2016R0072 — LT — 01.01.2016 — 000.003

Šis tekstas yra skirtas tik informacijai ir teisinės galios neturi. Europos Sąjungos institucijos nėra teisiškai atsakingos už jo turinį. Autentiškos atitinkamų teisės aktų, įskaitant jų preambules, versijos skelbiamos Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje ir pateikiamos svetainėje „EUR-Lex“. Oficialūs tekstai tiesiogiai prieinami naudojantis šiame dokumente pateikiamomis nuorodomis

iš dalies keičiamas:

▼B

TARYBOS REGLAMENTAS (ES) 2016/72

2016 m. sausio 22 d.

kuriuo 2016 metams nustatomos tam tikrų žuvų išteklių ir žuvų išteklių grupių žvejybos galimybės, taikomos Sąjungos vandenyse žvejojantiems laivams ir kai kuriuose Sąjungai nepriklausančiuose vandenyse žvejojantiems Sąjungos žvejybos laivams, ir iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) 2015/104

I ANTRAŠTINĖ DALIS

BENDROSIOS NUOSTATOS

1 straipsnis

Dalykas

1. Šiuo reglamentu nustatomos tam tikrų žuvų išteklių ir žuvų išteklių grupių žvejybos galimybės, taikomos Sąjungos vandenyse žvejojantiems laivams ir kai kuriuose Sąjungai nepriklausančiuose vandenyse žvejojantiems Sąjungos žvejybos laivams.

2. 1 dalyje nurodytos žvejybos galimybės apima:

c) laikotarpiu nuo 2015 m. gruodžio 1 d. iki 2016 m. lapkričio 30 d. taikomas tam tikrų žuvų išteklių žvejybos CCAMLR konvencijos rajone galimybes;

2 straipsnis

Taikymo sritis

Šis reglamentas taikomas šiems laivams:

Šis reglamentas taip pat taikomas mėgėjų žvejybai, jei ji aiškiai nurodyta atitinkamose nuostatose.

3 straipsnis

Apibrėžtys

Šiame reglamente taikomos Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 4 straipsnyje nurodytos terminų apibrėžtys. Kitų vartojamų terminų apibrėžtys:

c)

ii) visos kitos žvejybos atveju – kiekvieno ištekliaus žuvų kiekis, kurį galima iškrauti per metus;

i) žvejybos, kuriai taikomas Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 15 straipsnyje nurodytas įpareigojimas iškrauti visą laimikį, atveju – kiekvieno ištekliaus žuvų kiekis, kurį galima sužvejoti per metus,

4 straipsnis

Žvejybos zonos

Šiame reglamente nurodytų žvejybos zonų apibrėžtys:

c)

II ANTRAŠTINĖ DALIS

SĄJUNGOS ŽVEJYBOS LAIVŲ ŽVEJYBOS GALIMYBĖS

I SKYRIUS

Bendrosios nuostatos

5 straipsnis

BLSK ir jų paskirstymas

1. Sąjungos vandenyse arba kai kuriuose Sąjungai nepriklausančiuose vandenyse žvejojantiems Sąjungos žvejybos laivams taikomi BLSK, jų paskirstymas valstybėms narėms ir atitinkamais atvejais su jomis funkciškai susietos sąlygos nustatyti I priede.

2. Sąjungos žvejybos laivams leidžiama žvejoti Farerų Salų, Grenlandijos, Islandijos ir Norvegijos žvejybos jurisdikcijai priklausančiuose vandenyse ir žvejybos zonoje aplink Jano Majeno salą, neviršijant I priede nurodytų BLSK ir laikantis šio reglamento 15 straipsnyje ir III priede, taip pat Reglamente (EB) Nr. 1006/2008 ( 12 ) ir jo įgyvendinimo nuostatose nustatytų sąlygų.

6 straipsnis

Valstybių narių nustatytini BLSK

1. Tam tikrų žuvų išteklių BLSK nustato atitinkama valstybė narė. Tie ištekliai nurodyti I priede.

2. Valstybės narės nustatytini BLSK:

3. Ne vėliau kaip 2016 m. kovo 15 d. kiekviena atitinkama valstybė narė Komisijai pateikia šią informaciją:

c) išsamius duomenis apie tai, kaip patvirtinti BSLK atitinka 2 dalį.

7 straipsnis

Sužvejotų žuvų ir priegaudos iškrovimo sąlygos

1. Žuvų rūšys, kurioms nėra taikomas Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 15 straipsnyje nustatytas įpareigojimas iškrauti visą laimikį, laikomos laive arba iškraunamos tik tuo atveju, jeigu:

2. Netikslinių rūšių ištekliai, kurie atitinka saugias biologines ribas, kaip nurodyta Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 15 straipsnio 8 dalyje, yra nustatyti šio reglamento I priede siekiant jiems pritaikyti tame straipsnyje numatytą išimtį, pagal kurią jų atveju netaikomas įpareigojimas sužvejotus kiekius įskaičiuoti į atitinkamas kvotas.

8 straipsnis

Žvejybos pastangų apribojimai

1 straipsnio 2 dalies b punkte nurodytais laikotarpiais taikomos šios žvejybos pastangų priemonės:

a) IIA priedas taikomas tam tikriems atlantinių menkių, paprastųjų jūrų liežuvių ir jūrinių plekšnių ištekliams Kategato sąsiauryje, Skagerako sąsiauryje, toje ICES IIIa kvadrato dalyje, kuri nepriklauso Skagerako ir Kategato sąsiauriams, ICES IV parajonyje, ICES VIa, VIIa, VIId kvadratuose bei ICES IIa ir Vb kvadratų Sąjungos vandenyse valdyti;

c) IIC priedas taikomas paprastųjų jūrų liežuvių ištekliams ICES VIIe kvadrate valdyti.

9 straipsnis

Giliavandenių žuvų išteklių sužvejojamo kiekio ir žvejybos pastangų apribojimai

1. Žvejojant juoduosius paltusus taikoma Reglamento (ES) Nr. 2347/2002 ( 13 ) 3 straipsnio 1dalis, kurioje nustatytas reikalavimas turėti leidimą gelminei žvejybai. Žvejojant, laikant laive, perkraunant į kitą laivą ir iškraunant juoduosius paltusus taikomos tame straipsnyje nurodytos sąlygos.

2. Ši dalis taikoma tik tiems žvejybos reisams, per kuriuos sužvejojama daugiau nei 100 kg giliavandenių žuvų rūšių, išskyrus atlantines argentinas.

Valstybės narės užtikrina, kad Reglamento (EB) Nr. 2347/2002 3 straipsnio 1 dalyje nurodytus leidimus gelminei žvejybai turinčių laivų žvejybos pastangos, išreikštos kilovatdienėmis, kurias laivas nebūna uoste, 2016 m. neviršytų 65 % metinių žvejybos pastangų, kurias atitinkamos valstybės narės laivai panaudojo 2003 m. išplaukdami į žvejybos reisus, kuriems turėjo leidimus gelminei žvejybai arba per kuriuos buvo sužvejota to reglamento I ir II prieduose išvardytų giliavandenių žuvų rūšių, vidurkio.

10 straipsnis

Paprastųjų vilkešerių žvejybai skirtos priemonės

1. Sąjungos žvejybos laivams draudžiama žvejoti paprastuosius vilkešerius ICES VIIb, VIIc, VIIj ir VIIk kvadratuose, taip pat ICES VIIa ir VIIg kvadratų vandenyse, esančiuose toliau kaip 12 jūrmylių nuo Jungtinės Karalystės bazinės linijos. Sąjungos žvejybos laivams draudžiama laive laikyti, perkrauti į kitą laivą, perkelti arba iškrauti tame rajone sužvejotus paprastuosius vilkešerius.

2. Nuo 2016 m. sausio 1 d. iki birželio 30 d. Sąjungos žvejybos laivams draudžiama žvejoti paprastuosius vilkešerius, taip pat draudžiama laive laikyti, perkelti, perkrauti į kitą laivą arba iškrauti šiuose rajonuose sužvejotus paprastuosius vilkešerius:

Nukrypstant nuo pirmos pastraipos, toje pastraipoje nurodytuose rajonuose taikomos šios priemonės:

b) 2016 m. sausio mėn. ir nuo 2016 m. balandžio 1 d. iki birželio 30 d. Sąjungos žvejybos laivai, naudojantys kabliukus ir ūdas, taip pat stacionarius žiauninius tinklus, ( 15 ) gali žvejoti paprastuosius vilkešerius ir laikyti laive, perkelti, perkrauti į kitą laivą arba iškrauti tame rajone sužvejotus paprastuosius vilkešerius neviršijant 1 300 kg per mėnesį vienam laivui.

