2004L0018 — LT — 01.01.2016 — 014.001

Šis dokumentas yra skirtas tik informacijai, ir institucijos nėra teisiškai atsakingos už jo turinį

iš dalies keičiamas:





pataisytas:









▼B

EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS DIREKTYVA 2004/18/EB

2004 m. kovo 31 d.

dėl viešojo darbų, prekių ir paslaugų pirkimo sutarčių sudarymo tvarkos derinimo







EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA, atsižvelgdami į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 47 straipsnio 2 dalį, 55 ir 95 straipsnius, atsižvelgdami į Komisijos pasiūlymą ( 1 ), atsižvelgdami į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę ( 2 ), atsižvelgdama į Regionų komiteto nuomonę ( 3 ), laikydamiesi Sutarties 251 straipsnyje nustatytos tvarkos ( 4 ), atsižvelgdami į 2003 m. gruodžio 9 d. Taikinimo komiteto patvirtintą bendrą tekstą, kadangi: (1) Dėl 1992 m. birželio 18 d. Tarybos direktyvos 92/50/EEB dėl viešojo paslaugų pirkimo sutarčių sudarymo tvarkos derinimo ( 5 ), 1993 m. birželio 14 d. Tarybos direktyvos 93/36/EEB dėl viešojo prekių pirkimo sutarčių sudarymo tvarkos derinimo ( 6 ) ir 1993 m. birželio 14 d. Tarybos direktyvos 93/37/EEB dėl viešojo darbų pirkimo sutarčių sudarymo tvarkos derinimo ( 7 ) naujų pakeitimų, kurie yra būtini atsižvelgiant į perkančiųjų organizacijų ir ūkio subjektų pasiūlymus supaprastinti ir modernizuoti direktyvas, taip pat į jų atsiliepimus dėl 1996 m. lapkričio 27 d. Komisijos priimtos Žaliosios knygos, be to, siekiant aiškumo, direktyvoms turėtų būti suteikta nauja forma, sujungianti jas į vientisą tekstą. Ši direktyva remiasi Teisingumo Teismo praktika, ypač praktika dėl sutarčių sudarymo kriterijų, kuri paaiškina, kokias galimybes turi perkančiosios organizacijos, patenkindamos atitinkamus visuomenės poreikius, tarp jų aplinkosaugos ir (arba) socialinės srities, su sąlyga, kad nustatytieji kriterijai yra susiję su sutarties dalyku, nesuteikia perkančiajai organizacijai neribotos pasirinkimo laisvės, yra aiškiai išdėstyti ir atitinka pagrindinius principus, išvardytus 2 konstatuojamojoje dalyje. (2) Sutartys, sudarytos valstybėse narėse valstybės, regioninės ar vietos valdžios institucijų arba kitų viešosios teisės reguliuojamų subjektų vardu, turi atitikti Sutartyje numatytus principus, ypač laisvo prekių judėjimo, įsisteigimo laisvės ir laisvo paslaugų judėjimo, bei iš jų kylančius principus, pavyzdžiui, lygiateisiškumo, nediskriminavimo, abipusio pripažinimo, proporcingumo ir skaidrumo principus. Tačiau viešosioms sutartims, kurių vertė viršija tam tikrą sumą, šių principų pagrindu patartina nustatytias nacionalinių procedūrų, sudarant tokias sutartis, derinimą Bendrijos mastu, kad būtų užtikrintas šių principų veiksmingumas ir sudarytos sąlygos konkurencijai atliekant viešuosius pirkimus. Šios derinimo nuostatos turėtų būti aiškinamos remiantis tiek minėtomis taisyklėmis ir principais, tiek ir kitomis Sutarties nuostatomis. (3) Šios derinimo nuostatos turėtų kiek įmanoma atitikti dabartinę valstybių narių tvarką ir praktiką. (4) Konkurse viešosioms sutartims sudaryti dalyvaujant institucijai, kurios veiklą reglamentuoja viešoji teisė, valstybės narės turėtų užtikrinti, kad nebūtų iškraipoma konkurencija privačių konkurso dalyvių atžvilgiu. (5) Remiantis Sutarties 6 straipsniu, aplinkosaugos reikalavimai turi būti nustatyti ir įgyvendinti kartu su Bendrijos politika ir veiklomis, numatytomis Sutarties 3 straipsnyje, pirmiausia atsižvelgiant į tvarios plėtrosskatinimą. Ši direktyva aiškina, kokiu būdu perkančiosios organizacijos gali prisidėti prie aplinkos apsaugos ir tvarios plėtros skatinimo, tuo pat metu užtikrinant joms galimybę sudaryti sutartis už joms labiausiai priimtiną kainą. (6) Jokios šios direktyvos nuostatos neturėtų trukdyti nustatyti arba įgyvendinti priemones, būtinas apginti viešąją tvarką, visuomenės dorovę, saugumą ir sveikatą, apsaugoti žmonių ir gyvūnų gyvybę ar išsaugoti augalų įvairovę, ypač atsižvelgiant į tvarią plėtrą, su sąlyga, kad šios priemonės atitinka Sutartį. (7) 1994 m. gruodžio 22 d. Tarybos sprendimu 94/800/EB dėl daugiašalių derybų Urugvajaus raunde (1986–1994) priimtų susitarimų patvirtinimo Europos bendrijos vardu jos kompetencijai priklausančių klausimų atžvilgiu ( 8 ) buvo patvirtintas PPO Susitarimas dėl viešųjų pirkimų (toliau – Susitarimas), kurio tikslas sukurti daugiašalę, su viešaisiais pirkimais susijusių proporcingą teisių ir pareigų sistemą, padėsiančią liberalizuoti ir plėsti pasaulio prekybą. Atsižvelgiant į tarptautines teises ir įsipareigojimus, tenkančius Bendrijai priėmus Susitarimą, jį pasirašiusių trečiųjų šalių konkursų dalyviams ir produktams taikomos Susitarime numatytos taisyklės. Šis Susitarimas tiesiogiai netaikomas. Perkančiosios organizacijos, kurioms taikomas Susitarimas, atitinkančios šią direktyvą, ir taikančios tas pačias sąlygas Susitarimą pasirašiusių trečiųjų šalių ūkio subjektams, turi laikytis Susitarimo. Šios derinimo nuostatos atitinkamai turėtų užtikrinti vienodai palankias sąlygas Bendrijos ūkio subjektams dalyvauti viešuosiuose pirkimuose, kaip ir Susitarimą pasirašiusių trečiųjų šalių ūkio subjektams. (8) Prieš pradedant sutarčių sudarymo procedūrą perkančiosios organizacijos gali techninio dialogo būdu ieškoti arba pritarti informacijai, kurią galimą būtų naudoti rengiant specifikacijas, su sąlyga, kad ši informacija nekliudys konkurencijai. (9) Atsižvelgiant į viešojo darbų pirkimo sutarčių įvairovę, perkančiosios organizacijos turėtų numatyti galimybę sudaryti darbų atlikimo ir projektavimo sutartis tiek atskirai, tiek ir kartu. Šioje direktyvoje nesiekiama apibrėžti, kokios sutartys, atskiros ar bendros, turėtų būti sudarytos. Sprendimą, kokios sutartys, atskiros ar bendros, turėtų būti sudarytos, turėtų nulemti kokybiniai ir ekonominiai kriterijai, kurie galėtų būti apibrėžti nacionalinėje teisėje. (10) Sutartis laikytina viešojo darbų pirkimo sutartimi tik tuomet, kai jos dalykas yra veiklos rūšių, išvardytų I priede, vykdymas, net jei sutartis apima ir kitų paslaugų, kurių reikia norint atlikti minėtas veiklas, teikimą. Viešojo paslaugų pirkimo sutartys, ypač susijusios su nuosavybės valdymo paslaugomis, tam tikromis aplinkybėmis gali apimti ir darbus. Jeigu šie darbai tik papildo pagrindinį sutarties dalyką ir yra galimas jo padarinys, tas faktas, kad šie darbai įtraukti į sutartį, nėra pagrindas ją laikyti viešojo darbų pirkimo sutartimi. (11) Bendrijos mastu turėtų būti apibrėžti preliminarieji susitarimai ir specifinės taisyklės preliminariesiems susitarimams, naudojamiems sudarant sutartis, kurioms taikoma ši direktyva. Remiantis šiomis taisyklėmis perkančioji organizacija, sudarydama preliminarųjį susitarimą pagal šios direktyvos nuostatas, susijusias visų pirma su pasiūlymų pateikimo skelbimu, terminais ir sąlygomis, gali preliminariojo susitarimo galiojimo metu jo pagrindu sudaryti sutartis, taikydama preliminariojo susitarimo sąlygas arba, jei preliminariajame susitarime nebuvo iš anksto nustatytos visos sąlygos, atnaujindama konkursą tarp preliminariojo susitarimo šalių šioms sąlygoms nustatyti. Atnaujinant konkursą reikėtų laikytis tam tikrų taisyklių, kurios užtikrintų reikiamą lankstumą ir bendrųjų principų, visų pirma lygiateisiškumo principo, laikymąsi. Dėl šių priežasčių preliminarusis susitarimas turėtų galioti ne ilgiau kaip ketverius metus, išskyrus perkančiųjų organizacijų tinkamai pagrįstus atvejus. (12) Nuolat tobulinamos tam tikros naujos elektroninės pirkimų priemonės. Tokios priemonės padeda didinti konkurenciją ir gerinti viešųjų pirkimų efektyvumą, visų pirma taupant laiką ir lėšas, ką leidžia daryti tokių priemonių naudojimas. Perkančiosios organizacijos gali naudoti elektronines pirkimų priemones, jei jas naudojant laikomasi šios direktyvos taisyklių ir lygiateisiškumo, nediskriminavimo bei skaidrumo principų. Šiais atvejais, o ypač, jei konkursas buvo atnaujintas pagal preliminarųjį susitarimą arba naudojama dinaminė pirkimų sistema, konkurso dalyvis gali pateikti pasiūlymą elektroninio katalogo forma, jei jis naudoja tas pačias ryšio priemones, kurias perkančioji organizacija yra pasirinkusi remiantis 42 straipsniu. (13) Atsižvelgiant į greitą elektroninių pirkimų sistemų plėtrą, turėtų būti sukurtos tinkamos taisyklės, kurios leistų perkančiosioms organizacijoms visapusiškai pasinaudoti šiomis naujomis sistemomis. Todėl turėtų būti apibrėžta išskirtinai elektroninė dinaminė pirkimų sistema, skirta įprastiems pirkimams, ir nustatytos specialios šios sistemos įrengimo ir naudojimo taisyklės, kad būtų užtikrintas visų ūkio subjektų, norinčių naudotis šia sistema, lygiateisiškumas. Kiekvienam ūkio subjektui, pateikiančiam orientacinį pasiūlymą, sudarytą laikantis specifikacijų ir atitinkantį atrankos kriterijus, turėtų būti leista naudotis šia sistema. Šios pirkimų priemonės padeda perkančiosioms organizacijoms, sudarius jau pasirinktų dalyvių ir naujų dalyvių, kuriems galėtų būti suteikta galimybė dalyvauti pirkimuose, sąrašą, naudojantis elektroninėmis priemonėmis sukaupti ypač daug įvairių pasiūlymų, ir tokiu būdu, padidėjant konkurencijai, užtikrinti, kad viešosios lėšos būtų panaudotos tinkamiausiomis sąlygomis. (14) Atsižvelgiant į tai, kad ateityje bus dar plačiau naudojamasi elektroniniais aukcionais, jie turėtų būti apibrėžti Bendrijos mastu, nustatant jiems specifines taisykles, kuriomis siekiama užtikrinti lygiateisiškumo, nediskriminavimo ir skaidrumo principų laikymąsi. Todėl reikėtų numatyti, kad šie elektroniniai aukcionai būtų rengiami tik darbų, prekių ir paslaugų pirkimo sutartims, kurioms gali būti tiksliai apibrėžtos specifikacijos. Visų pirma tai gali būti susiję su pasikartojančiomis sutartimis prekėms, darbams ir paslaugoms pirkti. Siekiant to paties tikslo, reikia užtikrinti galimybę bet kurio elektroninio aukciono etapo metu nustatyti atitinkamą dalyvių eiliškumą. Pasinaudodamos elektroniniais aukcionais perkančiosios organizacijos gali prašyti dalyvių pateikti naujas sumažintas kainas, o kai sutartis sudaroma remiantis ekonomiškai naudingiausiu pasiūlymu, taip pat pagerinti ir kitus, su kainomis nesusijusius pasiūlymo elementus. Skaidrumas gali būti užtikrintas tik tuomet, kai elektroninių aukcionų objektas yra elementai, kuriuos galima automatiškai įvertinti elektroninėmis priemonėmis be perkančiosios organizacijos įsikišimo ir (arba) įvertinimo, t. y. tik tie elementai, kurie gali būti kiekybiškai išreikšti skaičiais arba procentais. Kita vertus, elektroninių aukcionų objektu neturėtų būti tie pasiūlymų aspektai, kurių elementų neįmanoma įvertinti kiekybiškai. Todėl tam tikros darbų ir paslaugų pirkimo sutartys, kurių objektas yra intelektinė veikla, pavyzdžiui, darbų projektavimas, neturi būti elektroninių aukcionų objektas. (15) Valstybėse narėse vystėsi tam tikros centralizuotos pirkimų technologijos. Kai kurios perkančiosios organizacijos yra atsakingos už įsigijimus arba viešųjų sutarčių, skirtų kitoms perkančiosioms organizacijoms, sudarymą. Atsižvelgiant į gausias pirkimų apimtis, šios technologijos padeda didinti konkurenciją ir racionalizuoti viešuosius pirkimus. Todėl Bendrijos mastu turėtų būti apibrėžtos centrinės pirkimų institucijos, skirtos perkančiosioms organizacijoms. Taip pat, laikantis lygiateisiškumo, nediskriminavimo ir skaidrumo principų, turėtų būti apibrėžtos sąlygos, kurios leistų nustatyti, ar perkančiosios organizacijos, kurios perka darbus, prekes ir (arba) paslaugas per centrines pirkimų institucijas, laikėsi šios direktyvos. (16) Siekiant atsižvelgti į skirtingas aplinkybes, egzistuojančias valstybėse narėse, joms turi būti leista pasirinkti, ar perkančiosios organizacijos gali pasinaudoti preliminariaisiais susitarimais, centrinėmis pirkimų institucijomis, dinaminėmis pirkimų sistemomis, elektroniniais aukcionais arba konkurencinio dialogo procedūromis, kaip apibrėžta ir reglamentuota šioje direktyvoje. (17) Perkančiųjų organizacijų darbą apsunkina verčių ribų skaičiaus didinimas taikant derinimo nuostatas. Be to, pinigų sąjungos sąlygomis, tokios verčių ribos turėtų būti išreikštos eurais. Taigi verčių ribos, išreikštos eurais, turėtų būti tokios, kad galima būtų supaprastinti šių nuostatų taikymą ir tuo pat metu užtikrinti Susitarime nustatytų verčių ribų, apibrėžtų specialiosiomis skolinimosi teisėmis, laikymąsi. Verčių ribos, išreikštos eurais laikantis šių sąlygų, turėtų būti reguliariai peržiūrimos, siekiant jas, kai tai reikalinga, pakeisti, išlyginant galimą euro svyravimą specialiųjų skolinimosi teisių atžvilgiu. (18) Taikant šios direktyvos procedūrines taisykles ir atliekant monitoringą, paslaugų sritį geriausia apibrėžti suskirstant ją į kategorijas, atitinkančias konkrečias bendros klasifikacijos pozicijas, ir taip pat įtraukiant jas pagal joms galiojančią tvarką į du priedus, II A ir II B. Atitinkamos šios direktyvos nuostatos, skirtos II B priede išvardytoms paslaugoms, turi būti taikomos nepažeidžiant specialių Bendrijos taisyklių, skirtų atitinkamoms paslaugoms, taikymo. (19) Ši direktyva visa apimtimi pereinamuoju laikotarpiu taikoma tik toms paslaugų sutartims, kurių nuostatos leistų visapusiškai pasinaudoti tarpvalstybinės prekybos galimybėmis. Pereinamuoju laikotarpiu, prieš nusprendžiant taikyti šią direktyvą visa apimtimi, turi būti atliekamas sutar čių kitoms paslaugoms monitoringas. Todėl būtina apibrėžti tokio monitoringo mechanizmą. Šis mechanizmas turi tuo pat metu sudaryti galimybę suinteresuotoms šalims gauti atitinkamą informaciją. (20) Viešosioms sutartims, kurias sudaro perkančiosios organizacijos, veikiančios vandens, energetikos, transporto ir pašto paslaugų sektoriuose, ir kurios patenka į tokių veiklų sritį, taikoma 2004 m. kovo 31 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2004/17/EB, koordinuojanti subjektų, vykdančių veiklą vandens, energetikos, transporto ir pašto paslaugų sektoriuose, pirkimų procedūras ( 9 ). Tačiau jūrų, pakrančių ar upių transporto paslaugų sutartims, sudarytoms su perkančiosiomis organizacijomis, taikoma ši direktyva. (21) Atsižvelgiant į tai, kad Bendrijos mastu telekomunikacijų sektoriuje įgyvendinus taisykles, skirtas rinkai liberalizuoti šiame sektoriuje, vyrauja veiksminga konkurencija, ši direktyva neturi būti taikoma viešosioms telekomunikacijų sektoriaus srities sutartims, jei jos sudaromos visų pirma tam, kad perkančiosioms organizacijoms atsirastų galimybė užsiimti tam tikra veikla telekomunikacijų sektoriuje. Šios veiklos rūšys apibūdinamos remiantis apibrėžimais, pateiktais 1993 m. birželio 14 d. Tarybos direktyvoje 93/38/EEB dėl subjektų, vykdančių savo veiklą vandens, energetikos, transporto ir telekomunikacijų sektoriuose, vykdomų pirkimų tvarkos derinimo ( 10 ) 1, 2 ir 8 straipsniuose, t. y. ši direktyva netaikoma sutartims, kurios nėra įtrauktos į Direktyvos 93/38/EEB taikymo sritį remiantis jos 8 straipsniu. (22) Reikėtų numatyti, kad tam tikrais atvejais gali būti atsisakyta taikyti derinimo priemones, jei toks atsisakymas grindžiamas priežastimis, susijusiomis su valstybės saugumu arba valstybės paslapčių apsauga, arba dėl to, kad yra taikytinos specialios sutarčių sudarymo taisyklės, kurios kyla iš tarptautinių susitarimų, susijusių su karinių pajėgų dislokavimu, arba tarptautinėms organizacijoms būdingų tarptautinių susitarimų. (23) Sutarties 163 straipsnyje nurodoma, kad mokslinių tyrimų ir technologijų plėtros skatinimas yra priemonė Europos pramonės mokslinei ir techninei bazei stiprinti, o viešojo paslaugų pirkimo sutarčių padarymas prieinamomis prisideda įgyvendinant šį tikslą. Ši direktyva neturėtų būti taikoma mokslinių tyrimų ir taikomosios veiklos programų bendram finansavimui: taigi ši direktyva netaikoma mokslinių tyrimų ir taikomosios veiklos sutartims, išskyrus tas sutartis, pagal kurias visa gauta nauda atitenka išskirtinai perkančiajai organizacijai, ir kuri panaudojama tos organizacijos veiklai, su sąlyga, kad perkančioji organizacija visiškai atlygina už suteiktą paslaugą. (24) Paslaugų pirkimo sutartys, susijusios su nekilnojamo turto pirkimu arba nuoma ar su teisėmis į tokią nuosavybę turi ypatingų bruožų, dėl kurių joms negali būti taikomos viešojo pirkimo taisyklės. (25) Sudarant sutartis dėl tam tikrų audiovizualinių paslaugų transliacijos srityje turėtų būti atsižvelgta į svarbius kultūrinius ir socialinius aspektus, dėl kurių joms negali būti taikomos viešojo pirkimo taisyklės. Dėl šių priežasčių turi būti padaryta išimtis viešosioms paslaugų sutartims, skirtoms pirkti, vystyti, gaminti arba bendrai gaminti paruoštas naudoti programas, taip pat kitas paruošiamąsias paslaugas, pavyzdžiui, susijusias su scenarijais arba menine veikla, reikalinga programai kurti, ir sutartis dėl transliacijos laiko. Tačiau ši išimtis neturi būti taikoma aprūpinant technine įranga, skirta rengti, bendrai rengti ir transliuoti šias programas. Transliacija turi būti apibrėžiama kaip perdavimas ir platinimas, naudojant bet kokią elektroninio tinklo formą. (26) Arbitražo ir taikinimo paslaugas dažniausiai teikia institucijos arba asmenys, paskirti ar išrinkti tokiu būdu, kurio atžvilgiu negali būti taikomos viešojo pirkimo taisyklės. (27) Pagal Susitarimą finansinės paslaugos, kurioms taikoma ši Direktyva, neapima pinigų politikos, valiutų keitimo kursų, valstybės skolos, atsargų valdymo priemonių arba kitų politikos sričių, susijusių su vertybinių popierių arba kitokių finansinių priemonių sandoriais, visų pirma su sandoriais, kuriuos sudaro perkančiosios organizacijos, siekdamos pinigų arba kapitalo. Taigi direktyva netaikoma sutartims, susijusioms su vertybinių popierių arba kitų finansinių priemonių emisija, pirkimu, pardavimu ar perleidimu. Taip pat į direktyvos taikymo sritį neįeina ir Centrinio banko teikiamos paslaugos. (28) Užimtumas ir profesija yra svarbiausi elementai, užtikrinantys lygias