1997R1467 — LT — 13.12.2011 — 002.001

Šis dokumentas yra skirtas tik informacijai, ir institucijos nėra teisiškai atsakingos už jo turinį

iš dalies keičiamas:









▼B

TARYBOS REGLAMENTAS (EB) Nr. 1467/97

1997 m. liepos 7 d.

dėl perviršinio deficito procedūros įgyvendinimo paspartinimo ir paaiškinimo







EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA, atsižvelgdama į ►M2 Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo ◄ , ypač į jos ►M2 126 straipsnio 14 dalies antrąją pastraipą ◄ , atsižvelgdama į Komisijos pasiūlymą ( 1 ), atsižvelgdama į Europos Parlamento nuomonę ( 2 ), atsižvelgdama į Europos pinigų instituto nuomonę, (1) kadangi būtina paspartinti ir paaiškinti perviršinio deficito procedūros taikymą, kuris išdėstytas ►M2 SESV 126 straipsnyje ◄ siekiant neleisti susidaryti perviršiniam šalies valdžios sektoriaus biudžeto deficitui, o jam susidarius padėti kuo greičiau pataisyti biudžeto būklę; kadangi tam tikslui skirtos šio reglamento nuostatos, priimtos pagal ►M2 SESV 126 straipsnio 14 dalies antrąją pastraipą ◄ , kartu su Sutarties protokolo (Nr. 5) nuostatomis sudaro tam tikras naujas integruotas ►M2 126 straipsnio ◄ taikymo taisykles; (2) kadangi Stabilumo ir augimo pakto tikslas — patikima Vyriausybės finansų būklė gerinant kainų stabilumo ir subalansuoto augimo, skatinančio darbo vietų kūrimą, sąlygas; (3) kadangi Stabilumo ir augimo paktą sudaro šis reglamentas, Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1466/97 ( 3 ), kurio tikslas yra sustiprinti biudžeto būklės priežiūrą bei ekonominės politikos priežiūrą ir koordinavimą, taip pat 1997 m. birželio 17 d. Europos Vadovų Tarybos Rezoliucija dėl Stabilumo ir augimo pakto ( 4 ), kuri pagal Europos Sąjungos sutarties ►M1 4 ◄ straipsnį yra nustato griežtas politines gaires, reikalingas laiku ir tinkamai įgyvendinti Stabilumo ir augimo paktą ir visų pirma siekti vidutinės trukmės tikslo biudžeto būklės atžvilgiu, t. y. beveik subalansuoto biudžeto arba biudžeto pertekliaus, kurį įgyvendinti įsipareigojo visos valstybės narės, ir imtis biudžeto būklei pataisyti reikalingų veiksmų, kurie, jų nuomone, yra būtini įgyvendinant valstybių narių stabilumo ir konvergencijos programų tikslus, jeigu valstybių narių gauta informacija rodo faktinį arba numatomą reikšmingą nukrypimą nuo vidutinės trukmės biudžeto tikslo; (4) kadangi Ekonominės ir pinigų sąjungos (EPS) kūrimo trečiajame etape valstybės narės pagal ►M2 SESV 126 straipsnį ◄ yra aiškiai įsipareigojusios vengti perviršinio valdžios sektoriaus biudžeto deficito; kadangi pagal Sutarties protokolo (Nr. 11) 5 straipsnį ►M2 126 straipsnio 1, 9 ir 11 dalys ◄ netaikomos Jungtinei Karalystei, nebent ji pereitų į trečiąjį etapą; kadangi Sutarties ►M1 116 ◄ straipsnio 4 dalyje apibrėžtas įsipareigojimas stengtis vengti perviršinio deficito Jungtinei Karalystei bus ir toliau taikomas; (5) kadangi Danija, remdamasi Sutarties protokolo (Nr. 12) 1 dalimi ir atsižvelgdama į 1992 m. gruodžio 12 d. Edinburge priimtą sprendimą, pareiškė, kad ji nedalyvaus trečiajame Ekonominės ir pinigų sąjungos etape; kadangi dėl to pagal minėto protokolo 2 dalį ►M2 126 straipsnio 9 ir 11 dalys ◄ netaikomos Danijai; (6) kadangi Ekonominės ir pinigų sąjungos trečiajame etape valstybės narės pagal Sutarties nuostatas atsako už savo nacionalinę biudžeto politiką; kadangi valstybės narės imsis būtinų priemonių, vykdydamos pagal Sutarties nuostatas prisiimtus įsipareigojimus; (7) kadangi pastangos laikytis vidutinės trukmės tikslo biudžeto būklės atžvilgiu, t. y. beveik subalansuoto biudžeto arba biudžeto pertekliaus, kurį įgyvendinti įsipareigojo visos valstybės narės, padeda sukurti tinkamas kainų stabilumo ir subalansuoto augimo, skatinančio darbo vietų kūrimą visose valstybėse narėse, sąlygas ir leis valstybėms narėms išspręsti įprastinių ciklinių svyravimų problemą kartu užtikrinant, kad valdžios sektoriaus biudžeto deficitas neviršytų nurodytos 3 % BVP vertės; (8) kadangi užtikrinant tinkamą Ekonominės ir pinigų sąjungos veikimą būtina, kad bendrą valiutą įvedusių valstybių narių, toliau — dalyvaujančios valstybės narės, ekonominės ir biudžetinės veiklos rezultatų konvergencija būtų tikrai stabili ir tvari; kadangi EPS trečiajame etape būtina laikytis biudžetinės drausmės siekiant užtikrinti kainų stabilumą; (9) kadangi Sutarties 109k straipsnio 3 dalyje numatyta, jog ►M2 SESV 126 straipsnio 9 ir 11 dalys ◄ taikomos tik dalyvaujančioms valstybėms narėms; (10) kadangi būtina apibrėžti ►M2 SESV 126 straipsnio 2 dalies a punkte ◄ minimo išimtinio ir laikino nurodytos vertės perviršio, sąvoką; kadangi šiuo atveju Taryba, inter alia, turėtų atsižvelgti į Komisijos pateiktas daugiametes biudžeto prognozes; (11) kadangi Komisijos pranešime, kaip numatyta ►M2 SESV 126 straipsnio 3 dalyje ◄ , taip pat atsižvelgiama į tai, ar valdžios sektoriaus biudžeto deficitas yra didesnis