3. Nuo 2016 m. liepos 1 d. iki gruodžio 31 d. Sąjungos žvejybos laivams, naudojantiems kabliukus ir ūdas, taip pat stacionarius žiauninius tinklus, draudžiama per mėnesį sužvejoti didesnį nei 1 300 kg paprastųjų vilkešerių kiekį, o Sąjungos žvejybos laivams, naudojantiems kitų rūšių įrangą, draudžiama per mėnesį sužvejoti didesnį nei 1 000 kg paprastųjų vilkešerių kiekį šiuose rajonuose:

Be to, tuo laikotarpiu Sąjungos žvejybos laivams draudžiama laive laikyti, perkelti, perkrauti į kitą laivą arba iškrauti tuose rajonuose sužvejotų paprastųjų vilkešerių kiekius, viršijančius pirmoje pastraipoje nustatytus kiekius.

4. Sužvejojamo kiekio apribojimai, nustatyti 2 ir 3 dalyse, į kitą mėnesį neperkeliami arba kitiems laivams neperduodami. Pasibaigus kiekvienam mėnesiui, valstybės narės ne vėliau kaip per 20 dienų Komisijai pateikia sužvejotų paprastųjų vilkešerių kiekio pagal kiekvieną naudoto žvejybos įrankio rūšį ataskaitą.

Sąjungos žvejybos laivams, naudojantiems daugiau nei vieną žvejybos įrangos rūšį per tą patį kalendorinį mėnesį, taikomas didžiausias sužvejojamo kiekio apribojimas, nustatytas 3 dalyje.

5. Nuo 2016 m. sausio 1 d. iki birželio 30 d. ICES IVb, IVc, VIIa ir VIId–VIIh kvadratuose leidžiama tik tokia paprastųjų vilkešerių mėgėjų žvejyba, kai sužvejotos žuvys iš karto paleidžiamos, be kita ko, žvejojant nuo kranto. Šiuo laikotarpiu draudžiama laive laikyti, perkelti, perkrauti į kitą laivą arba iškrauti tame rajone sužvejotus paprastuosius vilkešerius.

6. Vykdant mėgėjų žvejybą, įskaitant nuo kranto, toliau nurodytais laikotarpiais ir nurodytuose rajonuose vienam žvejui leidžiamas laimikis yra ne daugiau kaip vienas vilkešeris per dieną:

11 straipsnis

Specialiosios žvejybos galimybių paskirstymo nuostatos

1. Šiame reglamente nustatytos žvejybos galimybės valstybėms narėms paskirstomos nedarant poveikio:

c) žvejybos galimybėms, perskirstytoms pagal Reglamento (EB) Nr. 1006/2008 10 straipsnio 4 dalį;

2. Siekiant užtikrinti Reglamente (EB) Nr. 847/96 numatytą kasmetinį BLSK ir kvotų valdymą, šio reglamento I priede nurodomi ištekliai, kuriems taikomi prevenciniai arba mokslinėmis rekomendacijomis pagrįsti BLSK.

3. Reglamento (EB) Nr. 847/96 3 straipsnis taikomas ištekliams, kuriems taikomas prevencinis BLSK, o to reglamento 3 straipsnio 2 bei 3 dalys ir 4 straipsnis taikomi ištekliams, kuriems taikomas mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK, išskyrus atvejus, kai šio reglamento I priede nurodyta kitaip.

4. Reglamento (EB) Nr. 847/96 3 ir 4 straipsniai netaikomi, jei valstybė narė pasinaudoja Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 15 straipsnio 9 dalyje numatytomis metų sandūros lankstumo priemonėmis.

12 straipsnis

Žvejybos draudimo laikotarpis

1. Nuo 2016 m. gegužės 1 d. iki gegužės 31 d. Porkupino seklumoje draudžiama žvejoti arba laikyti laive šių rūšių žuvis: atlantines menkes, megrimus, velniažuvines, juodadėmes menkes, paprastuosius merlangus, europines jūrines lydekas, norveginius omarus, jūrines plekšnes, sidabrinius polakus, ledjūrio menkes, rombines rajožuves, europinius jūrų liežuvius, paprastąsias brosmes, melsvąsias molvas, paprastąsias molvas ir paprastuosius dygliaryklius.

Taikant šią dalį Porkupino seklumą sudaro geografinis rajonas, apibrėžtas loksodromomis, kuriomis paeiliui sujungiami šie taškai:

Nukrypstant nuo pirmos pastraipos, Porkupino seklumoje leidžiama laivuose tranzitu gabenti toje dalyje nurodytas rūšis pagal Reglamento (EB) Nr. 1224/2009 50 straipsnio 3, 4 ir 5 dalis.

2. Komercinė paprastųjų tobių žvejyba dugniniu tralu, velkamuoju tinklu arba panašiais velkamaisiais žvejybos įrankiais, kurių tinklo akių dydis mažesnis nei 16 mm, ICES IIa ir IIIa kvadratuose ir ICES IV parajonyje draudžiama nuo 2016 m. sausio 1 d. iki 2016 m. kovo 31 d. ir nuo 2016 m. rugpjūčio 1 d. iki 2016 m. gruodžio 31 d.

Pirmoje pastraipoje nustatytas draudimas taip pat taikomas trečiųjų šalių laivams, turintiems leidimą žvejoti paprastuosius tobius ICES IV parajonio Sąjungos vandenyse.

13 straipsnis

Draudimai

1. Sąjungos žvejybos laivams draudžiama žvejoti, laikyti laive, perkrauti į kitą laivą ar iškrauti šių rūšių žuvis:

c) pilkuosius trumpadyglius ryklius (Centrophorus squamosus) ICES IIa kvadrato ir IV parajonio Sąjungos vandenyse, taip pat ICES I ir XIV parajonių Sąjungos ir tarptautiniuose vandenyse;

r) norvegines rajas (Raja (Dipturus) nidarosiensis) ICES VIa, VIb, VIIa, VIIb, VIIc, VIIe, VIIf, VIIg, VIIh ir VIIk kvadratų Sąjungos vandenyse;

2. Jei atsitiktinai sužvejojama 1 dalyje nurodytų rūšių žuvų, negalima jų sužaloti. Jos nedelsiant paleidžiamos.

14 straipsnis

Duomenų perdavimas

Valstybės narės, pagal Reglamento (EB) Nr. 1224/2009 33 ir 34 straipsnius Komisijai pateikdamos duomenis apie iškrautą sužvejotų žuvų išteklių kiekį, naudoja šio reglamento I priede nustatytus žuvų išteklių kodus.

II SKYRIUS

Papildoma kvotos dalis, skiriama laivams, dalyvaujantiems bandomuosiuose visapusiškai dokumentais pagrįstos žvejybos reisuose

15 straipsnis

Papildoma kvotos dalis

1. Valstybė narė gali suteikti papildomą tam tikrų išteklių kvotos dalį su jos vėliava plaukiojantiems laivams, dalyvaujantiems bandomuosiuose visapusiškai dokumentais pagrįstos žvejybos reisuose. Tie ištekliai nurodyti I priede.

2. 1 dalyje nurodyta papildoma kvotos dalis sudaro tai valstybei narei suteiktos kvotos procentinę dalį, kuri negali viršyti bendros I priede nustatytos ribos.

16 straipsnis

Papildomos kvotos dalies skyrimo sąlygos

1. 15 straipsnyje nurodyta papildoma kvotos dalis skiriama laikantis šių sąlygų:

c) visas laivo sužvejojamas išteklių, kurių papildoma kvotos dalis yra skirta tam laivui, kiekis, įskaitant žuvis, kurių dydis mažesnis už mažiausią leidžiamų iškrauti žuvų dydį, nustatytą Tarybos reglamento (EB) Nr. 850/98 ( 16 ) XII priede, įskaičiuojamas į laivui suteiktą kvotą, į kurią įtraukiamos visos pagal šio reglamento 15 straipsnį suteiktos papildomos kvotos dalys;

2. Nepaisant 1 dalies b punkto i papunkčio, valstybė narė gali išimties tvarka suteikti su jos vėliava plaukiojančiam laivui papildomą kvotos dalį, kuri viršija 75 % apytikriai įvertinto į jūrą išmetamų žuvų kiekio, kuris išmetamas iš tokio tipo laivo, koks yra laivas, kuriam suteikta papildoma kvotos dalis, su sąlyga, kad:

c) nėra viršyta visiems bandomuosiuose reisuose dalyvaujantiems laivams apytiksliai įvertinto išmetamo išteklių kiekio 75 % bendra riba.