galimybes visiems ir padedantys integruotis į visuomenę. Todėl globojamos darbo grupės ir įdarbinimo programos prisideda integruojant arba reintegruojant žmones su negalia į darbo rinką. Vis dėlto tokios darbo grupės gali nepajėgti sudaryti sutarčių įprastos konkurencijos sąlygomis. Todėl turėtų būti numatyta, kad valstybės narės gali rezervuoti tokioms darbo grupėms teisę dalyvauti viešųjų sutarčių sudarymo procedūrose arba rezervuoti globojamų įdarbinimo programų dalyviams sutarčių įvykdymą. (29) Viešųjų perkančiųjų organizacijų apibrėžtos techninės specifikacijos turėtų atverti viešuosius pirkimus konkurencijai. Taigi turėtų būti sudarytos sąlygos pateikti pasiūlymus, kurie atspindėtų techninių sprendimų įvairovę. Todėl technines specifikacijas turi būti įmanoma apibrėžti pagal funkcinį rezultatyvumą ir reikalavimus, be to, tais atvejais, kai daroma nuoroda į Europos standartą, arba, jei tokio standarto nėra, nuoroda į nacionalinį standartą, pasiūlymus, kurie paremti lygiavertėmis priemonėmis, perkančiosios organizacijos privalo įvertinti. Dalyviams turi būti sudaryta galimybė visomis jiems prieinamomis priemonėmis įrodyti lygiavertiškumą. Perkančiosios organizacijos turi galėti pagrįsti kiekvieną išvadą, teigiančią, kad tam tikras atvejis nėra lygiavertis. Perkančiosios organizacijos, kurios tam tikros sutarties atžvilgiu nori apibrėžti techninių specifikacijų aplinkosaugos reikalavimus, gali nustatyti aplinkosaugos charakteristikas, pavyzdžiui, tam tikrą gamybos būdą ir (arba) tam tikrų produktų grupių arba paslaugų poveikį aplinkai. Jos gali, bet neprivalo, naudoti atitinkamas specifikacijas, kurios apibrėžtos ekologiniuose ženkluose, pavyzdžiui, Europos Ekologiniame ženkle, (daugia-) nacionaliniuose ekologiniuose ženkuose arba bet kokiame kitame ekologiniame ženkle, su sąlyga, kad reikalavimai ženklui būtų nustatyti ir patvirtinti remiantis moksline informacija, naudojant procedūrą, kurioje galėtų dalyvauti suinteresuoti asmenys, pavyzdžiui, valdžios institucijos, vartotojai, gamintojai, platintojai ir aplinkosaugos organizacijos, ir kad ženklas būtų prieinamas visoms suinteresuotoms šalims. Perkančiosios organizacijos turėtų, jei tai įmanoma, nustatyti technines specifikacijas, siekiant atsižvelgti į žmonių su negalia arba į visų naudotojų poreikius. Techninės specifikacijos turėtų būti aiškiai išdėstytos, kad dalyviai žinotų, ką apima perkančiosios organizacijos nustatyti reikalavimai. (30) Papildomi duomenys apie sutartis turi būti pateikti pirkimo dokumentuose, skirtuose kiekvienai sutarčiai, arba, kitais atvejais, lygiaverčiame dokumente, remiantis įprasta valstybėms narėms tvarka. (31) Perkančiosios organizacijos, įgyvendinančios ypatingai sudėtingus projektus, gali – be pavojaus būti apkaltintoms – nuspręsti, kad dėl objektyvių priežasčių neįmanoma apibrėžti priemonių, kurios tenkintų jų poreikius, arba įvertinti, kokius techninius ir (arba) finansinius/teisinius sprendimus rinka galėtų pasiūlyti. Taip gali atsitikti visų pirma tais atvejais, kai įgyvendinami svarbūs integruoti transporto infrastruktūros projektai, diegiami didelės apimties kompiuteriniai tinklai arba projektai, kuriems numatytas sudėtinis ir struktūrinis finansavimas, kurių finansinė ir teisinė struktūra negali būti iš anksto apibrėžta. Todėl tiek, kiek naudojant atviras arba ribotas procedūras minėtų sutarčių sudaryti neįmanoma, turi būti numatyta lanksti procedūra, kuri ne tik išlaikytų konkurenciją tarp ūkio subjektų, tačiau taip pat ir išsaugotų poreikį perkančiosioms organizacijoms apsvarstyti visus sutarties aspektus su kiekvienu kandidatu. Tačiau ši procedūra neturi būti panaudota konkurencijai apriboti arba iškreipti, ypač keičiant esminius pasiūlymų aspektus arba pateikiant laimėjusiam dalyviui iš esmės naujus reikalavimus, arba įtraukiant kitus nei pasirinktasis, pateikęs ekonomiškai naudingiausią pasiūlymą, dalyvius. (32) Skatinant dalyvauti viešųjų pirkimų sutarčių rinkoje mažas ir vidutines įmones, patartina numatyti nuostatas, reglamentuojančias subrangą. (33) Sutarties įvykdymo sąlygos atitinka šią direktyvą, jei jos nėra tiesiogiai arba netiesiogiai diskriminuojančios ir yra nurodytos skelbime apie pirkimą arba pirkimo dokumentuose. Jos ypač gali pasitarnauti profesiniam mokymui vietoje, taip pat skatinant asmenų, kuriuos ypač sunku integruoti, užimtumą, kovojant prieš bedarbystę arba saugant aplinką. Pavyzdžiui, galima būtų paminėti reikalavimus – taikomus vykdant sutartį – įdarbinti ilgą laiką darbo ieškančus asmenis arba įgyvendinti mokymo priemones bedarbiams arba jauniems asmenims, iš esmės laikantis pagrindinių Tarptautinės darbo organizacijos (TDO) konvencijų reikalavimų, darant prielaidą, kad jų nuostatos nėra įgyvendintos nacionalinėje teisėje, bei įdarbinti daugiau asmenų su negalia, nei to reikalauja nacionaliniai teisės aktai. (34) Vykdant viešąją sutartį taikomi galiojantys tiek nacionaliniai, tiek ir Bendrijos įstatymai, taisyklės ir kolektyvinės sutartys dėl darbo sąlygų ir darbų saugos, jei tokios taisyklės ir jų taikymas atitinka Bendrijos teisę. Tais atvejais, kai darbuotojai iš vienos valstybės narės, vykdydami viešąją sutartį, teikia paslaugas kitoje valstybėje narėje, 1996 m. gruodžio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 96/71/EB dėl darbuotojų komandiravimo paslaugų teikimo sistemoje ( 11 ) nustato minimalius reikalavimus, kurių tokių komandiruotų darbuotojų atžvilgiu turi laikytis priimančioji valstybė. Jei nacionalinėje teisėje numatytos tokios nuostatos, minėtų įsipareigojimų nesilaikymas gali būti įvertintas kaip sunkus nusižengimas arba kaip atitinkamo ūkio subjekto profesinio elgesio taisyklių pažeidimas, kuris gali turėti įtakos pašalinant šį ūkio subjektą iš viešosios sutarties sudarymo procedūros. (35) Atsižvelgiant į naujus informacijos ir ryšių technologijų pasiekimus ir į tai, kaip jos palengvina sutarčių skelbimą ir sudaro galimybę efektyviau bei skaidriau vykdyti pirkimo procesus, elektroninės priemonės turėtų būti prilygintos įprastinėms ryšių ir keitimosi informacija priemonėms. Pasirinktos priemonės ir technologija turėtų, kiek įmanoma, atitikti kitose valstybėse narėse naudojamas technologijas. (36) Norint užtikrinti efektyvios konkurencijos plėtrą viešųjų sutarčių srityje, būtina, kad skelbimai apie pirkimus, kuriuos parengia valstybių narių perkančiosios organizacijos, būtų skelbiami visoje Bendrijoje. Šiuose skelbimuose esantys duomenys turi sudaryti sąlygas Bendrijos ūkio subjektams nuspręsti, ar juos domina pasiūlytos sutartys. Todėl reikia suteikti jiems pakankamai informacijos apie sutarties objektą ir sąlygas. Siekiant, kad skelbimas būtų lengvai pastebimas, tikslinga naudoti atitinkamas priemones, pavyzdžiui, standartines viešųjų sutarčių skelbimo formas ir Bendrąjį viešųjų pirkimų žodyną (BVPŽ), pateiktą Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (EB) Nr. 2195/2002 ( 12 ), kaip bendrą viešosioms sutartims skirtą pamatinę klasifikavimo sistemą. Ribotų konkursų atveju skelbimas labiau turėtų padėti valstybių narių rangovams išreikšti jų domėjimąsi sutartimis, stengiantis gauti iš perkančiosios organizacijos kvietimą pateikti pasiūlymą nustatytomis sąlygomis. (37) Įgyvendinant šią direktyvą, informacijos perdavimui elektroninėmis priemonėmis turėtų būti taikomos 1999 m. gruodžio 13 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 1999/93/EB dėl Bendrijos elektroninių parašų reguliavimo sistemos ( 13 ) ir 2000 m. birželio 8 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2000/31/EB dėl kai kurių informacinės visuomenės paslaugų, ypač elektroninės komercijos, teisinių aspektų vidaus rinkoje (Elektroninės komercijos direktyva) ( 14 ). Viešųjų pirkimų procedūros ir taisyklės, galiojančios paslaugų pirkimo konkursams, reikalauja aukštesnio saugumo ir konfidencialumo laipsnio, nei nustatyta šiose direktyvose. Dėl to įranga, skirta priimti elektroninius pasiūlymus, paraiškas dalyvauti pirkime, planus ir projektus, turėtų atitikti specialius papildomus reikalavimus. Todėl elektroninio parašo, ypač saugaus elektrininio parašo, naudojimas turi būti kiek įmanoma skatinamas. Be to, savanoriškos akreditacijos sistemos galėtų sudaryti palankias sąlygas minėtos įrangos sertifikavimo paslaugų kokybei gerinti. (38) Naudojant elektronines priemones taupomas laikas. Todėl, naudojant elektronines priemones, turėtų būti numatyti trumpesni minimalūs terminai su sąlyga, kad jie atitinka Bendrijos lygiu numatytą specifinį duomenų perdavimo būdą. (39) Dalyvių tinkamumo įvertinimas atvirų konkursų metu ir kandidatų įvertinimas ribotų konkursų arba derybų metu, pateikiant skelbimą apie pirkimą ir konkurencinio dialogo metu, taip pat minėtų dalyvių ar kandidatų atranka turi vykti skaidriai. Todėl turėtų būti nustatyti nediskriminavimo kriterijai, kuriais perkančiosios organizacijos galėtų remtis pasirinkdamos pretendentus ir priemonės, kurių pagalba ūkio subjektai galėtų įrodyti, kad jie atitinka šiuos kriterijus. Siekiant užtikrinti minėtąjį skaidrumą, iš perkančiosios organizacijos, paskelbus konkursą sutarčiai sudaryti, reikalaujama nustatyti atrankos kriterijus, kuriais ji remsis, ir specialią ūkio subjektų kompetenciją, kurios ji gali reikalauti arba ne, prieš jiems leisdama dalyvauti pirkimų procedūroje. (40) Perkančioji organizacija ribotų konkursų arba derybų metu, pateikdama skelbimą apie pirkimą, ir konkurencinio dialogo metu gali riboti kandidatų skaičių. Toks kandidatų skaičiaus ribojimas turėtų remtis objektyviais kriterijais, nurodytais skelbime apie pirkimą. Šie objektyvūs kriterijai nebūtinai išreiškia jų lyginamuosius svorius. Pateikiant kriterijus, susijusius su asmenine ūkio subjektų padėtimi, skelbime apie pirkimą gali pakakti bendros nuorodos į 45 straipsnyje išvardytus atvejus. (41) Konkurenciniame dialoge ir derybose,pateikiant skelbimą apie pirkimą, siekiant lankstumo, kurio gali reikėti, ir atsižvelgiant į didelius tokių pirkimo metodų kaštus, perkančiosioms organizacijoms turi būti suteikta galimybė procedūrų metu nustatyti viena po kitos sekančias pakopas, kad, remiantis anksčiau pateiktomis sąlygomis sutarčiai sudaryti, būtų galima palaipsniui mažinti pasiūlymų, kurie toliau bus aptariami arba dėl kurių bus deramasi, skaičių. Toks mažinimas – jei pakanka atitinkamų sprendimų arba kandidatų – turėtų užtikrinti realią konkurenciją. (42) Kai norintys dalyvauti pirkimo procedūroje arba projekto konkurse privalo pateikti konkrečios kvalifikacijos įrodymus, taikomos atitinkamos diplomų, sertifikatų arba kitų dokumentų abipusio pripažinimo Bendrijoje taisyklės. (43) Reikia imtis priemonių, kad būtų išvengta sutarčių sudarymo su ūkio subjektais, kurie dalyvavo kriminalinių organizacijų veikloje arba buvo pripažinti kaltais dėl korupcijos arba dėl sukčiavimo, yra pripažinti kaltais padarę žalos Europos bendrijų finansiniams interesams arba dėl pinigų plovimo. Tam tikrais atvejais perkančiosios organizacijos turėtų pareikalauti iš kandidatų arba dalyvių atitinkamų dokumentų ir, jei kyla abejonių dėl asmeninės kandidato arba dalyvio padėties, kreiptis pagalbos į kompetentingas atitinkamos valstybės narės institucijas. Tokie ūkio subjektai turi būti pašalinti iškart, kai perkančioji organizacija sužino, kad dėl šių teisės pažeidimų nacionalinių įstatymų nustatyta tvarka yra priimtas res judicata galią turintis teismo sprendimas. Jei tai numatyta nacionalinėje teisėje, aplinkosaugos teisės aktų arba teisės aktų dėl neteisėtų susitarimų sudarant viešąsias sutartis nesilaikymas, dėl ko yra priimtas galutinis teismo sprendimas arba jam prilygstantis sprendimas, gali būti laikomas konkretaus ūkio subjekto profesinio elgesio taisyklių pažeidimu arba sunkiu nusižengimu. Nesilaikymas nacionalinių nuostatų, įgyvendinančių Tarybos direktyvas 2000/78/EB ( 15 ) ir 76/207/EEB ( 16 ) dėl vienodo požiūrio į darbuotojus, dėl kurio priimtas galutinis teismo sprendimas arba jam prilygstantis sprendimas, gali būti laikomas atitinkamo ūkio subjekto profesinio elgesio taisyklių pažeidimu arba sunkiu nusižengimu. (44) Tam tikrais atvejais, kai, vykdant viešąją sutartį, dėl darbų ir (arba) paslaugų pobūdžio galima taikyti aplinkosaugos vadybos priemones arba sistemas, gali būti reikalaujama taikyti tokias priemones arba sistemas. Aplinkosaugos vadybos sistemos nepriklausomai nuo to, ar jos registruotos, ar ne pagal Bendrijos dokumentus, pavyzdžiui, Reglamentą (EB) Nr. 761/2001 (EMAS) ( 17 ), gali parodyti ūkio subjekto techninius pajėgumus vykdyti sutartį. Be to, aplinkosaugos vadybos registracijos sistemoms alternatyviu įrodymu galima pripažinti ūkio subjekto taikytų priemonių, užtikrinančių tokį pat aplinkos apsaugos lygį, aprašymą. (45) Ši direktyva leidžia valstybėms narėms sudaryti oficialius rangovų, prekių tiekėjų arba paslaugų teikėjų sąrašus arba įvesti sertifikavimo sistemą, kurią naudotų viešosios arba privačios įstaigos, ir nustato tokios registracijos arba sertifikavimo pasekmes sutarties sudarymo procedūros metu kitoje valstybėje narėje. Kas dėl oficialių patvirtintų ūkio subjektų sąrašų, svarbu atsižvelgti į Teisingumo Teismo teisminę praktiką tais atvejais, kai grupei priklausantis ūkio subjektas, pagrįsdamas savo paraišką dėl registracijos, remiasi kitų grupei priklausančių įmonių ekonominiais, finansiniais arba techniniais pajėgumais. Šiuo atveju ūkio subjektas turi įrodyti, kad jis galės naudotis šiais pajėgumais visą registracijos galiojimo laikotarpį. Šiai registracijai valstybė narė gali nustatyti tam tikrus reikalavimus, kuriuos būtina atitikti, ir, ypač kai, pavyzdžiui, ūkio subjektas remiasi kitos grupėje esančios įmonės finansiniais pajėgumais, valstybė narė gali reikalauti, kad tokia įmonė būtų atsakinga tiek solidariai, tiek ir individualiai. (46) Sutartys turėtų būti sudaromos remiantis objektyviais kriterijais, kurie užtikrintų skaidrumo, nediskriminavimo ir lygiateisiškumo principų laikymąsi ir garantuotų, kad pasiūlymai būtų vertinami veiksmingos konkurencijos sąlygomis. Todėl atitinkamai reikėtų leisti taikyti tik du sutarties sudarymo kriterijus: „žemiausios kainos“ ir „ekonomiškai naudingiausio pasiūlymo“. Norint užtikrinti, kad, sudarant sutartis, būtų laikomasi lygiateisiškumo principo, reikėtų nustatyti būtiną teisminėje praktikoje nusistovėjusią sąlygą – užtikrinti reikiamą skaidrumą, kad kiekvienas dalyvis būtų tinkamai informuotas apie kriterijus ir tvarkas, kurios bus taikomos nustatant ekonomiškai naudingiausią pasiūlymą. Todėl perkančiųjų organizacijų pareiga yra tinkamu laiku nurodyti sutarties sudarymo kriterijus ir kiekvieno kriterijaus lyginamąjį svorį, kad dalyviai, rengdami pasiūlymus, būtų apie juos informuoti. Perkančiosios organizacijos gali nukrypti ir nenurodyti kiekvieno sutarties sudarymo kriterijaus lyginamojo svorio tinkamai pagrįstais atvejais, kurių priežastis jos turi nurodyti, kai kriterijų svorio, ypač dėl sutarties sudėtingumo, neįmanoma nustatyti iš anksto. Tokiais atvejais jie turi būti nustatyti mažėjančia tvarka pagal kriterijų reikšmingumą. Perkančiosios organizacijos, pasirinkdamos sutarčiai sudaryti ekonomiškai naudingiausią pasiūlymą, įvertina, kurio pasiūlymo kainos ir kokybės santykis yra geriausias. Šiam tikslui jos nustato ekonominius ir kokybės kriterijus, kuriais remiantis kaip visuma, perkančioji organizacija galėtų nustatyti ekonomiškai naudingiausią pasiūlymą. Šių kriterijų nustatymas priklauso nuo sutarties objekto, kadangi jie turėtų padėti įvertinti kiekvieno pasiūlymo įvykdymo lygį sutarties objekto atžvilgiu, kaip yra apibrėžta techninėse specifikacijose, ir nustatyti kiekvieno pasiūlymo kainos ir kokybės santykį. Siekiant užtikrinti lygiateisiškumą, kriterijai sutarčiai sudaryti turi suteikti galimybę objektyviai palyginti ir įvertinti pasiūlymus. Jei šios sąlygos įvykdomos, ekonominiai ir kokybės kriterijai sutarčiai sudaryti, pavyzdžiui, atitikimas aplinkos apsaugos reikalavimus, gali padėti perkančiajai organizacijai patenkinti visuomenės poreikius, apibrėžtus sutarties specifikacijose. Tokiomis pačiomis sąlygomis perkančioji organizacija gali taikyti kriterijus socialiniams reikalavimams tenkinti, visų pirma sutarties specifikacijose apibrėžtiems ypač nepalankioje padėtyje esančių žmonių grupių, kurioms priklauso šių darbų, prekių arba paslaugų, kaip sutarties objekto, gavėjai/naudotojai poreikiams tenkinti. (47) Sudarant viešojo paslaugų pirkimo sutartis, kriterijai sutarčiai sudaryti neturi daryti įtakos nacionalinių nuostatų, reglamentuojančių atlyginimą už tam tikras paslaugas, taikymui, pavyzdžiui, architektų, inžinierių ir advokatų teikiamas paslaugas reglamentuojančių nuostatų taikymui, ir, prekių pirkimo sutarčių atveju, nacionalinių nuostatų, apibrėžiančių nustatytas mokyklinių vadovėlių kainas, taikymui. (48) Tam tikros techninės sąlygos, ypač susijusios su skelbimais ir statistikos ataskaitomis, taip pat ir naudojama nomenklatūra bei reikalavimai daryti nuorodas į tokią nomenklatūrą, turės būti patvirtinti ir pakeisti atsižvelgiant į besikeičiančius techninius reikalavimus. Taip pat reikės atnaujinti perkančiųjų organizacijų sąrašus, pateiktus prieduose. Todėl šiam tikslui reikėtų nustatyti lanksčią ir greitą priėmimo procedūrą. (49) Priemonės šiai direktyvai įgyvendinti turi būti priimtos vadovaujantis 1999 m. birželio 28 d. Tarybos sprendimu 1999/468/EB, nustatančiu Komisijos naudojimosi jai suteiktais įgyvendinimo įgaliojimais tvarką ( 18 ). (50) Šioje direktyvoje nustatyti terminai turėtų būti skaičiuojami pagal 1971 m. birželio 3 d. Tarybos reglamentą (EEB, Euratomas) Nr. 1182/71, nustatantį terminams, datoms ir laikotarpiams taikytinas taisykles ( 19 ). (51) Ši direktyva nepažeidžia XI priede nustatytų laikotarpių, per kuriuos valstybės narės privalo perkelti į nacionalinę teisę ir taikyti Direktyvas 92/50/EEB, 93/36/EEB ir 93/37/EEB, kadangi: PRIĖMĖ ŠIĄ DIREKTYVĄ:







TURINYS I ANTRAŠTINĖ DALIS Sąvokų apibrėžimai ir bendrieji principai 1 straipsnis — Sąvokų apibrėžimai 2 straipsnis — Sutarčių sudarymo principai 3 straipsnis — Specialiųjų arba išimtinių teisių suteikimas: nediskriminavimo sąlyga II ANTRAŠTINĖ DALIS Viešojo pirkimo sutartims taikomos taisyklės I SKYRIUS Bendrosios nuostatos 4 straipsnis — Ūkio subjektai 5 straipsnis — Sąlygos, susijusios su susitarimais, sudarytais Pasaulio prekybos organizacijos sistemoje 6 straipsnis — Konfidencialumas II SKYRIUS Področje uporabe Oddelek 1 — Pragi 7 straipsnis — Viešojo pirkimo sutarčių vertės ribos 8 straipsnis — Sutartys, kurias daugiau nei 50 % dotuoja perkančiosios organizacijos 9 straipsnis — Numatomos sutarčių, preliminariųjų susitarimų ir dinaminių pirkimo sistemų vertės apskaičiavimo metodai 2 skirsnis — Ypatingi atvejai 10 straipsnis — Pirkimai gynybos srityje 11 straipsnis — Centrinių perkančiųjų organizacijų sudarytos sutartys ir preliminarieji susitarimai 3 skirsnis — Sutarys, kurioms ši direktyva netaikoma 12 straipsnis — Sutartys vandens, energetikos, transporto ir pašto paslaugų sektoriuose 13 straipsnis — Ypatingos išimtys telekomunikacijų srityje 14 straipsnis — Slaptos arba specialių saugumo priemonių reikalaujančios sutartys 15 straipsnis — Sutartys, sudarytos pagal tarptautines taisykles 16 straipsnis — Ypatingos išimtys 17 straipsnis — Paslaugų koncesijos 18 straipsnis — Paslaugų sutartys, sudarytos remiantis išimtine teise 4 skirsnis — Speciali tvarka 19 straipsnis — Rezervuotos sutartys III SKYRIUS Tvarka, taikoma viešojo paslaugų pirkimo sutartims 20 straipsnis — II A priede išvardytų paslaugų pirkimo sutartys 21 straipsnis — II B priede išvardytų paslaugų pirkimo sutartys 22 straipsnis — Mišrios paslaugų pirkimo sutartys, į kurias įeina II A ir II B prieduose išvardytos paslaugos IV SKYRIUS Specialios taisyklės, reglamentuojančios specifikacijas ir pirkimo dokumentus 23 straipsnis — Techninės specifikacijos 24 straipsnis — Alternatyvūs pasiūlymai 25 straipsnis — Subranga 26 straipsnis — Sutarčių įvykdymo sąlygos 27 straipsnis — Įsipareigojimai, susiję su mokesčiais, aplinkos apsauga, darbo saugos nuostatomis ir darbo sąlygomis V SKYRIUS Procedūros 28 straipsnis — Atvirų, ribotų ir derybų procedūrų bei konkurencinio dialogo naudojimas 29 straipsnis — Konkurencinis dialogas 30 straipsnis — Atvejai, pateisinantys derybų procedūros taikymą, iš anksto paskelbiant skelbimą apie pirkimą 31 straipsnis — Atvejai, pateisinantys derybų procedūros taikymą, kai skelbimas apie pirkimą nėra skelbiamas 32 straipsnis — Preliminarieji susitarimai 33 straipsnis — Dinaminės pirkimo sistemos 34 straipsnis — Viešojo darbų pirkimo sutartys: specialios taisyklės, taikomos dotuojamoms būsto programoms VI SKYRIUS Skelbimo ir skaidrumo taisyklės 1 skirsnis — Skelbimų publikavimas 35 straipsnis — Skelbimai 36 straipsnis — Skelbimų publikavimo forma ir būdas 37 straipsnis — Neprivalomas paskelbimas 2 skirsnis — Terminai 38 straipsnis — Paraiškų dalyvauti pirkime ir pasiūlymų priėmimo terminai 39 straipsnis — Atviri konkursai: specifikacijos, papildomi dokumentai ir informacija 3 skirsnis — Informacijos turinys ir perdavimo priemonės 40 straipsnis — Kvietimai pateikti pasiūlymą, dalyvauti konkurenciniame dialoge arba derybose 41 straipsnis — Kandidatų ir dalyvių informavimas 4 skirsnis — Bendravimas 42 straipsnis — Bendravimui taikomos taisyklės 5 skirsnis — Ataskaitos 43 straipsnis — Ataskaitų turinys VII SKYRIUS Procedūros eiga Oddelek 1 — Splošne določbe 44 straipsnis — Dalyvių tinkamumo įvertinimas, jų atranka ir sutarčių sudarymas 2 skirsnis — Kokybinės atrankos kriterijai 45 straipsnis — Asmeninė kandidato arba dalyvio padėtis 46 straipsnis — Tinkamumas verstis profesine veikla 47 straipsnis — Ekonominė ir finansinė padėtis 48 straipsnis — Techniniai ir (arba) profesiniai pajėgumai 49 straipsnis — Kokybės užtikrinimo standartai 50 straipsnis — Aplinkosaugos vadybos standartai 51 straipsnis — Papildoma dokumentacija ir informacija 52 straipsnis — Oficialūs patvirtintų ūkio subjektų sąrašai ir sertifikavimas, kurį atlieka viešosios arba privačios įstaigos 3 skirsnis — Sutarties sudarymas 53 straipsnis — Sutarties sudarymo kriterijai 54 straipsnis — Elektroninių aukcionų taikymas 55 straipsnis — Pasiūlymai, kuriuose siūloma labai maža kaina III ANTRAŠTINĖ DALIS Viešosioms darbų koncesijoms taikomos taisyklės I SKYRIUS Taisyklės, taikomos viešosioms darbų koncesijoms 56 straipsnis — Taikymo sritis 57 straipsnis — Darbų koncesijos, kurioms ši antraštinė dalis netaikoma 58 straipsnis — Skelbimo dėl viešosios darbų koncesijos publikavimas 59 straipsnis — Terminas 60 straipsnis — Subranga 61 straipsnis — Sutarčių papildomiems darbams sudarymas su koncesininku II SKYRIUS Taisyklės, taikomos sutartims, sudaromoms koncesininkų, kurie yra perkančiosios organizacijos 62 straipsnis — Taikytinos taisyklės III SKYRIUS Taisyklės, taikomos sutartims, sudaromoms koncesininkų, kurie nėra perkančiosios organizacijos 63 straipsnis — Skelbimo taisyklės: ribos ir išimtys 64 straipsnis — Skelbimo publikavimas 65 straipsnis — Paraiškų dalyvauti pirkime ir pasiūlymų priėmimo terminai IV ANTRAŠTINĖ DALIS Projekto konkursams taikomos taisyklės 66 straipsnis — Bendrosios nuostatos 67 straipsnis — Taikymo sritis 68 straipsnis — Šios antraštinės dalies taikymo srities išimtys 69 straipsnis — Skelbimai 70 straipsnis — Skelbimų apie konkursus publikavimo forma ir būdas 71 straipsnis — Bendravimo būdai 72 straipsnis — Konkurso dalyvių atranka 73 straipsnis — Vertinimo komisijos (žiuri) sudėtis 74 straipsnis — Vertinimo komisijos (žiuri) sprendimai V ANTRAŠTINĖ DALIS Statistiniai įsipareigojimai, vykdomieji įgaliojimai ir baigiamosios nuostatos 75 straipsnis — Statistiniai įsipareigojimai 76 straipsnis — Statistikos ataskaitos turinys 77 straipsnis — Patariamasis komitetas 78 straipsnis — Verčių ribų keitimas 79 straipsnis — Pakeitimai 80 straipsnis — Įgyvendinimas 81 straipsnis — Monitoringo mechanizmai 82 straipsnis — Panaikinimas 83 straipsnis — Įsigaliojimas 84 straipsnis — Adresatai PRIEDAI I Priedas — 1 straipsnio 2 dalies b punkte nurodytų veiklų sąrašas II Priedas — 1 straipsnio 2 dalies d punkte nurodytų paslaugų sąrašas II A Priedas II B Priedas III priedas — 1 straipsnio 9 punkto antroje pastraipoje nurodytų organizacijų, kurių veiklą reglamentuoja viešoji teisė, ir jų kategorijų sąrašas IV priedas — Centrinės valdžios institucijos V priedas — 7 straipsnyje nurodytų prekių, susijusių su sutartimis, kurias perkančiosios organizacijos sudaro gynybos srityje, sąrašas VI priedas — Kai kurių techninių specifikacijų apibrėžimas VII priedas — Informacija, pateikiama skelbimuose VII A priedas — Informacija, pateikiama skelbimuose apie viešuosius pirkimus VII B priedas — Informacija, pateikiama skelbimuosedėl viešosios darbų koncesijos VII C priedas — Informacija, pateikiama skelbimuose dėl koncesininkų, kurie nėra perkančiosios organizacijos, darbų pirkimo VII D priedas — Informacija, pateikiama skelbimuose apie projekto konkursą VIII priedas — Publikavimo ypatybės IX priedas — Registrai IX A priedas — Viešojo darbų pirkimo sutartys IX B priedas — Viešojo prekių pirkimo sutartys IX C priedas — Viešojo paslaugų pirkimo sutartys X priedas — Reikalavimai elektroniniams įrenginiams, skirtiems priimti pasiūlymus, paraiškas dalyvauti pirkime arba projekto konkursų planus ir projektus XI priedas — Galutiniai perkėlimo į nacionalinę teisę ir taikymo terminai (80 straipsnis) XII priedas — Koreliacinė lentelė







