendruosius principus ir reikalavimus, įsteigiančio Europos maisto saugos tarnybą ir nustatančio su maisto saugos klausimais susijusias procedūras ( 5 ), 2 ir 3 straipsniais, būtų pripažįstama tik tada, jei buvo patvirtinta remiantis atitinkamais teisės aktais.

▼M11

5c straipsnis

Valstybės narės užtikrina, kad iš kitų valstybių narių atvežamoms veislėms ir atitinkamais atvejais klonams būtų taikomi tokie patys reikalavimai, kokie yra taikomi vietinėms veislėms ar klonams, ypač dėl pripažinimo tvarkos.

▼M1

5d straipsnis

1. Valstybės narės nustato, kad veislių priėmimas būtų pagrįstas oficialių patikrinimų rezultatais, ypač auginimo bandymais, apimančiais pakankamą veislės savybių skaičių, kurių reikia veislei apibūdinti. Savybių nustatymo būdas turi būti tikslus ir patikimas.

2. ►M11 17 straipsnio 2 dalį ◄ nustatyta tvarka, atsižvelgiant į dabartines mokslo ir technikos žinias, nustatoma:

a) minimalus savybių skaičius, kurios turi būti tiriamos;

b) minimalūs tyrimų reikalavimai.

3. Jei yra žinoma, kad duotos veislės dauginimo medžiaga yra parduodama kitoje šalyje skirtingu pavadinimu, tas pavadinimas turi taip pat būti nurodytas kataloge.

5e straipsnis

1. Priimtos veislės yra oficialiai tikrinamos reguliariais intervalais. Jeigu bet kokia iš sąlygų priėmimui, sertifikavimui ar patikrinimui nebėra tenkinama, priėmimas yra atšaukiamas ir veislė ištrinama iš katalogo.

▼M11

2. Apie visas paraiškas arba panaikintas paraiškas dėl veislės pripažinimo, į katalogą įrašytas veisles ar pakeitimus nedelsiant pranešama kitoms valstybėms narėms ir Komisijai. Remdamasi šiais pranešimais Komisija skelbia bendrąjį veislių katalogą.

▼M11

5f straipsnis

Valstybės narės užtikrina, kad tokiame veislių kataloge būtų aiškiai nurodytos pripažintos genetiškai modifikuotos veislės. Jos taip pat užtikrina, kad visi tokiomis veislėmis prekiaujantys asmenys vynmedžių prekybos kataloge aiškiai nurodytų, kad tos veislės yra genetiškai modifikuotos ir paaiškintų modifikavimo priežastį.

5g straipsnis

1. Valstybės narės reikalauja, kad į katalogą įtrauktos veislės ir atitinkamais atvejais klonai būtų palaikomi juos pasirenkant saugoti.

2. Visais atvejais turi būti galima palaikymo patikra remiantis už veislės ir atitinkamais atvejais klono palaikymą atsakingų asmenų daromais įrašais.

3. Iš asmenų, atsakingų už veislės palaikymą, galima reikalauti augalų bandinių. Prireikus bandiniai gali būti paimami oficialiai.

4. Kai veislė palaikoma kitoje valstybėje narėje nei toje, kurioje ji buvo pripažinta, suinteresuotos valstybės narės teikia viena kitai administracinę kontrolės pagalbą.

▼M1 —————

▼M11

7 straipsnis

Valstybės narės numato, kad auginant vynmedžių dauginamąją medžiagą, ją iškasant arba atskiriant nuo motininio vynmedžio, pakuojant, saugant ir vežant, ji būtų laikoma atskiromis partijomis ir pažymima jos veislė, o prireikus – jos klonas, jei tai yra pirminė dauginamoji medžiaga, elitinė medžiaga ir sertifikuota medžiaga.

▼B

8 straipsnis

1. Valstybės narės reikalauja, kad dauginamąja medžiaga būtų prekiaujama tik pakankamai vienodomis partijomis ir sandariose pakuotėse ar ryšuliais, turinčiose uždarymo įtaisą ir pažymėtose pagal 9 ir 10 straipsnius. Pakuotės atitinka III priedo nuostatas.

▼M11

2. Nukrypdama nuo 1 dalies nuostatų dėl pakavimo, uždarymo ir žymėjimo, 17 straipsnio 2 dalyje nustatyta tvarka Komisija patvirtina nuostatas, taikomas prekybai galutiniam naudotojui skirtais nedideliais kiekiais ir prekybai vynmedžiais vazonuose, įpakavimo dėžėse arba dėžutėse.

9 straipsnis

Valstybės narės reikalauja, kad dauginamosios medžiagos pakuotės ir ryšuliai būtų oficialiai arba oficialiai prižiūrint uždaromi taip, kad jas atidarant būtų sugadinama plomba arba ant oficialios etiketės, nurodytos 10 straipsnio 1 dalyje, ar ant pakuotės aiškiai matytųsi sugadinimo ženklai. Siekiant užtikrinti tinkamą uždarymą, uždarymo įtaisą sudaro bent jau oficiali etiketė arba oficiali plomba. 17 straipsnio 2 dalyje minima tvarka gali būti nustatoma, ar konkreti uždarymo sistema atitinka šio straipsnio nuostatas. Pakartotinai uždaroma tik oficialiai arba oficialiai prižiūrint.