už valdžios sektoriaus investicijų išlaidas, be to, įvertinami ir kiti svarbūs veiksniai, taip pat tos valstybės narės vidutinės trukmės ekonomikos ir biudžeto būklė; (12) kadangi užtikrinant spartų ir veiksmingą perviršinio deficito procedūros įgyvendinimą reikia nustatyti tokio įgyvendinimo terminus; kadangi šiame kontekste būtina atsižvelgti į tai, kad Jungtinėje Karalystėje biudžetiniai metai nesutampa su kalendoriniais metais; (13) kadangi reikia nurodyti, kaip galima būtų taikyti ►M2 SESV 126 straipsnyje ◄ numatytas poveikio priemones užtikrinant veiksmingą perviršinio deficito procedūros įgyvendinimą; (14) kadangi sustiprinta priežiūra, numatyta Tarybos reglamente (EB) Nr. 1466/97, kartu su ►M2 SESV 126 straipsnio 2 dalyje ◄ nurodytu Komisijos atliekamu biudžeto būklės stebėjimu turi prisidėti prie veiksmingo ir spartaus perviršinio deficito procedūros įgyvendinimo; (15) kadangi atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta pirmiau, tuo atveju, kai dalyvaujanti valstybė narė nesiima veiksmingų priemonių perviršinio biudžeto deficitui pataisyti, manoma, kad maksimalus dešimties mėnesių laikotarpis nuo duomenų, liudijančių perviršinį biudžeto deficitą, pateikimo datos iki sprendimo dėl poveikio priemonių taikymo, jei tai būtina, priėmimo yra tikslingas ir tinkamas norint paskatinti atitinkamas valstybes nares imtis minėtų priemonių; tokiu atveju, jeigu ši procedūra pradedama taikyti kovo mėnesį, poveikio priemonės turėtų būti taikomos tais pačiais kalendoriniais metais; (16) kadangi atitinkama valstybė narė, kuri turėjo būti perspėta iš anksto, turėtų tikėtis, kad Taryba jai pateiks rekomendacijas, kaip pataisyti perviršinį deficitą arba kokių vėlesnių priemonių imtis taikant perviršinio deficito procedūrą; kadangi dėl perviršinio biudžeto deficito svarbos trečiajame etape būtina, kad visos dalyvaujančios valstybės narės imtųsi skubių veiksmų; (17) kadangi norint paskatinti valstybes nares tinkamai veikti būtų tikslinga laikinai sustabdyti perviršinio deficito procedūros taikymą, jeigu atitinkama valstybė narė imasi reikiamų veiksmų, atsižvelgdama į rekomendacijas, pateiktas pagal ►M2 SESV 126 straipsnio 7 dalį ◄ , arba į įspėjimą, pareikštą pagal ►M2 SESV 126 straipsnio 9 dalį ◄ ; kadangi perviršinio deficito procedūros netaikymo laikotarpis neturėtų būti įtrauktas į maksimalų dešimties mėnesių laikotarpį nuo ataskaitos, liudijančios perviršinį biudžeto deficitą, pateikimo dienos iki poveikio priemonių taikymo; kadangi tikslinga nedelsiant vėl pradėti taikyti perviršinio deficito procedūrą, jeigu nesiimama numatytų priemonių arba jeigu paaiškėja, kad priemonės, kurių buvo imtasi, yra netinkamos; (18) kadangi norint užtikrinti, kad perviršinio deficito procedūra darytų pakankamai atgrasinantį poveikį, kiekvienu atveju, kai Taryba nusprendžia taikyti poveikio priemones, turėtų būti pareikalauta iš atitinkamos dalyvaujančios valstybės narės įnešti tam tikro dydžio indėlį be palūkanų; (19) kadangi nustatyto masto poveikio priemonių apibrėžimas padeda užtikrinti teisinį aiškumą; kadangi tikslinga indėlio dydį susieti su atitinkamos dalyvaujančios valstybės narės BVP; (20) kadangi tuo atveju, kai reikalavimas įnešti indėlį be palūkanų nepaskatina atitinkamos dalyvaujančios valstybės narės laiku pataisyti perviršinį deficitą, būtų tikslinga sugriežtinti poveikio priemones; kadangi tokiu atveju indėlis turi būti pakeistas bauda; (21) kadangi reikiami veiksmai, kurių imasi atitinkamos dalyvaujančios valstybės narės pataisyti savo perviršinį deficitą, yra pirmasis žingsnis panaikinant poveikio priemones; kadangi rimta pažanga taisant perviršinį deficitą turėtų leisti nebetaikyti poveikio priemones pagal ►M2 SESV 126 straipsnio 12 dalį ◄ ; kadangi visų dar neįgyvendintų poveikio priemonių panaikinimas galimas tik tuo atveju, kai perviršinis deficitas buvo iki galo pataisytas; (22) kadangi 1993 m. lapkričio 22 d. Tarybos reglamente (EB) Nr. 3605/93 dėl Europos bendrijos steigimo sutarties priede pateikto Protokolo dėl perviršinio deficito procedūros taikymo ( 5 ) yra išdėstytos išsamios valstybių narių duomenų apie biudžetą pateikimo taisyklės; (23) kadangi pagal ►M1 117 ◄ straipsnio 8 dalį tais atvejais, kai Sutartis numato konsultacinį Europos centrinio banko (ECB) vaidmenį, iki ECB įsteigimo nuorodos į ECB yra laikomos nuorodomis į Europos pinigų institutą (EPI), PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:







1 SKIRSNIS

SĄVOKOS IR ĮVERTINIMAI

▼M2

1 straipsnis

1. Šiame reglamente nustatytos nuostatos, kuriomis siekiama paspartinti ir paaiškinti perviršinio deficito procedūrą. Perviršinio deficito procedūros tikslas – neleisti susidaryti perviršiniam valdžios sektoriaus deficitui, o jam susidarius padėti kuo greičiau jį panaikinti tikrinant, kaip laikomasi biudžetinės drausmės pagal valdžios sektoriaus deficito ir valdžios sektoriaus skolos kriterijus.