I

ANTRAŠTINĖ DALIS

SĄVOKŲ APIBRĖŽIMAI IR BENDRIEJI PRINCIPAI

1 straipsnis

Sąvokų apibrėžimai

1. Šioje direktyvoje taikomi šio straipsnio 2–15 dalyse pateikti sąvokų apibrėžimai.

2.

a) „Viešosios sutartys“ – tai dėl piniginės naudos vieno arba kelių ūkio subjektų ir vienos ar kelių perkančiųjų organizacijų raštu sudarytos sutartys, kurių dalykas yra darbų atlikimas, prekių tiekimas arba paslaugų teikimas, kaip apibrėžta šioje direktyvoje.

b) „Viešojo darbų pirkimo sutartys“ – tai viešosios sutartys, kurių dalykas yra darbų arba darbo, susijusio su viena iš I Priede nurodytų veiklų, įvykdymas, arba įvykdymas ir suprojektavimas, arba darbo realizavimas bet kokiomis priemonėmis, atitinkančiomis perkančiosios organizacijos nustatytus reikalavimus. Darbas yra tam tikrų statybos arba civilinės inžinerijos darbų, kaip visumos, rezultatas, kurio pakanka ekonominei ar techninei funkcijai atlikti.

c) „Viešojo prekių pirkimo sutartys“ – tai viešosios sutartys, kitokios, nei nurodytos b punkte, kurių dalykas yra prekių pirkimas, lizingas, nuoma arba pirkimas išsimokėtinai, su galimybe pirkti arba be jos. Viešoji sutartis, kurios dalykas yra prekių tiekimas, ir kurioje montavimo ir diegimo paslaugos tik papildo tiekėjo įsipareigojimą tiekti prekes, laikoma viešojo prekių pirkimo sutartimi.

d) „Viešojo paslaugų pirkimo sutartys“ – tai viešosios sutartys, kurių dalykas yra II priede išvardytų paslaugų teikimas, išskyrus darbų ir prekių pirkimo sutartis. Viešoji sutartis, kurios dalykas yra ir prekės, ir paslaugos, išvardytos II priede, laikoma viešojo paslaugų pirkimo sutartimi, jei atitinkamų paslaugų vertė viršija prekių, įtrauktų į sutartį, vertę. Viešoji sutartis, kurios dalykas yra paslaugos, išvardytos II priede, įskaitant veiklą, išvardytą I priede, kuri tik papildo paslaugų teikėjo įsipareigojimą teikti paslaugas, laikoma viešojo paslaugų pirkimo sutartimi.

3. „Viešoji darbų koncesija“ – tai tos pačios rūšies sutartis kaip ir viešojo darbų pirkimo sutartis, išskyrus tai, kad atlygis už atliktus darbus yra tik teisė naudotis darbo rezultatais arba tokia teisė kartu su mokėjimu.

4. „Viešoji paslaugų koncesija“ – tai tos pačios rūšies sutartis, kaip ir paslaugų pirkimo sutartis, išskyrus tai, kad atlygis už suteiktas paslaugas yra teisė naudotis paslauga arba tokia teisė kartu su mokėjimu.

5. „Preliminarusis susitarimas“ – tai vienos ar kelių perkančiųjų organizacijų ir vieno ar kelių ūkio subjektų susitarimas, kurio tikslas – nustatyti sąlygas, taikomas sutartims, kurios bus sudarytos per tam tikrą nurodytą laikotarpį, visų pirma kainą ir atitinkamais atvejais numatomus kiekius.

6. „Dinaminė pirkimo sistema“ – visiškai elektroninis procesas, skirtas atlikti įprastiems pirkimams, kurių charakteristikos, bendrai galiojančios rinkoje, atitinka perkančiosios organizacijos reikalavimus; tokio proceso trukmė yra ribota ir per visą savo galiojimo laiką jis yra atviras bet kuriam ūkio subjektui, kuris atitinka atrankos kriterijus ir yra pateikęs orientacinį specifikacijas atitinkantį pasiūlymą.

7. „Elektroninis aukcionas“ – pasikartojantis procesas, kai panaudojamas elektroninis prietaisas naujoms kainoms pateikti, sumažinti ir (arba) paskelbti tam tikrų pasiūlymų elementų naujas vertes, kuris įvyksta po pradinio išsamaus pasiūlymų įvertinimo ir leidžia jas klasifikuoti taikant automatinius vertinimo metodus.

Dėl to tam tikroms paslaugų pirkimo sutartims ir tam tikroms darbų pirkimo sutartims, kurių dalykas – intelektinė veikla, pavyzdžiui, darbų projektavimas, negalima taikyti elektroninių aukcionų.

8. „Rangovu“, „tiekėju“ ar „paslaugų teikėju“ gali būti bet kuris fizinis arba juridinis asmuo, viešasis subjektas arba tokių asmenų ir (arba) organizacijų grupė, rinkoje siūlantys, atitinkamai, darbų ir (arba) darbo įvykdymą, prekių tiekimą arba paslaugų teikimą.

Terminas „ūkio subjektas“ vienodai tinka rangovui, tiekėjui ir paslaugų teikėjui. Jis vartojamas tik supaprastinimo tikslais.

Ūkio subjektas, kuris pateikia pasiūlymą, yra vadinamas „dalyviu“, o ūkio subjektas, siekiantis būti pakviestas dalyvauti ribotame konkurse, derybose arba konkurenciniame dialoge yra vadinamas „kandidatu“.

9. „Perkančiosios organizacijos“ – tai valstybės, regionų ar vietos valdžios institucijos, įstaigos, kurių veiklą reglamentuoja viešoji teisė, tų institucijų ir (arba) įstaigų, kurių veiklą reglamentuoja viešoji teisė, asociacijos.

„Įstaiga, kurios veiklą reglamentuoja viešoji teisė“ reiškia bet kurią įstaigą, kuri:

a) skirta specialiai viešiesiems interesams, kurie yra nepramoninio ir nekomercinio pobūdžio, tenkinti;

b) turi juridinio asmens statusą; ir

c) didžiąja dalimi yra finansuojama iš valstybės, regionų ar vietos valdžios institucijų ar kitų įstaigų, kurių veiklą reglamentuoja viešoji teisė, lėšų; arba yra valdoma šių institucijų ir kitų minėtų įstaigų; arba turinti administraciją, valdymo ar priežiūros organą, kurio daugiau kaip pusė narių yra paskirti valstybės, regiono ar vietos valdžios institucijų arba kitų įstaigų, kurių veiklą reglamentuoja viešoji teisė.

Negalutinis įstaigų ir jų kategorijų, kurių veiklą reglamentuoja viešoji teisė, ir kurios atitinka kriterijus, nurodytus šios dalies antros pastraipos a, b ir c punktuose, sąrašas pateikiamas III priede. Valstybės narės reguliariai praneša Komisijai apie bet kokius minėtų sąrašų pakeitimus.

10. „Centrinė perkančioji organizacija“ – tai perkančioji organizacija, kuri:

— įsigyja prekes ir (arba) paslaugas, skirtas perkančiosioms organizacijoms, arba

— sudaro perkančiajai organizacijai skirtas viešojo pirkimo sutartis arba preliminariuosius susitarimus dėl darbų, prekių arba paslaugų pirkimo.

11.

a) „Atviros procedūros“ – tai procedūros, kurių metu bet kuris suinteresuotas ūkio subjektas gali pateikti pasiūlymą.

b) „Ribotos procedūros“ – tai procedūros, kurių metu bet kuris ūkio subjektas gali prašyti leisti jam dalyvauti ir kurių metu tik perkančiosios organizacijos pakviesti ūkio subjektai gali pateikti pasiūlymą.

c) „Konkurencinis dialogas“ – tai procedūra, kurios metu bet kuris ūkio subjektas gali prašyti leisti jam dalyvauti ir perkančioji organizacija tariasi su pasirinktais kandidatais, siekdama turėti vieną ar kelis alternatyvius pasiūlymus, kurie atitinka jos reikalavimus ir kurių pagrindu pasirinktieji kandidatai kviečiami pateikti pasiūlymą. Remiantis pirmojoje pastraipoje pateikta tvarka, viešoji sutartis laikoma „ypač sudėtinga“, kai perkančiosios organizacijos: — negali 23 straipsnio 3 dalies b, c arba d punktuose nurodyta tvarka objektyviai nustatyti techninių priemonių, kurios tenkintų jų poreikius arba tikslus, ir (arba) — negali objektyviai apibrėžti teisinės ir (arba) finansinės projekto sandaros.

d) „Derybų procedūros“ – tai procedūros, kai perkančiosios organizacijos tariasi su pasirinktais ūkio subjektais ir su vienu arba keliais iš jų derasi dėl sutarties sąlygų.

e) „Projekto konkursai“ – tai procedūros, kai perkančiajai organizacijai suteikiama galimybė įsigyti dažniausiai miesto ir kaimo planavimo, architektūros, inžinerijos ar duomenų apdorojimo srities planą arba projektą, išrinktą vertinimo komisijos (žiuri) po to, kai jis buvo pateiktas dalyvauti konkurse, kuriame buvo arba nebuvo skiriami prizai.