10 straipsnis

1. Valstybės narės reikalauja, kad dauginamosios medžiagos pakuotės arba ryšuliai išorinėje pusėje būtų paženklinti oficialia etikete, atitinkančia IV priede nurodytus reikalavimus, kurioje būtų pateikta informacija viena iš oficialių Bendrijos kalbų. Pirminė medžiaga ženklinama baltos su įstriža violetine juosta etikete, elitinė medžiaga – baltos, sertifikuota medžiaga – mėlynos, o standartinė medžiaga – tamsiai geltonos spalvos etikete.

2. Tačiau valstybės narės savo teritorijoje gali leisti augintojams parduoti daugiau nei vieną pakuotę ar ryšulį tomis pačiomis savybėmis pasižyminčių skiepytų ar įsišaknijusių vynmedžių, paženklintą viena etikete, atitinkančia IV priedo reikalavimus. Tokiais atvejais pakuotės ar ryšuliai turi būti sujungti tarpusavyje taip, kad atskyrus jų nebebūtų įmanoma vėl sujungti. Etiketė pritvirtinama. Pakartotinai pritvirtinti neleidžiama.

3. Nepažeisdamos Reglamento (EB) Nr. 1493/1999 23 straipsnio 2 dalies, valstybės narės gali reikalauti, kad prie kiekvienos jų teritorijoje pagamintos medžiagos partijos būtų pridėtas vienodas dokumentas, kuriame, inter alia, būtų nurodyti šie duomenys: prekių kilmė, veislė ir atitinkamais atvejais klonas, kategorija, kiekis, siuntėjas ir gavėjas. Reikalavimai, taikomi tokiam dokumentui, nustatomi šios direktyvos 17 straipsnio 3 dalyje nustatyta tvarka.

4. Prie 1 dalyje numatytos oficialios etiketės gali būti pridėti fitosanitariniai dokumentai, numatyti Komisijos direktyvoje 92/105/EEB ( 6 ), nustatančioje augalų pasų standartizavimo lygį. Tačiau visi oficialiam ženklinimui ir augalų pasams taikomi reikalavimai yra nustatyti ir privalo būti pripažinti lygiaverčiais.

5. Valstybės narės nurodo, kad vynmedžių vegetatyvinės dauginamosios medžiagos gavėjas saugotų oficialias etiketes ne trumpiau kaip metus ir pateiktų jas oficialiai kontrolės institucijai.

6. Iki 2004 m. vasario 23 d. Komisija pateikia pranešimą prireikus pridėdama pasiūlymus dėl vynmedžių dauginamosios medžiagos judėjimo, ypač dėl valstybių narių įdiegtų oficialių etikečių ir lydimųjų dokumentų.

▼M11

10a straipsnis

Genetiškai modifikuotos veislės dauginamosios medžiagos etiketėje ar dokumente, oficialiuose ar neoficialiuose, kurie tvirtinami arba kurie pridedami prie medžiagos partijos, pagal šios direktyvos nuostatas aiškiai nurodoma, kad veislė yra genetiškai modifikuota ir išvardijami genetiškai modifikuoti organizmai.

▼B

11 straipsnis

►M2 1. ◄ Valstybės narės, taikydamos sukurtą ar patvirtintą oficialios kontrolės sistemą, užtikrina, kad būtų išlaikytas dauginamosios medžiagos tapatumas nuo jos iškasimo arba atskyrimo nuo motininio medžio iki pristatymo galutiniam vartotojui. Jos imasi atitinkamų priemonių, kad, prekiaujant dauginamąja medžiaga, ji būtų oficialiai kontroliuojama, bent jau tikrinant bandinius, kaip yra laikomasi šios direktyvos reikalavimų.

▼M11

2. Netrukdydamos laisvam medžiagos judėjimui Bendrijoje, valstybės narės imasi visų būtinų priemonių, kad prekiaujant iš trečiųjų šalių importuota dauginamąja medžiaga kompetentingoms institucijoms būtų pateikti šie duomenys:

a) rūšis (botaninis pavadinimas);

b) veislė ir atitinkamais atvejais klonas; jei tai įsišakniję skiepūgliai, tokia informacija taikoma tiek šakniastiebiams, tiek viršūniniams poskiepiams;

c) kategorija;

d) dauginamosios medžiagos kilmė;

e) šalis gamintoja ir oficiali kontrolės institucija;

f) siunčianti šalis, jei ji nėra šalis gamintoja;

g) importuotojas;

h) medžiagos kiekis.

