2007R1386 — LT — 05.08.2009 — 002.001

Šis dokumentas yra skirtas tik informacijai, ir institucijos nėra teisiškai atsakingos už jo turinį

iš dalies keičiamas:









▼B

TARYBOS REGLAMENTAS (EB) Nr. 1386/2007,

2007 m. spalio 22 d.

nustatantis žvejybos Šiaurės Vakarų Atlanto organizacijos reguliuojamame rajone taikytinas apsaugos ir vykdymo užtikrinimo priemones







EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA, atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 37 straipsnį, atsižvelgdama į Komisijos pasiūlymą, atsižvelgdama į Europos Parlamento nuomonę ( 1 ), kadangi: (1) 1978 m. gruodžio 28 d. Tarybos reglamentu (EEB) Nr. 3179/78 dėl Europos ekonominės bendrijos Konvencijos dėl būsimo daugiašalio bendradarbiavimo Šiaurės Vakarų Atlanto žvejyboje patvirtinimo ( 2 ) buvo patvirtinta ir 1979 m. sausio 1 d. įsigaliojo Konvencija dėl būsimo daugiašalio bendradarbiavimo Šiaurės Vakarų Atlanto žvejyboje (toliau – NAFO konvencija). (2) NAFO konvencijoje yra pateikta tinkama daugiašalio bendradarbiavimo, siekiant racionaliai saugoti ir valdyti žuvų išteklius Konvencijoje nustatytame rajone, sistema. (3) 2003 m. rugsėjo 15–19 d. Halifakse vykusiame 25-ame metiniame posėdyje NAFO iš esmės peržiūrėjo apsaugos ir vykdymo užtikrinimo priemones, taikytinas žvejybos laivams, kurie žvejoja rajono, kuriam taikoma Konvencija, rajonuose, nepriklausančiuose susitariančiųjų šalių nacionalinei jurisdikcijai. (4) Į šias priemones taip pat įtrauktos nuostatos, skirtos skatinti, kad valstybių, kurios nėra susitariančiosios šalys, laivai laikytųsi apsaugos ir vykdymo užtikrinimo priemonių, taip siekiant užtikrinti, jog bus visiškai laikomasi NAFO patvirtintų apsaugos ir valdymo priemonių. (5) Priemonėse yra numatytos kontrolės priemonės, taikytinos su susitariančiųjų šalių vėliavomis NAFO rajone plaukiojantiems laivams, ir tikrinimo jūroje bei uoste priemonės, apimančios tikrinimo ir stebėjimo, taip pat pažeidimų nagrinėjimo procedūras, kurias turi įgyvendinti susitariančiosios šalys. (6) Priemonėse taip pat numatytas privalomas valstybių, kurios nėra susitariančiosios šalys, laivų tikrinimas, kai jie laisvai įplaukia į susitariančiųjų šalių uostus, ir draudimas iškrauti bei perkrauti sužvejotus kiekius, jeigu tikrinant buvo nustatyta, kad šie laivai nesilaikė NAFO patvirtintų apsaugos priemonių. (7) Pagal NAFO konvencijos 11 ir 12 straipsnius šios priemonės įsigalioja 2004 m. sausio 1 d. ir tampa privalomos susitariančiosioms šalims; Bendrija turėtų taikyti šias priemones. (8) Daugelis šių nuostatų yra perkeltos į Bendrijos teisę 1988 m. birželio 9 d. Tarybos reglamentu (EEB) Nr. 1956/88, įteisinančiu Žvejybos Šiaurės Vakarų Atlante organizacijos priimtos jungtinio tarptautinio inspektavimo schemos taikymo nuostatas ( 3 ), 1988 m. rugsėjo 16 d. Komisijos reglamentu (EEB) Nr. 2868/88, nustatančiu išsamias Šiaurės Vakarų Atlanto žuvininkystės organizacijos priimtos jungtinio tarptautinio inspektavimo schemos taikymo taisykles ( 4 ), 1992 m. sausio 27 d. Tarybos reglamentu (EEB) Nr. 189/92, patvirtinančiu nuostatas dėl tam tikrų Žvejybos Šiaurės Vakarų Atlante organizacijos priimtų kontrolės priemonių taikymo ( 5 ), 1993 m. gruodžio 20 d. Tarybos reglamentu (EB) Nr. 3680/93, nustatančiu tam tikras žuvų išteklių apsaugos ir tvarkymo priemones reguliuojamuose rajonuose, kaip apibrėžta Konvencijoje dėl būsimo daugiašalio bendradarbiavimo Šiaurės Vakarų Atlanto žvejybos rajonuose ( 6 ), 1995 m. gruodžio 21 d. Tarybos reglamentu (EB) Nr. 3069/95, nustatančiu Europos bendrijos stebėtojų programą, taikomą Šiaurės Vakarų Atlanto žvejybos organizacijos (NAFO) reguliuojamoje zonoje plaukiojantiems žvejybos laivams ( 7 ), ir 2000 m. birželio 8 d. Tarybos reglamentu (EB) Nr. 1262/2000, nustatančiu tam tikras laivų, plaukiojančių su Žvejybos Šiaurės Vakarų Atlante organizacijai (NAFO) nepriklausančių šalių vėliava, kontrolės priemones ( 8 ). (9) Siekiant veiksmingai įgyvendinti NAFO patvirtintas ir vėliau patikslintas apsaugos bei vykdymo užtikrinimo priemones, šiuos reglamentus reikėtų panaikinti ir pakeisti vienu reglamentu, į kurį būtų įtrauktos visos nuostatos, susijusios su žvejyba, kurią Bendrija, Konvencijos susitariančioji šalis, turi vykdyti laikydamasi nustatytų įpareigojimų. (10) Kai kurios NAFO patvirtintos priemonės į Bendrijos teisę buvo perkeltos kasmetinių DLSK ir kvotų reglamentu. Naujausias toks reglamentas – 2005 m. gruodžio 22 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 51/2006, nustatantis 2006 m. Bendrijos vandenyse ir vandenyse, kuriuose privaloma nustatyti žvejybos apribojimus, žvejojantiems Bendrijos laivams taikomas tam tikrų žuvų išteklių ir žuvų išteklių grupių bendrąsias žvejybos galimybes ir susijusias sąlygas ( 9 ). Šios nuostatos, kurios nėra laikinos, turėtų būti perkeltos į naująjį reglamentą. (11) 2002 m. buvo priimtas 2002 m. gruodžio 20 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 2371/2002 dėl žuvų išteklių apsaugos ir tausojančio naudojimo pagal Bendrąją žuvininkystės politiką ( 10 ). Pagal tą reglamentą valstybės narės turi kontroliuoti ne Bendrijos vandenyse su jų vėliavomis plaukiojančių laivų veiklą. (12) 1993 m. spalio 12 d. Tarybos reglamento (EEB) Nr. 2847/93, nustatančio bendros žuvininkystės politikos kontrolės sistemą ( 11 ), 2 straipsnio 3 dalyje yra numatyta, kad kiekviena valstybė narė turi užtikrinti tinkamą savo laivų, plaukiojančių ne Bendrijos žvejybos rajone, stebėseną, taip pat patikrinimus ir stebėjimą, jeigu esama tokių Bendrijos įsipareigojimų, kad būtų laikomasi tuose vandenyse taikytinų Bendrijos taisyklių; todėl reikėtų numatyti, kad valstybės narės, kurių laivams yra leidžiama žvejoti NAFO reguliuojamame rajone, paskirtų NAFO inspektorius, kurie vykdytų stebėseną ir stebėjimą, taip pat skirtų tikrinimui reikalingus išteklius. (13) Kad užtikrintų žvejybos veiklos NAFO reguliuojamame rajone stebėseną, valstybėms narėms taikant šias priemones būtina bendradarbiauti tarpusavyje ir su Komisija. (14) Valstybės narės atsako už tai, kad būtų užtikrinta, jog jų paskirti inspektoriai laikytųsi NAFO nustatytų tikrinimo procedūrų. (15) Siekdama užtikrinti, kad papildomas NAFO apsaugos ir vykdymo užtikrinimo priemones, kurios tapo privalomos Bendrijai, galima būtų įgyvendinti laikantis NAFO konvencijoje nustatytų terminų, Taryba, Komisijai pateikus pasiūlymą, gali kvalifikuota balsų dauguma iš dalies pakeisti šį reglamentą, kadangi: PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:







I SKYRIUS

BENDROSIOS NUOSTATOS

1 straipsnis

Dalykas

Šiame reglamente nustatomos taisyklės, pagal kurias Bendrija taiko žvejybos Šiaurės Vakarų Atlante organizacijos (NAFO) nustatytas apsaugos ir vykdymo užtikrinimo priemones.

2 straipsnis

Taikymo sritis

1. Šio reglamento II–V skyrių nuostatos yra taikomos visų rūšių komercinei Bendrijos žvejybos laivų, žvejojančių rūšis, kurioms taikoma NAFO konvencija, vykdomai žvejybai NAFO reguliuojamame rajone.

2. Su žvejyba, ypač su tinklų akių dydžiu, žuvų dydžio apribojimais, uždaraisiais rajonais bei sezonais, susijusios apsaugos ir valdymo priemonės netaikomos NAFO reguliuojamame rajone mokslinius tyrimus atliekantiems laivams.

3 straipsnis

Sąvokų apibrėžimai

Šiame reglamente:

1) žvejybos laivas – laivas, užsiimantis žvejybos veikla, įskaitant žuvų perdirbimo laivus ir laivus, užsiimančius perkrovimu ar kuria nors kita su pasirengimu žvejybai arba eksperimentine ar žvalgomąja žvejyba susijusia veikla;

2) mokslinių tyrimų laivas – tinkamai užregistruotas nuolat mokslinius tyrimus atliekantis laivas arba laivas, dažniausiai užsiimantis žvejybos arba su žvejyba susijusia pagalbine veikla, pasamdytas arba frachtuojamas mokslinei žvejybos veiklai vykdyti;

3) žvejybos veikla – žvejyba, žuvų perdirbimo operacijos, žuvų ir žuvininkystės produktų perkrovimas ir kita su žvejyba arba su pasirengimu žvejybai NAFO reguliuojamame rajone susijusi veikla;

4) inspektorius – NAFO susitariančiųjų šalių žvejybos kontrolės tarnybų inspektorius, paskirtas dirbti pagal NAFO Jungtinio tikrinimo ir stebėjimo schemą;

5) žvejybos reisas – laikas nuo laivo įplaukimo į NAFO reguliuojamą rajoną iki jo išplaukimo iš to rajono, iškrovus arba perkrovus visus laive esančius sužvejotus kiekius;

6) konvencijos nepasirašiusios šalies laivas – pastebėtas arba kitaip identifikuotas laivas, apie kurį yra pranešta kaip apie NAFO reguliuojamame rajone žvejojantį laivą ir: a) kuris plaukioja su valstybės, kuris nėra NAFO konvencijos susitariančioji šalis, vėliava; arba b) galima pagrįstai įtarti, kad jis nepriklauso jokiai valstybei;

7) NNN žvejyba – neteisėta, nereglamentuojama ir nedeklaruojama žvejybos veikla NAFO reguliuojamame rajone;

8) NNN laivas – laivas, užsiimantis neteisėta, nereglamentuojama ir nedeklaruojama žvejyba NAFO reguliuojamame rajone;

9) NNN sąrašas – sąrašas, kuriame yra nurodyti duomenys apie laivus, vykdančius, kaip nustatė NAFO, NNN žvejybą;

10) NAFO reguliuojamas rajonas – Konvencijos dėl būsimo daugiašalio bendradarbiavimo Šiaurės Vakarų Atlanto žvejyboje (NAFO konvencija) I straipsnyje nustatytas rajonas;

11) parajonis – NAFO konvencijos III priede nustatytas parajonuos;

12) kvadratas – NAFO konvencijos III priede nustatytas kvadratas;

13) kvota „Kiti“ – kvota, kurią Bendrijos laivai dalijasi su kitais laivais, plaukiojančiais su NAFO susitariančiųjų šalių vėliavomis;

14) NAFO schema – NAFO priimta Jungtinio tikrinimo ir stebėjimo schema;

15) NAFO apsaugos ir vykdymo užtikrinimo priemonės – NAFO Žuvininkystės komisijos ir Bendrųjų reikalų tarybos patvirtintos apsaugos ir vykdymo užtikrinimo priemonės;

16) laivo žvejybos žurnalas – Komisijos reglamente (EEB) Nr. 2807/83 ( 12 ) nurodytas laivo žurnalas, kuriame registruojamos žvejybos operacijos ir sužvejoti kiekiai.

17) produkcijos žurnalas – laivo žurnalas, kuriame registruojami žuvies produktai;

18) talpos planas – brėžinys arba aprašas, kuriame nurodyta visų žvejybos laivo triumų ir kitų laikymo vietų talpa kubiniais metrais;

19) laikymo planas – brėžinys, kuriame nurodyta, kuriose žvejybos laivo vietose ar triumuose yra sukrauta žuvis;

▼M1

20. Perkrovimas – bet kokio viename žvejybos laive laikomų žuvininkystės išteklių arba jų produktų kiekio perkėlimas per bortą į kitą žvejybos laivą.

▼M2

21) Dugninės žvejybos veikla – žvejybos veikla, vykdoma žvejybos įrankiais, kuriuos naudojant įprastinių žvejybos operacijų metu liečiamas vandenyno dugnas arba tikėtina, kad jis bus liečiamas.

22) Esami dugninės žvejybos rajonai – rajonai, kuriuose laivų stebėjimo sistemos duomenimis ir (arba) kitais turimais georeferenciniais duomenimis 1987–2007 m. referenciniu laikotarpiu bent dvejus metus buvo vykdoma dugninės žvejybos veikla.

23) Nauji dugninės žvejybos rajonai – esamiems dugninės žvejybos rajonams nepriskirti rajonai, kuriuose vykdoma dugninės žvejybos veikla.

▼B







II SKYRIUS

TECHNINĖS PRIEMONĖS

4 straipsnis

Laive laikoma priegauda

1. Žvejybos laivai neviršija kiekvienos NAFO reglamentuojamos rūšies, dėl kurios Bendrijai nebuvo skirta kvota, priegaudos – leidžiama 2 500 kg arba 10 %, atsižvelgiant į tai, kuris dydis yra didesnis.

2. Jei galioja žvejybos draudimas arba kvota „Kiti“ buvo visiškai išnaudota, atitinkamų rūšių priegauda negali viršyti 1 250 kg arba 5 %, atsižvelgiant į tai, kuris dydis yra didesnis.

3. 1 ir 2 dalyje nurodytos procentinės dalys apskaičiuojamos kaip kiekvienos rūšies visų laive laikomų sugautų žuvų svorio procentas. Skaičiuojant priedugnio žuvų priegaudos lygį, sugautų krevečių kiekis neįskaičiuojamas.

5 straipsnis

Priegauda vienos žvejybos operacijos metu

1. Jei vienos žvejybos operacijos metu priegaudos procentinis dydis viršijo 4 straipsnio 1 ir 2 dalyse nustatytus procentinius dydžius, laivas nedelsdamas nuplaukia mažiausiai 10 jūrmylių nuo bet kurios ankstesnio traukimo vietos ir kito traukimo metu būna mažiausiai 10 jūrmylių atstumu nuo bet kurios ankstesnio traukimo vietos. Jei perplaukus kitos žvejybos operacijos metu viršijamos šios priegaudos ribos, laivas išplaukia iš kvadrato ir negrįžti mažiausiai 60 valandų.

2. Jei visų priedugnio žuvų rūšių, kurioms taikomos kvotos, visa priegauda vienos žvejybos operacijos metu žvejojant krevetes viršija 5 % svorio 3M kvadrate arba 2,5 % svorio 3L kvadrate, laivas nuplaukia mažiausiai 10 jūrmylių nuo bet kurios ankstesnio traukimo vietos ir kito traukimo metu būna mažiausiai 10 jūrmylių atstumu nuo bet kurios ankstesnio traukimo vietos. Jei perplaukus kitos žvejybos operacijos metu viršijamos šios priegaudos ribos, laivas išplaukia iš kvadrato ir negrįžta mažiausiai 60 valandų.