12. „Raštiškai“ arba „rašu“ reiškia išraišką žodžiais arba skaičiais, kurią galima perskaityti, atgaminti ir perduoti. Ji gali apimti elektroninėmis priemonėmis perduotą ir saugomą informaciją.

13. „Elektroninės priemonės“ – elektroninės įrangos naudojimas siekiant apdoroti (įskaitant skaitmeninį tankinimą) ir saugoti duomenis, kurie perduodami, siunčiami ir gaunami laidais, radijo ryšiu, optinėmis priemonėmis arba kitomis elektromagnetinėmis priemonėmis.

14. „Bendrasis viešųjų pirkimų žodynas (BVPŽ))“ nustato viešųjų pirkimų sutartims skirtą pamatinę nomenklatūrą, priimtą Reglamentu (EB) Nr. 2195/2002, užtikrinančią atitikimą kitas galiojančias nomenklatūras.

Jei dėl galimų BVPŽ ir NACE nomenklatūrų, išvardytų I priede, nesutapimų arba dėl BVPŽ ir CPC (preliminaraus varianto) nomenklatūrų, išvardytų II priede, nesutapimų galėtų būti skirtingai aiškinama šios direktyvos taikymo sritis, viršenybė suteikiama atitinkamai NACE arba CPC nomenklatūrai.

15. 13 straipsnio, 57 straipsnio a punkto ir 68 straipsnio b punkto šie žodžių junginiai reiškia:

a) „viešasis telekomunikacijų tinklas“ – tai viešoji telekomunikacijų infrastruktūra, kuri leidžia perduoti signalus tarp nustatytų tinklo galinių taškų laidais, mikrobangomis, optinio ryšio arba kitokiomis elektromagnetinėmis priemonėmis;

b) „tinklo galinis taškas“ – tai visos fizinės jungtys ir jų techninės prieigos specifikacijos, kurios sudaro viešųjų telekomunikacijų tinklų dalį ir yra būtinos naudojimuisi tinklais bei efektyviam ryšiui juose;

c) „viešosios telekomunikacijų paslaugos“ – tai telekomunikacijų paslaugos, kurias teikti valstybės narės suteikė teisę tiktai vienai arba daugiau telekomunikacijų subjektų;

d) „telekomunikacijų paslaugos“ – tai paslaugos, kurias sudaro telekomunikacinių signalų perdavimas ir nukreipimas viešajame telekomunikacijų tinkle įvairiais telekomunikaciniais būdais, išskyrus radijo ir televizijos laidų transliaciją.

2 straipsnis

Sutarčių sudarymo principai

Perkančiosios organizacijos ūkio subjektams taiko vienodas sąlygas, jų nediskriminuoja ir veikia skaidriai.

3 straipsnis

Specialiųjų arba išimtinių teisių suteikimas: nediskriminavimo sąlyga

Jei perkančioji organizacija suteikia specialiąsias arba išimtines teises vykdyti viešųjų paslaugų veiklą subjektui, kuris nėra tokia perkančioji organizacija, dokumente, kuriuo šios teisės suteikiamos, turi būti nustatyta, kad minėtas subjektas, vykdydamas savo veiklą ir sudarydamas prekių pirkimo sutartis su trečiosiomis šalimis, privalo laikytis nediskriminacijos pilietybės pagrindu principo.







II

ANTRAŠTINĖ DALIS

VIEŠOJO PIRKIMO SUTARČIŲ TAISYKLĖS







I

SKYRIUS

Bendrosios nuostatos

4 straipsnis

Ūkio subjektai

1. Kandidatai arba konkurso dalyviai, kurie pagal valstybės narės, kurioje jie įsisteigę, įstatymus turi teisę teikti atitinkamą paslaugą, neturi būti atmesti remiantis vien tik tuo, kad pagal valstybės narės, kurioje sudaroma sutartis, įstatymus yra reikalaujama, kad jie turi būti fiziniai arba juridiniai asmenys.

Tačiau viešojo paslaugų ir viešojo darbų pirkimo sutarčių, taip pat viešojo prekių pirkimo sutarčių, į kurias įeina paslaugos ir (arba) išdėstymo ir įrengimo paslaugos, atveju iš juridinių asmenų gali būti reikalaujama pasiūlyme arba prašyme dalyvauti pirkime nurodyti darbuotojų, atsakingų už atitinkamos sutarties vykdymą, pavardes ir atitinkamas profesines kvalifikacijas.

2. Pateikti pasiūlymus arba pasisiūlyti būti kandidatais gali ūkio subjektų grupės. Jei šios grupės nori pateikti pasūlymą arba prašymą dalyvauti konkurse, perkančiosios organizacijos iš šių grupių neturi reikalauti, kad jos įgytų tam tikrą teisinį statusą; tačiau nusprendus su pasirinkta grupe sudaryti sutartį, iš jos gali būti reikalaujama pakeisti teisinį statusą taip, kad sutartį būtų galima tinkamai vykdyti.

5 straipsnis

Sąlygos, susijusios su susitarimais, sudarytais Pasaulio prekybos organizacijos sistemoje

Perkančiosioms organizacijoms sudarant sutartis, valstybės narės tarpusavio santykiuose taiko tokias pat palankias sąlygas, kokias jos suteikia trečiųjų šalių ūkio subjektams, įgyvendindamos daugiašalių Urugvajaus derybų raundo sistemoje patvirtintą Viešųjų pirkimų susitarimą (toliau – Susitarimas). Tuo tikslu valstybės narės konsultuojasi 77 straipsnyje nurodytame Patariamajame viešųjų sutarčių komitete dėl priemonių, kurių reikėtų imtis pagal Susitarimą.

6 straipsnis

Konfidencialumas

Nepažeisdama šios direktyvos nuostatų, visų pirma nuostatų dėl įpareigojimų, susijusių su sudarytų sutarčių skelbimu ir informacijos teikimu kandidatams ir konkurso dalyviams, nurodytiems 35 straipsnio 4 dalyje ir 41 straipsnyje, ir, laikydamasi perkančiajai organizacijai taikomų nacionalinių įstatymų, perkančioji organizacija neturi atskleisti ūkio subjektų jai atsiųstos informacijos, kurią jie pažymėjo kaip konfidencialią; į tokią informaciją įeina visų pirma technikos ir prekybos paslaptys ir konfidencialūs pasiūlymų aspektai.







II

SKYRIUS

Taikymo sritis







1

skirsnis

Ribos

7 straipsnis

Viešojo pirkimo sutarčių vertės ribos

Ši direktyva taikoma viešosioms sutartims, kurios įeina į jos taikymo sritį ir kurioms netaikomos 10 ir 11 straipsniuose bei 12–18 straipsniuose numatytos išimtys, ir kurių apskaičiuota vertė be PVM yra lygi arba viršija šias ribas:

a) ►M15 135 000 EUR ◄ kitoms, nei nurodyta b punkto trečioje įtraukoje, viešosioms prekių tiekimo ir paslaugų sutartims, kurias, kaip perkančiosios organizacijos, sudarė centrinės valdžios institucijos, išvardytos IV priede; prekių tiekimo sutarčių, kurias sudaro gynybos srityje veikiančios perkančiosios organizacijos, atvejais ši nuostata taikytina tik sutartims, į kurias įtraukiamos V priede išvardytos prekės;

b) ►M15 209 000 EUR ◄ — viešojo prekių tiekimo ir paslaugų sutartims, kurias sudaro kitos, nei nurodyta IV priede, perkančiosios organizacijos, — viešojo prekių tiekimo sutartims, kurias sudaro perkančiosios organizacijos, išvardytos IV priede ir kurios veikia gynybos srityje, jei sutartys sudarytos dėl produktų, neįtrauktų į V priedą, — viešojo paslaugų pirkimo sutartims, kurias sudaro perkančiosios organizacijos paslaugoms, išvardytoms II priedo A dalies 8 kategorijoje, ir paslaugoms telekomunikacijų srityje, išvardytoms 5 kategorijoje, kurių CPV pozicijos atitinka CPC identifikavimo kodus Nr. 7524, 7525 ir 7526 ir (arba) paslaugoms, išvardytoms II priedo B dalyje;

c) ►M15 5 225 000 EUR ◄ viešosioms darbų pirkimo sutartims.

8 straipsnis

Sutartys, kurias daugiau nei 50 % dotuoja perkančiosios organizacijos

Ši direktyva taikoma sudarant:

a) sutartis, kurias tiesiogiai daugiau nei 50 % dotuoja perkančiosios organizacijos ir kurių bendra numatoma vertė be PVM yra lygi arba viršija ►M15 5 225 000 EUR ◄ , — jei šios sutartys apima civilinės inžinerijos darbus, kaip apibrėžta I priede, — jei šios sutartys apima ligoninių, įrenginių, skirtų sportui, poilsiui ir laisvalaikiui, mokyklų ir universitetų bei pastatų, skirtų tenkinti administracines reikmes, statybos darbus;

b) paslaugų pirkimo sutartis, kurias tiesiogiai daugiau nei 50 % dotuoja perkančiosios organizacijos ir kurių bendra numatoma vertė be PVM yra lygi arba viršija ►M15 209 000 EUR ◄ , ir kurios yra susijusios su a punkte apibrėžtomis darbų pirkimo sutartimis.

Valstybės narės imasi reikalingų priemonių, kad perkančiosios organizacijos, kurios skiria dotacijas, užtikrintų šios direktyvos nuostatų laikymąsi, kai šios sutartys sudaromos ne jų pačių, o vienos arba kelių kitų subjektų, arba kad pačios perkančiosios organizacijos laikytųsi šios direktyvos, sudarydamos šias sutartis minėtiems subjektams ir jų vardu.

9 straipsnis

Viešųjų sutarčių, preliminariųjų susitarimų ir dinaminių pirkimo sistemų numatomos vertės apskaičiavimo metodai

1. Numatoma viešosios sutarties vertė apskaičiuojama remiantis visa mokėtina suma be PVM, kurią yra įvertinusi perkančioji organizacija. Apskaičiuojant sutarties vertę, atsižvelgiama į visą numatomą sumą, įskaitant visas galimas pasirinkti galimybes ir sutarties pratęsimus.

Kai perkančioji organizacija numato prizus arba mokėjimą kandidatams ar dalyviams, ji atsižvelgia į juos apskaičiuodama numatomą sutarties vertę.

2. Ši apskaičiuota vertė turi galioti siunčiant skelbimą apie pirkimą, kaip nurodyta 35 straipsnio 2 dalyje, arba, tais atvejais, kai skelbimas nebūtinas, perkančiajai organizacijai pradedant sutarties sudarymo procedūrą.

3. Nėra leidžiama suskaidyti darbų projektų arba siūlomų pirkti tam tikrų prekių ir (arba) paslaugų kiekių, kai tokio suskaidymo tikslas yra išvengti šios direktyvos taikymo.

4. Perkančiosios organizacijos į numatytą darbų sutarties vertę įtraukia darbų kainą ir visų darbams atlikti reikalingų prekių, kurias jos teikia rangovui, numatomą vertę.

5.

a) Kai siūlomam darbui ar perkamoms paslaugoms tuo pačiu metu gali būti sudarytos sutartys atskiroms darbo ar paslaugų dalims, atsižvelgiama į visą tokių dalių numatomą vertę. Kai visa dalių vertė yra lygi arba viršija 7 straipsnyje nustatytą ribą, ši direktyva taikoma sudarant sutartį dėl kiekvienos dalies. Tačiau perkančiosios organizacijos gali netaikyti šios direktyvos dalims, kurių numatoma vertė be PVM yra mažesnė nei 80 000 eurų paslaugų atveju, arba dalims, kurių vertė be PVM yra mažesnė nei 1 milijonas eurų darbų atveju, jei bendra tų dalių verčių suma neviršija 20 % visų dalių bendros vertės.

b) Jei dėl pasiūlymo įsigyti panašias prekes tuo pačiu metu gali būti sudarytos sutartys atskiroms dalims, taikant 7 straipsnio a ir b dalis, atsižvelgiama į visą numatomą visų tokių dalių vertę. Kai visų dalių bendra vertė yra lygi ar viršija 7 straipsnyje nustatytą ribą, ši direktyva taikoma sudarant sutartį dėl kiekvienos dalies. Tačiau perkančiosios organizacijos gali netaikyti šios direktyvos dalims, kurių numatoma vertė be PVM yra mažesnė nei 80 000 eurų, jei bendra tų dalių verčių suma neviršija 20 % visų dalių bendros vertės.

6. Apskaičiuojant numatomą viešųjų sutarčių dėl prekių pirkimo lizingo, nuomos ar išsimokėjimo būdu vertę, vertė, kuri yra pagrindas apskaičiuojant numatomą sutarties vertę, turi būti:

a) terminuotų viešųjų sutarčių atveju, jei sutarties terminas trumpesnis ar lygus 12 mėnesių, visa sutarties laikotarpiui numatoma vertė, arba, jei sutarties terminas ilgesnis nei 12 mėnesių, visa vertė, įskaitant numatomą likutinę vertę;

b) neterminuotų viešųjų sutarčių atveju arba jei sutarties termino nustatyti negalima, mėnesio vertė, padauginta iš 48.

7. Viešojo prekių ar paslaugų pirkimo sutarčių, kurios pagal savo prigimtį yra nuolat vykdomos arba per tam tikrą laiką ketinamos pratęsti, atveju numatoma sutarties vertė apskaičiuojama, remiantis:

a) arba visa faktine to paties tipo viena po kitos einančių sutarčių, sudarytų per ankstesnį dvylikos mėnesių arba pakoreguotų finansinių metų laikotarpį, verte, jei įmanoma, atsižvelgiant į kiekio ar vertės pokyčius, kurie galėtų įvykti per 12 mėnesių nuo pradinės pirkimo sutarties sudarymo;

b) arba visa numatyta viena po kitos einančių sutarčių, sudarytų per 12 mėnesių nuo pirmojo pristatymo arba per finansinius metus, jei jie yra ilgesni nei 12 mėnesių, verte.

Pasirenkant būdą numatomai viešosios sutarties vertei apskaičiuoti neturi būti siekiama išvengti šios direktyvos taikymo.

8. Viešojo paslaugų pirkimo sutarčių atveju vertė, kuri yra pagrindas apskaičiuojant numatomą sutarties vertę, turi būti:

a) šių paslaugų rūšių atvejais: i) draudimo paslaugų – mokėtina draudimo įmoka (premija) ir kitos atlygio formos; ii) banko ir kitų finansinių paslaugų – mokesčiai už paslaugas, komisiniai, palūkanos ir kitos atlygio formos; iii) su projektavimu susijusių sutarčių – mokesčiai už paslaugas, komisiniai, palūkanos ir kitos atlygio formos.

b) paslaugų pirkimo sutarčių, kuriose nenurodyta visa kaina, atveju: i) terminuotų sutarčių atveju, jei tas terminas yra trumpesnis arba lygus 48 mėnesiams: visa vertė per visą sutarties galiojimo laiką; ii) neterminuotų sutarčių atveju arba kai sutarties galiojimo laikas ilgesnis kaip 48 mėnesiai: mėnesio vertė, padauginta iš 48.