Šių duomenų pateikimo būdas gali būti nustatomas 17 straipsnio 2 dalyje nustatyta tvarka.

12 straipsnis

Valstybės narės užtikrina, kad dauginamajai medžiagai, kuria prekiaujama pagal šios direktyvos nuostatas, laikantis privalomų ar neprivalomų taisyklių nebūtų taikomi jokie kiti prekybos apribojimai dėl jos savybių, tyrimo priemonių, žymėjimo ir uždarymo nei nustatyti šioje direktyvoje.

12a straipsnis

Valstybės narės užtikrina, kad vynmedžių veislių dauginamajai medžiagai ir atitinkamais atvejais klonams, vienoje valstybėje narėje oficialiai pripažintiems sertifikuoti ir standartinei dauginamajai medžiagai tikrinti pagal šią direktyvą, jų teritorijoje nebūtų taikomi jokie kiti prekybos apribojimai dėl veislės ir atitinkamais atvejais klono, nepažeidžiant Reglamento (EB) Nr. 1493/1999.

▼B

13 straipsnis

Valstybės narės numato, kad dauginamąją medžiagą, gautą tiesiogiai iš elitinės medžiagos, kuri yra sertifikuota vienoje valstybėje narėje, o užauginta kitoje valstybėje narėje, būtų galima sertifikuoti elitinę medžiagą išauginusioje valstybėje, jei atliktas dauginamosios medžiagos aprobavimas, atitinkantis I priede nustatytus reikalavimus, ir jei oficialus tyrimas rodo, kad ji atitinka II priede išdėstytus reikalavimus.

14 straipsnis

▼M11

1. Siekiant panaikinti laikinus dauginamosios medžiagos tiekimo sunkumus, atsirandančius Bendrijoje, kurių kitaip negalima įveikti, 17 straipsnio 2 dalyje nurodyta tvarka gali būti nuspręsta, kad tam tikrą laikotarpį valstybės narės leidžia Bendrijoje prekiauti dauginamosios medžiagos, priklausiančios kategorijai, kuriai keliami ne tokie griežti reikalavimai, kiekiais, reikalingais tiekimo sunkumams įveikti.

▼B

2. Bet kurios konkrečios veislės dauginamosios medžiagos kategorija ženklinama būtent tai kategorijai numatyta oficialia etikete; visais kitais atvejais naudojama rudos spalvos etiketė. Etiketėje visuomet nurodoma, kad atitinkama dauginamoji medžiaga priklauso kategorijai, kuriai keliami ne tokie griežti reikalavimai.

▼M9

3. 1 dalies taikymo taisyklės gali būti priimamos ►M11 17 straipsnio 2 dalį ◄ nustatyta tvarka.

▼M11

14a straipsnis

Ieškant tobulesnių tam tikrų šioje direktyvoje nustatytų nuostatų alternatyvų, 17 straipsnio 3 dalyje nustatyta tvarka gali būti nuspręsta organizuoti laikinus eksperimentus, atliekamus nurodytomis sąlygomis Bendrijos lygiu.

▼B

15 straipsnis

1. Ši direktyva netaikoma dauginamajai medžiagai, kurią ketinama eksportuoti į trečiąsias šalis.

▼M11

2.

a) Taryba, remdamasi Komisijos pasiūlymu, kvalifikuota balsų dauguma nustato, ar trečiojoje šalyje užaugintai vynmedžių vegetatyvinei dauginamajai medžiagai, atsižvelgiant į jos pripažinimo reikalavimus ir priemones, kurių imamasi jos auginimui ketinant parduoti užtikrinti, suteikiamos tokios pačios garantijos kaip ir Bendrijoje užaugintai medžiagai, ir ar ji atitinka šios direktyvos reikalavimus.

b) Be to, Taryba nustato vynmedžių vegetatyvinės dauginamosios medžiagos tipus ir kategorijas, kuriomis galima leisti prekiauti Bendrijos teritorijoje pagal a punktą.

c) iki Tarybai priimant a punkte nurodytą sprendimą ir nepažeidžiant 2000 m. gegužės 8 d. Tarybos direktyvos 2000/29/EB dėl apsaugos priemonių nuo augalams ir augaliniams produktams kenksmingų organizmų įvežimo į Bendriją ir išplitimo joje ( 7 ), valstybėms narėms gali būti leista priimti tokius sprendimus 17 straipsnio 2 dalyje nustatyta tvarka. Tuomet jos užtikrina, kad importuotinai medžiagai visais atžvilgiais suteikiamos tokios pačios garantijos kaip ir Bendrijoje pagal šios direktyvos nuostatas užaugintai vynmedžių vegetatyvinei dauginamajai medžiagai. Prie tokios importuojamos medžiagos pridedamas dokumentas, kuriame pateikiami 11 straipsnio 2 dalyje nurodyti duomenys.