3. Prieš suteikdama 15 straipsnyje nurodytą papildomą kvotą, valstybė narė Komisijai pateikia šią informaciją:

c) tuose laivuose naudojamų žvejybos įrankių pajėgumą, rūšį ir specifikacijas;

17 straipsnis

Asmens duomenų tvarkymas

Jei pagal šio reglamento 16 straipsnio 1 dalies a punktą gauti užregistruoti duomenys yra susiję su asmens duomenų tvarkymu, kaip apibrėžta Direktyvoje 95/46/EB, tvarkant tokius duomenis taikoma ta direktyva.

18 straipsnis

Papildomos kvotos dalies panaikinimas

Jei valstybė narė nustato, kad laivas, dalyvaujantis bandomuosiuose visapusiškai dokumentais pagrįstos žvejybos reisuose, nesilaiko 16 straipsnyje nustatytų sąlygų, ji nedelsiant panaikina tam laivui suteiktą papildomą kvotą ir likusiu 2016 m. laikotarpiu neleidžia jam dalyvauti tuose bandomuosiuose reisuose.

19 straipsnis

Žuvų išmetimo į jūrą įvertinimų mokslinė apžvalga

Siekdama stebėti, kaip įgyvendinamas 16 straipsnio 1 dalies b punkto i papunktyje nustatytas reikalavimas, Komisija gali pareikalauti, kad bet kuri šį skyrių taikanti valstybė narė mokslinei patariamajai įstaigai pateiktų peržiūrėti jos parengtą iš kiekvieno tipo laivų išmetamų žuvų kiekio vertinimą. Jei tokį išmetamą kiekį patvirtinančio vertinimo nėra, atitinkama valstybė narė imasi visų tinkamų priemonių, kad būtų užtikrintas šio reikalavimo vykdymas, ir apie jas praneša Komisijai.

III SKYRIUS

Žvejybos trečiųjų šalių vandenyse leidimai

20 straipsnis

Žvejybos leidimai

1. Didžiausias žvejybos leidimų Sąjungos žvejybos laivams, žvejojantiems trečiųjų šalių vandenyse, skaičius nustatytas III priede.

2. Jeigu, remdamasi Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 16 straipsnio 8 dalimi, viena valstybė narė perleidžia žvejybos šio reglamento III priede nustatytuose rajonuose kvotą kitai valstybei narei (pasikeitimas žvejybos galimybėmis), kartu perleidžiami atitinkami žvejybos leidimai ir apie tai pranešama Komisijai. Tačiau negali būti viršijamas bendras kiekvienam žvejybos rajonui skirtų žvejybos leidimų skaičius, nustatytas šio reglamento III priede.

IV SKYRIUS

Žvejybos galimybės regioninių žvejybos valdymo organizacijų jurisdikcijai priklausančiuose vandenyse

21 straipsnis

Kvotų perleidimas ir keitimasis jomis

1. Tuo atveju, kai pagal regioninės žuvininkystės valdymo organizacijos (toliau – RŽVO) taisykles RŽVO susitariančiosioms šalims leidžiama tarpusavyje perleisti kvotas arba pasikeisti jomis, valstybė narė (toliau – atitinkama valstybė narė) gali su RŽVO susitariančiąja šalimi vesti diskusijas ir, jei reikia, parengti galimą numatomo kvotų perleidimo ar pasikeitimo jomis planą.

2. Atitinkamai valstybei narei pranešus Komisijai, Komisija gali patvirtinti numatomo kvotų perleidimo ar pasikeitimo jomis planą, kurį valstybė narė aptarė su atitinkama RŽVO susitariančiąja šalimi. Po to Komisija ir atitinkama RŽVO susitariančioji šalis be reikalo nedelsdamos pareiškia sutikimą, kad toks kvotos perleidimas ar pasikeitimas ja būtų privalomas. Komisija praneša apie sutartą kvotos perleidimą arba pasikeitimą ja RŽVO sekretoriatui pagal tos organizacijos taisykles.

3. Komisija praneša valstybėms narėms apie sutartą kvotos perleidimą arba pasikeitimą ja.

4. Žvejybos galimybės, gautos iš atitinkamos RŽVO susitariančiosios šalies arba jai perleistos vykdant kvotos perleidimą arba pasikeitimą ja, yra laikomos kvotomis, skirtomis atitinkamai valstybei narei arba išskaičiuotomis iš jos žvejybos galimybių nuo to momento, kai kvotos perleidimas arba pasikeitimas ja įsigalioja pagal su atitinkama RŽVO susitariančiąja šalimi sudaryto susitarimo sąlygas arba atitinkamai pagal atitinkamos RŽVO taisykles. Dėl tokio skyrimo nesikeičia galiojantis paskirstymo būdas, taikomas paskirstant žvejybos galimybes valstybėms narėms laikantis santykinio žvejybos veiklos stabilumo principo.

▼M3

5. Kvotų perleidimams iš RŽVO susitariančiosios šalies Sąjungai, taip pat jų tolesniam paskirstymui valstybėms narėms šis straipsnis taikomas iki 2017 m. sausio 31 d.

▼B

1 skirsnis

ICCAT konvencijos rajonas

22 straipsnis

Paprastųjų tunų žvejybos, auginimo ir tukinimo pajėgumų apribojimai

1. Kartinėmis ūdomis su jauku ir velkamosiomis ūdomis žvejojančių Sąjungos laivų, kuriems rytinėje Atlanto vandenyno dalyje leidžiama aktyviaisiais žvejybos įrankiais žvejoti paprastuosius tunus, ne mažesnius nei 8 kg svorio ir 75 cm ilgio ir ne didesnius nei 30 kg svorio ir 115 cm ilgio, skaičius neviršija IV priedo 1 punkte nustatyto skaičiaus.

2. Priekrantės vandenyse tradiciniais žvejybos įrankiais žvejojančių Sąjungos laivų, kuriems Viduržemio jūroje leidžiama aktyviaisiais žvejybos įrankiais žvejoti ne mažesnius nei 8 kg svorio ir 75 cm ilgio ir ne didesnius nei 30 kg svorio ir 115 cm ilgio paprastuosius tunus, skaičius neviršija IV priedo 2 punkte nustatyto skaičiaus.

3. Sąjungos žvejybos laivų, kuriems Adrijos jūroje auginimo reikmėms leidžiama aktyviaisiais žvejybos įrankiais žvejoti ne mažesnius nei 8 kg svorio ir 75 cm ilgio ir ne didesnius nei 30 kg svorio ir 115 cm ilgio paprastuosius tunus, skaičius neviršija IV priedo 3 punkte nustatyto skaičiaus.

4. Žvejybos laivų, kuriems rytinėje Atlanto vandenyno dalyje ir Viduržemio jūroje leidžiama žvejoti, laikyti laive, perkrauti į kitą laivą, transportuoti arba iškrauti paprastuosius tunus, skaičius ir bendras pajėgumas, išreikštas bendrąja talpa, neviršija IV priedo 4 punkte nustatyto skaičiaus ir bendro pajėgumo.

5. Gaudyklių, rytinėje Atlanto vandenyno dalyje ir Viduržemio jūroje naudojamų paprastiesiems tunams žvejoti, skaičius neviršija IV priedo 5 punkte nustatyto skaičiaus.

6. Paprastųjų tunų auginimo pajėgumas, tukinimo pajėgumas ir didžiausias laisvėje sužvejotų paprastųjų tunų, perkeliamų į rytinėje Atlanto vandenyno dalyje ir Viduržemio jūroje esančius žuvininkystės ūkius, kiekis neviršija IV priedo 6 punkte nustatyto pajėgumo ir kiekio.

23 straipsnis

Mėgėjiška žvejyba

Atitinkamais atvejais valstybės narės iš joms ID priede paskirtų kvotų paskiria specialią kvotą mėgėjų žvejybai.

24 straipsnis

Rykliai

1. Vykdant bet kokią žvejybos veiklą draudžiama laikyti laive, perkrauti į kitą laivą ar iškrauti didžiaakių jūrų lapių (Alopias superciliosus) skerdenas arba skerdenų dalis.

2. Draudžiama vykdyti Alopias genties ryklių jūrų lapių specializuotosios žvejybos veiklą.

3. Vykdant žvejybos veiklą ICCAT konvencijos rajone draudžiama laikyti laive, perkrauti į kitą laivą ar iškrauti Sphyrnidae šeimai priklausančių kūjaryklių (išskyrus Sphyrna tiburo) skerdenas arba skerdenų dalis.