3. Vienos žvejybos operacijos metu leidžiama priegaudos procentinė dalis skaičiuojama kaip kiekvienos rūšies tos žvejybos operacijos metu sugautų visų žuvų svorio procentas.

6 straipsnis

Specialioji žvejyba ir priegauda

1. Bendrijos laivų kapitonai nevykdo specialiosios tų rūšių, kurių priegaudai taikomi apribojimai, žvejybos. Specialioji rūšies žvejyba laikoma įvykdyta tada, jeigu tos rūšies žuvų svoris kiekvienos žvejybos operacijos metu sudaro didžiausią procentinę viso sugauto žuvų kiekio dalį.

2. Tačiau laivui vykdant specialiąją rombinių rajų žvejybą naudojant teisėtą tai žvejybai nustatytą tinklo akies dydį, pirmas kartas, kai tos žvejybos operacijos metu didžiausią viso sugauto kiekio pagal svorį procentinę dalį sudaro rūšių, kurioms taikomi priegaudos apribojimai, žuvys, laikomas atsitiktinumu. Tokiu atveju laivas nedelsdamas pakeičia vietą pagal 5 straipsnio 1 ir 2 dalis.

3. Po to, kai laikantis 5 straipsnio 1 ir 2 dalių laivo nebuvo kvadrate mažiausiai 60 valandų, Bendrijos laivų kapitonai atlieka bandomąjį traukimą, kurio trukmė neviršija 3 valandų. Nukrypstant nuo šio straipsnio 1 dalies, jei tokio bandomojo traukimo žvejybos operacijos metu rūšių, kurioms taikomos priegaudos ribos, žuvys sudaro didžiausią viso sugauto kiekio pagal svorį procentinę dalį, jis nelaikoma specialiąja žvejyba. Tokiu atveju laivas nedelsdamas pakeičia vietą pagal 5 straipsnio 1 ir 2 dalis.

▼M2

4. Bendrijos laivų kapitonai registruoja pagal 3 dalį vykdomo bandomojo traukimo pradžios ir pabaigos vietų koordinates.

▼B

7 straipsnis

Tinklo akių dydžiai

1. Specialiajai I priede nurodytų priedugnio rūšių žuvų žvejybai draudžiama naudoti tralus, kurių bet kurios dalies tinklinio audeklo akies kraštinės ilgis yra mažesnis nei 130 mm, išskyrus Sebastes mentella žvejybai, kaip nurodyta 3 dalyje. Minėtą tinklinio audeklo akies kraštinės ilgį, jeigu vykdoma specializuota šiaurinių trumpačiuptuvių kalmarų (Illex illecebrosus) žvejyba, galima sumažinti daugiausia iki 60 mm. Vykdant specialiąją rajų (Rajidae) žvejybą, tralo maišo akių dydis padidinamas iki ne mažiau kaip 280 mm, o visose kitose tralo vietose – iki 220 mm.

2. Paprastąsias šiaurines krevetes (Pandalus borealis) gaudantys laivai naudoja tinklus, kurių akių dydis yra ne mažesnis kaip 40 mm.

3. Pelagines Sebastes mentella (gelminius jūrų ešerius) 2 parajonyje ir 1F bei 3K kvadratuose žvejojantys laivai naudoja tinklus, kurių akių dydis yra ne mažesnis kaip 100 mm.

▼M1

4. Laivuose, kuriais naudojant įvairiagylius tralus 3O kvadrate žvejojami paprastieji jūriniai ešeriai, naudojami tinklai, kurių mažiausias tinklo akies dydis – 90 mm.

▼M2

5. Laivams, vykdantiems specialiąją šio straipsnio 1, 2 ir 3 dalyse nenurodytų rūšių žuvų žvejybą, leidžiama gaudyti reglamentuojamas rūšis naudojant tinklus, kurių akių dydis yra mažesnis nei tose dalyse nurodytas dydis, jei laikomasi 4 straipsnyje nustatytų priegaudos reikalavimų.

▼B

8 straipsnis

Tinklų laikymas

1. Vykdant specialiąją vienos arba daugiau rūšių, kurių žvejybą reglamentuoja NAFO, žuvų žvejybą, Bendrijos laivai negali turėti tinklų, kurių akių dydis būtų mažesnis už nurodytąjį 7 straipsnyje.

▼M2

2. Tačiau Bendrijos laivuose, kurie žvejoja ne NAFO reguliuojamame, o kituose rajonuose, leidžiama turėti tinklus, kurių akių dydis yra mažesnis už nustatytąjį 7 straipsnyje, jeigu tie tinklai yra stipriai surišti ir sukrauti bei negali būti tiesiogiai panaudoti.

▼B

9 straipsnis

Prie tinklų tvirtinamos priemonės

1. Draudžiama naudoti visas priemones arba prietaisus, išskyrus aprašytuosius šioje straipsnio dalyje, kurie užtveria tinklo akis arba sumažina jų dydį.

2. Prie apatinės tralo maišo dalies, kad tralas būtų mažiau apgadinamas arba apsaugomas nuo sugadinimo, galima tvirtinti brezentą, tinklinį audeklą arba bet kokią kitą medžiagą.

3. Įtaisus galima pritvirtinti prie viršutinės tralo maišo dalies, jeigu jie neužstoja tinklinio audeklo akių. Prie viršutinės tralo maišo dalies tvirtinami tik V priede nurodyti užmovai.

4. Paprastąsias šiaurines krevetes (Pandalus borealis) gaudantys laivai naudoja rūšiuojamąjį tinklelį arba groteles, kurių atstumas tarp juostų yra ne daugiau nei 22 mm. 3L kvadrate krevetes gaudantys laivai, kaip nurodyta VI priede, taip pat turi ne trumpesnes nei 72 cm jungiamąsias grandines.

10 straipsnis

Verslinis žuvų dydis

1. Žuvys, sugautos NAFO reguliuojamame rajone ir nesiekiančios III priede nustatyto dydžio, negali būti apdorojamos, laikomos laive, perkraunamos, iškraunamos į krantą, gabenamos, saugomos, parduodamos, pateikiamos arba siūlomos parduoti – iškrovus jas iš tinklo ar ištraukus jas iš jūros jos nedelsiant paleidžiamos atgal į jūrą.

2. Jeigu nustatyto dydžio nesiekiančių sugautų žuvų kiekis viršija 10 % bendro sugautų žuvų kiekio, laivas turi tęsti žvejybą ne arčiau kaip už penkių jūrmylių nuo ankstesnės žvejybos operacijos vietos. Jei apdorotos žuvys, priklausančios rūšiai, kuriai taikomi verslinio dydžio reikalavimai, yra mažesnės, nei nustatyta III priede, laikoma, kad jų dydis nesiekė nustatyto verslinių žuvų dydžio.

▼M2

11 straipsnis

Specialiosios krevečių žvejybos 3L kvadrate nuostatos

Krevečių žvejyba 3L kvadrate vykdoma didesniame nei 200 metrų gylyje.

12 straipsnis

Ribojamos žvejybos rajonai

1. Draudžiama vykdyti dugninės žvejybos veiklą šiuose rajonuose:







Rajonas 1 koordinatė 2 koordinatė 3 koordinatė 4 koordinatė Orfan Nolas (Orphan Knoll) 50°00'30'' šiaurės platumos 45°00'30'' vakarų ilgumos 51°00'30'' šiaurės platumos 45°00'30'' vakarų ilgumos 51°00'30'' šiaurės platumos 47°00'30'' vakarų ilgumos 50°00'30'' šiaurės platumos 47°00'30'' vakarų ilgumos Kornerio povandeniniai kalnai (Corner Seamounts) 35°00'00'' šiaurės platumos 48°00'00'' vakarų ilgumos 36°00'00'' šiaurės platumos 48°00'00'' vakarų ilgumos 36°00'00'' šiaurės platumos 52°00'00'' vakarų ilgumos 35°00'00'' šiaurės platumos 52°00'00'' vakarų ilgumos Niufaundlendo povandeniniai kalnai (Newfoundland Seamounts) 43°29'00'' šiaurės platumos 43°20'00'' vakarų ilgumos 44°00'00'' šiaurės platumos 43°20'00'' vakarų ilgumos 44°00'00'' šiaurės platumos 46°40'00'' vakarų ilgumos 43°29'00'' šiaurės platumos 46°40'00'' vakarų ilgumos Naujosios Anglijos povandeniniai kalnai (New England Seamounts) 35°00'00'' šiaurės platumos 57°00'00'' vakarų ilgumos 39°00'00'' šiaurės platumos 57°00'00'' vakarų ilgumos 39°00'00'' šiaurės platumos 64°00'00'' vakarų ilgumos 35°00'00'' šiaurės platumos 64°00'00'' vakarų ilgumos Fogo 1 povandeninis kalnas (Fogo Seamount 1) 42°31'33'' šiaurės platumos 53°23'17'' vakarų ilgumos 42°31'33'' šiaurės platumos 52°33'37'' vakarų ilgumos 41°55'48'' šiaurės platumos 53°23'17'' vakarų ilgumos 41°55'48'' šiaurės platumos 52°33'37'' vakarų ilgumos Fogo 2 povandeninis kalnas (Fogo Seamount 2) 41°07'22'' šiaurės platumos 52°27'49'' vakarų ilgumos 41°07'22'' šiaurės platumos 51°38'10'' vakarų ilgumos 40°31'37'' šiaurės platumos 52°27'49'' vakarų ilgumos 40°31'37'' šiaurės platumos 51°38'10'' vakarų ilgumos

2. Dugninės žvejybos veikla draudžiama NAFO 3O kvadrato rajone, kuris apibrėžiamas sujungiant šias koordinates (eilės tvarka, grįžtant prie 1 koordinatės):







Koordinatės Nr. Platuma Ilguma 1 42°53'00'' šiaurės platumos 51°00'00'' vakarų ilgumos 2 42°52'04'' šiaurės platumos 51°00'00'' vakarų ilgumos 3 43°24'13'' šiaurės platumos 51°58'12'' vakarų ilgumos 4 43°24'20'' šiaurės platumos 51°58'18'' vakarų ilgumos 5 43°39'38'' šiaurės platumos 52°13'10'' vakarų ilgumos 6 43°40'59'' šiaurės platumos 52°27'52'' vakarų ilgumos 7 43°56'19'' šiaurės platumos 52°39'48'' vakarų ilgumos 8 44°04'53'' šiaurės platumos 52°58'12'' vakarų ilgumos 9 44°18'38'' šiaurės platumos 53°06'00'' vakarų ilgumos 10 44°18'36'' šiaurės platumos 53°24'07'' vakarų ilgumos 11 44°49'59'' šiaurės platumos 54°30'00'' vakarų ilgumos 12 44°29'55'' šiaurės platumos 54°30'00'' vakarų ilgumos 13 43°26'59'' šiaurės platumos 52°55'59'' vakarų ilgumos 14 42°48'00'' šiaurės platumos 51°41'06'' vakarų ilgumos 15 42°53'02'' šiaurės platumos 51°00'00'' vakarų ilgumos

▼M2







IIa

SKYRIUS

PAŽEIDŽIAMŲ JŪRŲ EKOSISTEMŲ APSAUGA

12a straipsnis

Sąvokos „pažeidžiamos jūrų ekosistemos“ apibrėžtis

Šiame skyriuje pažeidžiamos jūrų ekosistemos yra:

a) unikalios jūrų ekosistemos arba jūrų ekosistemos, kuriose yra retų rūšių organizmų, kurių išnykimo nebūtų įmanoma kompensuoti panašiais rajonais ar ekosistemomis. Joms priskiriamos: i) buveinės, kuriose yra endeminių rūšių organizmų; ii) pavienėse teritorijose esančių retų, galinčių išnykti arba nykstančių rūšių organizmų buveinės; iii) žuvų jauniklių augyklos arba pavienės maitinimosi, veisimosi ar neršimo teritorijos;

b) jūrų ekosistemos, būtinos žuvų ištekliams arba retų, galinčių išnykti ar nykstančių rūšių jūrų organizmams išlikti, funkcionuoti, neršti ir (arba) veistis ar ištekliams atkurti, ypač tam tikrais vystymosi etapais, (pvz., žuvų jauniklių augyklos arba žuvų augyklos);

c) jūrų ekosistemos, kurios dėl antropogeninės veiklos gali labai pablogėti;

d) jūrų ekosistemos, kurių tam tikrų rūšių organizmų populiacijoms arba grupėms būdinga viena ar daugiau toliau išvardytų savybių: i) lėtas augimo tempas; ii) vėlyva branda; iii) lėtas arba nenuspėjamas gausėjimas; arba iv) ilgaamžiškumas;

e) jūrų ekosistemos, kurioms būdingos sudėtingos fizinės struktūros, susidariusios dėl didelio kiekio biotinių ir abiotinių veiksnių. Šiose ekosistemose vykstantys ekologiniai procesai paprastai labai priklauso nuo šių struktūrinių sistemų. Be to, tokiose ekosistemose įvairovė dažnai yra labai didelė ir priklauso nuo tų ekosistemų struktūrinių organizmų.

12b straipsnis

Sąvokos „didelis neigiamas poveikis“ apibrėžtis

Šiame skyriuje didelis neigiamas poveikis yra poveikis, dėl kurio ekosistemų struktūrai arba funkcionavimui pakenkiama taip, kad:

a) mažėja poveikį patyrusių populiacijų gebėjimas atsikurti;

b) ilgainiui mažėja natūralus buveinių produktyvumas; arba

c) ne vien laikinai labai sumažėja rūšių gausa, buveinių ar bendrijų tipų.

12c straipsnis

Sąvokos „pažeidžiamos jūrų ekosistemos indikatorinės organizmų rūšys“ apibrėžtis

Šiame skyriuje pažeidžiamos jūrų ekosistemos indikatorinės organizmų rūšys yra Antipatharia, Gorgonacea, Cerianthidae, Lophelia ir Cnidaria.

12d straipsnis

Sąvokos „susidūrimas su pažeidžiamomis jūrų ekosistemomis“ apibrėžtis

Šiame skyriuje susidūrimas su pažeidžiamomis jūrų ekosistemomis yra atvejis, kai pažeidžiamos jūrų ekosistemos indikatorinių rūšių organizmų kiekis, sužvejotas vieną kartą pastačius žvejybos įrankius, yra didesnis nei 100 kg gyvų koralų ir (arba) 1 000 kg gyvų pinčių.

12e straipsnis

Dugninės žvejybos vertinimas

1. Valstybės narės, kurių laivai ketina vykdyti dugninės žvejybos veiklą NAFO reguliuojamame rajone, 2009 m. atlieka žinomo ir numatomo tos veiklos poveikio pažeidžiamoms jūrų ekosistemoms vertinimą. Valstybės narės leidžia vykdyti dugninės žvejybos veiklą tik tuo atveju, jei vertinimo išvadose nurodyta, kad tokia veikla neturės didelio neigiamo poveikio pažeidžiamoms jūrų ekosistemoms.

2. Atlikdamos 1 dalyje nurodytą vertinimą, valstybės narės remiasi kokybiškiausia turima moksline ir technine informacija, susijusia su pažeidžiamų jūrų ekosistemų vieta tuose rajonuose, kuriuose ketina žvejoti jų laivai. Tokia informacija apima mokslinius duomenis, kuriais remiantis gali būti įvertinta tokių ekosistemų buvimo tikimybė, jeigu tų duomenų yra.

3. Vertinant didelio neigiamo poveikio pažeidžiamoms jūrų ekosistemoms riziką, kaip nurodyta 1 dalyje, atitinkamai atsižvelgiama į skirtingas naujuose dugninės žvejybos rajonuose ir esamuose dugninės žvejybos rajonuose vyraujančias sąlygas.

4. Valstybės narės 1 dalyje nurodytą vertinimą kuo skubiau, tačiau ne vėliau kaip 2009 m. birželio 30 d., pateikia Komisijai. Kartu jos pateikia poveikio mažinimo priemonių, skirtų didelio neigiamo poveikio pažeidžiamoms jūrų ekosistemoms prevencijai, aprašą. Komisija šią informaciją nedelsdama persiunčia NAFO sekretoriatui.