▼M12

16 straipsnis

1. Bendrijos lyginamieji tyrimai ir bandymai atliekami Bendrijoje siekiant atlikti vynmedžių dauginamosios medžiagos, pateiktos į rinką pagal privalomas arba savo nuožiūra taikomas šios direktyvos nuostatas, įskaitant susijusias su augalų sveikata, paimtų mėginių vegetacinius tyrimus. Gali būti atliekami šie lyginamieji tyrimai ir bandymai:

— trečiosiose šalyse užaugintos dauginamosios medžiagos,

— ekologinei žemdirbystei tinkančios dauginamosios medžiagos,

— dauginamosios medžiagos, parduodamos dėl priemonių, skirtų genetinei įvairovei išsaugoti.

2. Šie lyginamieji tyrimai ir bandymai naudojami sertifikavimo techniniams metodams derinti ir patikrinti, ar laikomasi reikalavimų, kuriuos turi atitikti dauginamoji medžiaga.

3. 17 straipsnyje minima tvarka Komisija imasi būtinų priemonių lyginamiesiems tyrimams ir bandymams atlikti. 17 straipsnyje minimam Komitetui Komisija praneša apie technines priemones dėl tyrimų ir bandymų atlikimo bei jų rezultatus. Kilus augalų sveikatos problemoms, Komisija apie tai praneša Augalų sveikatos nuolatiniam komitetui.

4. Bendrija gali daryti finansinį įnašą į 1 ir 2 dalyse numatytų tyrimų ir bandymų atlikimą.

Finansinis įnašas neviršija biudžeto valdymo institucijos patvirtintų metinių asignavimų.

5. Tyrimai ir bandymai, kuriems gali būti daromas Bendrijos finansinis įnašas, bei išsamios finansinio įnašo darymo taisyklės nustatomos 17 straipsnyje nustatyta tvarka.

6. 1 ir 2 dalyse numatytus tyrimus ir bandymus gali atlikti tik valstybės institucijos arba valstybės įgalioti juridiniai asmenys.

▼M11

16a straipsnis

Šiai direktyvai įgyvendinti būtinos priemonės dėl toliau išvardytose nuostatose nurodytų dalykų tvirtinamos 17 straipsnio 2 dalyje nustatyta valdymo tvarka:

— 2 straipsnio 1 dalies DA poskyrio c punkte, 3 straipsnio 3 dalyje, 8 straipsnio 2 dalyje, 9 straipsnyje, 11 straipsnio 2 dalyje, 14 straipsnio 1 dalyje ir 15 straipsnio 2 dalies c punkte.

16b straipsnis

Šiai direktyvai įgyvendinti būtinos priemonės dėl toliau išvardytose nuostatose nurodytų dalykų tvirtinamos 17 straipsnio 3 dalyje nustatyta valdymo tvarka:

— 2 straipsnio 1 dalies I skirsnyje, 3 straipsnio 5 dalyje, 10 straipsnio 3 dalyje ir 14a straipsnyje.

▼M11

17 straipsnis

1. Komisijai padeda Žemės ūkio, sodininkystės, daržininkystės ir miškininkystės sėklos bei dauginamosios medžiagos nuolatinis komitetas (toliau – Komitetas).

2. Darant nuorodą į šią dalį, taikomi 1999 m. birželio 28 d. Tarybos sprendimo 1999/468/EB, nustatančio Komisijos naudojimosi jai suteiktais įgyvendinimo įgaliojimais tvarką ( 8 ), 4 ir 7 straipsniai.

Sprendimo 1999/468/EB 4 straipsnio 3 dalyje nustatytas laikotarpis yra vienas mėnuo.

3. Darant nuorodą į šią dalį, taikomi Sprendimo 1999/468/EB 5 ir 7 straipsniai.

Sprendimo 1999/468/EB 5 straipsnio 6 dalyje nustatytas laikotarpis yra du mėnesiai.

4. Komitetas patvirtina savo darbo tvarkos taisykles.

▼M2

17a straipsnis

Priedų daliniai pakeitimai, būtini dėl mokslo žinių ar technologijų raidos, priimami ►M11 17 straipsnio 2 dalį ◄ numatyta tvarka.

▼B

18 straipsnis

Ši direktyva nepažeidžia nacionalinių įstatymų nuostatų, pateisinamų dėl žmonių, gyvūnų ar augalų sveikatos ir gyvybės apsaugos arba pramoninės ir komercinės nuosavybės apsaugos.

▼M2

18a straipsnis

Laikydamasi ►M11 17 straipsnio 2 dalį ◄ numatytos tvarkos, valstybė narė, jeigu ji to pageidauja, gali būti visiškai ar iš dalies atleista nuo įsipareigojimo taikyti šią direktyvą, išskyrus 12 straipsnio 1 dalies ir 12a straipsnio nuostatas, jeigu vynmedžių auginimas ir prekyba dauginamąja medžiaga jos teritorijoje yra ekonomiškai nereikšmingi.