4. Vykdant bet kokią žvejybos veiklą draudžiama laikyti laive, perkrauti į kitą laivą ar iškrauti ilgapelekių pilkųjų ryklių (Carcharhinus longimanus) skerdenas arba skerdenų dalis.

5. Draudžiama laive laikyti floridinius šilkinius ryklius (Carcharhinus falciformis), sužvejotus vykdant bet kokią žvejybos veiklą.

2 skirsnis

CCAMLR konvencijos rajonas

25 straipsnis

Draudimai ir sužvejojamo kiekio apribojimai

1. V priedo A dalyje nustatytų rūšių specializuotoji žvejyba draudžiama toje dalyje nustatytose zonose ir nustatytais laikotarpiais.

2. V priedo B dalyje nustatytuose parajoniuose vykdomai žvalgomajai žvejybai taikomi toje dalyje nustatyti BLSK ir priegaudos apribojimai.

26 straipsnis

Žvalgomoji žvejyba

1. Tik tos valstybės narės, kurios yra CCAMLR narės, gali dalyvauti 2016 m. žvalgomojoje nototeninių dančių (Dissostichus spp.) žvejyboje ūdomis Jungtinių Tautų Maisto ir žemės ūkio organizacijos (toliau – FAO) 88.1 ir 88.2 parajoniuose ir nacionalinei jurisdikcijai nepriklausančiuose 58.4.1, 58.4.2 ir 58.4.3a kvadratuose. Jeigu valstybė narė ketina dalyvauti tokioje žvejyboje, pagal Reglamento (EB) Nr. 601/2004 7 ir 7a straipsnius ir bet kuriuo atveju ne vėliau kaip 2016 m. birželio 1 d. ji apie tai praneša CCAMLR sekretoriatui.

2. BLSK ir leidžiama priegauda FAO 88.1 ir 88.2 parajoniuose bei 58.4.1, 58.4.2 ir 58.4.3a kvadratuose ir jų paskirstymas mažuose tiriamuosiuose plotuose (toliau – MTP) kiekviename iš tų parajonių ir kvadratų nustatyti V priedo B dalyje. Žvejyba bet kuriame MTP nutraukiama, kai užregistruotas sužvejotų žuvų kiekis yra lygus nustatytam BLSK, ir žvejyba tame MTP draudžiama visą likusį sezono laiką.

3. Žvejojama kuo didesniame geografiniame plote ir kuo įvairesniuose gyliuose, kad būtų surinkta žvejybos potencialui nustatyti būtina informacija ir kad sužvejotų žuvų kiekis bei žvejybos pastangos nebūtų pernelyg sutelkti vienoje vietoje. Tačiau FAO 88.1 ir 88.2 parajoniuose bei 58.4.1, 58.4.2 ir 58.4.3a kvadratuose draudžiama žvejoti mažesniame nei 550 m gylyje.

27 straipsnis

Krilių žvejyba 2016–2017 m. žvejybos sezonu

1. Jei valstybė narė ketina 2016–2017 m. žvejybos sezonu žvejoti krilius (Euphausia superba) CCAMLR konvencijos rajone, ji ne vėliau kaip 2016 m. gegužės 1 d. Komisijai praneša apie savo ketinimą žvejoti krilius, naudodama šio reglamento V priedo C dalyje pateiktą formą. Remdamasi valstybių narių pateikta informacija Komisija ne vėliau kaip 2016 m. gegužės 30 d. pateikia pranešimus CCAMLR sekretoriatui.

2. Šio straipsnio 1 dalyje nurodytame pranešime pateikiama Reglamento (EB) Nr. 601/2004 3 straipsnyje numatyta informacija apie kiekvieną laivą, kuriam valstybė narė ketina leisti dalyvauti krilių žvejyboje.

3. Valstybė narė, ketinanti žvejoti krilius CCAMLR konvencijos rajone, apie tai praneša tik tuo atveju, jei žvejybą ketina vykdyti tais leidimus turinčiais laivais, kurie plaukioja su jos vėliava pranešimo metu arba kurie plaukioja su kitos CCAMLR konvencijos narės vėliava, tačiau žvejybos vykdymo metu turėtų plaukioti su tos valstybės narės vėliava.

4. Valstybės narės turi teisę leisti dalyvauti krilių žvejyboje laivams, apie kuriuos pagal šio straipsnio 1, 2 ir 3 dalis nebuvo pranešta CCAMLR sekretoriatui, jei leidimą turintis laivas dėl su veikla susijusių pagrįstų priežasčių arba dėl force majeure negali dalyvauti tokioje žvejyboje. Tokiomis aplinkybėmis atitinkamos valstybės narės nedelsdamos informuoja CCAMLR sekretoriatą ir Komisiją, nurodydamos:

a) visus duomenis apie laivą (-us), kuris (-ie), numatoma, pakeis žvejoti negalintį laivą, įskaitant Tarybos reglamento (EB) Nr. 601/2004 3 straipsnyje numatytą informaciją;

5. Valstybės narės neleidžia dalyvauti krilių žvejyboje laivams, įtrauktiems į bet kurį iš CCAMLR neteisėtą, nedeklaruojamą ir nereglamentuojamą (NNN) žvejybą vykdančių laivų sąrašų.

3 skirsnis

IOTC konvencijos rajonas

28 straipsnis

IOTC konvencijos rajone žvejojančių laivų žvejybos pajėgumų apribojimas

1. Didžiausias IOTC konvencijos rajone tropinius tunus žvejojančių Sąjungos žvejybos laivų skaičius ir atitinkami pajėgumai, išreikšti bendrąja talpa, nustatyti VI priedo 1 punkte.

2. Didžiausias IOTC konvencijos rajone durklažuves (Xiphias gladius) ir ilgapelekius tunus (Thunnus alalunga) žvejojančių Sąjungos žvejybos laivų skaičius ir atitinkami pajėgumai, išreikšti bendrąja talpa, nustatyti VI priedo 2 punkte.

3. Valstybės narės gali vieno iš dviejų 1 ir 2 dalyje nurodytų išteklių žvejybai skirtus laivus skirti antrojo ištekliaus žvejybai, jeigu jos gali įrodyti Komisijai, kad dėl tokio pakeitimo nepadidės atitinkamų žuvų išteklių žvejybos pastangos.

4. Valstybės narės užtikrina, kad, jeigu į jų laivyną siūloma perkelti pajėgumus, laivai, kurie bus perkeliami, būtų įregistruoti IOTC laivų registre arba kitų regioninių tunų žvejybos organizacijų laivų registruose. Be to, negalima perkelti laivų, įtrauktų į bet kurios RŽVO NNN žvejybos veiklą vykdančių laivų (NNN laivų) sąrašą.

5. Valstybės narės gali padidinti savo žvejybos pajėgumus viršydamos 1 ir 2 dalyse nurodytas ribas tik laikydamosi plėtojimo planuose, kurie buvo pateikti IOTC, nustatytų ribų.

29 straipsnis

Dreifuojantieji žuvų telkimo įrenginiai

Gaubiamaisiais tinklais žvejojantis laivas bet kuriuo metu negali naudoti daugiau kaip 550 aktyvių dreifuojančiųjų žuvų telkimo įrenginių (toliau – ŽTĮ).

30 straipsnis

Rykliai

1. Vykdant bet kokią žvejybos veiklą draudžiama laikyti laive, perkrauti į kitą laivą ar iškrauti Alopiidae šeimos visų rūšių ryklių jūrų lapių skerdenas ar skerdenų dalis.

2. Vykdant bet kokią žvejybos veiklą draudžiama laikyti laive, perkrauti į kitą laivą ar iškrauti ilgapelekių pilkųjų ryklių (Carcharhinus longimanus) skerdenas ar skerdenų dalis, išskyrus laivus, kurių bendrasis ilgis ne didesnis kaip 24 m ir kurie žvejoja tik valstybės narės, su kurios vėliava plaukioja, išskirtinėje ekonominėje zonoje, jeigu jų laimikis skirtas tik suvartoti vietoje.

3. Jei atsitiktinai sužvejojama 1 ir 2 dalyse nurodytų rūšių žuvų, negalima jų sužaloti. Jos nedelsiant paleidžiamos.

4 skirsnis

SPRFMO konvencijos rajonas

31 straipsnis

Pelaginių žuvų žvejyba

1. Valstybės narės, kurios 2007 m., 2008 m. arba 2009 m. aktyviai vykdė pelaginių žuvų žvejybą SPRFMO konvencijos rajone, 2016 m. apriboja su jų vėliava plaukiojančių ir pelaginių žuvų išteklius žvejojančių laivų bendrosios talpos dydį tiek, kad jos bendras dydis tame rajone neviršytų bendro Sąjungai nustatyto 78 600 tonų bendrosios talpos dydžio.