2. Šiame reglamente „dalyvaujančios valstybės narės“ – valstybės narės, kurių valiuta yra euro.

▼B

2 straipsnis

▼M2

1. Pamatinę vertę viršijantis valdžios sektoriaus deficitas yra laikomas išimtiniu pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (toliau – SESV) 126 straipsnio 2 dalies a punkto antrą įtrauką, kai jis susidaro dėl neįprasto įvykio, kurio atitinkama valstybė narė negali kontroliuoti ir kuris daro didelį poveikį valdžios sektoriaus finansinei būklei, arba kai jis atsiranda dėl didelio ekonomikos nuosmukio.

▼B

Be to, nurodytą vertę viršijantis deficitas laikomas laikinu, jeigu Komisijos pateiktos biudžeto prognozės rodo, kad pasibaigus neįprastam įvykiui arba dideliam ekonominiam nuosmukiui deficitas bus mažesnis už nurodytą vertę.

▼M2

1a. Kai valdžios sektoriaus skolos santykis su bendruoju vidaus produktu (toliau – BVP) viršija pamatinę vertę, laikoma, kad jis pakankamai mažėja ir tinkamu tempu artėja prie pamatinės vertės pagal SESV 126 straipsnio 2 dalies b punktą, jei per pastaruosius trejus metus skirtumas, palyginti su pamatine verte, vidutiniškai mažėja viena dvidešimtąja per metus kaip lyginamasis dydis, remiantis per pastaruosius trejus metus, kurių duomenys turimi, įvykusiais pasikeitimais.

Reikalavimas pagal skolos kriterijų taip pat laikomas įvykdytu, jei Komisijos biudžeto prognozėse nurodoma, kad, kaip reikalaujama, skirtumas sumažės per trejus metus, įskaitant dvejus metus po paskutinių metų, kurių duomenys turimi. Trejų metų laikotarpiu po perviršinio deficito pataisymo laikoma, kad valstybė narė, kuriai 2011 m. lapkričio 8 d. taikoma perviršinio deficito procedūra, yra įvykdžiusi reikalavimą pagal skolos kriterijų, jei atitinkamos valstybės narės daroma pažanga siekiant laikytis reikalavimo yra pakankama atsižvelgiant į Tarybos priimtoje nuomonėje dėl jos stabilumo ar konvergencijos programos pateiktus vertinimus.

Taikant skolos santykio koregavimo lyginamąjį dydį atsižvelgiama į ciklo poveikį skolos mažinimo tempui.

▼M1

2. Komisija ir Taryba, vertindamos ir spręsdamos dėl perviršinio deficito susidarymo pagal ►M2 SESV 126 straipsnio 3–6 dalis ◄ , pamatinės vertės perviršį, susidariusį dėl didelio ekonominio nuosmukio, gali laikyti išimtiniu, kaip numatyta ►M2 126 straipsnio 2 dalies a punkto ◄ antroje įtraukoje, jeigu pamatinės vertės perviršis susidaro dėl neigiamo metinio BVP augimo rodiklio arba dėl susikaupusio produkcijos sumažėjimo užsitęsusiu labai lėto metinio BVP augimo, palyginti su augimo potencialu, laikotarpiu.

▼M2

3. Rengdama pranešimą pagal SESV 126 straipsnio 3 dalį, Komisija atsižvelgia į visus svarbius veiksnius, kaip nurodyta tame straipsnyje, tiek, kiek jie turi didelės įtakos vertinant, ar atitinkama valstybė narė laikosi deficito ir skolos kriterijų. Pranešime prireikus aprašomi:

a) vidutinės trukmės ekonominės būklės pokyčiai, visų pirma potencialus augimas, įskaitant įvairių darbo našumo, kapitalo kaupimo ir bendro gamybos veiksnių produktyvumo poveikį, cikliniai pokyčiai ir privačiojo sektoriaus grynųjų santaupų pozicija;

b) vidutinės trukmės biudžeto būklės pokyčiai, įskaitant visų pirma koregavimo duomenis siekiant vidutinės trukmės biudžeto tikslo, pirminio balanso lygį ir pirminių išlaidų, tiek einamųjų, tiek kapitalo išlaidų, pokyčius, politikos atsižvelgiant į perviršinių makroekonominių disbalansų prevenciją ir naikinimą įgyvendinimą, politikos pagal bendrą Sąjungos ekonomikos augimo strategiją įgyvendinimą ir bendrą valstybės finansų kokybę, visų pirma nacionalinių biudžeto sistemų veiksmingumą;

c) vidutinės trukmės valdžios sektoriaus skolos pozicijos pokyčiai, dinamika ir tvarumas, įskaitant visų pirma rizikos veiksnius, įskaitant skolos grąžinimo planą ir skolos valiutą, atsargų ir srautų koregavimą bei jų sudėtį, sukauptus rezervus ir kitą finansinį turtą, garantijas, ypač susijusias su finansų sektoriumi, ir visus dėl visuomenės senėjimo atsirandančius numanomus įsipareigojimus bei privačiojo sektoriaus įsiskolinimą tiek, kiek jis gali tapti neapibrėžtuoju numanomu valdžios sektoriaus įsipareigojimu;