▼M1

18b straipsnis

Ši direktyva neprieštarauja 1968 m. vasario 27 d. Tarybos reglamentui (EEB) Nr. 234/68 ( 9 ) dėl bendro augančių medžių ir kitų augalų, svogūnėlių, šaknų ir kitų augalų dalių, skintų gėlių bei dekoratyvinių žalumynų rinkos organizavimo.

▼B

19 straipsnis

Valstybės narės priima įstatymus ir kitus teisės aktus, kurie, įsigalioję ne vėliau kaip 1969 m. liepos 1 d., įgyvendina šią direktyvą, ir apie tai nedelsdamos praneša Komisijai.

▼M10

The Federal Republic of Germany is hereby authorized to comply, in respect of the territory of the former German Democratic Republic, with Article 3 (1) at a date later than that referred to above, but not later than 1 January 1995.

The Federal Republic of Germany shall ensure that the material in respect of which it applies this authorization is not introduced into parts of the Community other than the territory of the former German Democratic Republic unless it is established that the provisions of this Directive are complied with.

▼B

20 straipsnis

Ši direktyva skirta valstybėms narėms.

▼M14









I PRIEDAS

REIKALAVIMAI, KELIAMI PASĖLIAMS

1. Pasėliai turi atitikti veislės, o prireikus ir klono tapatumo bei grynumo požymius.

2. Pasėlių auginimo sąlygos ir išsivystymo lygis turi būti tokie, kurie leistų pakankamai gerai atlikti augančių pasėlių veislės, o prireikus ir klono tapatumo bei grynumo, taip pat ir sveikatos būklės patikrinimus.

3. Dirva arba atitinkamais atvejais substratas, kuriuose kultūra auga, turi suteikti pakankamas garantijas dėl kenksmingų organizmų arba jų nešiotojų, ypač virusines ligas platinančių nematodų, nebuvimo. Poskiepių daigynai ir auginių daigynai įveisiami tinkamomis sąlygomis taip, kad būtų išvengta užteršimo kenksmingais organizmais rizikos.

