02013R0068 — LT — 20.02.2019 — 002.001

Šis tekstas yra skirtas tik informacijai ir teisinės galios neturi. Europos Sąjungos institucijos nėra teisiškai atsakingos už jo turinį. Autentiškos atitinkamų teisės aktų, įskaitant jų preambules, versijos skelbiamos Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje ir pateikiamos svetainėje „EUR-Lex“. Oficialūs tekstai tiesiogiai prieinami naudojantis šiame dokumente pateikiamomis nuorodomis

►B KOMISIJOS REGLAMENTAS (ES) Nr. 68/2013 2013 m. sausio 16 d. dėl pašarinių žaliavų katalogo (Tekstas svarbus EEE) (OL L 029 2013.1.30, p. 1)

Iš dalies keičiamas:









▼B

KOMISIJOS REGLAMENTAS (ES) Nr. 68/2013

2013 m. sausio 16 d.

dėl pašarinių žaliavų katalogo

(Tekstas svarbus EEE)







1 straipsnis

Sudaromas Reglamento (EB) Nr. 767/2009 24 straipsnyje nurodytas pašarinių žaliavų katalogas, kuris pateikiamas šio reglamento priede.

2 straipsnis

Reglamentas (ES) Nr. 575/2011 panaikinamas.

Nuorodos į panaikintą reglamentą laikomos nuorodomis į šį reglamentą.

3 straipsnis

Pašarinės žaliavos, kurios buvo paženklintos pagal Reglamentą (ES) Nr. 575/2011 iki 2013 m. rugpjūčio 19 d., gali būti tiekiamos rinkai ir naudojamos, kol baigsis jų atsargos.

4 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja dvidešimtą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

▼M1









PRIEDAS

PAŠARINIŲ ŽALIAVŲ KATALOGAS

A DALIS

Bendrosios nuostatos

1. Pašarų ūkio subjektai katalogu naudojasi savanoriškai. Tačiau C dalyje įrašytų pašarinių žaliavų pavadinimai gali būti naudojami tik pašarinėms žaliavoms, atitinkančioms tam tikro įrašo reikalavimus.

2. Visi įrašai C dalies pašarinių žaliavų sąraše turi atitikti pašarinių žaliavų naudojimo apribojimus pagal atitinkamus Sąjungos teisės aktus. Ypatingas dėmesys turi būti skiriamas tam, kad pašarinės žaliavos, kurios yra genetiškai modifikuoti organizmai, yra iš jų pagamintos arba gautos per fermentavimo procesą, kuriame naudojami genetiškai modifikuoti organizmai, atitiktų Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1829/2003 ( 1 ). Pašarinės žaliavos, kurios sudarytos iš šalutinių gyvūninių produktų arba kurių sudėtyje yra tokių produktų, turi atitikti Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1069/2009 ( 2 ) ir Komisijos reglamento (ES) Nr. 142/2011 ( 3 ) reikalavimus, o jų naudojimas gali būti ribojamas pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 999/2001 ( 4 ). Pašarų ūkio subjektai, naudojantys į katalogą įrašytas pašarines žaliavas, užtikrina, kad jos atitiktų Reglamento (EB) Nr. 767/2009 4 straipsnį.

3. Nebevartotini maisto produktai – tai maisto produktai, išskyrus viešojo maitinimo atliekas, kurie buvo pagaminti žmonėms vartoti visapusiškai laikantis ES maisto teisės aktų, bet dėl praktinių arba logistinių sumetimų, gamybos sunkumų arba pakuotės ar kitokių defektų nebėra skirti vartoti žmonėms ir, vartojami kaip pašaras, nekelia pavojaus sveikatai. Nebevartotiniems maisto produktams ir viešojo maitinimo atliekoms Reglamento (EB) Nr. 767/2009 I priedo 1 punkte nurodyti didžiausi leidžiamieji kiekiai taikomi tik juos perdirbant į pašarus.