Komisija tinkamai ir akivaizdžiai atsižvelgia į visus kitus veiksnius, kurie, atitinkamos valstybės narės nuomone, yra svarbūs siekiant visapusiškai įvertinti, ar laikomasi deficito ir skolos kriterijų, ir kuriuos valstybė narė nurodė Tarybai ir Komisijai. Šiuo atveju ypač atsižvelgiama į finansinius įnašus tarptautiniam solidarumui skatinti ir Sąjungos politikos tikslams pasiekti, susidariusią skolą dvišalės ir daugiašalės paramos tarp valstybių narių forma finansinio stabilumo užtikrinimo sąlygomis ir skolą, susijusią su finansų stabilizavimo veiksmais didelių finansinių sunkumų laikotarpiu.

4. Taryba ir Komisija atlieka visų svarbių veiksnių suderintą bendrą vertinimą, kuriame konkrečiai nurodoma, koks jų, kaip sunkinančiųjų ar švelninančiųjų veiksnių, poveikis vertinant, kaip laikomasi deficito ir (arba) skolos kriterijų. Jeigu vertinant, ar laikomasi reikalavimų pagal deficito kriterijų, valdžios sektoriaus skolos santykis su BVP viršija pamatinę vertę, priimant sprendimą dėl perviršinio deficito susidarymo, kaip numatyta SESV 126 straipsnio 4, 5 ir 6 dalyse, į tuos veiksnius atsižvelgiama tik jeigu visiškai įvykdomos dvi pagrindinio principo sąlygos: prieš atsižvelgiant į šiuos svarbius veiksnius valdžios sektoriaus deficitas išlieka artimas pamatinei vertei ir pamatinė vertė viršijama laikinai.

Tačiau į tuos veiksnius atsižvelgiama priimant sprendimą dėl perviršinio deficito susidarymo vertinant, ar laikomasi reikalavimų pagal skolos kriterijų.

5. Vertindamos, kaip laikomasi deficito ir skolos kriterijaus, ir vykdydamos kitus perviršinio deficito procedūros etapus, Taryba ir Komisija tinkamai atsižvelgia į pensijų reformų, kuriomis įvedama daugiapakopė sistema, apimanti privalomojo pensijų kaupimo iš socialinio draudimo įmokų pakopą, įgyvendinimą ir į grynąsias išlaidas, kurios patiriamos įgyvendinant valstybinio socialinio draudimo pensijų pakopą. Visų pirma dėmesys skiriamas visos pensijų sistemos reformos aspektams, būtent tam, ar sistema skatina ilgalaikį tvarumą nedidindama pavojaus vidutinės trukmės biudžeto būklei.

6. Jei veikdama pagal SESV 126 straipsnio 6 dalį Taryba nusprendžia, kad valstybėje narėje yra susidaręs perviršinis deficitas, Taryba ir Komisija kituose to SESV straipsnio procedūros etapuose atsižvelgia į šio straipsnio 3 dalyje nurodytus svarbius veiksnius, kadangi jie daro įtaką padėčiai atitinkamoje valstybėje narėje, be kita ko, kaip nurodyta šio reglamento 3 straipsnio 5 dalyje ir 5 straipsnio 2 dalyje, visų pirma nustatydamos perviršinio deficito ištaisymo terminą ir ilgainiui tą terminą pratęsdamos. Tačiau į tuos svarbius veiksnius neatsižvelgiama priimant Tarybos sprendimą pagal SESV 126 straipsnio 12 dalį dėl kai kurių arba visų jos sprendimų pagal SESV 126 straipsnio 6–9 ir 11 dalis, panaikinimo.

7. Kai valstybėse narėse deficito perviršis, palyginti su pamatine verte, susidaro įgyvendinant pensijų sistemos reformą, kuria įvedama daugiapakopė sistema, apimanti privalomojo pensijų kaupimo iš socialinio draudimo įmokų pakopą, Taryba ir Komisija, vertindamos pagal perviršinio deficito procedūrą pateiktų duomenų apie deficitą pokyčius, taip pat atsižvelgia į reformos išlaidas, jei deficitas labai neviršija lygio, kurį galima laikyti artimu pamatinei vertei, o skolos santykis neviršija pamatinės vertės su sąlyga, kad išlaikomas bendras fiskalinis tvarumas. Į grynąsias išlaidas taip pat atsižvelgiama priimant Tarybos sprendimą pagal SESV 126 straipsnio 12 dalį dėl kai kurių arba visų jos sprendimų pagal SESV 126 straipsnio 6–9 ir 11 dalis panaikinimo, jeigu deficitas smarkiai ir nuolat mažėdamas pasiekė pamatinei vertei artimą lygį.

▼M2







1A SKIRSNIS

DIALOGAS EKONOMIKOS KLAUSIMAIS

2a straipsnis

1. Siekiant sustiprinti Sąjungos institucijų, ypač Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos, dialogą ir užtikrinti daugiau skaidrumo ir atskaitomybės, Europos Parlamento kompetentingas komitetas gali kviesti Tarybos pirmininką, Komisiją ir, prireikus, Europos Vadovų Tarybos pirmininką arba euro grupės pirmininką dalyvauti komiteto diskusijose ir aptarti SESV 126 straipsnio 6 dalimi grindžiamus Tarybos sprendimus, SESV 126 straipsnio 7 dalimi grindžiamas Tarybos rekomendacijas, SESV 126 straipsnio 9 dalimi grindžiamus įspėjimus arba SESV 126 straipsnio 11 dalimi grindžiamus Tarybos sprendimus.