4. Dauginamosios medžiagos vertingumą mažinančių kenksmingų organizmų yra kuo mažiau.

5. 5.1–5.5 punktuose nustatytos sąlygos, vadovaujantis 5.6 punkto nuostatomis, pirmiausia yra taikomos šiems a, b ir c papunkčiuose nurodytiems kenksmingiems organizmams: a) kompleksinė infekcinė degeneracija: vynmedžių lapų vėduokliškumo virusas (GFLV), vaistučio mozaikos virusas (ArMV); b) vynmedžių lapų susisukimo liga: vynmedžių lapų susisukimo virusas 1 (GLRaV-1) ir vynmedžių lapų susisukimo virusas 3 (GLRaV-3); c) vynmedžių dėmėtligės virusas (GFkV) (tik šakniastiebiams). 5.1. Poskiepių daigynuose, kuriuose auginama pirminė dauginamoji medžiaga, oficialaus tikrinimo metu neturi būti rasta 5 punkto a, b ir c papunkčiuose išvardytų kenksmingų organizmų. Šis tikrinimas remiasi visiems augalams skirtų augalų sveikatos tyrimų, atliktų indeksuojant arba taikant tarptautiniu mastu patvirtintus lygiaverčius tyrimų metodus, rezultatais. Minėti tyrimai patvirtinami kas penkerius metus atliekamais visų augalų sveikumo tyrimų, susijusių su 5 punkto a ir b papunkčiuose išvardytais kenksmingais organizmais, rezultatais. Užkrėsti augalai turi būti pašalinti. Nunykimo dėl pirmiau minėtų kenksmingų organizmų ar kitų veiksnių priežastys užregistruojamos dokumente, kuriame daromi įrašai apie daigynus. 5.2. Poskiepių daigynuose, kuriuose auginama elitinė dauginamoji medžiaga, oficialaus tikrinimo metu neturi būti rasta 5 punkto a ir b papunkčiuose išvardytų kenksmingų organizmų. Šis tikrinimas remiasi visiems augalams skirtų augalų sveikatos tyrimų rezultatais. Minėti tyrimai turi būti atliekami mažiausiai kas šešerius metus nuo tada, kai poskiepių daigynas sulaukia trejų metų amžiaus. Tuo atveju, kai kasmet oficialiai tikrinami visų augalų pasėliai, augalų sveikatos tyrimai turi būti atliekami mažiausiai kas šešerius metus nuo tada, kai poskiepių daigynas sulaukia šešerių metų amžiaus. Užkrėsti augalai turi būti pašalinti. Nunykimo dėl pirmiau minėtų kenksmingų organizmų ar kitų veiksnių priežastys užregistruojamos dokumente, kuriame daromi įrašai apie poskiepių daigynus. 5.3. Poskiepių daigynuose, kuriuose auginama sertifikuota medžiaga, oficialaus tikrinimo metu neturi būti rasta 5 punkto a ir b papunkčiuose išvardytų kenksmingų organizmų. Šis tikrinimas remiasi augalų sveikumo tyrimų, atliekamų taikant analizės metodus ar kontrolės procedūras, kurios atitinka bendrai priimtas ir standartines normas. Šie tyrimai turi būti atliekami mažiausiai kas 10 metų nuo tada, kai poskiepių daigynas sulaukia penkerių metų. Tuo atveju, kai kasmet oficialiai tikrinami visų augalų pasėliai, augalų sveikumo tyrimai atliekami mažiausiai kas 10 metų nuo tada, kai poskiepių daigynas sulaukia dešimties metų amžiaus. Poskiepių daigynuose dėl 5 punkto a ir b papunkčiuose išvardytų kenksmingų organizmų neturi nunykti daugiau kaip 5 % ūglių. Užkrėsti augalai turi būti pašalinti. Nunykimo dėl pirmiau minėtų kenksmingų organizmų ar kitų veiksnių priežastys užregistruojamos dokumente, kuriame daromi įrašai apie poskiepių daigynus. 5.4. Poskiepių daigynuose, kuriuose auginama standartinė medžiaga, dėl 5 punkto a ir b papunkčiuose išvardytų kenksmingų organizmų neturi nunykti daugiau kaip 10 % ūglių. Užkrėsti augalai turi būti pašalinti iš dauginimo proceso. Nunykimo dėl pirmiau minėtų kenksmingų organizmų ar kitų veiksnių priežastys užregistruojamos dokumente, kuriame daromi įrašai apie daigynus. 5.5. Auginių daigynuose kasmet atliekant oficialius pasėlių patikrinimus vizualiai ir, jei reikia, atliekant atitinkamus tyrimus ir (arba) antrąjį pasėlių patikrinimą, neturi būti rasta 5 punkto a ir b papunkčiuose išvardytų kenksmingų organizmų. 5.6. a) Valstybės narės gali nuspręsti netaikyti 5.1 ir 5.2 punktų nuostatų iki 2011 m. liepos 31 d. poskiepių daigynams, kuriuose pirminė dauginamoji medžiaga ar elitinė dauginamoji medžiaga jau buvo gaminama Komisijos direktyvos 2005/43/EB ( 10 ) įsigaliojimo dieną; b) valstybės narės gali nuspręsti netaikyti 5.3 punkto nuostatų iki 2012 m. liepos 31 d. poskiepių daigynams, kuriuose pirminė dauginamoji medžiaga ar elitinė dauginamoji medžiaga jau buvo gaminama Direktyvos 2005/43/EB įsigaliojimo dieną; c) jei valstybės narės nusprendžia netaikyti 5.1, 5.2 ir 5.3 punktų nuostatų kaip pirmiau aprašyta a ir b papunkčiuose, vietoj jų taiko toliau nurodytas taisykles. Kenksmingos virusinės ligos, ypač vynmedžių lapų vėduokliškumas ir vynmedžių lapų susisukimas, turi būti pašalintos iš pasėlių, skirtų pirminės dauginamosios medžiagos ir elitinės dauginamosios medžiagos gamybai. Pasėliuose, skirtuose kitų kategorijų dauginamosios medžiagos gamybai neturi būti kenksmingų, virusinių ligų požymių turinčių, augalų.

6. Auginių daigynai neveisiami vynuogynuose arba poskiepių daigynuose. Atstumas nuo vynuogyno ar poskiepių daigyno iki auginių daigyno turi būti ne mažesnis kaip trys metrai.

7. Pirminė dauginamoji medžiaga naudojama skiepijimui skirtų šakniastiebių auginių, viršūninių poskiepių, daigynų auginių, įsišaknijusių auginių ir įsišaknijusių skiepūglių gamybai imama iš patikrintų ir patvirtintų poskiepių daigynų.

8. Neprieštaraujant ankstesniame 5 punkte minėtam oficialiam tikrinimui, dar atliekamas bent vienas oficialus pasėlių patikrinimas. Papildomi pasėlių patikrinimai atliekami tada, kai nesutariama klausimais, kurie gali būti išspręsti nepadarant žalos dauginamosios medžiagos kokybei.









II PRIEDAS

REIKALAVIMAI, KELIAMI DAUGINAMAJAI MEDŽIAGAI

I. BENDRIEJI REIKALAVIMAI

1. Dauginamosios medžiagos veislė yra tapati ir gryna, o prireikus – klono grynumo; prekiaujant standartine medžiaga leidžiama 1 % paklaida.

2. Dauginamosios medžiagos mažiausias techninis (analitinis) grynumas yra 96 %. Techninėmis priemaišomis laikoma: a) visiškai arba iš dalies sudžiūvusi dauginamoji medžiaga, net jei po išdžiūvimo ji buvo įmerkta į vandenį; b) sugadinta, sulenkta arba pažeista dauginamoji medžiaga, ypač kai ji yra sugadinta krušos ar šalčio, sutraiškyta arba sulaužyta; c) toliau III punkte nurodytų reikalavimų neatitinkanti medžiaga.