2. Tik tos valstybės narės, kurios 2007 m., 2008 m. arba 2009 m. aktyviai vykdė pelaginių žuvų žvejybą SPRFMO konvencijos rajone, gali žvejoti pelaginių žuvų išteklius tame rajone laikydamosi IJ priede nustatytų BLSK.

3. IJ priede nustatytomis žvejybos galimybėmis galima naudotis tik su sąlyga, kad valstybės narės ne vėliau kaip iki kito mėnesio penktos dienos perduoda Komisijai SPRFMO konvencijos rajone aktyviosios žvejybos įrankiais žvejojančių ar perkrovimo į kitus laivus operacijose dalyvaujančių laivų sąrašus, laivo stebėjimo sistemos (LSS) įrašus, mėnesines sužvejoto kiekio ataskaitas ir, jei turima, duomenis apie įplaukimą į uostus, kad Komisija perduotų tą informaciją SPRFMO sekretoriatui.

32 straipsnis

Dugninė žvejyba

1. 2016 m. valstybės narės riboja savo dugninės žvejybos pastangas arba sužvejojamų žuvų kiekį SPRFMO konvencijos rajone; žvejyba vykdoma tik tose konvencijos rajono dalyse, kuriose dugninė žvejyba vykdyta nuo 2002 m. sausio 1 d. iki 2006 m. gruodžio 31 d., ir laikantis tokio lygio, kuris neviršija to laikotarpio metinio vidutinio sužvejotų žuvų kiekio arba žvejybos pastangų lygio. Jos gali žvejoti viršydamos užregistruotą lygį tik SPRFMO patvirtinus jų planą žvejoti viršijant užregistruotą lygį.

2. Valstybės narės, kurios neturi duomenų, susijusių su dugninės žvejybos metu sužvejotų žuvų kiekiais arba šios žvejybos pastangomis SPRFMO konvencijos rajone 2002 m. sausio 1 d. – 2006 m. gruodžio 31 d. laikotarpiu, tokios žvejybos nevykdo, išskyrus atvejus, kai SPRFMO patvirtina jų planą žvejoti net kai duomenų neturima.

5 skirsnis

IATTC konvencijos rajonas

33 straipsnis

Žvejyba gaubiamaisiais tinklais

1. Gaubiamaisiais tinklais žvejojantiems laivams žvejoti gelsvauodegius tunus (Thunnus albacares), didžiaakius tunus (Thunnus obesus) ir dryžuosius tunus (Katsuwonus pelamis) draudžiama:

2. Atitinkamos valstybės narės iki 2016 m. balandžio 1 d. praneša Komisijai pasirinktą žvejybos uždraudimo laikotarpį, nurodytą 1 dalyje. Visi atitinkamų valstybių narių laivai, žvejojantys gaubiamaisiais tinklais, 1 dalyje apibrėžtuose rajonuose pasirinktu laikotarpiu turi sustabdyti žvejybą tais tinklais.

3. Laivai, gaubiamaisiais tinklais žvejojantys tunus IATTC konvencijos rajone, gali laikyti laive ir tada iškrauti arba perkrauti į kitą laivą visus sužvejotus gelsvauodegius, didžiaakius ir dryžuosius tunus.

4. 3 dalis netaikoma šiais atvejais:

b) reiso metu paskutinį kartą panaudojant įrankį, kai gali nebeužtekti vietos visiems to įrankio panaudojimo metu sužvejotiems tunams laikyti.

34 straipsnis

Ilgapelekių pilkųjų ryklių žvejybos draudimas

1. IATTC konvencijos rajone draudžiama žvejoti ilgapelekius pilkuosius ryklius (Carcharhinus longimanus) ir tame rajone laive laikyti, į kitą laivą perkrauti, sandėliuoti, siūlyti parduoti, parduoti arba iškrauti ilgapelekių pilkųjų ryklių skerdenas arba skerdenų dalis.

2. Jei atsitiktinai sužvejojama 1 dalyje nurodytų rūšių žuvų, negalima jų sužaloti. Laivo operatoriai nedelsdami jas paleidžia.

3. Laivo operatoriai:

35 straipsnis

Raguotųjų rajų žvejybos draudimas

IATTC konvencijos rajone Sąjungos žvejybos laivams draudžiama žvejoti raguotąsias rajas (įskaitant mantas ir mobules) ir tame rajone laive laikyti, į kitą laivą perkrauti, iškrauti, sandėliuoti, siūlyti parduoti arba parduoti jų skerdenas arba skerdenų dalis. Vos pastebėję, kad sužvejota raguotųjų rajų, Sąjungos žvejybos laivai nedelsdami jas paleidžia gyvas ir nesužalotas, kai tai įmanoma.

6 skirsnis

SEAFO konvencijos rajonas

36 straipsnis

Giliavandenių ryklių žvejybos draudimas

SEAFO konvencijos rajone draudžiama šių giliavandenių ryklių specializuotoji žvejyba:

7 skirsnis

WCPFC konvencijos rajonas

37 straipsnis

Didžiaakių tunų, gelsvauodegių tunų, dryžųjų tunų ir pietų Ramiojo vandenyno ilgapelekių tunų žvejybos sąlygos

1. Valstybės narės užtikrina, kad žvejybos dienų skaičius, skirtas laivams, gaubiamaisiais tinklais žvejojantiems didžiaakius tunus (Thunnus obesus), gelsvauodegius tunus (Thunnus albacares) ir dryžuosius tunus (Katsuwonus pelamis) atviros jūros WCPFC konvencijos rajono dalyje tarp 20° šiaurės platumos ir 20° pietų platumos lygiagrečių, neviršytų 403 dienų.

2. Sąjungos žvejybos laivai negali tikslingai žvejoti pietų Ramiojo vandenyno ilgapelekių tunų (Thunnus alalunga) WCPFC konvencijos rajone į pietus nuo 20° pietų platumos lygiagretės.

3. Valstybės narės užtikrina, kad ūdomis žvejojančiais laivais sužvejojamas didžiaakių tunų (Thunnus obesus) kiekis 2016 m. neviršytų 2 000 tonų.

38 straipsnis

Rajonas, kuriame draudžiama žvejyba naudojant ŽTĮ

1. WCPFC konvencijos rajono dalyje, esančioje tarp 20° šiaurės platumos ir 20° pietų platumos lygiagrečių, gaubiamaisiais tinklais žvejojančių laivų, naudojančių žuvų telkimo įrenginius (ŽTĮ), žvejybos veikla draudžiama nuo 2016 m. liepos 1 d. 00.00 val. iki 2016 m. spalio 31 d. 24.00 val. Tuo laikotarpiu gaubiamaisiais tinklais žvejojantis laivas gali vykdyti žvejybos operacijas toje WCPFC konvencijos rajono dalyje tik tuo atveju, jei jame yra stebėtojas, tikrinantis, ar šis laivas jokiu metu:

2. Visuose 1 dalyje nurodytoje WCPFC konvencijos rajono dalyje gaubiamaisiais tinklais žvejojančiuose laivuose laikomi, iš jų iškraunami arba perkraunami į kitą laivą visi sužvejoti didžiaakiai tunai, gelsvauodegiai tunai ir dryžieji tunai.

3. 2 dalis netaikoma šiais atvejais:

c) jei smarkiai sutrinka šaldymo įrangos veikimas.

39 straipsnis

Sąjungos žvejybos laivų, kuriems leidžiama žvejoti durklažuves, skaičiaus apribojimas

Didžiausias Sąjungos žvejybos laivų, kuriems WCPFC konvencijos rajono dalyse, esančiose į pietus nuo 20° pietų platumos, leidžiama žvejoti durklažuves (Xiphias gladius), skaičius nustatytas VII priede.

40 straipsnis

Floridiniai šilkiniai rykliai ir ilgapelekiai pilkieji rykliai

1. Draudžiama WCPFC konvencijos rajone laikyti laive, perkrauti į kitą laivą, sandėliuoti ar iškrauti šių rūšių žuvų skerdenų dalis ar visas skerdenas:

2. Jei atsitiktinai sužvejojama 1 dalyje nurodytų rūšių žuvų, negalima jų sužaloti. Jos nedelsiant paleidžiamos.

41 straipsnis

IATTC ir WCPFC bendros jurisdikcijos rajonas

1. Laivai, įtraukti tik į WCPFC registrą, kai jais žvejojama IATTC ir WCPFC bendros jurisdikcijos rajone, kaip apibrėžta 4 straipsnio r punkte, taiko šiame skirsnyje nustatytas priemones.