Tikimasi, kad Taryba paprastai laikysis Komisijos rekomendacijų ir pasiūlymų arba viešai paaiškins savo poziciją.

Europos Parlamento kompetentingas komitetas gali pasiūlyti valstybei narei, kuriai skirti tokie sprendimai, rekomendacijos ar įspėjimai, galimybę dalyvauti keičiantis nuomonėmis.

2. Taryba ir Komisija reguliariai informuoja Europos Parlamentą apie šio reglamento taikymą.

▼B







2 SKIRSNIS

PERVIRŠINIO DEFICITO PROCEDŪROS PASPARTINIMAS

3 straipsnis

1. Per dvi savaites nuo tada, kai Komisija parengia pranešimą pagal ►M2 SESV 126 straipsnio 3 dalį ◄ , Ekonomikos ir finansų komitetas, vadovaudamasis ►M2 126 straipsnio 4 dalimi ◄ , parengia nuomonę apie Komisijos pranešimą.

▼M2

2. Jeigu Komisija, visapusiškai atsižvelgusi į 1 dalyje nurodytą nuomonę, mano, kad yra susidaręs perviršinis deficitas, ji pateikia nuomonę ir pasiūlymą Tarybai pagal SESV 126 straipsnio 5 ir 6 dalis ir apie tai informuoja Europos Parlamentą.

▼M1

3. Taryba paprastai per keturis mėnesius nuo ataskaitų pateikimo datų, nurodytų ►M2 Reglamento (EB) Nr. 479/2009 3 straipsnio 2 ir 3 dalis ◄ , pagal ►M2 SESV 126 straipsnio 6 dalį ◄ nusprendžia, ar yra susidaręs perviršinis deficitas. Jeigu Taryba nusprendžia, kad perviršinis deficitas yra susidaręs, ji kartu pateikia rekomendacijas atitinkamai valstybei narei, kaip numatyta ►M2 SESV 126 straipsnio 7 dalyje ◄ .

▼M2

4. Pagal SESV 126 straipsnio 7 dalį pateiktoje Tarybos rekomendacijoje nustatomas maksimalus šešių mėnesių laikotarpis, per kurį atitinkama valstybė narė turi imtis veiksmingų priemonių. Atsižvelgiant į padėties rimtumą, gali būti nustatomas trijų mėnesių laikotarpis, per kurį turi būti imtasi veiksmingų priemonių. Tarybos rekomendacijoje taip pat nustatomas terminas, per kurį reikia ištaisyti perviršinio deficito padėtį, o ištaisymas turi būti užbaigtas per metus nuo tokio deficito nustatymo, nebent atsirastų ypatingų aplinkybių. Savo rekomendacijoje Taryba nurodo, kad, siekiant ištaisyti perviršinį deficitą per rekomendacijoje nustatytą terminą, valstybė narė turi pasiekti metinius biudžeto tikslus, kurie pagal prognozę, kuria grindžiama rekomendacija, atitinka minimalų metinį pagal ciklą pakoreguoto balanso pagerėjimą, kurio lyginamasis dydis būtų ne mažiau kaip 0,5 % BVP, atmetus vienkartines ir laikinąsias priemones.

4a. Per 4 dalyje nustatytą laikotarpį atitinkama valstybė narė Tarybai ir Komisijai pateikia ataskaitą dėl priemonių, kurių imtasi atsižvelgiant į Tarybos rekomendaciją pagal SESV 126 straipsnio 7 dalį. Ataskaitoje nurodomi valdžios sektoriaus išlaidų ir pajamų bei diskrecinių priemonių tiek išlaidų, tiek pajamų srityje tikslai, atitinkantys Tarybos rekomendaciją, taip pat informacija apie priemones, kurių imtasi, ir šiems tikslams pasiekti numatytų priemonių pobūdį. Valstybė narė ataskaitą skelbia viešai.

5. Jei vadovaujantis pagal SESV 126 straipsnio 7 dalį pateikta rekomendacija imamasi veiksmingų priemonių, o priėmus tą rekomendaciją kyla netikėtų nepalankių ekonominių įvykių, turinčių didelį neigiamą poveikį valstybės finansams, Taryba, remdamasi Komisijos rekomendacija, gali nuspręsti pagal SESV 126 straipsnio 7 dalį priimti patikslintą rekomendaciją. Patikslintoje rekomendacijoje, atsižvelgiant į šio reglamento 2 straipsnio 3 dalyje nurodytus svarbius veiksnius, perviršinio deficito padėties ištaisymo terminas paprastai visų pirma gali būti pratęstas dar vieneriems metams. Taryba įvertina, ar yra netikėtų nepalankių ekonominių įvykių, turinčių didelį neigiamą poveikį valstybės finansams, remdamasi savo rekomendacijoje pateiktomis ekonominėmis prognozėmis. Esant dideliam euro zonos arba Sąjungos kaip visumos ekonominiam nuosmukiui, Taryba taip pat gali, remdamasi Komisijos rekomendacija, nuspręsti priimti patikslintą rekomendaciją pagal SESV 126 straipsnio 7 dalį, jei tai nekelia pavojaus fiskaliniam tvarumui vidutinės trukmės laikotarpiu.

▼B

4 straipsnis

▼M2

1. Taryba sprendimą pagal SESV 126 straipsnio 8 dalį viešai paskelbti savo rekomendacijas, kuriose nustatyta, kad nebuvo imtasi veiksmingų priemonių, priima iš karto pasibaigus laikotarpiui, nustatytam pagal šio reglamento 3 straipsnio 4 dalį.

2. Spręsdama, ar buvo imtasi veiksmingų priemonių atsižvelgiant į jos rekomendacijas, pateiktas pagal SESV 126 straipsnio 7 dalį, Taryba vadovaujasi atitinkamos valstybės narės pagal šio reglamento 3 straipsnio 4a dalį pateikta ataskaita ir jos įgyvendinimu, bei kitais atitinkamos valstybės narės Vyriausybės viešai paskelbtais sprendimais.