12f straipsnis

Dugninės žvejybos veikla naujuose dugninės žvejybos rajonuose

1. Visa naujuose dugninės žvejybos rajonuose vykdoma žvejybos veikla arba atitinkamame rajone anksčiau nenaudotais dugninės žvejybos įrankiais vykdoma žvejybos veikla laikoma žvalgomąja žvejyba ir vykdoma vadovaujantis 2 dalyje nurodytu žvalgomosios žvejybos protokolu.

2. Valstybės narės, kurių laivai ketina vykdyti žvejybos veiklą naujame dugninės žvejybos rajone arba atitinkamame rajone anksčiau nenaudotais žvejybos įrankiais, pagal XVI priedo pavyzdžius parengia žvalgomosios žvejybos protokolą.

3. Žvalgomosios žvejybos protokole pateikiama ši informacija:

a) žvejybos planas, kuriame nurodomos tikslinės rūšys, datos ir rajonai. Atsižvelgiama į žvejybos tam tikrame rajone ir pastangų apribojimus, siekiant užtikrinti, kad žvejyba ribojamame geografiniame rajone būtų vykdoma laipsniškai;

b) poveikio mažinimo planas, įskaitant priemones, skirtas didelio neigiamo poveikio pažeidžiamoms jūrų ekosistemoms, su kuriomis gali būti susidurta žvejojant, prevencijai;

c) sužvejotų žuvų kiekio stebėjimo planas, kuriame išvardijamos ir deklaruojamos visos sužvejotos žuvų rūšys, žvejyboje visais atvejais naudojantis palydovine laivų sekimo sistema ir dalyvaujant stebėtojams. Duomenys apie praneštus ir užregistruotus sužvejotų žuvų kiekius turi būti pakankamai išsamūs, kad prireikus būtų galima atlikti veiklos vertinimą;

d) duomenų rinkimo planas, siekiant sudaryti palankesnes sąlygas nustatyti, kurios jūrų ekosistemos ir organizmų rūšys rajone, kuriame žvejojama, yra pažeidžiamos.

4. Valstybės narės užtikrina, kad žvalgomosios dugninės žvejybos veikla būtų vertinama 12e straipsnyje nustatyta vertinimo tvarka.

5. Valstybės narės 2 dalyje nurodytą žvalgomosios žvejybos protokolą ir 12e straipsnio 1 dalyje nurodytą vertinimą pateikia Komisijai, kuri juos perduoda NAFO sekretoriatui. Valstybės narės užtikrina, kad žvalgomosios žvejybos veiklos nebūtų leista vykdyti, kol NAFO sekretoriatas nėra gavęs šios informacijos.

12g straipsnis

Nenumatyti susidūrimai su esamų dugninės žvejybos rajonų pažeidžiamomis jūrų ekosistemomis

1. Jei žvejybos veiklą esamame dugninės žvejybos rajone vykdantis laivas žvejybos operacijų metu susiduria su pažeidžiamos jūrų ekosistemos indikatorinių rūšių organizmais, laivo kapitonas nustato, kiek ir kokių pažeidžiamos jūrų ekosistemos indikatorinių rūšių organizmų sužvejota.

2. Jei vykdant žvejybos operaciją, pavyzdžiui, traukiant tralą arba statant žiauninius tinklus ar ilgąsias ūdas, sužvejotų pažeidžiamos jūrų ekosistemos indikatorinių rūšių organizmų kiekis yra didesnis už 12d straipsnyje nustatytą kiekį, taikomos šio straipsnio 3 ir 4 dalių nuostatos.

3. Laivo kapitonas praneša apie susidūrimą vėliavos valstybei narei, kuri nedelsdama per Komisiją perduoda informaciją vykdomajam sekretoriui. Komisija apie tai nedelsdama įspėja kitas valstybes nares, kurių laivai tame rajone vykdo žvejybos veiklą. Atitinkamos valstybės narės apie tai nedelsdamos įspėja visus tame rajone esančius su jų vėliava plaukiojančius žvejybos laivus.

4. Laivo kapitonas nutraukia žvejybą ir nuplukdo laivą mažiausiai už 2 jūrmylių nuo galinės tralo traukimo arba žiauninių tinklų ar ilgųjų ūdų statymo vietos tokia kryptimi, kuria plaukiant tikimybė susidurti su pažeidžiamomis jūrų ekosistemomis yra mažiausia. Remdamasis visais turimais informacijos šaltiniais, kapitonas priima geriausią sprendimą.

12h straipsnis

Nenumatyti susidūrimai su naujų dugninės žvejybos rajonų pažeidžiamomis jūrų ekosistemomis

1. Jei žvejybos veiklą naujame dugninės žvejybos rajone vykdantis laivas žvejybos operacijų metu susiduria su pažeidžiamos jūrų ekosistemos indikatorinių rūšių organizmais, laivo kapitonas nustato, kiek ir kokių pažeidžiamos jūrų ekosistemos indikatorinių rūšių organizmų sužvejota. Laive dirbantys stebėtojai iki žemiausio įmanomo taksonomijos lygio identifikuoja koralus, pintis ir kitus organizmus.

2. Jei vieną kartą pastačius žvejybos įrankius, pavyzdžiui, atlikus tralo traukimą arba pastačius žiauninius tinklus ar ilgąsias ūdas, sužvejotas tokių rūšių organizmų kiekis yra didesnis už 12d straipsnyje nustatytą kiekį, taikomos šio straipsnio 3, 4 ir 5 dalių nuostatos.

3. Laivo kapitonas praneša apie susidūrimą vėliavos valstybei narei, kuri nedelsdama per Komisiją perduoda informaciją vykdomajam sekretoriui. Komisija apie tai nedelsdama įspėja kitas valstybes nares, kurių laivai tame rajone vykdo žvejybos veiklą. Atitinkamos valstybės narės apie tai nedelsdamos įspėja visus tame rajone esančius su jų vėliava plaukiojančius žvejybos laivus.

4. Žvejyba laikinai uždraudžiama dviejų mylių spinduliu nuo susidūrimo su pažeidžiama jūrų ekosistema vietos, apie kurią pranešė su NAFO susitariančiosios šalies vėliava plaukiojantis laivas. Vieta, apie kurią praneša laivas, yra galinė tralo traukimo arba žiauninių tinklų ar ilgųjų ūdų statymo vieta arba kita vieta, kuri, sprendžiant iš įrodymų, yra arčiausiai tikslios susidūrimo vietos. Žvejyba laikinai uždraudžiama iki tol, kol NAFO sekretoriatas nurodo, kad vėl galima leisti žvejoti tame rajone.

5. Laivas nutraukia žvejybą ir nuplaukia mažiausiai už 2 jūrmylių nuo galinės tralo traukimo arba žiauninių tinklų ar ilgųjų ūdų statymo vietos tokia kryptimi, kuria plaukiant tikimybė susidurti su pažeidžiamomis jūrų ekosistemomis yra mažiausia. Remdamasis visais turimais informacijos šaltiniais, kapitonas priima geriausią sprendimą.

▼B







III SKYRIUS

KONTROLĖS PRIEMONĖS







1 SKIRSNIS

Žvejybos stebėsena

13 straipsnis

Leidimas

Gaudyti, laikyti laive, perkrauti ir iškrauti į krantą žuvų išteklius iš NAFO reguliuojamo rajono leidžiama tik didesnės kaip 50 tonų bendros talpos Bendrijos laivams, turintiems valstybės narės, su kurios vėliava jie plaukioja, išduotą specialų žvejybos leidimą ir įtrauktiems į NAFO laivų registrą, tik tame leidime nustatytomis sąlygomis.

14 straipsnis

Laivų sąrašas

1. Kiekviena valstybė narė sudaro su jos vėliava plaukiojančių ir Bendrijoje įregistruotų laivų, kuriems leidžiama žvejoti NAFO reguliuojamame rajone, sąrašą ir perduoda jį Komisijai kompiuteriu nuskaitoma forma. Komisija sąrašą nedelsdama perduoda NAFO sekretoriatui.

2. Likus ne mažiau kaip 15 dienų iki laivo įplaukimo į NAFO reguliuojamą rajoną, kiekviena valstybė narė kompiuteriu nuskaitoma forma praneša Komisijai apie visus su jos vėliava plaukiojančių ir Bendrijoje įregistruotų laivų, kuriems leidžiama žvejoti NAFO reguliuojamame rajone, sąrašo pakeitimus. Komisija šią informaciją nedelsdama perduoda NAFO sekretoriatui.

3. Šio straipsnio 2 dalyje nurodytame sąraše pateikiama ši informacija:

a) jei taikoma, 2003 m. gruodžio 30 d. Komisijos reglamento (EB) Nr. 26/2004 dėl Bendrijos žvejybos laivų registro ( 13 ) priede nurodytas identifikavimo numeris;

b) tarptautinis radijo šaukinys;

c) laivo frachtuotojas, jeigu taikoma.

4. Informacijoje, pateikiamoje apie su valstybės narės vėliava laikinai plaukiojančius laivus (laivo frachtavimo be įgulos sutartis), dar nurodoma:

a) data, nuo kurios laivui leidžiama plaukioti su valstybės narės vėliava;

b) data, nuo kurios valstybė narė laivui suteikia leidimą žvejoti NAFO reguliuojamame rajone;

c) valstybės, kurioje laivas yra registruotas arba anksčiau buvo registruotas, pavadinimas ir data, nuo kurios tas laivas nebeplaukioja su tos valstybės narės vėliava;

d) laivo pavadinimas;

e) oficialus registravimo numeris, kurį laivui paskyrė kompetentingos nacionalinės institucijos;

f) laivo registravimo uostas po perkėlimo;

g) laivo savininko arba frachtuotojo vardas ir pavardė ar pavadinimas;

h) pareiškimas, kad kapitonui buvo įteikta NAFO reguliuojamame rajone galiojančių teisės aktų kopija;

i) pagrindinės žuvų rūšys, kurias laivas gali žvejoti NAFO reguliuojamame rajone;

j) parajoniai, kuriuose laivas galėtų žvejoti.

15 straipsnis

Bendrijos laivų frachtavimas

1. Valstybės narės gali leisti su jos vėliava plaukiojančiam ir leidimą žvejoti NAFO reguliuojamame rajone turinčiam laivui sudaryti frachtavimo susitarimą ir naudoti visą arba dalį kitai NAFO susitariančiajai šaliai paskirtos kvotos ir (arba) žvejybos dienų. Tačiau frachtavimo susitarimų neleidžiama sudaryti su laivais, dėl kurių NAFO arba kita regioninė žvejybos organizacija yra nustačiusi, kad jie vykdė NNN žvejybos veiklą.

2. Frachtavimo susitarimo sudarymo dieną valstybė narė, su kurios vėliava plaukioja laivas, išsiunčia Komisijai, o ši perduoda NAFO atsakingajam sekretoriui šią informaciją:

a) savo pritarimą frachtavimo susitarimui;

b) žuvų rūšis, kurioms taikomas frachtavimo susitarimas, ir bendrąsias žvejybos galimybes, kurios buvo paskirtos frachtavimo susitarimu;

c) frachtavimo susitarimo galiojimo trukmę;

d) frachtuotojo vardą ir pavardę ar pavadinimą;

e) laivą frachtuojančią susitariančiąją šalį.

3. Nustojus galioti frachtavimo susitarimui, valstybė narė, su kurios vėliava plaukioja laivas, apie tai nedelsdama praneša Komisijai, o ji šią informaciją perduoda NAFO atsakingajam sekretoriui.

4. Valstybė narė, su kurios vėliava plaukioja laivas, užtikrina, kad:

a) frachtavimo susitarimo galiojimo laikotarpiu laivui nebūtų leidžiama žvejoti nesilaikant valstybei narei, su kurios vėliava plaukioja laivas, skirtų žvejybos galimybių;

b) laivui per tą patį laikotarpį nebūtų leidžiama žvejoti pagal daugiau nei vieną frachtavimo susitarimą;

c) visi pagal frachtavimo susitarimus, apie kuriuos yra pranešta, sužvejoti kiekiai ir priegaudos frachtuojamo laivo žvejybos žurnale būtų registruojami atskirai nuo kitų duomenų apie sužvejotus kiekius, registruojamų pagal 18 straipsnį.

5. Apie visus 4 dalies c punkte minėtus sužvejotus kiekius ir priegaudas valstybės narės Komisijai praneša atskirai nuo kitų nacionalinių duomenų apie sužvejotus kiekius pagal 21 straipsnį. Komisija nedelsdama perduoda šiuos duomenis NAFO atsakingajam sekretoriui.

16 straipsnis

Žvejybos pastangų stebėsena

1. Kiekviena valstybė narė imasi būtinų priemonių užtikrinti, kad jos laivų žvejybos pastanga atitiktų tos valstybės narės bendrąsias žvejybos galimybes, kuriomis ji gali naudotis NAFO reguliuojamame rajone.

2. Valstybės narės savo laivų, kurie žvejoja NAFO reguliuojamame rajone, žvejybos planą Komisijai perduoda kasmet ne vėliau kaip iki sausio 31 d. arba, praėjus tam terminui, ne vėliau kaip likus 30 dienų iki tos veiklos pradžios. Žvejybos plane, inter alia, yra nurodomas tuose žvejybos rajonuose žvejosiantis laivas arba laivai ir žvejybos dienų, kurias tie laivai ketina praleisti NAFO reguliuojamame rajone, skaičius.

3. Valstybės narės praneša Komisijai orientacinio pobūdžio informaciją apie tai, kokią veiklą laivai ketina vykdyti kituose rajonuose.

4. Žvejybos planas nurodo bendrą žvejybos pastangą, taikytiną NAFO reguliuojamame rajone, atsižvelgiant į bendrąsias žvejybos galimybes, kuriomis gali naudotis pranešimą teikianti valstybė narė.

5. Valstybės narės kasmet ne vėliau kaip iki sausio 31 d. Komisijai praneša apie savo žvejybos planų įgyvendinimą. Tose ataskaitose nurodomas NAFO reguliuojamame rajone žvejybos veiklą faktiškai vykdančių laivų skaičius, kiekvieno laivo sugauti kiekiai ir visas dienų, kurias kiekvienas laivas žvejojo tame rajone, skaičius. Ataskaita apie laivų, žvejojančių krevetes 3M ir 3L kvadratuose, veiklą pateikiama atskirai apie kiekvieną kvadratą.

17 straipsnis

Laivų stebėjimo sistema (LSS)

1. Valstybės narės užtikrina, kad NAFO sekretoriatui elektroniniu būdu realiu laiku būtų perduota informacija apie su jų vėliava NAFO reguliuojamame rajone žvejojančius laivus, gauta taikant Komisijos reglamente (EB) Nr. 2244/2003 ( 14 ) nustatytą laivų stebėjimo sistemą (LSS).

2. Inspektorius, NAFO reguliuojamame rajone pastebėjęs laivą, apie kurį negavo LSS duomenų pagal NAFO apsaugos ir vykdymo užtikrinimo priemones, apie tai skubiai praneša laivo kapitonui ir NAFO atsakingajam sekretoriui.

18 straipsnis

Perkrovimas

1. Bendrijos laivai NAFO reguliuojamame rajone atlieka perkrovimo operacijas tik iš anksto gavę valstybės, su kurios vėliava plaukioja, kompetentingų institucijų leidimą.

2. Bendrijos laivai nedalyvauja perkrovimo operacijose žuvis perkraunant iš Konvencijos nepasirašiusios šalies laivo, kuris buvo pastebėtas vykdant žvejybos veiklą NAFO reguliuojamame rajone ar ta veikla buvo kitaip nustatyta, arba perkraunant į tokį laivą.

3. Bendrijos laivai apie kiekvieną perkrovimą, kuris atliekamas NAFO reguliuojamame rajone, praneša savo kompetentingoms institucijoms. Laivai, iš kurių perkraunama, minėtą pranešimą pateikia ne vėliau kaip prieš dvidešimt keturias valandas iki perkrovimo, o laivai, į kuriuos perkraunama, – ne vėliau kaip po valandos nuo perkrovimo.