3. Vynmedžių ūgliai turi būti išsivystę iki atitinkamo medienos subrendimo lygio.

4. Dauginamosios medžiagos vertingumą mažinančių kenksmingų organizmų yra kuo mažiau. Aiškių kenksmingiems organizmams būdingų ženklų arba požymių turinti dauginamoji medžiaga, kurios neįmanoma veiksmingai apdoroti, turi būti pašalinta.

II. SPECIALŪS REIKALAVIMAI

1. Įsišakniję skiepūgliai

Įsišakniję skiepūgliai, susidedantys iš kelių tos pačios kategorijos dauginamųjų medžiagų, priskiriami tai kategorijai.

Įsišakniję skiepūgliai, susidedantys iš kelių skirtingos kategorijos dauginamųjų medžiagų, priskiriami pagal sudėtį žemiausiai kategorijai.

2. Laikina leidžianti nukrypti nuostata

Valstybės narės gali nuspręsti netaikyti 1 punkto nuostatų iš pirminės dauginamosios medžiagos sudarytiems įsišaknijusiems skiepūgliams, įskiepytiems į elitinę dauginamąją medžiagą, iki 2010 m. liepos 31 d. Valstybėms narėms nusprendus netaikyti 1 punkto nuostatų, vietoj jų taiko toliau nurodytą taisyklę.

Iš pirminės dauginamosios medžiagos sudaryti įsišakniję skiepūgliai, įskiepyti į elitinę dauginamąją medžiagą, priskiriami pirminei dauginamajai medžiagai.

III. RŪŠIAVIMAS

1. Šakniastiebių auginiai skiepijimui, daigynų auginiai ir viršūniniai poskiepiai

Skersmuo

Tai didžiausias skersinio pjūvio skersmuo. Šis standartas netaikomas gyvašakėms.

a) Šakniastiebių auginiai skiepijimui ir viršūniniai poskiepiai: aa) plongalio skersmuo: 6,5-12 mm; ab) didžiausias storgalio skersmuo: 15 mm, išskyrus viršūninius poskiepius, naudojamus skiepijant augalus vietoje.

b) Daigynų auginiai: mažiausias plongalio skersmuo: 3,5 mm.

2. Įsišakniję auginiai

A. Skersmuo

Skersmuo, matuojamas per vidurį tarp bamblių tuoj pat po išaugusia atšaka ir palei ilgiausią ašį, turi būti ne mažesnis kaip 5 mm. Šis standartas netaikytinas įsišaknijusiems auginiams, gautiems iš žolinės dauginamosios medžiagos.

B. Ilgis

Atstumas tarp žemiausios vietos, ties kuria išauga šaknys, iki išaugusios atšakos pagrindo turi būti ne mažesnis kaip:

a) skiepijimui skirtų įsišaknijusių auginių - 30 cm; tačiau Sicilijai skirtų įsišaknijusių auginių - 20 cm;

b) kitų įsišaknijusių auginių - 20 cm. Šis standartas netaikomas įsišaknijusiems auginiams, gautiems iš žolinės dauginamosios medžiagos.

C. Šaknys

Kiekvienas augalas turi turėti bent tris gerai išsivysčiusias ir išsidėsčiusias šaknis. Tačiau 420 A veislė gali turėti tik dvi gerai išsivysčiusias šaknis, jei jos yra priešingose pusėse.

D. Liekana

Pjūvis atliekamas ne giliau kaip 1 cm po membrana, siekiant jos nepažeisti.

3. Įsišakniję skiepūgliai

A. Ilgis

Stiebas turi būti ne trumpesnis nei 20 cm.

Šis standartas netaikomas įsišaknijusiems skiepūgliams, gautiems iš žolinės dauginamosios medžiagos.

B. Šaknys

Kiekvienas augalas turi turėti bent tris gerai išsivysčiusias ir išsidėsčiusias šaknis. Tačiau 420 A veislė gali turėti tik dvi gerai išsivysčiusias šaknis, jei jos yra priešingose pusėse.

C. Suaugimas

Kiekvienas augalas turi turėti atitinkamą, taisyklingą ir tvirtą suaugimą.

D. Liekana

Turėtų būti pjaunama ne giliau kaip 1 cm po membrana, siekiant jos nepažeisti.









III PRIEDAS

PAKAVIMAS







Pakuočių ar ryšulių sudėtis 1 – Tipas 2 – Vienetų skaičius 3 – Didžiausias kiekis 1. Įsišakniję skiepūgliai 25, 50, 100 arba dauginiai iš 100 500 2. Įsišakniję auginiai 50, 100 arba dauginiai iš 100 500 3. Viršūniniai poskiepiai — su ne mažiau kaip penkiomis akutėmis, kurias galima naudoti 100 arba 200 200 — su viena akute, kurią galima naudoti 500 arba dauginiai iš 500 5 000 4. Šakniastiebių auginiai skiepijimui 100 arba dauginiai iš 100 1 000 5. Daigynų auginiai 100 arba dauginiai iš 100 500

SPECIALŪS REIKALAVIMAI

I. Nedideli kiekiai

Prireikus dauginamosios medžiagos visų tipų ir kategorijų pakuočių bei ryšulių, išvardytų pirmiau 1 stulpelyje, dydis (atskirų pakuočių skaičius) gali būti mažesnis už pirmiau 2 stulpelyje nurodytus mažiausius kiekius.