Kai pagal SESV 126 straipsnio 8 dalį Taryba nustato, kad atitinkama valstybė narė nesiėmė veiksmingų priemonių, ji pateikia atitinkamą ataskaitą Europos Vadovų Tarybai.

▼M1

5 straipsnis

▼M2

1. Visi Tarybos sprendimai įspėti atitinkamą dalyvaujančią valstybę narę, kad ji imtųsi priemonių deficitui sumažinti pagal SESV 126 straipsnio 9 dalį, priimami per du mėnesius nuo tos dienos, kai Taryba pagal SESV 126 straipsnio 8 dalį priėmė sprendimą, kad nebuvo imtasi jokių veiksmingų priemonių. Įspėjime Taryba nurodo, kad, siekiant užtikrinti perviršinio deficito ištaisymą per įspėjime nustatytą terminą, valstybė narė turi pasiekti metinius biudžeto tikslus, kurie pagal prognozę, kuria grindžiamas įspėjimas, atitinka minimalų metinį pagal ciklą pakoreguoto balanso pagerėjimą, kurio lyginamasis dydis būtų ne mažiau kaip 0,5 % BVP, atmetus vienkartines ir laikinąsias priemones. Taryba taip pat nurodo priemones, kurios padėtų pasiekti tuos tikslus.

1a. Gavusi Tarybos įspėjimą pagal SESV 126 straipsnio 9 dalį, atitinkama valstybė narė Tarybai ir Komisijai pateikia ataskaitą dėl priemonių, kurių imtasi atsižvelgiant į tą įspėjimą. Ataskaitoje nurodomi valdžios sektoriaus išlaidų ir pajamų bei diskrecinių priemonių tiek išlaidų, tiek pajamų srityje tikslai, taip pat informacija apie priemones, kurių imtasi atsižvelgiant į konkrečias Tarybos rekomendacijas, kad prireikus Taryba galėtų priimti sprendimą pagal šio reglamento 6 straipsnio 2 dalį. Valstybė narė ataskaitą skelbia viešai.

2. Jei vadovaujantis įspėjimu pagal SESV 126 straipsnio 9 dalį, imamasi veiksmingų priemonių, o priėmus tą įspėjimą kyla netikėtų nepalankių ekonominių įvykių, turinčių didelį neigiamą poveikį valstybės finansams, Taryba, remdamasi Komisijos rekomendacija, gali nuspręsti pagal SESV 126 straipsnio 9 dalį priimti patikslintą įspėjimą. Patikslintame įspėjime, atsižvelgiant į šio reglamento 2 straipsnio 3 dalyje nurodytus svarbius veiksnius, perviršinio deficito padėties ištaisymo terminas paprastai visų pirma gali būti pratęstas dar vieneriems metams. Taryba įvertina, ar yra netikėtų nepalankių ekonominių įvykių, turinčių didelį neigiamą poveikį valstybės finansams, remdamasi savo įspėjime pateiktomis ekonominėmis prognozėmis. Esant dideliam euro zonos arba Sąjungos kaip visumos ekonominiam nuosmukiui, Taryba taip pat gali, remdamasi Komisijos rekomendacija, nuspręsti priimti patikslintą įspėjimą pagal SESV 126 straipsnio 9 dalį, jei tai nekelia pavojaus fiskaliniam tvarumui vidutinės trukmės laikotarpiu.

6 straipsnis

1. Spręsdama, ar buvo imtasi veiksmingų priemonių atsižvelgiant į jos įspėjimą, pateiktą pagal SESV 126 straipsnio 9 dalį, Taryba vadovaujasi atitinkamos valstybės narės pagal šio reglamento 5 straipsnio 1a dalį pateikta ataskaita ir jos įgyvendinimu bei kitais atitinkamos valstybės narės Vyriausybės viešai paskelbtais sprendimais. Atsižvelgiama į Komisijos pagal šio reglamento 10a straipsnį atlikto priežiūros vizito rezultatus.

2. Jei įvykdytos sąlygos taikyti SESV 126 straipsnio 11 dalį, Taryba taiko tame straipsnyje numatytas sankcijas. Visi tokie sprendimai priimami ne vėliau kaip per keturis mėnesius nuo tos dienos, kai Taryba pagal SESV 126 straipsnio 9 dalį nusprendžia įspėti atitinkamą dalyvaujančią valstybę narę, kad ji imtųsi priemonių.

7 straipsnis

Jei dalyvaujanti valstybė narė nesiima priemonių laikydamasi vėlesnių Tarybos aktų pagal SESV 126 straipsnio 7 ir 9 dalis, Tarybos sprendimas pagal SESV 126 straipsnio 11 dalį nustatyti sankcijas paprastai priimamas per šešiolika mėnesių nuo Reglamento (EB) Nr. 479/2009 3 straipsnio 2 ir 3 dalyse nustatytų ataskaitų pateikimo datų. Jei taikomos šio reglamento 3 straipsnio 5 dalis arba 5 straipsnio 2 dalis, atitinkamai keičiamas šešiolikos mėnesių terminas. Apgalvotai suplanuoto deficito atveju, jei Taryba nusprendžia, kad jis yra perviršinis, taikoma pagreitinta procedūra.

8 straipsnis

Visi Tarybos sprendimai pagal SESV 126 straipsnio 11 dalį dėl sankcijų sugriežtinimo priimami ne vėliau kaip per du mėnesius nuo Reglamente (EB) Nr. 479/2009 nustatytų ataskaitų pateikimo datų. Visi Tarybos sprendimai pagal SESV 126 straipsnio 12 dalį panaikinti kai kuriuos ar visus savo sprendimus priimami kuo greičiau, bet kiekvienu atveju ne vėliau kaip per du mėnesius nuo Reglamente (EB) Nr. 479/2009 nustatytų ataskaitų pateikimo datų.