2. Laivai, įtraukti ir į WCPFC, ir į IATTC registrus, ir laivai, įtraukti tik į IATTC registrą, kai jais žvejojama IATTC ir WCPFC bendros jurisdikcijos rajone, kaip apibrėžta 4 straipsnio r punkte, taiko 33 straipsnio 1 dalies a punkte ir 2–4 dalyse bei 34 straipsnyje nurodytas priemones.

8 skirsnis

Beringo jūra

42 straipsnis

Draudimas žvejoti Beringo jūros atviros jūros rajone

Beringo jūros atviros jūros rajone draudžiama žvejoti aliaskines rudagalves menkes (Theragra chalcogramma).

III ANTRAŠTINĖ DALIS

TREČIŲJŲ ŠALIŲ LAIVŲ ŽVEJYBOS SĄJUNGOS VANDENYSE GALIMYBĖS

43 straipsnis

BLSK

Su Norvegijos vėliava plaukiojantiems žvejybos laivams ir Farerų Salose registruotiems žvejybos laivams leidžiama žvejoti Sąjungos vandenyse neviršijant šio reglamento I priede nustatytų BLSK ir laikantis šiame reglamente bei Reglamento (EB) Nr. 1006/2008 III skyriuje nustatytų sąlygų.

44 straipsnis

Žvejybos leidimai

Didžiausias žvejybos leidimų trečiųjų šalių laivams, žvejojantiems Sąjungos vandenyse, skaičius nustatytas VIII priede.

45 straipsnis

Sužvejotų žuvų ir priegaudos iškrovimo sąlygos

7 straipsnyje nurodytos sąlygos yra taikomos trečiųjų šalių laivų, žvejojančių su 44 straipsnyje nurodytais leidimais, sužvejotoms žuvims ir priegaudai.

46 straipsnis

Draudimai

1. Trečiųjų šalių laivams draudžiama žvejoti, laikyti laive, perkrauti į kitą laivą ar iškrauti šių rūšių žuvis, kai jų esama Sąjungos vandenyse:

c) milžinryklius (Cetorhinus maximus) ir baltuosius ryklius (Carcharodon carcharias) Sąjungos vandenyse;

m) norvegines rajas (Raja (Dipturus) nidarosiensis) ICES VIa, VIb, VIIa, VIIb, VIIc, VIIe, VIIf, VIIg, VIIh ir VIIk kvadratų Sąjungos vandenyse;

2. Jei atsitiktinai sužvejojama 1 dalyje nurodytų rūšių žuvų, negalima jų sužaloti. Jos nedelsiant paleidžiamos.

IV ANTRAŠTINĖ DALIS

2015 M. ŽVEJYBOS GALIMYBĖS

47 straipsnis

Reglamento (ES) 2015/104 dalinis pakeitimas

Reglamento (ES) 2015/104 IA priede pateikta rombinių rajožuvių BLSK VIId kvadrato Sąjungos vandenyse lentelė pakeičiama šia lentele:

). Šios rūšies žuvys nežvejojamos rajonuose, kuriuose galioja šis BLSK. Tais atvejais, kai netaikomas įpareigojimas iškrauti visą laimikį, marmurinių rombinių rajų priegauda rajonuose, kuriuose galioja šis BLSK, gali būti iškraunama tik neišdorota ar neišskrosta ir su sąlyga, kad ji nesudaro daugiau nei 20 kilogramų per žvejybos reisą sužvejotų žuvų kiekio gyvojo svorio. Laimikis neturi viršyti toliau pateiktoje lentelėje nurodytų kvotų. Ankstesnės nuostatos nedaro poveikio draudimams, šio reglamento 12 ir 44 straipsniuose nustatytiems ten pat nurodytiems rajonams. Apie marmurinių rombinių rajų priegaudą pranešama atskirai naudojant šį kodą: (RJU/07D.). Laikantis pirmiau minėtų kvotų, galima sužvejoti ne didesnius nei toliau nurodyti marmurinių rombinių rajų kiekius:

(2) Specialioji sąlyga: iš kurių ne daugiau kaip 5 % gali būti sužvejota VIa, VIb, VIIa–c ir VIIe–k kvadratų Sąjungos vandenyse (SRX/*67AKD). Atskirai pranešama apie sužvejotų rajų gegučių (Leucoraja naevus) (RJN/*67AKD), dygliųjų rajų (Raja clavata) (RJC/*67AKD), trumpauodegių rajų (Raja brachyura) (RJH/*67AKD), Montegju šlakuotųjų rajų (Raja montagui) (RJM/*67AKD) ir šlakuotųjų rajų (Raja microocellata) (RJE/*67 AKD) kiekį. Ši speciali sąlyga netaikoma marmurinėms rombinėms rajoms (Raja undulata).

V ANTRAŠTINĖ DALIS

BAIGIAMOSIOS NUOSTATOS

48 straipsnis

Komiteto procedūra

1. Komisijai padeda Žuvininkystės ir akvakultūros komitetas, įsteigtas pagal Reglamentą (ES) Nr. 1380/2013. Tas komitetas – komitetas, kaip nustatyta Reglamente (ES) Nr. 182/2011.

2. Kai daroma nuoroda į šią dalį, taikomas Reglamento (ES) Nr. 182/2011 5 straipsnis.

▼M3

48a straipsnis

Pereinamojo laikotarpio nuostata

10 straipsnio 1, 2 ir 5 dalys, 12 straipsnio 2 dalis, 13, 24, 25, 30, 34, 35, 36, 40, 42 ir 46 straipsniai 2017 m. toliau taikomi mutatis mutandis, kol įsigalios reglamentas, kuriuo nustatomos žvejybos galimybės 2017 m.

▼B

49 straipsnis

Įsigaliojimas

Šis reglamentas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Jis taikomas nuo 2016 m. sausio 1 d.

Tačiau 8 straipsnis taikomas nuo 2016 m. vasario 1 d.

25, 26 ir 27 straipsniuose ir IE bei V prieduose nustatytos nuostatos dėl žvejybos CCAMLR konvencijos rajone galimybių taikomos nuo tuose straipsniuose ir prieduose nurodytų datų.

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

PRIEDŲ SĄRAŠAS

Laivų žvejybos pastangos atsižvelgiant į tam tikrų atlantinių menkių, jūrinių plekšnių ir paprastųjų jūrų liežuvių išteklių valdymą ICES IIIa, VIa, VIIa, VIId kvadratuose, ICES IV parajonyje ir ICES IIa bei Vb kvadratų Sąjungos vandenyse

IF PRIEDAS.

I PRIEDAS

BLSK, TAIKOMI SĄJUNGOS ŽVEJYBOS LAIVAMS RAJONUOSE, KURIUOSE BLSK NUSTATYTAS (PAGAL RŪŠĮ IR RAJONĄ)

IA, IB, IC, ID, IE, IF, IG ir IJ priedų lentelėse nustatyti kiekvienų išteklių BLSK bei kvotos (gyvojo svorio tonomis, išskyrus atvejus, kai nustatyta kitaip) ir atitinkamais atvejais funkciškai su jais susijusios sąlygos.

Visoms šiame priede nustatytoms žvejybos galimybėms taikomos Reglamente (EB) Nr. 1224/2009, ypač to reglamento 33 ir 34 straipsniuose, nustatytos taisyklės.

Nuorodos į žvejybos zonas reiškia nuorodas į ICES zonas, jei nenurodyta kitaip. Kiekvieno rajono žuvų ištekliai nurodomi pagal abėcėlės tvarka išdėstytus lotyniškus rūšių pavadinimus. Reglamentavimo tikslais galioja tik lotyniški rūšių pavadinimai; bendriniai pavadinimai pateikiami aiškumo sumetimais.

Šiame reglamente pateikiama tokia lotyniškų ir bendrinių pavadinimų atitikmenų lentelė:

NOR

HAD

HER

Ši bendrinių ir lotyniškų pavadinimų palyginimo lentelė pateikiama tik aiškinamaisiais tikslais:

NOR

HER

HAD

IA PRIEDAS

SKAGERAKO IR KATEGATO SĄSIAURIAI, ICES I, II, III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X, XII IR XIV PARAJONIAI, CECAF RAJONO SĄJUNGOS VANDENYS, PRANCŪZIJOS GVIANOS VANDENYS

▼M2

▼B

▼M3

(1) Nuoroda daroma į atlantinių silkių išteklius ICES VIa zonos dalyje, kuri yra į rytus nuo 7° vakarų ilgumos dienovidinio ir į šiaurę nuo 55° šiaurės platumos lygiagretės arba į vakarus nuo 7° vakarų ilgumos dienovidinio ir į šiaurę nuo 56° šiaurės platumos lygiagretės, išskyrus Klaidą.