4. Šio straipsnio 3 dalyje nurodytame pranešime pateikiamas numatytas žuvies iškrovimo arba pakrovimo laikas, geografinė padėtis, suapvalintas bendras kiekvienos rūšies iškrautinų ar pakrautinų žuvų svoris kilogramais ir perkrovimo operacijoje dalyvaujančių laivų šaukiniai.

5. Laivas, į kurį perkraunama, praneša ne tik apie visą laive laikomą sugautą kiekį ir visą žuvų, kurios turi būti iškrautos, svorį, bet ir uosto, kuriame numatoma iškrauti žuvis, pavadinimą bei numatomą iškrovimo laiką, ne vėliau kaip prieš 24 valandas iki iškrovimo.

6. Valstybės narės 3 ir 5 dalyse nurodytus pranešimus nedelsdamos perduoda Komisijai, kuri nedelsdama juos perduoda NAFO sekretoriatui.

19 straipsnis

Žvejybos ir produkcijos žurnalai bei laikymo planas

1. Laivų kapitonai ne tik laikosi Reglamento (EEB) Nr. 2847/93 6, 8, 11 ir 12 straipsnių, bet ir įrašo į žvejybos žurnalą šio reglamento IV priede nustatytą informaciją.

2. Bendrijos laivo, jeigu jame yra sužvejotų Reglamento (EEB) Nr. 2847/93 15 straipsnio 1 dalyje nurodytų rūšių žuvų, kapitonas turi:

a) produkcijos žurnalą, kuriame pagal laive esančias žuvų rūšis nurodoma bendras produktų svoris kilogramais;

b) laikymo planą, kuriame nurodoma skirtingų rūšių žuvų laikymo vieta triume. Krevečių atveju laivuose esama laikymo plano, kuriame nurodoma 3L kvadrate ir 3M kvadrate sugautų krevečių laikymo vieta bei laive laikomų krevečių kiekiai pagal kvadratus nurodant produktų svorį kilogramais.

3. 2 dalyje nurodyti produkcijos žurnalas ir laikymo planas atnaujinami kasdien pagal praėjusios dienos (00.00 val. (UTC)–24.00 val. (UTC)) duomenis ir saugomi laive tol, kol iškraunami visi laive laikomi produktai.

4. Bendrijos laivo kapitonas suteikia būtiną pagalbą, kad būtų galima patikrinti produkcijos žurnale įrašytus kiekius ir laive laikomus perdirbtus produktus.

▼M1

5. Valstybės narės kas dvejus metus patvirtina visų laivų, kuriems leidžiama žvejoti pagal 14 straipsnį, talpos plano tikslumą. Laivo kapitonas užtikrina, kad šio patvirtinimo kopija būtų saugoma laive, ir pateikia ją inspektoriui jo prašymu.

▼B

20 straipsnis

Produkto ženklinimas ir laikymas atskirai

▼M2

1. Visos perdirbtos žuvys, sugautos NAFO reguliuojamame rajone, ženklinamos taip, kad būtų galima identifikuoti visų 1999 m. gruodžio 17 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 104/2000 dėl bendro žuvininkystės ir akvakultūros produktų rinkų organizavimo ( 15 ) 1 straipsnyje nurodytų rūšių žuvis ir produktų kategorijas, o krevečių atveju – identifikuoti sugavimo datą, naudojant atitinkamai to reglamento I priede nurodytą 3 raidžių kodą ir šio reglamento XIV priedo b punkte nurodytą produkto pavidalo kodą.

2. Ženklinant visas 3L ir 3M kvadratuose sugautas krevetes ir visus 2 parajonyje ir 3KLMNO kvadratuose sugautus juoduosius otus nurodoma, kad jie sugauti šiose atitinkamose zonose.

▼B

3. Atsižvelgiant į teisės aktuose nustatytą laivo kapitono atsakomybę už saugą ir laivo navigaciją, taikomos šios nuostatos:

a) visi NAFO reguliuojamame rajone sugauti kiekiai laikomi atskirai nuo visų už rajono ribų sugautų kiekių. Jie laikomi aiškiai atskirti, pavyzdžiui, plastiko, faneros arba tinklų pertvaromis;

b) sugautus tų pačių rūšių žuvų kiekius galima laikyti keliose triumo vietose, tačiau vieta, kurioje jie laikomi, turi būti aiškiai nurodyta 19 straipsnyje nurodytame laikymo plane.

21 straipsnis

Pranešimas apie sužvejotus kiekius

1. Bendrijos žvejybos laivų kapitonai, laikydamiesi 2 dalies, siunčia valstybės narės, su kurios vėliava plaukioja, Žvejybos stebėjimo centrui (ŽSC) ataskaitas apie sužvejotus kiekius.

2. Į šias ataskaitas apie sužvejotus kiekius įtraukiama:

a) žvejybos laive esantys kiekiai Bendrijos laivui įplaukiant į NAFO reguliuojamą rajoną. Ataskaitos perduodamos likus ne daugiau kaip 12 valandų ir ne mažiau kaip 6 valandoms prieš kiekvieną kartą įplaukiant į NAFO reguliuojamą rajoną. Šiose ataskaitose nurodoma data, laikas, laivo geografinė padėtis, bendras suapvalintas sužvejotų žuvų svoris pagal rūšis, įskaitant tikslines žuvų rūšis;

b) kiekvieną dieną 3L kvadrate sugaunamų krevečių kiekis. Šios ataskaitos perduodamos kitą dieną po sugavimo ne vėliau kaip iki 12.00 val. UTC;

c) kas antrą pirmadienį – 2 parajonyje ir 1F, 3K bei 3M kvadratuose per dvi savaites (kurios baigiasi sekmadienį 24 val.) sugautą jūros ešerių kiekį. Jeigu visas kiekis sudaro 50 % didžiausio leistino sugauti kiekio (DLSK), ataskaitos siunčiamos kiekvieną savaitę pirmadienį;

d) laive esantys kiekiai jam išplaukiant iš NAFO reguliuojamo rajono. Šios ataskaitos perduodamos likus ne daugiau kaip 8 valandoms ir ne mažiau kaip 6 valandoms prieš laivui išplaukiant iš NAFO reguliuojamo rajono. Ataskaitose nurodoma data, laikas, laivo geografinė padėtis, bendras suapvalintas sugautų žuvų svoris pagal rūšis, įskaitant tikslines žuvų rūšis;

e) kiekvieno žuvų perkrovimo metu pakrauti arba iškrauti kiekiai laivui esant NAFO reguliuojamame rajone. Laivai, iš kurių perkraunama, šią ataskaitą pateikia ne vėliau kaip prieš dvidešimt keturias valandas iki perkrovimo. Laivai, į kuriuos perkraunama, – ne vėliau kaip po valandos nuo perkrovimo. Šiose ataskaitose nurodoma data, laikas, perkrovimo geografinė vieta ir bendras suapvalintas iškrautinų arba pakrautų žuvų svoris kilogramais pagal rūšis ir laivų, į kuriuos pakraunami arba iš kurių iškraunami sužvejoti kiekiai, šaukiniai. Ne vėliau kaip prieš 24 valandas iki iškrovimo pradžios laivo, į kurį pakraunama, kapitonas praneša apie visą laive esantį žuvų kiekį ir bendrą svorį, kuris bus iškrautas, uosto pavadinimą ir numatytą iškrovimo laiką;

▼M1

f) prieš įplaukiant į 3L kvadratą ir išplaukiant iš jo sužvejotas kiekis. Šias ataskaitas teikia laivai, kurie 3L kvadrate žvejoja krevetes, ir jos siunčiamos likus vienai valandai iki kvadrato ribos kirtimo. Ataskaitoje nurodomas sužvejotas kiekis, laikomas laive nuo ankstesnės ataskaitos apie sužvejotus kiekius pateikimo, pagal kvadratus ir rūšis (3 raidžių kodas) kilogramais, suapvalintas iki artimiausio 100 kilogramų.

▼B

3. Gavusi ataskaitas apie sužvejotą kiekį, kiekviena valstybė narė kompiuteriniu būdu perduoda jas Komisijai, o ši perduoda jas NAFO sekretoriatui.

4. Ataskaitose apie sužvejotą kiekį pateikiamą informaciją valstybės narės registruoja Reglamento (EEB) Nr. 2847/93 19 straipsnio 2 dalyje nurodytoje duomenų bazėje.

5. Išsamios taisyklės, reglamentuojančios 2 dalyje minėto perdavimo formą ir specifikacijas, yra nustatytos VII priede.

22 straipsnis

Bendrų ataskaitų apie sužvejotą kiekį ir žvejybos pastangą teikimas

1. Visos valstybės narės iki kiekvieno mėnesio 15 dienos kompiuteriu nuskaitoma forma Komisijai perduoda:

a) iškrautus II priede nurodytų išteklių kiekius;

b) dienų, kurias praėjusį mėnesį 3M kvadrate buvo žvejojamos krevetės, skaičių ir

c) visą pagal Reglamento (EEB) Nr. 2847/93 11 ir 12 straipsnius gautą informaciją.

2. Komisija kaupia visų valstybių narių duomenis, nurodytus 1 dalyje, ir per 30 dienų nuo kalendorinio mėnesio, kurį žuvys buvo sugautos, pabaigos perduoda juos NAFO sekretoriatui.







2 SKIRSNIS

Stebėtojai

23 straipsnis

Stebėtojų paskyrimas

1. Valstybės narės paskiria stebėtojus į visus savo laivus, NAFO reguliuojamame rajone vykdančius arba ketinančius vykdyti žvejybos veiklą. Į žvejybos laivą paskirti stebėtojai šiame laive lieka tol, kol į jų vietą paskiriami kiti stebėtojai.

2. Žvejybos laivams, kuriuose nėra stebėtojų, neleidžiama pradėti arba tęsti žvejybos NAFO reguliuojamame rajone, išskyrus force majeure atvejus.

3. Stebėtojai turi atitinkamą kvalifikaciją ir tokią patirtį bei gebėjimus:

a) pakankamą patirtį žuvų rūšims ir žūklės priemonėms nustatyti;

b) navigacinius gebėjimus,

c) pakankamai žinių apie NAFO apsaugos ir vykdymo užtikrinimo priemones,

d) gebėti atlikti paprastas mokslines užduotis, pvz., jei reikia, paimti mėginius ir atidžiai stebėti bei tiksliai registruoti duomenis,

e) pakankamai gerai mokėti valstybės, su kurios vėliava plaukioja stebimas laivas, kalbą.

4. Valstybės narės imasi visų tinkamų priemonių, užtikrinančių, kad žvejybos laivai stebėtojus priimtų paskirtu laiku ir paskirtoje vietoje ir kad pasirūpintų jų išvykimu pasibaigus stebėjimo laikotarpiui.

5. Valstybės narės siunčia Komisijai stebėtojų, kuriuos paskyrė pagal šio straipsnio 1 dalį, sąrašą kasmet iki sausio 20 d., o vėliau – kai tik paskiria naują stebėtoją.

24 straipsnis

Pagrindinė stebėtojų užduotis

1. Stebėtojai stebi, ar žvejybos laivas laikosi atitinkamų NAFO apsaugos ir vykdymo užtikrinimo priemonių.

2. Visos su stebėjimu susijusios pareigos vykdomos tik NAFO reguliuojamame rajone.

25 straipsnis

Registravimas

Stebėtojai:

a) kasdien pildo laivo žvejybos veiklos žurnalą, kuriame nurodoma bent jau VIII priede pateiktame formate nurodyta informacija;

b) registruoja laivo kapitono naudojamus įrankius, tinklo akių dydį ir priedus.

26 straipsnis

Sužvejotų kiekių stebėsena

1. Stebėtojai:

a) tikrina ir vertina atskirus sužvejotus kiekius (pagal vietą, gylį, tinklo buvimo vandenyje laiką);

b) nustato sužvejoto kiekio sudėtį;

c) stebi išmetimus į jūrą, priegaudą ir sužvejotus verslinio dydžio reikalavimų neatitinkančių žuvų kiekius;

d) tikrina žvejybos ir produkcijos žurnalų įrašus; tikrinant produkcijos žurnalą naudojamasi laivo kapitono taikomu perskaičiavimo koeficientu;

e) tikrina pranešimų apie sužvejotus kiekius ataskaitas.

2. Stebėdami į jūrą išmetamus žuvų kiekius, priegaudą ir verslinio dydžio reikalavimų neatitinkančių žuvų sugautus kiekius, kaip nurodyta 1 dalies c punkte, stebėtojai renka duomenis apie į jūrą išmetamus kiekius ir laive paliekamus verslinio dydžio reikalavimų neatitinkančių žuvų kiekius, jeigu aplinkybės leidžia, pagal šią atrankos schemą:

a) registruojamas kiekvienos žvejybos operacijos apskaičiuotas bendras sužvejotas kiekis pagal rūšis svorio vienetais, taip pat apskaičiuoti į jūrą išmetami kiekiai pagal rūšis svorio vienetais;

b) kas dešimta žvejybos operacija išsamiai tiriama pagal žuvų rūšis, nurodant ne tik tiriamo bandinio svorį, bet ir pagal ilgį nustatytus skaičius, rodančius sužvejoto kiekio dalį, kuri bus iškrauta, ir sužvejoto kiekio dalį, kuri buvo išmesta į jūrą;

c) kiekvieną kartą keičiant žvejybos vietą pagal 5 ir 6 straipsnius.

27 straipsnis

Kitos konkrečios užduotys

Stebėtojai:

a) tikrina žvejojančio laivo padėtį;

b) prižiūri galimą perkrovimą iš laivų, jeigu būtų, dėl kurių laikantis 14 straipsnio sudarytos frachtavimo sutartys;

c) stebi, kaip veikia automatinės nuotolinės padėties registravimo priemonės, jeigu jos yra stebimame laive ir jeigu jomis naudojamasi;

d) atlieka mokslinį darbą ir ima mėginius, jeigu to reikalauja NAFO Žuvininkystės komisija arba valstybės, su kurios vėliava plaukioja stebimas laivas, atitinkamos institucijos.

28 straipsnis

Stebėtojų ataskaitos

1. Stebėtojai per 20 dienų nuo kiekvieno žvejybos reiso pabaigos pateikia ataskaitą Komisijai ir juos paskyrusios valstybės narės kompetentingoms institucijoms. Jei stebėtojo paskyrimo laikotarpis baigiasi anksčiau nei žvejybos reisas, ataskaita Komisijai ir valstybės narės kompetentingoms institucijoms pateikiama per 20 dienų nuo paskyrimo laikotarpio pabaigos ir apima paskyrimo laikotarpį. Ataskaitoje pateikiama pagrindinių stebėtojo išvadų santrauka. Ataskaita perduodama Komisijai, kuri persiunčia ją NAFO sekretoriatui.

2. Stebėtojai per 24 valandas pateikia visus įtariamo sunkaus pažeidimo įrodymus. Tokio pobūdžio ataskaitos pateikiamos tikrinimą atliekančiam NAFO laivui, esančiam NAFO reguliuojamame rajone, o jis apie įtariamą pažeidimą praneša NAFO atsakingajam sekretoriui. Perduodami informaciją tikrinimą atliekančiam laivui, stebėtojai naudojasi nustatytu kodu.

29 straipsnis

Atsargumo priemonės

1. Stebėtojai imasi visų būtinų priemonių, užtikrinančių, kad jų buvimas žvejybos laivuose netrukdytų laivams tinkamai veikti, įskaitant žvejybos veiklą.

2. Stebėtojai saugo žvejybos laivuose esantį turtą ir įrenginius, taip pat visų su tokiais laivais susijusių dokumentų konfidencialumą.

30 straipsnis

Laivo kapitono pareigos

1. Bendrijos žvejybos laivų kapitonai priima į laivą paskirtus stebėtojus ir su jais bendradarbiauja, kad stebėtojai būdami laivuose galėtų atlikti savo pareigas.

2. Laivo, turinčio priimti į laivą paskirtą stebėtoją, kapitonas imasi visų tinkamų priemonių sudaryti sąlygas stebėtojui atvykti į laivą ir iš jo išvykti. Laive stebėtojui suteikiamos tinkamos gyvenimo ir darbo sąlygos.