▼B







3 SKIRSNIS

LAIKINAS SUSTABDYMAS IR KONTROLĖ

9 straipsnis

1. Perviršinio deficito procedūra sustabdoma, jeigu:

— atitinkama valstybė narė laikosi rekomendacijų, pateiktų jai pagal ►M2 SESV 126 straipsnio 7 dalį ◄ ,

— atitinkama dalyvaujanti valstybė narė atsižvelgia į visus įspėjimus, pateiktus jai pagal ►M2 SESV 126 straipsnio 9 dalį ◄ .

▼M1

2. Perviršinio deficito procedūros sustabdymo laikotarpis neįtraukiamas nei į šio reglamento 6 straipsnyje nurodytą laikotarpį, nei į 7 straipsnyje nurodytą laikotarpį.

▼M1

3. Pasibaigus šio reglamento 3 straipsnio 4 dalies pirmajame sakinyje nurodytam laikotarpiui ir pasibaigus šio reglamento ►M2 6 straipsnio 2 dalį ◄ antrajame sakinyje nurodytam laikotarpiui, Komisija informuoja Tarybą, ar, jos nuomone, priemonių, kurių buvo imtasi, pakanka siekiant užtikrinti atitinkamą pažangą ištaisant perviršinį deficitą per Tarybos nustatytą laikotarpį, su sąlyga, kad jos yra visiškai įgyvendintos ir ekonomikos vystymasis atitinka prognozes. Komisijos pareiškimas skelbiamas viešai.

▼B

10 straipsnis

▼M2

1. Taryba ir Komisija nuolat stebi, kaip įgyvendinamos priemonės, kurių:

▼B

— imasi atitinkama valstybė narė, atsižvelgdama į rekomendacijas, pateiktas jai pagal ►M2 SESV 126 straipsnio 7 dalį ◄ ,

— imasi atitinkama dalyvaujanti valstybė narė, atsižvelgdama į įspėjimus, pateiktus jai pagal ►M2 SESV 126 straipsnio 9 dalį ◄ .

2. Jeigu dalyvaujanti valstybė narė nesiima reikiamų priemonių, arba jeigu Taryba mano, kad priemonės, kurių buvo imtasi, yra netinkamos, ji nedelsdama priima sprendimus pagal ►M2 SESV 126 straipsnio 9 dalį ◄ arba pagal ►M2 126 straipsnio 11 dalį ◄ .

3. Jeigu pagal ►M2 Reglamentą (EB) Nr. 479/2009 ◄ pateikti faktiniai duomenys rodo, kad dalyvaujanti valstybė narė nepataisė perviršinio deficito per laikotarpį, kuris nurodomas rekomendacijose, pateiktose jai pagal ►M2 SESV 126 straipsnio 7 dalį ◄ , arba įspėjimuose, pateiktuose pagal ►M2 SESV 126 straipsnio 9 dalį ◄ , Taryba nedelsdama priima sprendimus pagal ►M2 SESV 126 straipsnio 9 dalį ◄ arba pagal ►M2 126 straipsnio 11 dalį ◄ .

▼M2

10a straipsnis

1. Atsižvelgdama į šio reglamento tikslus, Komisija užtikrina nuolatinį dialogą su valstybių narių institucijomis. Tuo tikslu Komisija visų pirma vykdo vizitus, skirtus įvertinti faktinę ekonominę padėtį valstybėje narėje ir nustatyti riziką ar sunkumus, su kuriais susiduriama siekiant šio reglamento tikslų.

2. Valstybėms narėms, kurioms pateiktos rekomendacijos ir įspėjimai vadovaujantis sprendimu pagal SESV 126 straipsnio 8 dalį ir sprendimais pagal SESV 126 straipsnio 11 dalį, stebėsenos vietoje tikslais gali būti taikoma sugriežtinta priežiūra. Atitinkamos valstybės narės suteikia visą informaciją, būtiną vizitui parengti ir atlikti.

3. Komisija atliekant priežiūros vizitus valstybėje narėje, kurios valiuta yra euro, arba 2006 m. kovo 16 d. Europos centrinio banko ir euro zonai nepriklausančių valstybių narių nacionalinių centrinių bankų Sutartyje, nustatančioje valiutos kurso mechanizmo veikimo būdus ekonominės ir pinigų sąjungos trečiajame etape ( 6 ) (VKM II), dalyvaujančioje valstybėje narėje prireikus gali pakviesti dalyvauti Europos Centrinio Banko atstovus.

4. Komisija pateikia Tarybai 2 dalyje nurodyto vizito rezultatų ataskaitą ir gali nuspręsti savo išvadas paskelbti viešai.

5. Rengdama 2 dalyje nurodytas priežiūros misijas Komisija savo preliminarias išvadas perduoda atitinkamoms valstybėms narėms, kad jos pateiktų pastabas.

▼B







4 SKIRSNIS

POVEIKIO PRIEMONĖS

▼M2

11 straipsnis

Jeigu Taryba pagal SESV 126 straipsnio 11 dalį nusprendžia dalyvaujančiai valstybei narei nustatyti sankcijas, ji paprastai pareikalauja sumokėti baudą. Taryba gali nuspręsti skirti ne tik tokią baudą, bet ir taikyti kitas SESV 126 straipsnio 11 dalyje numatytas priemones.