9. Preliminariųjų susitarimų ir dinaminių pirkimo sistemų atveju atsižvelgiama į didžiausią numatomą visų per visą preliminariojo susitarimo arba dinaminės pirkimo sistemos galiojimo laiką numatytų sutarčių vertę be PVM.







2

skirsnis

Ypatingi atvejai

▼M10

10 straipsnis

Pirkimai gynybos ir saugumo srityse

Atsižvelgiant į Sutarties 296 straipsnį, ši direktyva taikoma gynybos ir saugumo srityje sudarytoms viešojo pirkimo sutartims, išskyrus pirkimo sutartis, kurioms taikoma 2009 m. liepos 13 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2009/81/EB dėl darbų, prekių ir paslaugų pirkimo tam tikrų sutarčių, kurias sudaro perkančiosios organizacijos ar subjektai gynybos ir saugumo srityse, sudarymo tvarkos derinimo ( 20 ).

Ši direktyva netaikoma sutartims, kurioms Direktyva 2009/81/EB netaikoma pagal jos 8, 12 ir 13 straipsnius.

▼B

11 straipsnis

Centrinių perkančiųjų organizacijų sudarytos viešosios sutartys ir preliminarieji susitarimai

1. Valstybės narės gali nustatyti, kad perkančiosios organizacijos gali pirkti darbus, prekes ir (arba) paslaugas iš centrinės perkančiosios organizacijos arba per ją.

2. Laikoma, kad perkančiosios organizacijos, kurios perka darbus, prekes ir (arba) paslaugas iš centrinės perkančiosios organizacijos arba per ją 1 straipsnio 10 dalyje nustatytais atvejais, laikosi šios direktyvos, jei jos laikosi centrinė perkančioji organizacija.







3

skirsnis

Sutartys, kurioms ši direktyva netaikoma

12 straipsnis

Sutartys vandens, energetikos, transporto ir pašto paslaugų sektoriuose

Ši direktyva netaikoma tiek viešosioms sutartims, patenkančioms į Direktyvos 2004/17/EB taikymo sferą, kurias sudaro perkančiosios organizacijos, veikiančios vienoje arba keliose veiklos srityse, išvardytose minėtos direktyvos 3–7 straipsniuose, ir kurios sudarytos veiklai šiose srityse vykdyti, tiek viešosioms sutartims, kurios nepatenka į minėtos direktyvos taikymo sritį pagal jos 5 straipsnio 2 dalį ir 19, 26 ir 30 straipsnius.

Ši direktyva ir toliau taikoma viešosioms sutartims, kurias sudaro perkančiosios organizacijos, veikiančios vienoje arba keliose veiklos srityse, išvardytose Direktyvos 2004/17/EB 6 straipsnyje, ir kurios sudarytos veiklai šiose srityse vykdyti, tiek kiek susijusi valstybė narė pasinaudoja 71 straipsnio antrojoje pastraipoje nurodyta galimybe atidėti direktyvos taikymą.

13 straipsnis

Ypatingos išimtys telekomunikacijų srityje

Ši direktyva netaikoma viešosioms sutartims, kurių pagrindinis tikslas yra sudaryti perkančiosioms organizacijoms galimybę tiekti viešuosius telekomunikacijų tinklus ar juos eksploatuoti arba teikti visuomenei vieną ar kelias telekomunikacijų paslaugas.

14 straipsnis

Slaptos arba specialių saugumo priemonių reikalaujančios sutartys

Ši direktyva netaikoma viešosioms sutartims, kai jos paskelbiamos slaptomis, kai jų vykdymui pagal atitinkamoje valstybėje narėje galiojančius įstatymus ar kitus teisės aktus privaloma imtis specialių saugumo priemonių arba kai to reikalauja esminių tos valstybės narės interesų apsauga.

15 straipsnis

Sutartys, sudarytos pagal tarptautines taisykles

Ši direktyva netaikoma viešosioms sutartims, kurias reglamentuoja skirtingos procedūrinės taisyklės ir kurios yra sudaromos:

a) pagal tarptautinį susitarimą, sudarytą, vadovaujantis Sutartimi, tarp valstybės narės ir vienos ar kelių trečiųjų šalių dėl prekių ar darbų, skirtų bendram pasirašiusiųjų valstybių įgyvendinimui, arba pasirašiusiųjų valstybių naudojimuisi darbu arba paslaugomis, skirtomis bendram pasirašiusiųjų valstybių projekto įgyvendinimui ar naudojimuisi juo; apie visus susitarimus pranešama Komisijai, kuri gali konsultuotis su Patariamuoju viešųjų sutarčių komitetu, minėtu 77 straipsnyje;

b) pagal sudarytą tarptautinį susitarimą dėl karinių dalinių dislokavimo, susijusio su valstybės narės ar trečiosios šalies įmonėmis;

c) pagal konkrečią tarptautinės organizacijos procedūrą.

16 straipsnis

Ypatingos išimtys

Ši direktyva netaikoma viešojo paslaugų pirkimo sutartims:

a) dėl žemės, esamų pastatų arba kito nekilnojamojo turto arba teisių į juos įsigijimo ar nuomos bet kokiomis finansinėmis priemonėmis; tačiau ši direktyva yra taikoma finansinių paslaugų sutartims, bet kuria forma sudaromoms tuo pačiu metu, prieš arba po įsigijimo ar nuomos sutarčių sudarymo;

b) skirtoms įsigyti, vystyti, gaminti arba bendrai gaminti programų medžiagą, skirtą transliuotojams transliuoti, ir sutartims dėl transliacijos laiko.

c) dėl arbitražo arba taikinimo paslaugų;

d) dėl finansinių paslaugų, susijusių su vertybinių popierių ar kitų finansinių priemonių emisija, pardavimu, pirkimu ar perleidimu, visų pirma perkančiųjų organizacijų sandoriams gauti pinigų ar kapitalo, ir dėl centrinio banko paslaugų;

e) darbo sutartims;

f) dėl mokslinių tyrimų ir plėtros paslaugų, išskyrus tas, kurių nauda atitenka išimtinai perkančiajai organizacijai ir yra panaudojama jos reikalams vykdyti, su sąlyga, kad už suteiktą paslaugą visiškai atsiskaito perkančioji organizacija.

17 straipsnis

Paslaugų koncesijos

Nepažeidžiant 3 straipsnio taikymo, ši direktyva netaikoma paslaugų koncesijoms, kaip apibrėžta 1 straipsnio 4 dalyje.

18 straipsnis

Paslaugų sutartys, sudarytos remiantis išimtine teise

Ši direktyva netaikoma viešosioms paslaugų sutartims, vienos perkančiosios organizacijos sudarytoms su kita perkančiąja organizacija arba su perkančiųjų organizacijų asociacija, remiantis išimtine teise, joms priklausančia pagal paskelbto įstatymo arba kito teisės akto nuostatą, kuri neprieštarauja Sutarčiai.







4

skirsnis

Speciali tvarka

19 straipsnis

Rezervuotos sutartys

Valstybės narės gali rezervuoti teisę dalyvauti viešųjų sutarčių sudarymo procedūrose globojamoms darbo grupėms arba numatyti, kad tokios sutartys gali būti vykdomos pagal globojamas įdarbinimo programas, kuriose dauguma darbuotojų yra asmenys su negalia, dėl savo negalios pobūdžio arba rimtumo negalintys dirbti įprastomis sąlygomis.

Skelbime apie pirkimą turi būti nuoroda į šią nuostatą.







III

SKYRIUS

Tvarka, taikoma viešojo paslaugų pirkimo sutartims

20 straipsnis

II A priede išvardytos paslaugų pirkimo sutartys

Sutartys II A priede išvardytoms paslaugoms sudaromos 23–55 straipsniuose nustatyta tvarka.

21 straipsnis

II B priede išvardytos paslaugų pirkimo sutartys

Sutartys II B priede išvardytoms paslaugoms sudaromos išimtinai 23 straipsnyje ir 35 straipsnio 4 dalyje nustatyta tvarka.

22 straipsnis

Mišrios paslaugų pirkimo sutartys, į kurias įeina II A ir II B prieduose išvardytos paslaugos

Sutartys, kurių objektas yra tiek II A, tiek II B prieduose išvardytos paslaugos, sudaromos 23–55 straipsniuose nustatyta tvarka, jeigu II A priede išvardytų paslaugų vertė yra didesnė už II B priede išvardytų paslaugų vertę. Kitais atvejais sutartys sudaromos 23 straipsnyje ir 35 straipsnio 4 dalyje nustatyta tvarka.







IV

SKYRIUS

Specialios taisyklės, reglamentuojančios specifikacijas ir pirkimo dokumentus

23 straipsnis

Techninės specifikacijos

1. VI priedo 1 punkte nustatyta, kad techninės specifikacijos nurodomos pirkimo dokumentacijoje, pavyzdžiui, skelbimuose apie pirkimus, pirkimo dokumentuose arba papildomuose dokumentuose. Visais įmanomais atvejais šios techninės specifikacijos turėtų būti apibrėžtos taip, kad jose būtų atsižvelgta į žmonių su negalia kriterijus arba į visiems vartotojams tinkamą projektą.

2. Techninės specifikacijos turi sudaryti vienodas sąlygas visiems dalyviams, jos neturi sukurti nepateisinamų kliūčių viešųjų pirkimų atvėrimui konkurencijai.

3. Nepažeidžiant privalomų nacionalinių techninių taisyklių, tiek kiek jos neprieštarauja Bendrijos teisei, specifikacijos formuluojamos:

a) arba nurodant technines specifikacijas, apibrėžtas VI priede, ir pirmumo tvarka nacionalinius standartus, kuriais perkeliami Europos standartai, Europos techninius liudijimus, bendras technines specifikacijas, tarptautinius standartus, kitas Europos standartizacijos įstaigų nustatytas techninių normatyvų sistemas arba, jei tokių nėra, nacionalinius standartus, nacionalinius techninius liudijimus arba nacionalines technines specifikacijas, susijusias su darbų projektavimu, apskaičiavimu ir vykdymu bei produktų naudojimu. Kiekviena nuoroda pateikiama kartu su žodžiu „arba lygiavertis“;

b) arba rezultato apibūdinimo, arba funkciniais reikalavimais; į pastaruosius gali būti įtrauktos aplinkosaugos charakteristikos. Tačiau tokie parametrai privalo būti pakankamai tikslūs, kad konkurso dalyviai galėtų nustatyti sutarties objektą, o perkančiosios organizacijos galėtų sudaryti sutartį;

c) arba rezultato apibūdinimo ar funkciniais reikalavimais, minėtais b punkte, nurodant a punkte minėtas specifikacijas kaip priemonę nustatyti, ar laikomasi tokių rezultato apibūdinimo arba funkcinių reikalavimų;

d) arba remiantis a punkte minėtomis tam tikrų charakteristikų specifikacijomis ir remiantis rezultatų apibūdinimo ar funkciniais reikalavimais, minėtais b punkte, kitoms charakteristikoms.

4. Kai perkančioji organizacija pasinaudoja galimybe remtis šio straipsnio 3 dalies a punkte nurodytomis specifikacijomis, ji negali atmesti pasiūlymo tuo pagrindu, kad siūlomi produktai ir paslaugos neatitinka specifikacijų, kuriomis ji rėmėsi, jei dalyvis bet kokiomis tinkamomis priemonėmis įrodo savo pasiūlyme, ir toks įrodymas tenkina perkančiąją organizaciją, kad jo siūlomi sprendimai lygiaverčiu būdu atitinka techninėse specifikacijose apibrėžtus reikalavimus.

Tinkamos priemonės gali būti techninė gamintojo dokumentacija arba pripažintos įstaigos bandymų protokolas.

5. Kai perkančioji organizacija naudojasi šio straipsnio 3 dalyje numatyta galimybe nustatyti rezultatų apibūdinimo ar funkcinius reikalavimus, ji negali atmesti pasiūlymo prekėms, paslaugoms ar darbams pirkti, kuris atitinka nacionalinį standartą, perkeliantį Europos standartą, Europos techninį liudijimą, bendrą techninę specifikaciją, tarptautinį standartą arba Europos standartizacijos įstaigos nustatytą techninių normatyvų sistemą, jei šiose specifikacijose yra nurodyti rezultato apibūdinimo ar funkciniai reikalavimai, kuriuos ji pati yra nustačiusi.

Dalyvis savo pasiūlyme bet kuriomis tinkamomis priemonėmis pateikia perkančiąją organizaciją įtikinančius įrodymus, kad atitinkantys standartą gaminys, paslauga ar darbai atitinka perkančiosios organizacijos rezultato apibūdinimo ar funkcinius reikalavimus.

Tinkamos priemonės gali būti techninė gamintojo dokumentacija arba pripažintos įstaigos bandymų protokolas.

6. Kai perkančiosios organizacijos nustato aplinkosaugos charakteristikas, nurodydamos šio straipsnio 3 dalies b punkte minėtus rezultato apibūdinimo ar funkcinius reikalavimus, jos gali naudoti išsamias specifikacijas arba prireikus jų dalis, apibrėžtas Europos ar (daugia-) nacionaliniuose ekologiniuose ženkluose arba bet kokiame kitame ekologiniame ženkle, jei:

— tos specifikacijos yra tinkamos prekių ar paslaugų, kurios yra sutarties dalykas, ypatybėms apibrėžti,

— reikalavimai ženklui yra parengti remiantis moksline informacija,

— ekologiniai ženklai yra patvirtinti pagal tvarką, suteikiančią galimybę dalyvauti visiems suinteresuotiems asmenims, pavyzdžiui, valstybės įstaigoms, vartotojams, gamintojams, platintojams ir aplinkos apsaugos organizacijoms, ir

— jos yra prieinamos visoms suinteresuotoms šalims.

Perkančiosios organizacijos gali nurodyti, kad gaminiai ir paslaugos, pažymėti ekologiniais ženklais, laikomi atitinkančiais technines specifikacijas, nustatytas pirkimo dokumentuose; jos privalo priimti bet kurias kitas tinkamas įrodinėjimo priemones, pavyzdžiui, techninę gamintojo dokumentaciją arba pripažintos įstaigos bandymų protokolą.

7. Šiame straipsnyje „pripažintos įstaigos“ – tai bandymų arba kalibravimo laboratorijos ir sertifikavimo įstaigos bei inspekcijos, kurios atitinka taikytinus Europos standartus.

Perkančiosios organizacijos priima kitose valstybėse narėse įsikūrusių pripažintų įstaigų sertifikatus.

8. Jei to nepateisina sutarties dalykas, techninėse specifikacijose negali būti nurodyti konkretus modelis ar šaltinis, konkretus procesas ar prekės ženklai, patentai, rūšys ar konkreti kilmė ar gamyba, dėl ko tam tikroms įmonėms ar tam tikriems produktams būtų sudarytos palankesnės sąlygos arba jie būtų pašalinami. Toks nurodymas yra leistinas išimties tvarka, kai yra neįmanoma tiksliai ir suprantamai aprašyti sutarties dalyko pagal 3 ir 4 dalis; toks nurodymas pateikiamas pridedant žodį „arba lygiavertis“.

24 straipsnis

Alternatyvūs pasiūlymai

1. Jei sutarties sudarymo kriterijus yra ekonomiškai naudingiausias pasiūlymas, perkančiosios organizacijos gali leisti dalyviams pateikti alternatyvius pasiūlymus.

2. Skelbime dėl sutarties perkančiosios organizacijos nurodo, ar jos leidžia, ar ne teikti alternatyvius pasiūlymus: be šios nuorodos alternatyvius pasiūlymus teikti draudžiama.