3. Laivo kapitonas leidžia stebėtojui naudotis laivo dokumentais (žvejybos žurnalu, produkcijos žurnalu, talpos bei laikymo planais) ir apžiūrėti įvairias laivo dalis, prireikus ir laive paliktą sužvejotą kiekį bei planuojamą išmesti į jūrą kiekį, kad stebėtojui būtų lengviau atlikti savo pareigas.

4. Laivo kapitonui laiku pranešama apie stebėtojų priėmimo laiką bei vietą ir tikėtiną stebėjimo laikotarpio trukmę.

▼M1

5. Stebimo laivo kapitonui jo prašymu gali būti pateikta 28 straipsnio 1 dalyje nurodyta stebėtojo ataskaitos kopija.

▼B

31 straipsnis

Išlaidos

Visas pagal šį skirsnį reglamentuojamas stebėtojų veiklos išlaidas apmoka valstybės narės. Visas šias išlaidas arba jų dalį valstybės narės gali pavesti apmokėti savo laivų operatoriams.

32 straipsnis

Tolesni veiksmai

▼M1

1. Valstybių narių kompetentingos institucijos, kurioms pagal 28 straipsnio nuostatas yra pateikiama stebėtojo ataskaita, įvertina šios ataskaitos turinį ir išvadas.

▼B

2. Jei ataskaitoje nurodyta, kad stebimo laivo žvejybos praktika neatitiko NAFO apsaugos ir vykdymo užtikrinimo priemonių, 1 dalyje nurodytos kompetentingos institucijos imasi visų tinkamų veiksmų šiam reikalui ištirti ir neleisti, kad tokia praktika pasikartotų.







3 SKIRSNIS

Stebėtojų, stebėjimo per palydovą ir ataskaitų teikimo elektroniniu būdu programa

33 straipsnis

Taikymo taisyklės

1. Nukrypdamos nuo 23 straipsnio nuostatų, valstybės narės gali leisti žvejybos laivams, kurie plaukioja su jų vėliava, pradėti ir vykdyti žvejybos veiklą NAFO reguliuojamame rajone nepaskyrus stebėtojo šiame skirsnyje nustatytomis sąlygomis.

2. Laivai gali vykdyti žvejybos veiklą neturėdami stebėtojo pagal 1 dalį, jeigu įvykdomi šie reikalavimai:

a) laive įrengtos būtinos techninės priemonės, skirtos elektroniniu būdu siųsti stebėtojų ataskaitas ir ataskaitas apie sužvejotą kiekį;

b) NAFO sekretoriatui ir NAFO reguliuojamame rajone veikiantiems tikrinimo laivams išbandžius a punkte nurodytas technines priemones, buvo nustatytas 100 % patikimumas; ir

c) LSS pranešimai perduodami kas valandą.

34 straipsnis

Valstybių narių pareigos

1. Ne vėliau kaip prieš 30 dienų iki prasidedant žvejybos sezonui valstybės narės praneša Komisijai laivų, kurie ketina taikyti šio skirsnio nuostatas, pavadinimus. Komisija šią informaciją nedelsdama perduoda NAFO sekretoriatui.

2. Valstybės narės ir toliau praneša Komisijai laivų, kurie taiko šio skirsnio nuostatas, pavadinimus ir laikotarpio, kurio metu laivuose nebus paskirtų stebėtojų, trukmę. Komisija šią informaciją nedelsdama perduoda NAFO sekretoriatui.

3. Valstybės narės, kurių laivas ar laivai taiko šio skirsnio nuostatas, leidžia laivui vykdyti žvejybos veiklą NAFO reguliuojamame rajone be stebėtojo ne ilgiau kaip 75 % laiko, kurį laivas per metus vykdo veiklą reguliuojamame rajone.

4. Valstybės narės užtikrina, kad vykdant atitinkamos rūšies žvejybos veiklą būtų išlaikyta pusiausvyra tarp laivų, kurie plaukioja su jos vėliava, su stebėtoju ir be stebėtojo.

35 straipsnis

Kapitonų ir stebėtojų pareigos

1. Šio skirsnio nuostatas taikantys laivų kapitonai ir stebėtojai kasdien teikia ataskaitas pagal kvadratą.

2. Dienos ataskaitos per valstybės, su kurios vėliava jie plaukioja, ŽSC perduodamos NAFO sekretoriatui ne vėliau kaip 12.00 val. UTC. Ataskaitinis laikotarpis yra praėjusios dienos 00.01–24.00 val.

3. Dienos ataskaitoje nurodytas sužvejotas kiekis atitinka žvejybos žurnale nurodytą sužvejotą kiekį.

4. Dienos ataskaitose pagal kvadratą nurodomi, jeigu taikoma, šių kategorijų kiekiai:

a) laive laikomas per dieną sugautas kiekis pagal rūšis;

b) išmetamas į jūrą kiekis;

c) verslinio dydžio reikalavimų neatitinkančių žuvų kiekis.

5. Dienos ataskaitos apie sužvejotą kiekį ir stebėtojo ataskaitos formos pateiktos XVI (a) priede.

6. Be savo pareigų pagal III skyriaus 2 skirsnį, stebėtojai, esantys laive, kuris taiko šio skirsnio nuostatas, kasdien per ŽSC pateikia NAFO sekretoriatui atskaitą apie savo pareigas, apibūdintas 26 straipsnio 1 dalyje.

36 straipsnis

Techninis gedimas

Jeigu elektroninės priemonės, skirtos kasdien teikti pranešimus į ŽSC ir iš jo gauti, neveikia, kapitonas ir stebėtojas tęsia kasdienį ataskaitų teikimą kitomis priemonėmis ir raštu registruoja šiuos perdavimus žurnale, kuris laikomas laive ir kuriuo gali naudotis inspektoriai.

37 straipsnis

Pažeidimai

Jeigu nustatoma, kad laivas be stebėtojo įvykdė pažeidimą, taikomos IV skyriaus 5 skirsnio nuostatos. Jeigu laivas po šio pažeidimo nepakeitė kurso, į laivą nedelsiant įsilaipina stebėtojas.

38 straipsnis

Įgyvendinimo ataskaita

Kasmet ne vėliau kaip iki gruodžio 15 d. valstybės narės pateikia Komisijai ataskaitą apie šio skirsnio nuostatų įgyvendinimą. Šioje ataskaitoje, inter alia, pateikiama informacija apie bendrą atitinkamų laivų atitikimą reikalavimams palyginant laivus su stebėtojais ir be stebėtojų, galimą išlaidų sumažinimą gamybos ir valstybių narių institucijų srityje, sąveiką su kitomis kontrolės priemonėmis, taip pat apie veikiančių sistemų techninį funkcionavimą ir patikimumą.







IV SKYRIUS

TIKRINIMAS IR STEBĖJIMAS JŪROJE







1 SKIRSNIS

Bendrosios nuostatos

39 straipsnis

Bendrosios tikrinimo ir stebėjimo taisyklės

1. Komisija ir (arba) valstybės narės paskiria inspektorius, kurie NAFO reguliuojamame rajone stebi ir tikrina pagal NAFO apsaugos bei vykdymo užtikrinimo priemones. Jos taip pat gali paskirti inspektorius lydinčius stažuotojus.

2. Valstybės narės ir Komisija užtikrina, kad inspektoriai vykdytų savo pareigas laikydamiesi NAFO schemoje nustatytų taisyklių. Inspektorių veiklą nuolat kontroliuoja juos paskyrusios kompetentingos institucijos, kurioms jie yra atskaitingi.

3. Kiekviena valstybė narė ir Komisija užtikrina, kad patikrinimus Bendrijos inspektoriai atliktų nediskriminuodami ir laikydamiesi NAFO apsaugos bei vykdymo užtikrinimo priemonių.

4. Patikrinimų skaičius nustatomas pagal NAFO reguliuojamame rajone esančių susitariančiųjų šalių laivynų dydį, atsižvelgiant į tame rajone praleistą laiką, sužvejotų kiekių lygį ir įrašus dėl atitikimo.

5. Inspektoriai ne tik atlieka pagal NAFO apsaugos ir vykdymo užtikrinimo priemones nustatytas funkcijas, bet ir tikrina, kaip NAFO reguliavimo rajone esantys Bendrijos laivai laikosi visų jiems taikomų Bendrijos apsaugos ir vykdymo užtikrinimo priemonių.

6. Inspektoriai gali būti paskirti į bet kurios valstybės narės laivą, atliekantį arba ketinantį atlikti patikrinimus NAFO reguliuojamame rajone.

7. Keisdamiesi informacija apie pastebėjimus, įlaipinimą ar kita susijusia informacija, NAFO reguliuojamame rajone dirbantys inspektoriai savo veiklą nuolat derina su kitais NAFO reguliuojamame rajone veikiančiais inspektoriais.

40 straipsnis

Tikrinimo priemonės

Valstybės narės arba Komisija savo inspektoriams suteikia reikiamas priemones, kad jie galėtų atlikti stebėjimo ir tikrinimo užduotis. Tuo tikslu jos paskiria tikrinimo laivus NAFO schemai.

41 straipsnis

Programavimas

1. Bendrijos stebėjimo ir tikrinimo veiklą koordinuoja Bendrijos žuvininkystės kontrolės agentūra. Tam tikslui ji gali kartu su atitinkamomis valstybėmis narėmis parengti bendras stebėjimo ir tikrinimo veiklos programas. Valstybės narės, kurių laivai žvejoja NAFO reguliuojamame rajone, patvirtina būtinas priemones, kurios sudaro sąlygas įgyvendinti šias programas, visų pirma nustatant reikalingus žmogiškuosius ir materialinius išteklius bei kuriais laikotarpiais ir kuriuose rajonuose tie ištekliai bus reikalingi.

2. Rengdamos bendras stebėjimo ir tikrinimo programas, Bendrijos žuvininkystės kontrolės agentūra ir valstybės narės užtikrina, kad NAFO reguliuojamame rajone žvejojant daugiau kaip 15 laivų, tame rajone veiktų Bendrijos tikrinimo laivas arba būtų sudarytas susitarimas su kita susitariančiąja šalimi dėl to, kad veiktų toks tikrinimo laivas.

3. Valstybės narės kasmet iki spalio 15 d. praneša Bendrijos žuvininkystės kontrolės agentūrai inspektorių vardus ir pavardes bei tikrinimo laivų, kuriuos jos kitais metais ketina paskirti NAFO schemai, pavadinimus. Šiame pranešime nurodomi paskirtų tikrinimo laivų pavadinimai, radijo šaukiniai ir pranešimų perdavimo geba. Bendrijos žuvininkystės kontrolės agentūra, pasinaudodama šia informacija, kartu su valstybėmis narėmis parengia kitų kalendorinių metų Bendrijos dalyvavimo NAFO schemoje planą, kurį išsiunčia NAFO sekretoriatui ir valstybėms narėms.

4. Valstybės narės elektroniniu būdu praneša Bendrijos žuvininkystės kontrolės agentūrai datą ir laiką, kada tikrinimo laivai pradeda ir baigia savo veiklą.







2 SKIRSNIS

Stebėjimo procedūra

42 straipsnis

Stebėjimo procedūra

1. Inspektoriai vykdo stebėjimą, iš NAFO schemai priskirtų laivų stebėdami žvejybos laivus. Jei stebimas NAFO susitariančiosios šalies laivas neatitinka inspektoriaus turimos informacijos, stebėjimo duomenis inspektorius užregistruoja XI priede nustatytos formos stebėjimo ataskaitoje, kurią nusiunčia savo institucijoms. Į ataskaitą įtraukiamos laivo nuotraukos, kuriose užfiksuojama laivo buvimo vieta, data ir fotografavimo laikas.

2. Valstybės narės elektroniniu būdu nedelsdamos išsiunčia ataskaitą valstybei, su kurios vėliava plaukioja pastebėtas laivas, arba tos valstybės paskirtoms kompetentingoms institucijoms, apie kurias yra pranešęs NAFO sekretoriatas, NAFO sekretoriatui ir Komisijai. Valstybės, su kurios vėliava plaukioja minėtas laivas, prašymu kiekvienos stebėjimo ataskaitos originalas siunčiamas ir tai valstybei.

3. Valstybės narės, gavusios stebėjimo ataskaitą apie savo laivus, nedelsdamos imasi veiksmų ir atlieka tolesnius tyrimus, būtinus siekiant nustatyti tinkamą tolesnę veiklą.

4. Valstybės narės kasmet iki vasario 15 d. praneša Komisijai apie veiksmus, kurių ėmėsi praėjusiais metais, gavusios su savo laivais susijusias stebėjimo ataskaitas. Jei tolesniais veiksmais buvo paskirtos sankcijos, šios sankcijos konkrečiai apibūdinamos. Kasmet iki kovo 1 d. Komisija nusiunčia šią informaciją NAFO sekretoriatui.







3 SKIRSNIS

Tikrinimo procedūra

43 straipsnis

Bendrosios nuostatos

1. Atlikdami tikrinimą šviesiu paros metu ir normalaus matomumo sąlygomis, tikrinimo laivai iškelia NAFO vimpelą parodydami, kad inspektoriai atlieka patikrinimą pagal NAFO schemą. Laivai, į kuriuos įlipa inspektoriai, taip pat iškelia vimpelą, kuris gali būti dvigubai mažesnis.

2. Mokslinius tyrimus atliekantys laivai tikrinami tik siekiant įsitikinti, kad jie nevykdo komercinės žvejybos operacijos.

3. Įlipimo ir patikrinimo metu inspektoriai netrukdo laivų kapitonams susisiekti su šalies, su kurios vėliava plaukioja jų laivas, institucijomis.

4. Pagal geros jūreivystės taisykles tikrinimo laivai manevruodami laikosi saugaus atstumo nuo žvejybos laivo.

5. Inspektoriai vengia naudoti jėgą, išskyrus atvejus, kai tai yra būtina jų saugumui užtikrinti, ir ją naudoja tik tiek, kiek būtina saugumui užtikrinti. Atlikdami patikrinimus žvejybos laivuose, inspektoriai neturi su savimi šaunamųjų ginklų.

6. Patikrinimai atliekami taip, kad būtų kuo mažiau trikdoma laivo veikla ir žvejyba.

44 straipsnis

Įlipimas į laivą

1. Įlipdami į žvejybos laivą, inspektoriai ir stažuotojai privalo parodyti NAFO sekretoriato išduotą tapatybės dokumentą.

2. Inspektoriai įlipa į laivą, tik jei prieš tai laivas radijo ryšiu yra apie tai įspėtas arba jei jam buvo išsiųstas atitinkamas signalas, naudojant tarptautinį kodo signalą, kurio perdavimo metu pateikiama išsami informacija apie inspektorių grupę bei tikrinimo programą.

3. Inspektoriai nereikalauja, kad laivas, į kurį jie lipa, sustotų ar žvejybos metu imtų manevruoti, arba kad nutrauktų žvejybos įrankio užmetimą arba traukimą. Tačiau inspektoriai gali pareikalauti nutraukti arba atidėti žvejybos įrankio užmetimą, kol jie įlips į laivą, tačiau ne ilgiau kaip 30 minučių nuo 2 dalyje minėto signalo gavimo.

45 straipsnis

Laive atliekami veiksmai

1. Inspektorių grupę sudaro ne daugiau kaip du inspektoriai. Kai leidžia laivo sąlygos, inspektorius gali lydėti stažuotojas, kuris pristatomas žvejybos laivo kapitonui. Stažuotojo veikla apsiriboja inspektorių atliekamo patikrinimo stebėjimu.

2. Patikrinimas trunka ne ilgiau kaip tris valandas arba kol ištraukiamas tinklas ir patikrinami sužvejoti kiekiai, atsižvelgiant į tai, kas trunka ilgiau. Jei nustatomas pažeidimas, inspektoriai gali likti laive tiek laiko, kiek jiems reikia 48 ir 51 straipsniuose nurodytoms pareigoms atlikti. Iš laivo inspektorius išlipa ne vėliau kaip po valandos nuo pradinio patikrinimo pabaigos arba 48 straipsnyje jam nustatytų pareigų įvykdymo.