II. Vynmedžių augalai, kurių šaknys yra bet kokiame substrate, esančiame vazonuose, dėžėse ar dėžutėse

Atskirų pakuočių skaičius ir didžiausias kiekis netaikomi.









IV PRIEDAS

ŽENKLINIMAS

A. ETIKETĖ

I. Būtina informacija

1. EB standartas

2. Užauginusi šalis

3. Už sertifikavimą ir patikrinimą atsakinga institucija ir valstybė narė arba jų inicialai

4. Už plombavimą atsakingo asmens pavardė ir adresas arba jo identifikacinis numeris

5. Veislės

6. Medžiagos tipas

7. Kategorija

8. Rūšis ir prireikus klonas. Įsišaknijusių skiepūglių atveju ši nuoroda taikoma šakniastiebiams ir viršūniniams poskiepiams

9. Partijos identifikavimo kodas

10. Kiekis

11. Ilgis – tik skiepijimui skirtiems šakniastiebių auginiams: apima mažiausią konkrečios partijos auginių ilgį

12. Vyno gamybos metai.

II. Minimalūs reikalavimai

Etiketė turi atitikti šiuos reikalavimus:

1. Spausdinta etiketė yra nenuplaunama, neištrinama ir aiškiai įskaitoma;

2. Etiketė tvirtinama išsiskiriančioje vietoje, kad būtų lengvai pastebima;

3. A dalies I punkte nurodyta informacija jokiu būdu neturi būti paslėpta, neryški ar uždengta kitu užrašu ar piešiniu;

4. A dalies I punkte nurodyta informacija turi būti tame pačiame matymo lauke.

III. Dėl galutiniam vartotojui skirtiems nedideliems kiekiams taikomos leidžiančios nukrypti nuostatos

1. Daugiau kaip vienas vienetas

Pagal I.10 punktą etiketėje nurodoma ši būtina informacija: Tikslus kiekvienoje pakuotėje ar ryšulyje esančių vienetų skaičius

2. Tik vienas vienetas

Ši A dalyje I punkte nurodyta informacija nėra būtina:

— Medžiagos tipas

— Kategorija

— Partijos numeris

— Kiekis

— Skiepijimui skirtų šaknų atžalų ilgis

— Vyno gamybos metai.

IV. Dėl vynmedžiams, esantiems vazonuose, medinėse ar kartoninėse dėžėse, taikomos leidžiančios nukrypti nuostatos

Vynmedžių augalų, kurių šaknys yra bet kokiame substrate, esančiame vazonuose, dėžėse ar dėžutėse, atveju, kai šios medžiagos pakuotės dėl savo sudėties neatitinka plombavimo reikalavimų (įskaitant ženklinimą etiketėmis):

a) dauginamoji medžiaga laikoma atskirose partijose, kurių tapatybė nustatoma pagal rūšis ir atitinkamais atvejais pagal klonus bei atskirų vienetų skaičių;

b) oficiali etiketė neprivaloma;

c) dauginamoji medžiaga pateikiam kartu su lydraščiu kaip nustatyta B punkte.

B. LYDRAŠTIS

I. Privalomi reikalavimai

Kai valstybės narės reikalauja, kad lydraštis būtų pristatytas, dokumentas:

a) pristatomas ne mažiau kaip dviem egzemplioriais (siuntėjui ir gavėjui);

b) (gavėjui skirtas egzempliorius) lydi siuntą nuo siuntėjo iki gavėjo vietos;

c) nurodo visą II punkto informaciją apie visas pristatomas partijas;

d) saugojamas mažiausiai vienerius metus ir prieinamas naudotis oficialiai kontrolės institucijai.

II. Įtrauktinos informacijos sąrašas

1. EB standartas

2. Užauginusi šalis

3. Už sertifikavimą ir tikrinimą atsakinga institucija ir valstybė narė arba jų inicialai

4. Eilės numeris

5. Siuntėjas (adresas, registracijos numeris)

6. Gavėjas (adresas)

7. Veislės

8. Medžiagos tipas (-ai)

9. Kategorija (-os)

10. Rūšis (-ys), o prireikus – klonas. Įsišaknijusių skiepūglių atveju ši nuoroda taikoma šakniastiebiams ir viršūniniams poskiepiams

11. Partijoje esančių atskirų pakuočių skaičius

12. Bendras partijų skaičius

13. Pristatymo data.