(1) Nuoroda daroma į atlantinių silkių išteklius VIa zonoje į pietus nuo 56° 00′ šiaurės platumos ir į vakarus nuo 07° 00′ vakarų ilgumos.

▼B

(1) Klaido zonos ištekliai: nuoroda daroma į atlantinių silkių išteklius jūros rajone į šiaurės rytus nuo linijos, brėžiamos: — nuo Kintairo kyšulio (55° 17,9′ šiaurės platumos, 05° 47,8′ vakarų ilgumos), — per tašką pozicijoje (55° 04′ šiaurės platumos, 05° 23′ vakarų ilgumos) ir — iki Korsvolo kyšulio (55° 00,5′ šiaurės platumos, 05° 09,4′ vakarų ilgumos).

▼M2

▼B

(1) Be šios kvotos, su jos vėliava plaukiojantiems ir bandomuosiuose visapusiškai dokumentais pagrįstos žvejybos reisuose dalyvaujantiems laivams valstybė narė gali skirti papildomą kvotą, kuri bendrai neviršytų 12 % tai valstybei narei skirtos kvotos, laikantis šio reglamento II antraštinės dalies II skyriuje išdėstytų sąlygų.

(1) Be šios kvotos, su jos vėliava plaukiojantiems ir bandomuosiuose visapusiškai dokumentais pagrįstos žvejybos reisuose dalyvaujantiems laivams valstybė narė gali skirti papildomą kvotą, kuri bendrai neviršytų 12 % tai valstybei narei skirtos kvotos, laikantis šio reglamento II antraštinės dalies II skyriuje išdėstytų sąlygų.

(1) Rajone, kuriame taikomas šis BLSK, gali būti iškraunama atlantinių menkių priegauda su sąlyga, kad ji neviršija 1,5 % viso per žvejybos reisą sužvejotų žuvų kiekio gyvojo svorio. Ši nuostata netaikoma sužvejotoms žuvims, kurioms taikomas įpareigojimas iškrauti visą laimikį.

VIa zona; Vb zonos Sąjungos ir tarptautiniai vandenys į rytus nuo 12° 00 vakarų ilgumos

Vb ir VIa zonų Sąjungos ir tarptautiniai vandenys

▼M1

▼B

(3) Bukasnukių ilgauodegių grenadierių ir juodųjų kalavijų priegauda turi būti įskaičiuota į šią kvotą. Turi būti sužvejota VIa zonos ES vandenyse į šiaurę nuo 56° 30′ šiaurės platumos ir VIb zonoje. Ši nuostata netaikoma sužvejotoms žuvims, kurioms taikomas įpareigojimas iškrauti visą laimikį.

(1) Pagal šią kvotą galima žvejoti tik IIIa zonos Sąjungos vandenyse ir IIIb, c ir d zonų Sąjungos vandenyse.

IIIa a; IIIb, c ir d zonų Sąjungos vandenys

(5) Specialioji sąlyga: iš kurių VIa ir VIb zonose kiekvienam laivui bet kada leidžiama sužvejoti 20 % atsitiktinį kitų rūšių žuvų kiekį. Tačiau šį procentinį dydį pirmąsias 24 valandas nuo žvejybos tam tikrame žvejybos rajone pradžios galima viršyti. Bendras atsitiktinis sužvejotas kitų rūšių žuvų kiekis VIa ir VIb zonose neturi viršyti šio kiekio tonomis (OTH/*6AB.): 75

(4) Įskaitant paprastąsias brosmes. Turi būti sužvejota VIb ir VIa zonose į šiaurę nuo 56° 30′ šiaurės platumos (LIN/*6BAN.).

▼M1

▼B

▼M3

▼B

▼M3

▼B

▼M1

(2) Priegaudos kvota. Šių rūšių žuvys neturi sudaryti daugiau kaip 25 % laive laikomų per vieną žvejybos reisą sužvejotų žuvų gyvojo svorio. Ši sąlyga taikoma tik laivams, kurių bendrasis ilgis yra daugiau nei 15 m. Ši nuostata netaikoma sužvejotoms žuvims, kurioms taikomas įpareigojimas iškrauti visą laimikį, kaip nustatyta Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 15 straipsnio 1 dalyje.

▼B

▼M1

Netaikoma marmurinėms rombinėms rajoms (Raja undulata). Šios rūšies žuvys nežvejojamos rajonuose, kuriuose galioja šis BLSK. Tais atvejais, kai netaikomas įpareigojimas iškrauti visą laimikį, marmurinių rombinių rajų priegauda VIIe zonoje gali būti iškraunama tik neišdorota arba išskrosta ir su sąlyga, kad ji sudaro ne daugiau nei 40 kilogramų per vieną žvejybos reisą sužvejotų žuvų gyvojo svorio. Sužvejoti kiekiai neturi viršyti toliau pateiktoje lentelėje nurodytų kvotų. Ankstesnės nuostatos nedaro poveikio draudimams, šio reglamento 13 ir 46 straipsniuose nustatytiems ten pat nurodytiems rajonams. Apie marmurinių rombinių rajų priegaudą pranešama atskirai naudojant šį kodą: (RJU/67AKXD). Laikantis pirmiau minėtų kvotų, galima sužvejoti ne didesnius nei toliau nurodyti marmurinių rombinių rajų kiekius:

VIa, VIb, VIIa–c ir VIIe–k zonų Sąjungos vandenys

). Šios rūšies žuvys nežvejojamos rajonuose, kuriuose galioja šis BLSK. Tais atvejais, kai netaikomas įpareigojimas iškrauti visą laimikį, marmurinių rombinių rajų priegauda rajonuose, kuriuose galioja šis BLSK, gali būti iškraunama tik neišdorota arba išskrosta ir su sąlyga, kad ji nesudaro daugiau nei 40 kilogramų per žvejybos reisą sužvejotų žuvų kiekio gyvojo svorio. Sužvejoti kiekiai neturi viršyti toliau pateiktoje lentelėje nurodytų kvotų. Ankstesnės nuostatos nedaro poveikio draudimams, šio reglamento 13 ir 46 straipsniuose nustatytiems juose nurodytiems rajonams. Apie marmurinių rombinių rajų priegaudą pranešama atskirai naudojant šį kodą: (RJU/07D.). Laikantis pirmiau minėtų kvotų, galima sužvejoti ne didesnius nei toliau nurodyti marmurinių rombinių rajų kiekius:

(2) Specialioji sąlyga: iš kurių ne daugiau kaip 5 % gali būti sužvejota VIa, VIb, VIIa–c ir VIIe–k zonų Sąjungos vandenyse (SRX/*67AKD). Atskirai pranešama apie sužvejotų rajų gegučių (Leucoraja naevus) (RJN/*67AKD), dygliųjų rajų (Raja clavata) (RJC/*67AKD), trumpauodegių rajų (Raja brachyura) (RJH/*67AKD) ir Montegju šlakuotųjų rajų (Raja montagui) (RJM/*67AKD) kiekį. Ši specialioji sąlyga netaikoma šlakuotosioms rajoms (Raja microocellata) ir marmurinėms rombinėms rajoms (Raja undulata).

▼B

). Šios rūšies žuvys nežvejojamos rajonuose, kuriuose galioja šis BLSK. Tais atvejais, kai netaikomas įpareigojimas iškrauti visą laimikį, marmurinių rombinių rajų priegauda VIII ir IX parajoniuose gali būti iškraunama tik neišdorota arba išskrosta ir su sąlyga, kad ji sudaro ne daugiau nei 20 kilogramų per žvejybos reisą sužvejotų žuvų kiekio gyvojo svorio VIII parajonyje ir ne daugiau nei 40 kilogramų per žvejybos reisą sužvejotų žuvų kiekio gyvojo svorio IX parajonyje. Sužvejoti kiekiai neturi viršyti toliau pateiktoje lentelėje nurodytų kvotų. Pirmiau nurodytos nuostatos nedaro poveikio draudimams, šio reglamento 13 ir 46 straipsniuose nustatytiems ten pat nurodytiems rajonams. Apie marmurinių rombinių rajų priegaudą pranešama atskirai naudojant toliau pateiktose lentelėse nurodytus kodus: Laikantis pirmiau minėtų kvotų, galima sužvejoti ne didesnius nei toliau nurodyti marmurinių rombinių rajų kiekius:

IIIa, IVb ir c zonos

(3) Šis kiekis išskaičiuojamas iš Farerų Saloms leidžiamo sužvejoti kiekio (patekimo kvotos). Jis gali būti sužvejotas tik VIa kvadrate į šiaurę nuo 56° 30′ šiaurės platumos (MAC/*6AN56). Tačiau sausio 1 d. – vasario 15 d. ir spalio 1 d. – gruodžio 31 d. pagal šią kvotą galima žvejoti ir IIa zonoje bei IVa zonoje į šiaurę nuo 59° (ES zona) (MAC/*24N59).