3. Jei perkančiosios organizacijos leidžia alternatyvius pasiūlymus, jos pirkimo dokumentuose nurodo minimalius reikalavimus, kuriuos turi atitikti alternatyvūs pasiūlymai, ir konkrečius reikalavimus jiems pateikti.

4. Perkančiosios organizacijos atsižvelgia tik į tuos alternatyvius pasiūlymus, kurie atitinka jiems šių organizacijų keliamus minimalius reikalavimus.

Sudarydamos viešojo prekių ar paslaugų pirkimo sutartis, perkančiosios organizacijos, kurios leidžia alternatyvius pasiūlymus, negali atmesti alternatyvaus pasiūlymo vien tik tuo pagrindu, kad jei jis būtų išrinktas, vietoj viešojo prekių pirkimo sutarties būtų sudaroma viešojo paslaugų pirkimo sutartis arba vietoj viešojo paslaugų pirkimo sutarties būtų sudaroma viešojo prekių pirkimo sutartis.

25 straipsnis

Subranga

Pirkimo dokumentuose perkančioji organizacija gali paprašyti arba valstybė narė gali reikalauti paprašyti dalyvio savo pasiūlyme nurodyti sutarties dalį, kurią jis ketina subrangos sutartimi pavesti įvykdyti tretiesiems asmenims, ir numatomus subrangovus.

Toks nurodymas neturi daryti įtakos pagrindinio ūkio subjekto atsakomybei.

26 straipsnis

Sutarčių įvykdymo sąlygos

Perkančiosios organizacijos gali nustatyti specialias sąlygas, susijusias su sutarties įvykdymu, jei jos atitinka Bendrijos teisę ir yra nurodytos skelbime apie pirkimą arba specifikacijose. Sutarties įvykdymo sąlygos visų pirma gali būti susijusios su socialinėmis ir aplinkos apsaugos reikmėmis.

27 straipsnis

Prievolės, susijusios su mokesčiais, aplinkos apsauga, darbo saugos nuostatomis ir darbo sąlygomis

1. Perkančioji organizacija gali pati arba valstybės narės įpareigojimu pirkimo dokumentuose nurodyti įstaigą ar įstaigas, iš kurių kandidatas ar dalyvis gali gauti atitinkamą informaciją apie prievoles, susijusias su mokesčiais, aplinkos apsauga, darbo saugos nuostatomis ir darbo sąlygomis, kurios galioja valstybėje narėje, regione ar vietovėje, kur bus atliekami darbai ar bus teikiamos paslaugos, ir kurios taikomos darbams, vykdomiems vietoje, arba paslaugoms, teikiamoms sutarties vykdymo metu.

2. Perkančioji organizacija, kuri pateikia šio straipsnio 1 dalyje nurodytą informaciją, paprašo sutarties sudarymo procedūros metu dalyvių arba kandidatų nurodyti kad jie, rengdami pasiūlymą, atsižvelgė į darbo saugos nuostatas ir darbo sąlygas, galiojančias ten, kur bus atliekami darbai ar teikiamos paslaugos.

Pirmoji pastraipa neturi pažeisti 55 straipsnio nuostatų taikymo dėl pasiūlymų, kuriuose siūloma labai maža kaina, nagrinėjimo.







V

SKYRIUS

Procedūros

28 straipsnis

Atvirų, ribotų ir derybų procedūrų bei konkurencinio dialogo taikymas

Sudarydamos viešojo pirkimo sutartis, perkančiosios organizacijos taiko nacionalines procedūras, pritaikytas šiai direktyvai.

Jos sudaro tokias viešojo pirkimo sutartis atvirų arba ribotų konkursų būdu. Esant ypatingoms aplinkybėms, aiškiai apibrėžtoms 29 straipsnyje, perkančiosios organizacijos gali sudaryti viešojo pirkimo sutartis konkurencinio dialogo būdu. Tam tikrais atvejais ir esant aplinkybėms, aiškiai apibrėžtoms 30 ir 31 straipsniuose, jos gali taikyti derybų procedūrą, tiek skelbdamos, tiek ir neskelbdamos skelbimo apie pirkimą.

29 straipsnis

Konkurencinis dialogas

1. Ypač sudėtingų sutarčių atveju valstybės narės gali numatyti, kad kai perkančiosios organizacijos mano jog, jų nuomone, neįmanoma sudaryti sutarties atviro arba riboto konkurso būdu, tai jos, remdamosi šiuo straipsniu, galėtų taikyti konkurencinį dialogą.

Viešoji sutartis sudaroma taikant tiktai ekonomiškai naudingiausio pasiūlymo sutarties sudarymo kriterijų.

2. Perkančiosios organizacijos paskelbia skelbimą apie pirkimą, jame nurodydamos savo poreikius ir reikalavimus, juos apibrėždamos tokiame skelbime ir (arba) aprašomajame dokumente.

3. Perkančiosios organizacijos su kandidatais, atrinktais 44–52 straipsniuose pateiktų atitinkamų nuostatų nustatyta tvarka, pradeda dialogą, kurio tikslas nustatyti bei apibrėžti priemones, geriausiai atitinkančias perkančiųjų organizacijų poreikius. Su tokio dialogo metu pasirinktais kandidatais jos gali aptarti visus sutarties aspektus.

Dialogo metu perkančiosios organizacijos dalyviams užtikrina vienodas sąlygas. Jie neturi būti diskriminuojami ypač suteikiant informaciją, kad vieni dalyviai neįgytų pranašumo kitų atžvilgiu.

Perkančiosios organizacijos negali be dialoge dalyvaujančio kandidato sutikimo atskleisti kitiems dalyviams jo/jos siūlomų sprendimų arba kitos pateiktos konfidencialios informacijos.

4. Perkančiosios organizacijos gali numatyti, kad procedūra vyktų viena po kitos sekančiomis pakopomis, kad būtų galima, taikant skelbime apie pirkimą ar aprašomajame dokumente nustatytus kriterijus, sumažinti dialogo metu aptartinų sprendimų skaičių. Skelbime apie pirkimą arba aprašomajame dokumente turi būti nurodyta, kad gali būti pasinaudota šia galimybe.

5. Perkančioji organizacija tęsia tokį dialogą iki tol, kol ji gali priimti sprendimą arba sprendimus, kurie atitinka jos poreikius, jei reikia, prieš tai juos palyginusi.

6. Perkančiosios organizacijos, paskelbusios, kad dialogas yra baigtas ir apie tai pranešusios dalyviams, prašo jų pateikti galutinius pasiūlymus, kurie remtųsi sprendimu arba sprendimais, pateiktais ir smulkiai apibūdintais dialogo metu. Šiuose pasiūlymuose turi būti visi projektui įvykdyti reikalingi ir reikalaujami elementai.

Perkančiajai organizacijai pareikalavus, šie pasiūlymai gali būti paaiškinti, smulkiai apibūdinti ir patikslinti. Tačiau toks paaiškinimas, smulkus apibūdinimas ir patikslinimas arba papildoma informacija negali pakeisti pagrindinių pasiūlymo ar kvietimo pateikti pasiūlymą aspektų, kurių pakeitimai, tikėtina, galėtų apriboti arba iškreipti konkurenciją arba turėti diskriminacinį poveikį.

7. Perkančiosios organizacijos įvertina gautus pasiūlymus, remdamosi kriterijais sutarčiai sudaryti, kurie nurodyti skelbime apie pirkimą arba aprašomajame dokumente, ir pasirenka ekonomiškai naudingiausią pasiūlymą 53 straipsnyje nustatyta tvarka.

Perkančiajai organizacijai paprašius, dalyvis, kuris yra įvertintas kaip pateikęs ekonomiškai naudingiausią pasiūlymą, turi patikslinti pasiūlymo aspektus arba patvirtinti pasiūlyme esančius įsipareigojimus, su sąlyga, kad dėl to nebus pakeisti esminiai pasiūlymo ar kvietimo pateikti pasiūlymą aspektai, ir tai nesukels pavojaus iškraipyti konkurenciją ar nesąlygos diskriminacijos.

8. Perkančiosios organizacijos gali nustatyti prizus arba mokėjimus dialogo dalyviams.

30 straipsnis

Atvejai, pateisinantys derybų procedūros taikymą, iš anksto paskelbiant skelbimą apie pirkimą

1. Perkančiosios organizacijos gali sudaryti viešąsias sutartis skelbiamų derybų būdu po to, kai paskelbia skelbimą apie pirkimą, šiais atvejais:

▼C1

a) esant netvarkingiems pasiūlymams arba kai pateikiami su nacionalinėmis nuostatomis, atitinkančiomis 4, 24, 25, 27 straipsnių bei VII skyriaus nuostatas, nesuderinami pasiūlymai po to, kai paskelbiamas atviras arba ribotas konkursas arba konkurencinis dialogas, jeigu tik iš esmės nepakeičiamos pradinės pirkimo sutarties sąlygos. Perkančiosios organizacijos nėra įpareigotos skelbti skelbimą apie pirkimą, kai į derybų procedūrą jos įtraukia visus ir tik tuos dalyvius, kurie atitinka 45–52 straipsniuose numatytus kriterijus, ir kurie prieš tai vykusio atviro, riboto konkurso ar konkurencinio dialogo metu pateikė pasiūlymus pagal formalius pasiūlymų pateikimo tvarkos reikalavimus;

b) išskirtiniais atvejais, kai dėl darbų, prekių arba paslaugų pobūdžio arba su tuo susijusios rizikos neįmanoma iš anksto nustatyti bendros kainos;

c) kai dėl teikiamų paslaugų, inter alia, II A priedo 6 kategorijos paslaugų, ir intelektualinių paslaugų, pavyzdžiui, apimančių darbų projektavimą, pobūdžio neįmanoma pakankamai tiksliai nurodyti sutarties specifikacijų, leidžiančių sudaryti sutartį su geriausią pasiūlymą pateikusiu dalyviu pagal taisykles, taikomas atviroms arba ribotoms procedūroms;

d) viešojo darbų pirkimo sutarčių atveju, kai darbų tikslas yra tik moksliniai tyrimai, bandymai ar taikomoji veikla, ir jais nesiekiama komercinės naudos ar su moksliniais tyrimais bei taikomąja veikla susijusių išlaidų kompensavimo;

2. 1 dalyje nurodytais atvejais perkančiosios organizacijos derasi su dalyviais dėl jų pateiktų pasiūlymų, kad būtų galima juos suderinti su reikalavimais, kuriuos jos nustatė skelbime apie pirkimą, specifikacijose ir, jei tokie yra, papildomuose dokumentuose, ir išsirinkti geriausią pasiūlymą 53 straipsnio 1 dalyje nustatyta tvarka.

3. Derybų metu perkančiosios organizacijos užtikrina vienodas sąlygas visiems dalyviams. Ypač teikdamos informaciją jos neturi diskriminuoti vienų dalyvių kitų naudai.

4. Perkančiosios organizacijos gali derybų procedūrai nustatyti viena po kitos sekančias pakopas, kad būtų galima, taikantskelbime apie pirkimą arba specifikacijose nurodytus kriterijus, sumažinti pasiūlymų, dėl kurių vėliau būtų deramasi, skaičių. Skelbime apie pirkimą arba specifikacijose turi būti nurodyta, ar yra pasinaudota šia galimybe.

31 straipsnis

Atvejai, pateisinantys derybų procedūros taikymą, kai skelbimas apie pirkimą nėra skelbiamas

Perkančiosios organizacijos gali sudaryti viešąsias sutartis skelbiamų derybų būdu, iš anksto neskelbdamos skelbimo apie pirkimą, tokiais atvejais:

1) viešojo darbų, prekių ir paslaugų pirkimo sutarčių atvejais: a) kai apskritai nebuvo pateikta pasiūlymų arba nebuvo pateikta tinkamų pasiūlymų arba prašymų po to, kai paskelbiamas atviras arba ribotas konkursas, jeigu tik tai iš esmės nepakeičia pradinės pirkimoių sutarties sąlygų ir esant sąlygai, kad Komisijai to paprašius, jai pateikiama ataskaita; b) kai dėl techninių, meninių priežasčių arba dėl priežasčių, susijusių su išskirtinių teisių apsauga, sutartis gali būti sudaroma tik su konkrečiu ūkio subjektu; c) tiek, kiek tai yra griežtai būtina, kai dėl ypatingos skubos, sukeltos įvykių, kurių perkančiosios organizacijos negalėjo numatyti, neįmanoma laikytis terminų, taikomų atviroms, ribotoms procedūroms arba, kaip numatyta 30 straipsnyje, derybų procedūroms paskelbiant skelbimą apie pirkimą. Aplinkybės, kuriomis pateisinama ypatinga skuba, jokiu būdu negali priklausyti nuo perkančiosios organizacijos;

2) viešojo prekių pirkimo sutarčių atvejais: a) kai numatomos tiekti prekės yra pagamintos tiktai mokslinių tyrimų, eksperimentavimo, studijų ar taikomosios veiklos tikslais; ši nuostata netaikoma masinei gamybai, kuria siekiama sustiprinti komercinį pajėgumą arba padengti mokslinių tyrimų bei taikomosios veiklos išlaidas; b) kai sutartis yra sudaroma su pirminiu tiekėju dėl papildomų tiekimų, skirtų iš dalies pakeisti įprastines prekes arba įrenginius arba padidinti esamus prekių kiekius arba įrenginius, kai pakeitus tiekėją perkančiajai organizacijai reikėtų įsigyti medžiagas, turinčias kitokias technines charakteristikas, ir dėl to atsirastų nesuderinamumas arba per dideli techniniai eksploatacijos ir priežiūros sunkumai; tokių sutarčių, kaip ir pasikartojančių sutarčių, trukmė paprastai negali viršyti trejų metų; c) kai prekės kotiruojamos ir perkamos prekių biržoje; d) kai sudaromos sutartys prekių pirkimui ypač palankiomis sąlygomis iš tiekėjo, kuris galutinai likviduoja savo verslą, arba iš bankrutavusios įmonės administratoriaus ar likvidatoriaus, susitarus su kreditoriais arba taikant kokią nors panašią procedūrą pagal nacionalinius įstatymus ar kitus teisės aktus;

3) kai atitinkama viešojo paslaugų pirkimo sutartis sudaroma po projekto konkurso ir, laikantis taikytinų taisyklių, turi būti sudaryta su to konkurso laimėtoju ar vienu iš laimėtojų; pastaruoju atveju visi laimėtojai kviečiami dalyvauti derybose;

4) viešojo darbų ir paslaugų pirkimo sutarčių atvejais: a) kai sutartys sudaromos papildomiems darbams ar paslaugoms, kurios neįėjo į svarstytą pradinį projektą arba į pirmąją sudarytą sutartį, tačiau kurios dėl nenumatytų aplinkybių tapo būtinos sutartyje numatytų darbų ar paslaugų įvykdymui/teikimui, su sąlyga, kad sutartis yra sudaroma su ūkio subjektu, vykdančiu tokius darbus ar teikiančiu tokias paslaugas: — kai tokie papildomi darbai arba paslaugos negali būti techniškai arba ekonomiškai atskirti nuo pradinės sutarties, nesukeliant didelių sunkumų perkančiosioms organizacijoms, — arba — kai tokie darbai arba paslaugos, nors jos ir gali būti atskirtos nuo pradinės sutarties įvykdymo, yra būtinai reikalingi sutarčiai įvykdyti. Tačiau bendra sutarčių, sudarytų dėl papildomų darbų arba paslaugų, vertė neturi viršyti 50 % pradinės pirkimo sutarties sumos; b) naujiems darbams arba paslaugoms, kurie yra pakartojimas panašių darbų arba paslaugų, patikėtų tam pačiam ūkio subjektui, su kuriuo perkančioji organizacija sudarė ankstesnę sutartį, jei tik tokie darbai arba paslaugos atitinka pagrindinį projektą, kuriam vykdyti, remiantis atvira arba ribota procedūromis, buvo sudaryta pradinė sutartis. Kai tik konkursui pateikiamas pirmasis projektas, perkančiosios organizacijos, taikydamos 7 straipsnio nuostatas, turi atskleisti galimo šios procedūros panaudojimo faktą bei atsižvelgti į visą numatomą paskesnių darbų ar paslaugų kainą. Ši procedūra gali būti taikoma tik per pirmuosius trejus metus po pradinės pirkimo sutarties sudarymo.