12 straipsnis

1. Baudos sumą sudaro 0,2 % BVP dydžio pastovi sudedamoji dalis ir kintama sudedamoji dalis. Kintama sudedamoji dalis lygi vienai dešimtajai skirtumo tarp praėjusių metų balanso, išreikšto BVP procentiniu dydžiu, ir valdžios sektoriaus balanso pamatinės vertės arba, jeigu biudžetinės drausmės nesilaikoma pagal skolos kriterijų, valdžios sektoriaus balanso, išreikšto BVP procentiniu dydžiu, kuris turėjo būti pasiektas tais metais pagal įspėjimą, pateiktą pagal SESV 126 straipsnio 9 dalį, absoliučios vertės.

2. Kiekvienais vėlesniais po baudos nustatymo metų metais iki tol, kol bus panaikintas sprendimas dėl perviršinio deficito, Taryba įvertina, ar atitinkama dalyvaujanti valstybė narė ėmėsi veiksmingų priemonių, atsižvelgdama į Tarybos įspėjimą, pateiktą pagal SESV 126 straipsnio 9 dalį. Šiame metiniame įvertinime Taryba, vadovaudamasi SESV 126 straipsnio 11 dalimi, nusprendžia sugriežtinti sankcijas, nebent atitinkama dalyvaujanti valstybė narė būtų atsižvelgusi į Tarybos įspėjimą. Jeigu Taryba nusprendžia skirti papildomą baudą, ji apskaičiuojama taip pat, kaip 1 dalyje nurodyta baudos kintama sudedamoji dalis.

3. Bet kuri 1 ir 2 dalyse nurodyta bauda neturi viršyti 0,5 % BVP.

▼M2 —————

▼B

14 straipsnis

1. Taryba, vadovaudamasi ►M2 SESV 126 straipsnio 12 dalimi ◄ , panaikina ►M2 SESV 126 straipsnio 11 dalies ◄ pirmoje ir antroje įtraukose nurodytas poveikio priemones, atsižvelgdama į atitinkamos dalyvaujančios valstybės narės pažangą taisant perviršinį deficitą.

15 straipsnis

Taryba, vadovaudamasi ►M2 SESV 126 straipsnio 12 dalimi ◄ , panaikina visas neįgyvendintas poveikio priemones, jeigu yra panaikinamas sprendimas dėl susidariusio perviršinio deficito. Pagal šio reglamento ►M2 12 straipsnį ◄ paskirtos baudos atitinkamai dalyvaujančiai valstybei narei nekompensuojamos.

▼M2

16 straipsnis

12 straipsnyje nurodytos baudos sudaro kitas įplaukas, kaip nurodyta SESV 311 straipsnyje, ir skiriamos Europos finansinio stabilumo fondui. Dalyvaujančioms valstybėms narėms sukūrus kitą stabilumo mechanizmą finansinei paramai teikti, siekiant užtikrinti euro zonos kaip visumos stabilumą, tų baudų sumos skiriamos tam mechanizmui.

▼B







5 SKIRSNIS

PEREINAMOJO LAIKOTARPIO IR BAIGIAMOSIOS NUOSTATOS

17 straipsnis

Taikant šį reglamentą ir tol, kol Jungtinės Karalystės biudžetiniai metai nesutampa su kalendoriniais metais, šio reglamento 2, 3 ir 4 skirsnių nuostatos taikomos Jungtinei Karalystei pagal priede pateiktus reikalavimus.

▼M2

17a straipsnis

1. Ne vėliau kaip 2014 m. gruodžio 14 d., o vėliau kas penkerius metus Komisija paskelbia šio reglamento taikymo ataskaitą.

Toje ataskaitoje, inter alia, vertinama:

a) šio reglamento veiksmingumas;

b) pažanga, padaryta siekiant užtikrinti glaudesnį valstybių narių ekonominės politikos koordinavimą ir tvarią ekonominės veiklos rezultatų konvergenciją laikantis SESV.

2. Jei tikslinga, kartu su 1 dalyje nurodyta ataskaita pateikiamas pasiūlymas iš dalies keisti šį reglamentą.

3. Ataskaita teikiama Europos Parlamentui ir Tarybai.

▼B

18 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja nuo 1999 m. sausio 1 d.

Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

▼M1









PRIEDAS

JUNGTINEI KARALYSTEI NUSTATYTAS LAIKOTARPIS

1. Siekdama visoms valstybėms narėms užtikrinti vienodas sąlygas, Taryba, priimdama sprendimus pagal šio reglamento 2, 3 ir 4 skirsnius, atsižvelgia į tai, kad Jungtinės Karalystės biudžetiniai metai skiriasi nuo įprastinių biudžetinių metų, siekiant, kad sprendimai dėl Jungtinės Karalystės būtų priimami tokiu jos biudžetinių metų laiko momentu, kuris atitiktų kitų valstybių narių atžvilgiu priimtų arba būsimų sprendimų atitinkamus laikotarpius.

2. Nuostatos, kurios įrašytos toliau pateiktos lentelės I skiltyje, pakeičiamos II skiltyje nurodytomis nuostatomis.



I skiltis II skiltis „paprastai per keturis mėnesius nuo ataskaitų pateikimo datų, kurios nurodytos ►M2 Tarybos reglamento (EB) Nr. 479/2009 3 straipsnio 2 ir 3 dalis ◄ “ (3 straipsnio 3 dalis) „paprastai per šešis mėnesius pasibaigus biudžetiniams metams, per kuriuos buvo susidaręs deficitas“ „per metus nuo tokio deficito nustatymo“ (3 straipsnio 4 dalis) „per biudžetinius metus nuo tokio deficito nustatymo“ „paprastai per šešiolika mėnesių po Reglamento (EB) Nr. 3605/93 4 straipsnio 2 ir 3 dalyse nustatytų ataskaitų pateikimo datų“ (7 straipsnis) „paprastai per aštuoniolika mėnesių pasibaigus biudžetiniams metams, per kuriuos buvo susidaręs deficitas“ „praėjusių metų“ (12 straipsnio 1 dalis) „praėjusių biudžetinių metų“