(1) Galima sužvejoti IIa zonoje, VIa zonoje į šiaurę nuo 56° 30′ šiaurės platumos, IVa, VIId, VIIe, VIIf ir VIIh zonose (MAC/*AX7H).

▼M3

▼B

▼M3

▼B

▼M3

Taikant nukrypti leidžiančią nuostatą, laivas, dalyvaujantis STECF teigiamai įvertintoje priegaudos vengimo programoje, per mėnesį gali iškrauti ne daugiau kaip 2 tonas paprastųjų dygliaryklių, kurie jau negyvi tuo metu, kai žvejybos įrankis traukiamas į laivą. Priegaudos vengimo programoje dalyvaujančios valstybės narės užtikrina, kad bendras pagal šią nukrypti leidžiančią nuostatą per metus iškraunamas paprastųjų dygliaryklių kiekis neviršytų toliau nurodytų kiekių. Prieš leisdamos iškrauti kokius nors kiekius dalyvaujančių laivų sąrašą jos pateikia Komisijai. Valstybės narės keičiasi informacija apie vengimo rajonus.

▼B

▼M1

(4) Skirta tik IVa, VIa (tiktai į šiaurę nuo 56° 30′ šiaurės platumos), VIIe, VIIf ir VIIh zonoms.

▼B

▼M1

▼B

(3) Turi būti sužvejota IV ir VIa zonose į šiaurę nuo 56° 30′ šiaurės platumos (OTH/*46AN).

IIa, IV ir VIa zonų į šiaurę nuo 56° 30′ šiaurės platumos Sąjungos vandenys

IB PRIEDAS

ŠIAURĖS RYTŲ ATLANTAS IR GRENLANDIJA, ICES I, II, V, XII BEI XIV PARAJONIAI IR NAFO 1 RAJONO GRENLANDIJOS VANDENYS

▼M1

▼B

▼M1

(3) Juodadėmių menkių priegauda gali sudaryti iki 14 % viso per vieną valksmą sužvejoto kiekio. Juodadėmių menkių priegauda pridedama prie atlantinių menkių kvotos.

▼B

▼M1

▼B

▼M1

▼B

IC PRIEDAS

ŠIAURĖS VAKARŲ ATLANTAS

NAFO KONVENCIJOS RAJONAS

(1) Naudodamos šią kvotą, visos NAFO susitariančiosios šalys turi laikytis nurodyto BLSK, nustatyto šiems ištekliams. Laikantis to BLSK iki 2016 m. liepos 1 d. gali būti sužvejotas ne didesnis kaip toliau nurodytas laikotarpio vidurio kiekis: 3 500

ID PRIEDAS

TOLI MIGRUOJANČIOS ŽUVYS, VISI RAJONAI

Šių rajonų BLSK patvirtintas dalyvaujant tarptautinėms tunų žvejybos organizacijoms, pvz., ICCAT.

IE PRIEDAS

ANTARKTIS

CCAMLR KONVENCIJOS RAJONAS

Šie CCAMLR priimti BLSK nepaskirstyti CCAMLR šalims, todėl Sąjungos dalis nenustatoma. Sužvejotų žuvų kiekius kontroliuoja CCAMLR sekretoriatas, kuris praneš, kada nutraukiama žvejyba dėl to, kad išnaudotas BLSK.

Jei nenurodyta kitaip, šie BLSK taikomi 2015 m. gruodžio 1 d. – 2016 m. lapkričio 30 d. laikotarpiu.

(1) Šio BLSK tikslais rajonas, kuriame leidžiama žvejyba, nurodomas kaip dalis FAO 58.5.2 statistinio kvadrato, kuris yra rajone, apibrėžtame linija, kuri: — prasideda taške, kuriame 72° 15′ rytų ilgumos dienovidinis kerta Australijos ir Prancūzijos jūros ribų nustatymo susitarimo ribą, toliau eina į pietus išilgai dienovidinio iki jo sankirtos su 53° 25′ pietų platumos lygiagrete, — toliau eina į rytus išilgai tos lygiagretės iki jos sankirtos su 74° rytų ilgumos dienovidiniu, — toliau eina į šiaurės rytus išilgai geodezinės linijos iki 52° 40′ pietų platumos lygiagretės sankirtos su 76° rytų ilgumos dienovidiniu, — toliau eina į šiaurę išilgai to dienovidinio iki jo sankirtos su 52° pietų platumos lygiagrete, — toliau eina į šiaurės vakarus išilgai geodezinės linijos iki 51° pietų platumos lygiagretės sankirtos su 74° 30′ rytų ilgumos dienovidiniu, ir — toliau eina į pietvakarius išilgai geodezinės linijos iki pradžios taško.

Valdymo rajonas C: nuo 40° vakarų ilgumos iki 33° 30′ vakarų ilgumos – 52° 30′ pietų platumos iki 56° pietų platumos (TOP/*F483C)

IF PRIEDAS

PIETRYČIŲ ATLANTAS

SEAFO KONVENCIJOS RAJONAS

Šie BLSK nepaskirstyti SEAFO šalims, todėl Sąjungos dalis nenustatoma. Sužvejotų žuvų kiekius kontroliuoja SEAFO sekretoriatas, kuris praneš, kada nutraukiama žvejyba dėl to, kad išnaudotas BLSK.

▼M1

▼B

IG PRIEDAS

AUSTRALINIAI TUNAI, VISI RAJONAI

IH PRIEDAS

WCPFC KONVENCIJOS RAJONAS

IJ PRIEDAS

SPRFMO KONVENCIJOS RAJONAS

▼M1

▼B

IIA PRIEDAS

LAIVŲ ŽVEJYBOS PASTANGOS ATSIŽVELGIANT Į TAM TIKRŲ ATLANTINIŲ MENKIŲ, JŪRINIŲ PLEKŠNIŲ IR PAPRASTŲJŲ JŪRŲ LIEŽUVIŲ IŠTEKLIŲ VALDYMĄ ICES IIIa, VIa, VIIa, VIId KVADRATUOSE, ICES IV PARAJONYJE IR ICES IIa BEI Vb KVADRATŲ SĄJUNGOS VANDENYSE

1. Taikymo sritis

2. Reglamentuojami įrankiai ir geografiniai rajonai

Taikant šį priedą, taikomos nuostatos dėl Reglamento (EB) Nr. 1342/2008 I priedo 1 punkte nurodytų žvejybos įrankių grupių (toliau – reglamentuojami įrankiai) ir to priedo 2 punkte nurodytų geografinių rajonų grupių.

3. Leidimai

Valstybė narė gali uždrausti visuose geografiniuose rajonuose, kuriems taikomas šis priedas, žvejoti reglamentuojamu žvejybos įrankiu visiems su jos vėliava plaukiojantiems laivams, kurie iki tol nėra vykdę tokios žvejybos veiklos, jei, jos manymu, tai tikslinga siekiant sustiprinti tvarų šios žvejybos pastangų sistemos įgyvendinimą, nebent ji užtikrintų, kad tame rajone nebūtų naudojami lygiaverčiai žvejybos pajėgumai, išreikšti kilovatais.

4. Didžiausios leidžiamos žvejybos pastangos

5. Valdymas

5.3. Jei valstybė narė laiką, kurį su jos vėliava plaukiojantys laivai gali būti rajone, nustato valandomis, panaudotų dienų skaičių ji ir toliau skaičiuoja pagal 5.1 punkte nurodytas sąlygas. Komisijos prašymu atitinkama valstybė narė nurodo, kokių prevencinių priemonių ji ėmėsi, kad rajone nebūtų panaudota per daug žvejybos pastangų dėl to, kad laivas išplaukia iš to rajono prieš pasibaigiant 24 valandų laikotarpiui.