32 straipsnis

Preliminarieji susitarimai

1. Valstybės narės gali numatyti, kad perkančiosios organizacijos gali sudaryti preliminariuosius susitarimus.

2. Norėdamos sudaryti preliminarųjį susitarimą, perkančiosios organizacijos laikosi šioje direktyvoje nurodytų procedūros taisyklių visose pakopose, iki pat sutarčių pagal preliminarųjį susitarimą sudarymo. Preliminariojo susitarimo šalys pasirenkamos remiantis 53 straipsnyje apibrėžtais sutarties sudarymo kriterijais.

Sutartys pagal preliminarųjį susitarimą sudaromos laikantis procedūrų, apibrėžtų 3 ir 4 dalyse. Šias procedūras galima taikyti tik tarp perkančiųjų organizacijų ir ūkio subjektų, kurie nuo pat pradžių buvo preliminariojo susitarimo šalimis.

Sudarant sutartis, besiremiančias preliminariuoju susitarimu, šalys jokiomis aplinkybėmis negali iš esmės keisti preliminariojo susitarimo sąlygų, ypač 3 dalyje nurodytu atveju.

Preliminariojo susitarimo terminas negali būti ilgesnis nei ketveri metai, išskyrus tinkamai pagrįstus atvejus, ypač pateisinant tai preliminariojo susitarimo dalyku.

Perkančiosios organizacijos negali naudoti preliminariųjų susitarimų nesąžiningai ar siekdamos užkirsti kelią konkurencijai, ją apriboti ar iškraipyti.

3. Jei preliminarusis susitarimas sudarytas su vienu ūkio subjektu, sutartys, besiremiančios tokiu susitarimu, sudaromos remiantis jame nustatytomis sąlygomis.

Sudarydamos tokias sutartis perkančiosios organizacijos gali raštu kreiptis į ūkio subjektą, kuris yra susitarimo šalimi, prašydamos šio tinkamai papildyti pasiūlymą.

4. Sudarant preliminarųjį susitarimą su keliais ūkio subjektais, jų turi būti ne mažiau kaip trys, jei yra pakankamas skaičius ūkio subjektų, atitinkančių atrankos kriterijus, ir (arba) priimtinų pasiūlymų, kurie atitinka kriterijus sutarčiai sudaryti.

Sutartys, besiremiančios preliminariaisiais susitarimais su keliais ūkio subjektais, gali būti sudarytos šiais atvejais pasirinktinai:

— taikant preliminariojo susitarimo sąlygas ir iš naujo neskelbiant konkurso, arba

— jei preliminariajame susitarime numatytos ne visos sąlygos, šalys dalyvauja konkurse tokiomis pačiomis ir, jei reikia, tiksliau suformuluotomis sąlygomis, taip pat, atitinkamai, kitomis sąlygomis, nurodytomis preliminariojo susitarimo specifikacijose, laikantis šios procedūros: — a) prieš sudarydamos kiekvieną sutartį perkančiosios organizacijos raštu kreipiasi į ūkio subjektus, galinčius įvykdyti sutartį; b) perkančiosios organizacijos nustato pakankamą terminą pasiūlymams kiekvienai konkrečiai sutarčiai pateikti, atsižvelgdamos į tokius veiksnius kaip, pavyzdžiui, sutarties objekto sudėtingumas ir laikas, kurio reikia pasiūlymams atsiųsti; c) pasiūlymai pateikiami raštu, o jų turinys yra konfidencialus tol, kol nesibaigia atsakymui skirtas terminas; d) perkančiosios organizacijos sudaro kiekvieną sutartį su dalyviu, pateikusiu geriausią pasiūlymą pagal preliminariojo susitarimo specifikacijose nustatytus sutarties sudarymo kriterijus.

33 straipsnis

Dinaminės pirkimo sistemos

1. Valstybės narės gali numatyti, kad perkančiosios organizacijos gali naudoti dinamines pirkimo sistemas.

2. Siekdamos sudaryti dinaminę pirkimo sistemą, perkančiosios organizacijos laikosi atviros procedūros taisyklių visuose jos etapuose iki pat išrenkant konkurso laimėtojus, su kuriais bus sudaromos sutartys pagal šią sistemą. Visiems dalyviams, kurie atitinka atrankos kriterijus ir yra pateikę orientacinį pasiūlymą, atitinkantį specifikaciją ir bet kuriuos galimus papildomus dokumentus, leidžiama dalyvauti sistemoje; orientaciniai pasiūlymai gali būti patobulinti bet kuriuo metu, su sąlyga, kad jie ir toliau atitinka specifikaciją. Sudarydamos šią sistemą ir pagal ją sudarydamos sutartis, perkančiosios organizacijos naudojasi tik elektroninėmis priemonėmis pagal 42 straipsnio 2–5 dalis.

3. Sudarydamos dinaminę pirkimo sistemą, perkančiosios organizacijos:

a) paskelbia skelbimą apie pirkimą, aiškiai nurodydamos, kad taikoma dinaminė pirkimo sistema;

b) specifikacijoje, be kita ko, taip pat nurodo numatomų pirkimų pobūdį pagal tą sistemą, o taip pat ir visą būtiną informaciją apie pirkimo sistemą, naudojamą elektroninę įrangą, techninio prisijungimo priemones bei specifikacijas;

c) paskelbusios skelbimą ir iki tol, kol sistema nustos galioti, elektroninėmis priemonėmis suteikia galimybę nevaržomai, tiesiogiai ir be apribojimų susipažinti su specifikacija ir bet kuriais papildomais dokumentais ir skelbime nurodo interneto adresą, kuriuo su tokiais dokumentais galima susipažinti.

4. Per visą dinaminės pirkimo sistemos galiojimo laiką perkančiosios organizacijos visiems ūkio subjektams suteikia galimybę pateikti orientacinį pasiūlymą ir dalyvauti sistemoje šio straipsnio 2 dalyje nurodytomis sąlygomis. Jos užbaigia vertinimą ne vėliau kaip per 15 dienų nuo orientacinio pasiūlymo pateikimo dienos. Tačiau vertinimo terminą jos gali pratęsti, jei per tą laiką nėra išduotas kvietimas pateikti pasiūlymą.

Perkančioji organizacija šios straipsnio dalies pirmojoje pastraipoje minėtam dalyviui kiek įmanoma anksčiau praneša apie leidimą dalyvauti dinaminėje pirkimo sistemoje arba apie jo orientacinio pasiūlymo atmetimą.

5. Kiekvienai konkrečiai sutarčiai turi būti išduotas kvietimas pateikti pasiūlymą. Prieš išduodamos kvietimą pateikti pasiūlymą, perkančiosios organizacijos paskelbia supaprastintą skelbimą apie pirkimą, kviesdamos visus suinteresuotus ūkio subjektus pagal šio straipsnio 4 dalį pateikti orientacinį pasiūlymą per nustatytą laiką, kuris negali būti trumpesnis kaip 15 dienų nuo tos dienos, kurią buvo išsiųstas supaprastintas skelbimas. Perkančiosios organizacijos negali tęsti konkurso procedūrų, kol jos nėra užbaigusios visų per tą laiką gautų orientacinių pasiūlymų vertinimo.

6. Perkančiosios organizacijos pakviečia visus dalyvius, kuriems leista dalyvauti sistemoje, pateikti pasiūlymą kiekvienai konkrečiai sutarčiai, kuri bus sudaryta pagal tą sistemą. Tuo tikslu jos nustato terminą pasiūlymams pateikti.

Jos sudaro sutartį su dalyviu, kuris pateikė geriausią pasiūlymą, remdamosi pasiūlymų vertinimo kriterijais, nustatytais skelbime dėl sutarties, kuriame pranešama apie dinaminės pirkimo sistemos sudarymą. Šie kriterijai, prireikus, gali būti suformuluoti tiksliau kvietime, nurodytame pirmoje pastraipoje.

7. Dinaminė pirkimo sistema negali trukti ilgiau kaip ketverius metus, išskyrus tinkamai pagrįstus išimtinius atvejus.

Perkančiosios organizacijos negali naudoti šios sistemos, siekdamos užkirsti kelią konkurencijai, ją apriboti ar iškraipyti.

Suinteresuotiems ūkio subjektams arba sistemos šalims negali būti pateiktos jokios mokėtinos sąskaitos.

34 straipsnis

Viešojo darbų pirkimo sutartys: specialios taisyklės, taikomos dotuojamoms būsto programoms

Tuo atveju, kai viešoji sutartis, susijusi su dotuojamos būsto programos projekto parengimu ir įgyvendinimu, dėl jos dydžio ir sudėtingumo bei numatytos darbų trukmės reikalauja, kad planavimas iš pradžių būtų pagrįstas glaudžiu grupės, į kurią įeina perkančiųjų organizacijų atstovai, ekspertai ir atsakingas už darbų atlikimą rangovas, bendradarbiavimu, galima patvirtinti specialią sutarties sudarymo procedūrą, siekiant pasirinkti labiausiai tinkantį įtraukti į grupę rangovą.

Ypač svarbu, kad perkančiosios organizacijos skelbime apie pirkimą pateiktų kiek įmanoma tikslesnį darbų, kuriuos reikia atlikti, aprašymą, kuris sudarytų galimybę susidomėjusiems rangovams suformuoti tinkamą projekto idėją. Be to, perkančiosios organizacijos, remdamosi 45–52 straipsniuose numatytais kokybiniais atrankos kriterijais, minėtame skelbime apie pirkimą nurodo asmenines, technines bei finansines sąlygas, kurias turi atitikti kandidatai.

Kai yra patvirtinama minėta procedūra, perkančiosios organizacijos taiko 2, 35, 36, 38, 39, 41, 42, 43 ir 45–52 straipsnius.







VI

SKYRIUS

Skelbimo ir skaidrumo taisyklės







1

skirsnis

Skelbimų publikavimas

35 straipsnis

Skelbimai

1. Perkančiosios organizacijos, kaip aprašyta VIII priedo 2 dalies b punkte, Komisijos publikuojamuose išankstiniuose informaciniuose skelbimuose arba pačios savo skelbiamame „pirkėjo profilyje“, pateikia:

a) prekių pirkimo sutarčių atveju: numatomą bendrą sutarčių arba preliminariųjų susitarimų, kuriuos jos numato sudaryti per ateinančius 12 mėnesių, vertę pagal produkto sritį, kai visa numatoma vertė, atsižvelgiant į 7 ir 9 straipsnių nuostatas, yra lygi arba didesnė kaip 750 000 eurų. Perkančiosios organizacijos nustato produkto sritį remdamosi CPV nomenklatūra.

b) paslaugų pirkimo sutarčių atveju: numatomą bendrą sutarčių arba preliminariųjų susitarimų, kuriuos jos numato sudaryti per ateinančius 12 mėnesių, pagal kiekvieną II A priede išvardytų paslaugų kategoriją, vertę, kai visa tokia vertė, atsižvelgiant į 7 ir 9 straipsnių nuostatas, yra lygi ar didesnė kaip 750 000 eurų.

c) darbų pirkimo sutarčių atveju: pagrindines darbų pirkimo sutarčių arba preliminariųjų susitarimų, kuriuos jos numato sudaryti per ateinančius 12 mėnesių ir kurių numatoma vertė, atsižvelgiant į 9 straipsnio nuostatas, yra lygi arba didesnė už 7 straipsnyje nustatytą ribą, charakteristikas.

Skelbimai, minėti a ir b punktuose, siunčiami Komisijai arba skelbiami „pirkėjo profilyje“ kuo greičiau, prasidėjus biudžetiniams metams.

Skelbimas, minėtas c pastraipoje, siunčiamas Komisijai arba skelbiamas „pirkėjo profilyje“ kuo greičiau po to, kai priimamas sprendimas, patvirtinantis darbų pirkimo sutarčių arba preliminariųjų susitarimų, kuriuos perkančiosios organizacijos ketina sudaryti, planus.

Perkančiosios organizacijos, kurios skelbia išankstinį informacinį skelbimą savo „pirkėjo profiliuose“, Komisijai elektroniniu būdu siunčia pranešimą apie išankstinio informacinio skelbimo publikavimą „pirkėjo profilyje“ naudodamos VIII priedo 3 punkte nurodytus skelbimo siuntimo formatą ir vadovaudamosi nustatytomis procedūromis.

Skelbimų, minėtų a, b ir c pastraipose, publikavimas yra privalomas tik tais atvejais, kai perkančiosios organizacijos pasinaudoja galimybe sutrumpinti pasiūlymų priėmimo terminus, nustatytus 38 straipsnio 4 dalyje.

Ši straipsnio dalis netaikoma derybų procedūroms iš anksto neskelbiant skelbimo apie pirkimą.

2. Perkančiosios organizacijos, norinčios sudaryti viešąją sutartį arba preliminarųjį susitarimą pagal atviras, ribotas procedūras arba derybų būdu iš anksto skelbiant skelbimą apie pirkimą, kaip numatyta 30 straipsnyje, arba 29 straipsnyje numatytomis sąlygomis konkurencinio dialogo būdu, savo ketinimus paskelbia skelbime apie pirkimą.

3. Perkančiosios organizacijos, norinčios sudaryti dinaminę pirkimo sistemą, savo ketinimus paskelbia skelbime apie pirkimą.

Perkančiosios organizacijos, norinčios sudaryti sutartį, kuri remiasi dinamine pirkimo sistema, savo ketinimus paskelbia supaprastintame skelbime apie pirkimą.

4. Perkančiosios organizacijos, sudariusios sutartį arba preliminarųjį susitarimą, ne vėliau kaip per 48 dienas po sutarties arba preliminariojo susitarimo sudarymo siunčia skelbimą apie konkurso rezultatus.

Preliminariųjų susitarimų, sudarytų 32 straipsnyje nustatyta tvarka, atveju perkančiosios organizacijos neprivalo siųsti skelbimo apie kiekvieno konkurso, kuris remiasi šiuo susitarimu, rezultatus.

Perkančiosios organizacijos, sudariusios sutartį, kuri remiasi dinamine pirkimo sistema, siunčia skelbimą ne vėliau kaip per 48 dienas po kiekvienos sutarties sudarymo. Tačiau jos gali šiuos skelbimus grupuoti kas ketvirtį. Šiuo atveju jos siunčia sugrupuotus skelbimus ne vėliau kaip per 48 dienas pasibaigus kiekvienam ketvirčiui.

Viešojo paslaugų pirkimo sutarčių, išvardytų II B priede, atveju perkančiosios organizacijos skelbime nurodo, ar jos sutinka, kad jis būtų paskelbtas. Komisija parengia taisy