3. Imamasi atsargumo priemonių, kad nebūtų padaryta žalos pakuotei, fasuotei, kartoninėms dėžėms ar konteineriams arba jų turiniui. Kartoninės dėžės ir konteineriai atidaromi taip, kad juos būtų galima greitai perplombuoti, perpakuoti ir vėl padėti į laikymo vietą.

4. Inspektoriai, darydami įrašus produkcijos žurnale, produkcijos svorį perskaičiuoja į gyvąjį svorį, kad būtų galima patikrinti įrašus laivo žurnale, kuriuos darant nurodomas gyvasis svoris. Inspektoriai taiko tuos perskaičiavimo koeficientus, kuriuos taiko laivo kapitonas.

5. Inspektoriams leidžiama patikrinti visas žvejybos laivo vietas, denius ir patalpas, perdirbtą ir neperdirbtą sužvejotą kiekį, tinklus ir kitus įrankius, įrangą bei susijusius dokumentus, būtinus norint patikrinti atitiktį NAFO apsaugos ir vykdymo užtikrinimo priemonėms.

6. Vykdydami patikrinimą, inspektoriai gali kapitono paprašyti reikalingos pagalbos. Kapitonas turi teisę pateikti savo komentarus, susijusius su patikrinimo ataskaita, kurią po sudarymo pasirašo inspektoriai. Viena patikrinimo ataskaitos kopija įteikiama žvejybos laivo kapitonui.

46 straipsnis

Patikrinimo ataskaitų rengimas

1. Inspektoriai rengia IX priede nurodytos formos patikrinimo ataskaitą ir perduoda ją savo institucijoms.

2. Inspektoriai susumuoja laivo žurnale nurodytus paskutiniojo laivo žvejybos reiso NAFO reguliuojamame rajone duomenis pagal žuvų rūšis ir pagal sektorius ir šią suvestinę įtraukia į patikrinimo ataskaitos 14 punktą.

3. Jeigu užregistruotas sužvejotas kiekis skiriasi nuo inspektoriaus apskaičiuoto sužvejoto kiekio, inspektorius gali dar kartą patikrinti skaičiavimą, procedūras, susijusius dokumentus ir laive esantį sužvejotą kiekį. Visi nustatyti skirtumai nurodomi patikrinimo ataskaitos 18 punkte.

47 straipsnis

Žvejybos laivų kapitonų pareigos patikrinimo metu

Bendrijos žvejybos laivo kapitonas, į kurio laivą įlipa inspektoriai:

a) gavęs laivo ar sraigtasparnio, kuriame yra inspektorius, atitinkamą signalą pagal tarptautinį signalų kodą, užtikrina geros jūreivystės praktiką atitinkantį saugų ir patogų įlipimą į laivą;

▼M1

b) parūpina įlipimo trapą, sukonstruotą ir naudojamą taip, kaip aprašyta NAFO apsaugos ir vykdymo užtikrinimo priemonėse;

▼M1

ba) jei turimas mechaninis keltuvas, užtikrina, kad jo papildoma įranga yra nacionalinės administracijos patvirtintos rūšies. Jis turi būti tokios sandaros ir konstrukcijos, kad inspektorius galėtų saugiai įlipti į laivą ir iš jo išlipti, taip pat saugiai patekti nuo keltuvo į denį ir atvirkščiai. Įlipimo trapas, atitinkantis b punkto nuostatas, laikomas denyje greta keltuvo ir turi būti parengtas naudoti iš karto;

▼B

c) bendradarbiauja ir padeda vykdant žvejybos laivo tikrinimą, kuris atliekamas šiame reglamente nustatyta tvarka; užtikrina inspektorių saugumą, nekliudo, negrasina bei nesikiša į savo pareigas atliekančių inspektorių darbą;

d) leidžia inspektoriams susisiekti su valstybe, su kurios vėliava plaukioja laivas ir tikrinančia valstybe;

e) leidžia patekti į visas laivo vietas, denius, patalpas, leidžia patikrinti perdirbtą ir neperdirbtą sužvejotą kiekį, tinklus, kitus įrankius, įrangą, registracijos dokumentus, patalpų, kuriose laikomos žuvys, brėžinius arba aprašus, produkcijos žurnalus, laikymo planus ir visus kitus susijusius dokumentus, taip pat suteikia kuo daugiau pagalbos, kurios reikia norint įsitikinti, jog laikoma pagal laikymo planus;

f) užtikrina saugų inspektorių išlipimą;

▼M2

g) inspektoriaus prašymu pateikia pagal 6 straipsnio 4 dalį atliekamo bandomojo traukimo pradžios ir pabaigos vietų koordinates.

▼B

48 straipsnis

Patikrinimo ataskaitų perdavimas

1. Patikrinimą atliekanti valstybė narė per 20 dienų nuo inspektavimą atliekančio laivo grįžimo į uostą nusiunčia Komisijai NAFO patikrinimo ataskaitos, parengtos pagal 45 straipsnio 1 dalies nuostatas, originalą. Komisija per 30 dienų nuo tikrinimo laivo grįžimo į uostą minėtą ataskaitą nusiunčia valstybei, su kurios vėliava plaukioja tikrinimo laivas, o kopiją – NAFO sekretoriatui.

2. Jeigu buvo nustatytas pažeidimas arba užregistruotas sužvejotas kiekis skiriasi nuo inspektorių apskaičiuoto laive esančio sužvejoto kiekio, laivui sugrįžus į uostą Komisijai nedelsiant išsiunčiamas patikrinimo ataskaitos originalas ir patvirtinimo dokumentai, įskaitant nuotraukas. Komisija per 10 dienų nuo tikrinimo laivo sugrįžimo į uostą šiuos dokumentus perduoda valstybei, su kurios vėliava plaukioja tikrinimo laivas, o kopiją – NAFO sekretoriatui.

3. Susidarius 2 dalyje nurodytai padėčiai, inspektorius taip pat paskelbia pareiškimą, kuriuo iš anksto praneša apie įtariamą pažeidimą. Tame pareiškime cituojama patikrinimo ataskaitos 16, 18 ir 20 punktuose nurodyta informacija ir išsamiai apibūdinamos priežastys, dėl kurių buvo paskelbtas pareiškimas dėl pažeidimo, ir tai pagrindžiantys įrodymai. Bendrijos inspektorius per vieną darbo dieną perduoda šį pranešimą valstybei, su kurios vėliava plaukioja laivas, ir per Komisiją NAFO sekretoriatui.

4. Inspektoriai kas 10 dienų pateikia Komisijai patikrintų laivų sąrašą. Komisija kas mėnesį sudaro patikrintų laivų sąrašą ir perduoda jį NAFO sekretoriatui.







4 SKIRSNIS

Pažeidimai

49 straipsnis

Pažeidimų tyrimo procedūros

1. Jei inspektoriai nustato, kad yra pažeistos NAFO patvirtintos apsaugos ir vykdymo užtikrinimo priemonės, jie:

a) nurodo šį pažeidimą savo patikrinimo ataskaitoje, pasirašo po šiuo įrašu ir duoda pasirašyti kapitonui;

b) žvejybos žurnale padaro įrašą dėl nustatyto pažeidimo datos, vietos ir rūšies ir po juo pasirašo. Inspektorius gali pasidaryti bet kurio įrašo, padaryto žvejybos žurnale, arba kito susijusio dokumento kopiją ir reikalauti, kad kapitonas raštu kiekviename kopijos puslapyje patvirtintų, jog kopija yra autentiška;

c) prireikus pažeidimą patvirtina įrankių ir sužvejotų kiekių nuotraukomis. Tokiu atveju vieną nuotraukos kopiją inspektorius perduoda laivo kapitonui, o kitą prideda prie ataskaitos;

d) nedelsdami mėgina susisiekti su inspektoriumi ar valstybės, su kurios vėliava plaukioja tikrinamas žvejybos laivas, paskirtomis institucijomis;

e) skubiai perduoda savo institucijoms patikrinimo ataskaitą ir 47 straipsnio 3 dalyje nurodytą išankstinį pranešimą apie pažeidimą.

2. Inspektoriai gali reikalauti, kad laivo kapitonas pašalintų bet kurią NAFO apsaugos ir vykdymo užtikrinimo priemonių neatitinkančią žvejybos įrankio dalį. Prie įrankio dalies, kurią naudojant, inspektoriaus nuomone, pažeidžiami nustatyti reikalavimai, jis saugiai pritvirtina X priede nurodytą plombą ir patikrinimo ataskaitoje padaro įrašą apie šį faktą. Įrankis su plomba saugomas tol, kol jį patikrina laivo susitariančiosios šalies kompetentinga institucija.

50 straipsnis

Tolesnis pažeidimų tyrimas

1. Valstybės narės kompetentingos institucijos, kurioms pranešta apie vieno iš jos laivų padarytą pažeidimą, nedelsdamos išsamiai ištiria tą pažeidimą, kad gautų reikalingus įrodymus; prireikus tyrimas apima fizinį atitinkamo laivo patikrinimą.

2. Valstybės narės kompetentingos institucijos nedelsdamos laikydamosi savo šalies įstatymų imasi teisinių arba administracinių veiksmų prieš piliečius, atsakingus už su jos vėliava plaukiojantį laivą, kuris nesilaikė NAFO priimtų priemonių.

3. Valstybės narės, su kurios vėliava plaukioja laivas, kompetentingos institucijos užtikrina, kad pagal 2 dalį inicijuotu tyrimu, laikantis atitinkamų šalies teisės nuostatų, būtų suteikiamos veiksmingos priemonės, kurios būtų pakankamai griežtos, užtikrintų taisyklių laikymąsi, atsakingiems už pažeidimą neleistų gauti iš pažeidimo ekonominės naudos ir veiksmingai užkirstų kelią būsimiems pažeidimams.







5 SKIRSNIS

Sunkūs pažeidimai

51 straipsnis

Sunkių pažeidimų sąrašas

Sunkiais laikomi šie pažeidimai:

a) žvejyba naudojantis kvota „kiti“, iš anksto apie tai nepranešus NAFO atsakingajam sekretoriui arba praėjus daugiau kaip septynioms dienoms nuo NAFO atsakingojo sekretoriaus pranešimo apie tai, jog tos rūšies žuvų gaudymas pagal kvotą „kiti“ yra baigtas;

b) specialioji rūšių, dėl kurių paskelbtas moratoriumas arba kurias gaudyti uždrausta, žvejyba;

c) specialioji tam tikrų žuvų išteklių arba žuvų rūšių žvejyba po tos dienos, kurią pagal tikrinamo laivo valstybės, su kurios vėliava jis plaukioja, pranešimą NAFO atsakingajam sekretoriui tos valstybės laivai turėjo nutraukti specialiąją tų žuvų išteklių arba žuvų rūšių žvejybą;

d) žvejyba uždarame rajone arba su konkrečiame rajone draudžiamais įrankiais;

e) tinklo akių dydžio pažeidimai;

f) žvejyba be galiojančio leidimo, išduoto susitariančiosios šalies, su kurios vėliava plaukioja laivas;

g) neteisingas sugautų kiekių registravimas;

h) palydovinės stebėjimo sistemos trikdymas;

i) pranešimo apie sugavimus pažeidimai;

j) trukdymas inspektoriui arba stebėtojui atlikti savo pareigas.

52 straipsnis

Inspektorių veiksmai

1. Nustatę, kad laivas padarė 51 straipsnyje paminėtą sunkų pažeidimą, inspektoriai nedelsdami apie tai praneša valstybei, su kurios vėliava plaukioja laivas, savo institucijoms, Komisijai ir NAFO sekretoriatui.

2. Jei pažeidimas sunkus, inspektoriai imasi visų būtinų priemonių įrodymų išsaugojimui ir saugumui užtikrinti, įskaitant tinkamą laivo triumų užplombavimą iki patikrinimo uoste. Inspektoriaus reikalavimu laivo kapitonas visiškai nutraukia žvejybą, kurią vykdant, inspektoriaus nuomone, buvo padarytas sunkus pažeidimas.

3. Inspektoriui esant laive, laivo kapitonas negali atnaujinti žvejybos, kol inspektorius, atsižvelgdamas į laivo kapitono veiksmus arba pats susisiekęs su valstybės, su kurios vėliava plaukioja tikrinamas laivas, inspektoriumi arba kompetentinga institucija, pagrįstai įsitikina, kad sunkus pažeidimas nepasikartos.

4. Inspektoriai žvejybos laive gali būti tiek, kiek reikia su pažeidimui susijusiai informacijai gauti. Per tą laiką inspektorius baigia tikrinimą ir išvyksta. Tačiau inspektoriai gali likti laive, jeigu jiems pavyksta užmegzti ryšį su tikrinamo laivo susitariančiosios šalies kompetentingomis institucijomis ir jos su tuo sutinka. Jei per pagrįstą laiką inspektoriai neįstengia susisiekti su minėtomis institucijomis, jie palieka laivą ir kuo skubiau su jomis susisiekia.

5. Patikrinimą atliekanti valstybė narė arba Komisija, valstybei, su kurios vėliava plaukioja laivas, sutikus, priima sprendimą dėl to, ar inspektorius turi likti laive, jei laivas keičia kursą pagal 54 straipsnio 1 dalies nuostatas. Patikrinimą atliekanti valstybė narė ir Komisija taip pat priima sprendimą dėl to, ar inspektorius turi dalyvauti atliekant išsamų laivo patikrinimą uoste, nurodytą 53 straipsnio 3 dalyje. Valstybės narės nedelsdamos praneša Komisijai apie sprendimus, priimtus pagal šią straipsnio dalį.

53 straipsnis

Patikrinimai, kuriuos atlieka valstybės narės, su kurios vėliava plaukioja laivas, patvirtintas inspektorius

1. Jei valstybė narė, su kurios vėliava plaukioja laivas gauna inspektoriaus pranešimą apie sunkų pažeidimą, kurį, kaip įtariama, padarė su jos vėliava plaukiojantis laivas, arba jei tokią informaciją gauna Komisija, ta valstybė narė ir Komisija nedelsdamos viena kitą apie tai informuoja.

2. Gavusi kitos susitariančiosios šalies pranešimą apie Bendrijos laivo padarytą sunkų pažeidimą, valstybė narė, su kurios vėliava plaukioja laivas, bendradarbiaudama su Komisija užtikrina, kad per 72 val. tą laivą patikrintų tinkamai įgaliotas inspektorius.

3. Tinkamai įgaliotas inspektorius įlipa į nurodytą laivą, išnagrinėja su įtariamu pažeidimu susijusius įrodymus ir šio tyrimo rezultatus kuo skubiau perduoda valstybės narės, su kurios vėliava plaukioja laivas, kompetentingai institucijai bei Komisijai.

54 straipsnis

Kurso pakeitimas

1. Kai tai pateisinama, valstybė narė, su kurios vėliava plaukioja tikrinamas laivas, gavusi pranešimą apie rezultatus, ir įtariant sunkų pažeidimą, pati per 24 val. pareikalauja arba pasirūpina, kad tinkamai įgaliotas inspektorius pareikalautų, jog laivas vyktų į paskirtą uostą. Tai turi būti Sent Džonso arba Halifakso uostai Kanadoje, Sent Pjero uostas Prancūzijoje arba laivo įregistravimo uostas, jei valstybė narė, su kurios vėliava plaukioja laivas, nepaskiria kito uosto.

2. Raštišku valstybės narės, su kurios vėliava plaukioja laivas, prašymu Komisija gali pratęsti šio straipsnio pirmojoje dalyje nustatytą 24 val. terminą, bet ne ilgiau nei iki 72 val.

3. Jeigu valstybė narė, su kurios vėliava plaukioja laivas, nereikalauja, kad šis laivas pakeistų kursą ir plauktų į uostą, ji nedelsdama praneša Komisijai tokio sprendimo motyvus. Komisija laiku informuoja NAFO sekretoriatą apie šį sprendimą ir jo priežastis.

55 straipsnis

Patikrinimas uoste, laivui pakeitus kursą

1. Į paskirtą uostą įplaukusį laivą, kuris įtariamas padaręs sunkų pažeidimą, nuodugniai tikrina valstybės narės, su kurios vėliava plaukioja laivas, institucija. Tikrinant dalyvauja kurios nors kitos pageidaujančios dalyvauti susitariančiosios šalies inspektorius. Atliekant tikrinimą, naudojamasi XII priede nurodyta patikrinimo uoste ataskaita.

2. Valstybė narė, su kurios vėliava plaukioja laivas, nedelsdama praneša Komisijai nuodugnaus patikrinimo rezultatus ir apie priemones, kurias ji patvirtino po to, kai buvo nustatytas pažeidimas, įskaitant priemones, kurių buvo imtasi tam, kad pažeidimas nepasikartotų.

56 straipsnis

Sustiprinti tolesni veiksmai dėl tam tikrų sunkių pažeidimų

1. Be šiame skirsnyje, visų pirma 54 ir 55 straipsniuose, išdėstytų nuostatų, valstybė narė, su kurios vėliava plaukioja laivas, imasi veiksmų pagal šį skirsnį, jeigu su jos vėliava plaukiojantis laivas įvykdė vieną iš toliau išvardytų sunkių pažeidimų:

a) specialioji rūšių, dėl kurių paskelbtas moratoriumas arba kurias gaudyti uždrausta, žvejyba;

b) neteisingas sugautų kiekių registravimas. Kad būtų galima taikyti tolesnius veiksmus pagal šį straipsnį, skirtumas tarp inspektoriaus įvertinto laive laikomo perdirbtų žuvų kiekio (pagal rūšis arba viso) ir gamybos žurnale užregistruoto skaičiaus yra 10 tonų arba 20 %, atsižvelgiant į tai, kuris skirtumas didesnis, skaičiuojant kaip gamybos žurnalo duomenų procentinę dalį. Siekiant apytiksliai apskaičiuoti laive laikomą sugautą kiekį naudojamas santykinis laikymo tūris, dėl kurio susitarė tikrinančios susitariančiosios šalies ir tikrinamo laivo susitariančiosios šalies inspektoriai;

c) to paties 51 straipsnyje minimo sunkaus pažeidimo pakartotinis įvykdymas, kuris buvo patvirtintas pagal 52 straipsnio 4 dalį per šimtą dienų laikotarpį arba žvejybos reiso metu atsižvelgiant į tai, kuris laikotarpis trumpesnis.

2. Valstybė narė, su kurios vėliava plaukioja laivas, užtikrina, kad po 3 dalyje nurodyto patikrinimo atitinkamas laivas nutrauktų visą žvejybos veiklą ir būtų pradėtas sunkaus pažeidimo tyrimas.

3. Jei reguliuojamame rajone nėra valstybės narės, su kurios vėliava plaukioja laivas, paskirto inspektoriaus arba kito asmens, kuris atliktų 1 dalyje nurodytą tyrimą, valstybė narė, su kurios vėliava plaukioja laivas, pareikalauja, kad laivas nedelsiant plauktų į uostą, kuriame gali būti pradėtas tyrimas.

4. Atlikdama tyrimą dėl su 1 dalies b punkte nurodytu neteisingu sugautų kiekių registravimu susijusio sunkaus pažeidimo, valstybė narė, su kurios vėliava plaukioja laivas, užtikrina, kad viso laive laikomo sugauto kiekio fizinis patikrinimas ir sąrašo sudarymas vyktų uoste jai kontroliuojant. Toks patikrinimas gali vykti dalyvaujant inspektoriui iš bet kurios kitos dalyvauti pageidaujančios susitariančiosios šalies, jei su tuo sutinka valstybė narė, su kurios vėliava plaukioja laivas.

5. Reikalaujant, kad laivas plauktų į uostą pagal 2, 3 ir 4 dalis, kitos susitariančiosios šalies inspektorius gali įlipti į laivą ir (arba) likti laive, kol jis plaukia į uostą, jeigu tikrinamo laivo valstybės narės kompetentinga institucija nereikalauja, kad inspektorius išliptų iš laivo.

57 straipsnis

Vykdymo užtikrinimo priemonės

1. Kiekviena valstybė narė, su kurios vėliava plaukioja laivas, laivo atžvilgiu imasi vykdymo užtikrinimo priemonių, jeigu pagal jos įstatymus buvo nustatyta, kad šis su jos vėliava plaukiojantis žvejybos laivas padarė 56 straipsnyje nurodytą sunkų pažeidimą.

2. 1 dalyje nurodytos priemonės gali apimti, visų pirma atsižvelgiant į pažeidimo sunkumą ir laikantis susijusių nacionalinės teisės nuostatų:

a) baudas;

b) neteisėtų žvejybos įrankių ir sugautų kiekių konfiskavimą;

c) laikiną laivo areštą;

d) žvejybos leidimo galiojimo sustabdymą arba panaikinimą;

e) žvejybos kvotos sumažinimą arba panaikinimą.

3. Valstybė narė, su kurios vėliava plaukioja laivas, nedelsdama praneša Komisijai apie tinkamas priemones, kurių buvo imtasi pagal šį straipsnį. Remdamasi šiuo pranešimu Komisija praneša apie tas priemones NAFO sekretoriatui.

58 straipsnis

Ataskaitos apie sunkius pažeidimus

1. 56 straipsnyje nurodyto sunkaus pažeidimo atveju atitinkama valstybė narė kuo greičiau ir bet kuriuo atveju per tris mėnesius nuo pranešimo apie pažeidimą pateikia Komisijai ataskaitą apie tyrimo eigą, į kurią įtraukiami duomenys apie visus veiksmus, kurių buvo imtasi arba kurių buvo pasiūlyta imtis dėl sunkaus pažeidimo, o užbaigus tyrimą – tyrimo rezultatų ataskaitą.

2. Komisija parengia Bendrijos ataskaitą remdamasi valstybių narių ataskaitomis. Per keturis mėnesius nuo pranešimo apie pažeidimą ji nusiunčia Bendrijos ataskaitą apie tyrimo eigą NAFO sekretoriatui, o užbaigus tyrimą – kuo greičiau tyrimo rezultatų ataskaitą.







6 SKIRSNIS

Ataskaitos

59 straipsnis

Patikrinimo ataskaitų traktavimas

1. NAFO inspektorių parengtos patikrinimo ir stebėjimo ataskaitos yra priimtini įrodymai teismine arba administracine tvarka nagrinėjant bylas bet kurioje valstybėje narėje. Faktams nustatyti tos ataskaitos laikomos lygiavertėmis savų inspektorių patikrinimo ir stebėjimo ataskaitoms.

2. Valstybės narės bendradarbiauja, kad palengvintų teismines arba kitas procedūras, kylančias dėl inspektoriaus pagal šią schemą pateiktos ataskaitos, laikydamosi įrodymų leistinumą šalies teisminėje ir kitose sistemose reglamentuojančių taisyklių.

60 straipsnis

Pažeidimų ataskaitos

1. Valstybės narės kasmet iki sausio 25 d. pateikia Komisijai laikotarpio nuo liepos 1 d. iki gruodžio 31 d. ataskaitas, o iki rugpjūčio 25 d. – laikotarpio nuo sausio 1 d. iki birželio 30 d. ataskaitas. Šiose ataskaitose nurodoma tokia informacija:

a) veiksmų, kurių buvo imtasi dėl valstybės narės laivų padarytų pažeidimų, rezultatai; kol procesas nebaigtas, pažeidimai išvardijami kasmet;

b) visi didesni laivo žurnaluose padarytų įrašų apie sugautus kiekius ir inspektoriaus laive apskaičiuoto kiekio skirtumai. Skirtumas laikomas dideliu, jeigu inspektoriaus apskaičiuotas kiekis nuo laivo žurnale užregistruoto kiekio skiriasi 5 % ir daugiau;

c) išsami informacija apie proceso eigą, pirmiausia nurodant, ar byla dar neišspręsta, ar pateikta apeliacija, ar vyksta tyrimas;

d) tikslus baudų ir bausmių aprašymas, pirmiausia baudų dydis, konfiskuotų žuvų ir (arba) įrankių vertė, raštiški įspėjimai ir t. t. ir

e) paaiškinimas, jei nebuvo imtasi jokių veiksmų.

2. Komisija parengia Bendrijos ataskaitą remdamasi valstybių narių ataskaitomis. Kasmet iki vasario 1 d. ir rugsėjo 1 d. Komisija išsiunčia šias ataskaitas NAFO sekretoriatui.

61 straipsnis

Ataskaitų apie inspektavimo ir stebėjimo veiklą teikimas

1. Kiekvienais metais iki vasario 15 d. kiekviena valstybė narė praneša Komisijai apie per praėjusius kalendorinius metus:

a) pagal NAFO schemą atliktų patikrinimų skaičių, konkrečiai nurodydama kiekvienos susitariančiosios šalies laivuose atliktų patikrinimų skaičių, ir, jei buvo padaryta pažeidimų, to laivo patikrinimo datą, vietą ir įtariamo pažeidimo pobūdį;

b) valandų, kuriomis skraidyta atliekant NAFO stebėjimą, skaičių, pastebėjimų skaičių ir sudarytų stebėjimo ataskaitų skaičių bei tolesnius veiksmus, kurių buvo imtasi pagal tas ataskaitas.

2. Komisija parengia Bendrijos ataskaitą remdamasi valstybių narių ataskaitomis. Kasmet iki kovo 1 d. Komisija išsiunčia šią ataskaitą NAFO sekretoriatui.

▼M2







V

SKYRIUS

UOSTO VALSTYBĖS ATLIEKAMAS SU KITOS SUSITARIANČIOSIOS ŠALIES VĖLIAVA PLAUKIOJANČIŲ LAIVŲ TIKRINIMAS

62 straipsnis

Taikymo sritis

1. Šis skyrius taikomas su kitos NAFO susitariančiosios šalies vėliava plaukiojantiems žvejybos laivams, valstybių narių uostuose iškraunantiems ar perkraunantiems NAFO reguliuojamame rajone sužvejotas žuvis arba iš tokių žuvų pagamintus žuvų produktus, kurie anksčiau uoste nebuvo iškrauti ar perkrauti.

2. Šis skyrius taikomas nepažeidžiant reglamentų (EEB) Nr. 2847/93 ir (EB) Nr. 1005/2008.

63 straipsnis

Paskirtieji uostai

Valstybės narės paskiria uostus, į kuriuos žvejybos laivams gali būti leidžiama įplaukti, kad galėtų iškrauti arba perkrauti žuvis. Valstybės narės apie paskirtuosius uostus praneša Komisijai, kuri šių uostų sąrašą perduoda NAFO sekretoriatui. Apie visus paskesnius to sąrašo pakeitimus NAFO sekretoriatui pranešama ne vėliau kaip prieš penkiolika dienų iki pakeitimo įsigaliojimo.

63a straipsnis

Kompetentinga institucija

1. Valstybės narės paskiria kompetentingą instituciją, kuri veikia kaip informacijos centras, į kuri siunčiami pranešimai pagal 63b straipsnį ir kuris priima patvirtinimus ir išduoda leidimus pagal 63c straipsnį.

2. Valstybės narės praneša Komisijai kompetentingos institucijos pavadinimą ir kontaktinę informaciją. Komisija šią informaciją persiunčia NAFO sekretoriatui.

63b straipsnis

Išankstinis pranešimas apie įplaukimą į uostą

1. Nukrypstant nuo Reglamento (EEB) Nr. 2847/93 28e straipsnio 1 dalies, šio reglamento 62 straipsnio 1 dalyje nurodyto žvejybos laivo, ketinančio įplaukti į uostą ir iškrauti arba perkrauti žuvis, kapitonas arba jo atstovas apie tai ne vėliau kaip prieš tris darbo dienas iki numatyto atvykimo laiko praneša šio reglamento 63a straipsnyje nurodytai uosto valstybės narės kompetentingai institucijai.

2. Tačiau valstybė narė gali numatyti kitą išankstinių pranešimų teikimo terminą, atsižvelgdama, inter alia, į atstumą tarp žvejybos vietos ir savo uosto. Valstybės narės apie tą išankstinių pranešimų teikimo laikotarpį praneša Komisijai arba jos paskirtai įstaigai. Komisija šią informaciją persiunčia NAFO sekretoriatui.

3. Prie išankstinio pranešimo pridedamos toliau išvardytos formos, kuriose tinkamai užpildoma A dalis:

a) PSC 1 forma, nurodyta XV priedo A dalyje, jei iš laivo ketinama iškrauti arba perkrauti to laivo sužvejotas žuvis;

b) PSC 2 forma, nurodyta XV priedo B dalyje, jei iš laivo ketinama iškrauti arba perkrauti iš kito laivo perkrautas žuvis. Apie kiekvieną laivą, iš kurio iškrauta, pildoma atskira forma;

c) PSC 1 ir PSC 2 formos, jei iš laivo ketinama iškrauti arba perkrauti to laivo sužvejotas žuvis ir iš kito laivo perkrautas žuvis.

4. Kapitonai arba jų atstovai gali atšaukti išankstinį pranešimą, apie tai pranešdami uosto, kuriuo jie ketino pasinaudoti, kompetentingoms institucijoms ne vėliau kaip prieš 24 valandas iki pranešto numatyto atvykimo laiko. Tačiau uosto valstybė narė gali numatyti kitą pranešimo terminą. Prie pranešimo pridedama pirminės PSC 1 arba PSC 2 formos kopija, ant kurios įstrižai užrašyta „atšaukta“.

5. Uosto valstybės narės kompetentinga institucija susitariančiajai šaliai, kuri yra žvejybos laivo, ketinančio iškrauti arba perkrauti žuvis, vėliavos valstybė, nedelsdama persiunčia 3 ir 4 dalyse nurodyto išankstinio pranešimo formos kopiją, o jei tas laivas dalyvavo perkrovimo operacijose – susitariančiajai šaliai, kuri yra laivų, iš kurių perkrautos žuvys, vėliavos valstybė.

6. Išankstinio pranešimo formos kopija taip pat nusiunčiama Komisijai arba jos paskirtai įstaigai, kurios ją nedelsdamos perduoda NAFO sekretoriatui.

63c straipsnis

Leidimas iškrauti arba perkrauti žuvis

1. Iškrovimo arba perkrovimo operacijos gali būti pradėtos tik po to, kai uosto valstybės narės kompetentinga institucija suteikia leidimą. Toks leidimas suteikiamas tik po to, kai vėliavos valstybė išsiunčia pagal 63b straipsnio 5 dalį perduotos PSC 1 ir (arba) PSC 2 formos, kurioje tinkamai užpildyta B dalis, kopiją, patvirtindama, kad:

a) žvejybos laivo, apie kurį pranešta, kad jis žvejojo, deklaruotų žuvų rūšių kvota buvo pakankama;

b) apie deklaruotą laive laikomą žuvų kiekį buvo tinkamai pranešta pagal žuvų rūšis ir į jį atsižvelgta apskaičiuojant sužvejojamų žuvų kiekio arba žvejybos pastangų apribojimus, kurie gali būti taikomi;

c) žvejybos laivas, apie kurį pranešta, kad jis žvejojo, turėjo leidimą žvejoti deklaruotuose rajonuose; ir

d) laivo buvimas rajone, kuriame, kaip deklaravo pats laivas, jis sužvejojo žuvis, patvirtintas LSS duomenimis.

2. Nukrypstant nuo 1 dalies, uosto valstybės narės kompetentinga institucija gali leisti be 1 dalyje nurodyto patvirtinimo iškrauti visas žuvis ar dalį jų. Tokiais atvejais atitinkamos žuvys laikomos sandėlyje kontroliuojant kompetentingai institucijai. Žuvis gali būti leista parduoti, perimti ar transportuoti tik po to, kai kompetentingos institucijos gauna ir patikrina 1 dalyje nurodytą patvirtinimą. Jei per 14 dienų nuo iškrovimo patvirtinimas negaunamas, uosto valstybės narės kompetentinga institucija gali konfiskuoti žuvis ir jas sunaikinti pagal nacionalines taisykles.

3. Uosto valstybės narės kompetentinga institucija laivo kapitonui nedelsdama praneša savo sprendimą dėl to, ar reikėtų leisti iškrauti arba perkrauti žuvis, išsiųsdama PSC 1 ir (arba) PSC 2 formos, kurioje tinkamai užpildyta C dalis, kopiją. Ši kopija taip pat nedelsiant perduodama Komisijai arba jos paskirtai įstaigai, kurios informaciją persiunčia NAFO sekretoriatui.

63d straipsnis

Tikrinimai

1. Jei išteklių atkūrimo plane nereikalaujama kitaip, uosto valstybė narė patikrina ne mažiau kaip 15 % visų kiekvienais ataskaitiniais metais atliekamų iškrovimo arba perkrovimo operacijų.

2. Tikrinimus atlieka įgalioti nacionaliniai inspektoriai, kurie prieš tikrinimą laivo kapitonui pateikia įgaliojimo raštus.

3. Uosto valstybė narė gali kviesti kitų susitariančiųjų šalių inspektorius dirbti kartu su jos inspektoriais ir stebėti, kaip pagal šį skyrių atliekamas iškrovimo arba perkrovimo operacijų tikrinimas.

4. Tikrinimo metu stebimos visos tame uoste atliekamos iškrovimo arba perkrovimo operacijos, o nacionaliniai inspektoriai bent jau:

a) pagal kiekvienos rūšies iškrautų arba perkrautų žuvų kiekį patikrina: i) laivo žurnale užregistruotą kiekvienos rūšies žuvų kiekį; ii) sužvejotų žuvų kiekio ir veiklos ataskaitas; ir iii) visą išankstiniame pranešime (PSC 1 arba PSC 2) pateiktą informaciją apie sužvejotų žuvų kiekį;

b) pagal rūšis tikrina ir registruoja, pasibaigus iškrovimo arba perkrovimo operacijai, laive likusį sužvejotų žuvų kiekį;

c) tikrina visą jūroje atliktų patikrinimų metu gautą informaciją;

d) tikrina laive esančius tinklus ir registruoja akių dydžius;

e) tikrina, ar žuvų dydis atitinka verslinio žuvų dydžio reikalavimus.

5. Nacionaliniai inspektoriai deda visas įmanomas pastangas, kad išvengtų nepagrįsto žvejybos laivo gaišinimo, ir užtikrina, kad laivas patirtų kuo mažiau trukdymų bei nepatogumų ir kad būtų išvengta bereikalingo žuvų kokybės pablogėjimo.

6. Žvejybos laivo kapitonas:

a) bendradarbiauja ir padeda atliekant žvejybos laivo patikrinimą šiame straipsnyje nurodyta tvarka ir netrukdo, uosto valstybės inspektoriams vykdant savo pareigas, nemėgina jų įbauginti bei nesikiša;

b) leidžia patikrinti visas vietas, denius, patalpas, sužvejotų žuvų kiekius, tinklus arba kitus žvejybos įrankius ar įrenginius ir pateikia visą uosto valstybės inspektorių prašomą susijusią informaciją, įskaitant visų susijusių dokumentų kopijas.

63e straipsnis

Sunkūs pažeidimai

1. Sunkiais laikomi šie pažeidimai:

a) trukdymas inspektoriams atlikti jų pareigas;

b) žuvų iškrovimas arba perkrovimas uoste, kuris nėra paskirtasis uostas;

c) su išankstiniu pranešimu apie atvykimą susijusių nuostatų nesilaikymas;

d) žuvų iškrovimas arba perkrovimas be uosto valstybės narės leidimo.

2. Kiekviena uosto valstybė narė žvejybos laivui taiko vykdymo užtikrinimo priemones, jei pagal jos teisę buvo nustatyta, kad laivas padarė kurį nors 1 dalyje nurodytą sunkų pažeidimą. Vykdymo užtikrinimo priemonės, atsižvelgiant į pažeidimo sunkumą ir remiantis susijusiomis nacionalinių įstatymų nuostatomis, gali būti šios:

a) baudos;

b) neteisėtų žvejybos įrankių ir sužvejotų žuvų konfiskavimas;

c) laivo areštas.

63f straipsnis

Patikrinimų ataskaitos

1. Kiekvienas patikrinimas pagrindžiamas dokumentais, užpildant XII priede nustatytą patikrinimo uoste ataskaitą.

2. Kapitonas gali pateikti pastabas dėl patikrinimo ataskaitos, o ataskaitą pasibaigus tikrinimui pasirašo inspektorius ir kapitonas. Žvejybos laivo kapitonui įteikiama patikrinimo ataskaitos kopija.

3. Kiekvienos patikrinimo ataskaitos kopija nedelsiant perduodama patikrinto žvejybos laivo vėliavos valstybei ir laivo, iš kurio perkrautos žuvys, vėliavos valstybei, jei laivas dalyvavo perkrovimo operacijose. Ataskaitos kopija taip pat nedelsiant siunčiama Komisijai arba jos paskirtai įstaigai, kurios informaciją persiunčia NAFO sekretoriatui. Kiekvienos patikrinimo ataskaitos originalas arba patvirtinta kopija paprašius siunčiama patikrinto laivo vėliavos valstybei.

▼B







VI SKYRIUS

KONVENCIJOS NEPASIRAŠIUSIOS ŠALIES VEIKLA

64 straipsnis

Konvencijos nepasirašiusios šalies laivų atliekama NNN veikla

1. Laikoma, kad NAFO reguliuojamame rajone žvejojantis Konvencijos nepasirašiusios šalies laivas užsiima NNN veikla, kenkiančia NAFO apsaugos ir vykdymo užtikrinimo priemonių veiksmingumui.

2. Jei NAFO reguliuojamame rajone arba už jo ribų yra vykdomas perkrovimas ir jame dalyvauja pastebėtas Konvencijos nepasirašiusios šalies laivas, visiems kitiems Konvencijos nepasirašiusios šalies laivams, kurie kartu su minėtuoju laivu vykdė šią veiklą, yra taikoma prielaida, kad buvo pažeistos NAFO apsaugos ir vykdymo užtikrinimo priemonės.

65 straipsnis

Informacija apie Konvencijos nepasirašiusios šalies laivus

1. Jei valstybės narės ar Komisijos inspektorius pastebi ar kitu būdu nustato Konvencijos nepasirašiusios šalies laivą, jis pasistengia pranešti tam laivui, kad šis yra įtariamas NAFO apsaugos ir vykdymo užtikrinimo priemonių pažeidimu ir kad ši informacija bus perduota NAFO susitariančiosioms šalims, kitoms regioninėms žvejybos organizacijoms ir valstybei, su kurios vėliava plaukioja laivas.

2. Valstybės narės nedelsdamos perduoda Komisijai informaciją apie pastebėjimus, atsisakymą leisti įplaukti į uostą, iškrovimą bei perkrovimą, visų patikrinimų, atliktų jūroje arba jų uostuose, rezultatus ir visus tolesnius veiksmus, kurių buvo imtasi dėl konkretaus laivo. Visą informaciją Komisija nedelsdama perduoda NAFO sekretoriatui.

3. 2 punkte minėtą informaciją sudaro Konvencijos nepasirašiusios šalies laivo pavadinimas ir valstybės, su kurios vėliava jis plaukioja, pavadinimas, patikrinimo data ir uostas, kuriame buvo atliktas patikrinimas, draudimo iškrauti ir (arba) perkrauti motyvai arba, jei draudimas nebuvo taikytas, įrodymai, pateikti pagal 67 straipsnio 3 dalies nuostatas.

4. Valstybės narės gali bet kuriuo metu pateikti Komisijai visą papildomą informaciją, kuri gali būti reikalinga siekiant nustatyti Konvencijos nepasirašiusios šalies laivą, įtariamą NNN žvejybos vykdymu NAFO reguliuojamame rajone, kad Komisija šią informaciją nedelsdama perduotų NAFO sekretoriatui.

5. Kiekvienais metais Komisija praneša valstybėms narėms apie Konvencijos nepasirašiusių šalių laivus, įtrauktus į NAFO patvirtintą NNN veiklą vykdančių laivų sąrašą.

66 straipsnis

Draudimas perkrauti ir vykdyti bendras žvejybos operacijas

Bendrijos žvejybos laivams draudžiama perkrauti į 63 straipsnyje nurodytus Konvencijos nepasirašiusios šalies laivus arba iš jų persikrauti žuvį, taip pat dalyvauti bendrose su tais laivais žvejybos operacijose.

67 straipsnis

Tikrinimas jūroje

Prireikus inspektoriai gali pareikalauti leidimo patekti į Konvencijos nepasirašiusios šalies laivą, pastebėtą arba kitais būdais nustatytą žvejojant NAFO reguliuojamame rajone. Laivai, sutikę įlaipinti inspektorių, tikrinami pagal IV skyriaus nuostatas.

▼M2

68 straipsnis

Įplaukimas į uostą

1. Nepažeisdamos Reglamentų (EEB) Nr. 2847/93, (EB) Nr. 1093/94 ir (EB) Nr. 1005/2008, valstybės narės užtikrina, kad Konvencijos nepasirašiusių šalių laivų kapitonams būtų leidžiama įplaukti tik į pagal 63 straipsnį paskirtą uostą. Kapitonas, ketinantis įplaukti į paskirtąjį uostą, apie tai pagal 63b straipsnio nuostatas praneša uosto valstybės narės kompetentingai institucijai. Uosto valstybė narė šią informaciją nedelsdama persiunčia laivo vėliavos valstybei ir Komisijai arba jos paskirtai įstaigai, kurios informaciją nedelsdamos perduoda NAFO sekretoriatui.

2. 63b ir 63c straipsnių nuostatos taikomos mutatis mutandis. Uosto valstybė narė draudžia įplaukti į savo uostus laivams, kurie nepateikė 1 dalyje nurodyto reikiamo išankstinio pranešimo ir kuriems nesuteiktas 63c straipsnio 1 dalyje nurodytas vėliavos valstybės patvirtinimas.

3. Valstybė narė, kuri neleidžia iškrauti arba perkrauti sužvejotų žuvų, apie savo sprendimą praneša atitinkamo laivo kapitonui.

▼M2

68a straipsnis

Tikrinimas uoste

1. Valstybės narės užtikrina, kad jų kompetentingos institucijos patikrintų kiekvieną į kurį nors iš jų uostų įplaukiantį Konvencijos nepasirašiusios šalies laivą. Kol neatliktas toks patikrinimas, laivams neleidžiama iškrauti arba perkrauti žuvų. Per tokius patikrinimus tikrinami laivų dokumentai, laivų žurnalai, žvejybos įrankiai, laivuose esantis sužvejotų žuvų kiekis ir kiti su laivų veikla NAFO reguliuojamame rajone susiję dalykai.

2. Jei atlikusios patikrinimą kompetentingos institucijos nustato, kad Konvencijos nepasirašiusios šalies laivas turi kurių nors NAFO reguliuojamų arba šio reglamento II priede nurodytų išteklių arba išteklių grupių žuvų, atitinkama valstybė narė uždraudžia iš to laivo iškrauti ir (arba) perkrauti sužvejotas žuvis.

3. Tačiau šis draudimas netaikomas tuo atveju, jei tikrinamo laivo kapitonas arba jo atstovas atitinkamos valstybės narės kompetentingoms institucijoms priimtinu būdu įrodo, kad:

a) laive laikomų rūšių žuvys buvo sužvejotos ne NAFO reguliuojamame rajone; arba

b) laive laikomų ir II priede išvardytų rūšių žuvys buvo sužvejotos laikantis NAFO apsaugos ir vykdymo užtikrinimo priemonių.

4. Valstybė narė, kuri neleidžia iškrauti arba perkrauti sužvejotų žuvų, apie savo sprendimą praneša atitinkamo laivo kapitonui.

5. Kiekvienas patikrinimas pagrindžiamas dokumentais, bent jau užpildant XII priede pateiktą patikrinimo uoste ataskaitą.

6. Informacija apie visų valstybių narių uostuose atliktų Konvencijos nepasirašiusių šalių laivų patikrinimų rezultatus ir paskesnius veiksmus nedelsiant perduodama laivo vėliavos valstybei ir Komisijai arba jos paskirtai įstaigai, kurios informaciją nedelsdamos perduoda NAFO sekretoriatui.

▼B

69 straipsnis

NNN žvejybos veiklą vykdantiems laivams taikomos priemonės

1. Laivams, kuriuos Šiaurės Vakarų Atlanto žvejybos organizacija (NAFO) įtraukė į NNN žvejybą vykdančių laivų sąrašą (XIII priedas), taikomos šios priemonės:

a) su valstybės narės vėliava plaukiojantys žvejybos laivai, pagalbiniai laivai, degalų atsargas papildantys laivai, plaukiojančios bazės ir krovininiai laivai jokiu būdu nepadeda neteisėtą, nedeklaruojamą ir nereglamentuojamą žvejybą vykdantiems laivams ir nedalyvauja jokiame perkrovime ar bendroje žvejybos veikloje su tame sąraše esančiais laivais;

b) neteisėtą, nedeklaruojamą ir nereglamentuojamą žvejybą vykdantiems laivams uostuose netiekiamos maisto atsargos, kuras ir neteikiamos kitos paslaugos;

c) neteisėtą, nedeklaruojamą ir nereglamentuojamą žvejybą vykdantiems laivams draudžiama įplaukti į Bendrijos uostą, išskyrus tuo atveju, jeigu susiklosto force majeure aplinkybės;

d) neteisėtą, nedeklaruojamą ir nereglamentuojamą žvejybą vykdantiems laivams neleidžiama keisti įgulos, išskyrus tuo atveju, jeigu įgulą reikia keisti susiklosčius force majeure aplinkybėms;

e) neteisėtą, nedeklaruojamą ir nereglamentuojamą žvejybą vykdantiems laivams neleidžiama žvejoti Bendrijos vandenyse ir dėl jų draudžiama sudaryti frachtavimo susitarimus;

f) valstybės narės atsisako suteikti savo vėliavą neteisėtą, nedeklaruojamą ir nereglamentuojamą žvejybą vykdantiems laivams ir skatina importuotojus, vežėjus ir kitų susijusių sektorių atstovus susilaikyti nuo derybų ir žuvų, sugautų tokiuose laivuose, perkrovimo;

g) draudžiama importuoti neteisėtą, nedeklaruojamą ir nereglamentuojamą žvejybą vykdančių laivų sugautas žuvis.

2. Komisija iš dalies pakeis NNN žvejybos veiklą vykdančių laivų sąrašą, kad jis atitiktų naują NAFO sąrašą, kai tik NAFO jį priims.







VII SKYRIUS

BAIGIAMOSIOS NUOSTATOS

70 straipsnis

Dalinių pakeitimų tvarka

Taryba, remdamasi Komisijos pasiūlymu, kvalifikuota balsų dauguma gali iš dalies pakeisti šio reglamento nuostatas, kad į Bendrijos teisę būtų perkeltos NAFO apsaugos ir vykdymo užtikrinimo priemonės, kurios tampa privalomos Bendrijai.

71 straipsnis

Panaikinimas

Reglamentai (EB) Nr. 1262/00, (EB) Nr. 3069/95, (EB) Nr. 3680/93, (EEB) Nr. 189/92, (EEB) Nr. 1956/88 ir (EEB) Nr. 2868/88 panaikinami.

72 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja dvidešimtą dieną nuo jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.









I PRIEDAS

ŽUVŲ RŪŠIŲ SĄRAŠAS







Bendrinis lietuviškas pavadinimas Mokslinis pavadinimas 3-Alpha Code Priedugnio žuvys Baltijos menkė Gadus morhua COD Juodadėmė menkė Melanogrammus aeglefinus HAD Atlanto raudonasis ešerys Sebastes sp. RED Didysis jūrų ešerys Sebastes marinus REG Gelminis jūrų ešerys Sebastes mentella REB Rožinis jūrų ešerys Sebastes fasciatus REN Sidabrinė jūrų lydeka Merluccius bilinearis HKS Raudonoji jūrų vėgėlė (1) Urophycis chuss HKR Ledjūrio menkė Pollachius virens POK Amerikinė plekšnė Hippoglossoides platessoides PLA Raudonoji plekšnė Glyptocephalus cynoglossus WIT Geltonuodegė plekšnė Limanda ferruginea YEL Juodasis otas Reinhardtius hippoglossoides GHL Atlantinis ot