4. Vadovaujantis gerąja patirtimi, kaip nurodyta Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 183/2005 ( 5 ) 4 straipsnyje, pašarinėse žaliavose neturi būti dėl gamybos proceso atsiradusių cheminių priemaišų ir pagalbinių perdirbimo medžiagų, išskyrus atvejus, kai kataloge nustatytas konkretus didžiausias leidžiamas kiekis. Medžiagų, kurias draudžiama naudoti pašaruose, neturi būti, todėl tokių medžiagų didžiausi leidžiami kiekiai nenustatomi. Skaidrumo sumetimais pašarų ūkio subjektai, vykdydami komercinius sandorius, susijusius su pašarinėmis žaliavomis, kuriose yra toleruotinų likučių, papildomai pateikia atitinkamą informaciją.

5. Vadovaujantis gerąja patirtimi, kaip nurodyta Reglamento (EB) Nr. 183/2005 4 straipsnyje, laikantis ALARA ( 6 ) principo ir nedarant poveikio Reglamento (EB) Nr. 183/2005, Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2002/32/EB ( 7 ), Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 396/2005 ( 8 ) ir Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1831/2003 ( 9 ) taikymui tikslinga pašarinių žaliavų kataloge nustatyti didžiausius leidžiamuosius cheminių priemaišų, atsiradusių dėl pašarų gamybos proceso, ar pagalbinių perdirbimo medžiagų, sudarančių 0,1 % arba daugiau masės, kiekius. Jei manoma esant būtina dėl gerosios prekybos praktikos, kataloge taip pat gali būti nustatytas didžiausias leidžiamasis cheminių priemaišų ir pagalbinių perdirbimo medžiagų, kurių yra mažiau kaip 0,1 %, kiekis. Jeigu šio priedo B arba C dalyse nenurodyta kitaip, bet koks didžiausias leidžiamasis kiekis išreiškiamas kaip masinė dalis ( 10 ).

Konkretus didžiausias leidžiamasis cheminių priemaišų ir pagalbinių perdirbimo medžiagų kiekis yra nurodomas aprašant procesus B dalyje, aprašant pašarines žaliavas C dalyje arba kategorijos pabaigoje C dalyje. Jeigu C dalyje nenustatyta jokio konkretaus didžiausio leidžiamojo kiekio, bet kuriai C dalyje nurodytai pašarinei žaliavai taikomas didžiausias leidžiamasis kiekis, nustatytas B dalyje atitinkamam procesui, jeigu tos žaliavos aprašyme nurodytas šis procesas ir jeigu susijęs procesas atitinka B dalyje pateiktą aprašymą.

6. Pašarines žaliavas, kurios neišvardytos C dalies 12 skyriuje, kurios pagamintos fermentacijos būdu ir (arba) kurių sudėtyje natūraliai esama mikroorganizmų, galima teikti rinkai su gyvais mikroorganizmais, jeigu numatoma pašarinių žaliavų ir kombinuotųjų pašarų, kurių sudėtyje jų yra, paskirtis

a) nėra mikroorganizmų dauginimas ir

b) nėra susijusi su mikroorganizmo (-ų) funkcija pagal Reglamento (EB) Nr. 1831/2003 I priedą.

Negalima teigti, kad mikroorganizmų buvimas arba dėl jų atsiradusi funkcija yra susijusi su pašarinėmis žaliavomis ir kombinuotaisiais pašarais, kuriuose jų yra.

7. Pašarinių žaliavų botaninis grynumas turi būti ne mažesnis nei 95 %. Tačiau botaninės priemaišos, kaip antai kitų aliejinių augalų sėklų arba aliejinių augalų vaisių liekanos po ankstesnio gamybos proceso, neturi viršyti 0,5 % kiekvienai aliejinių augalų sėklų arba vaisių rūšiai. Nukrypstant nuo šių bendrųjų taisyklių C dalyje pateiktame pašarinių žaliavų sąraše nustatomas konkretus kiekis.

8. Prie pašarinės žaliavos pavadinimo papildomai įrašomas vieno arba kelių apdorojimo būdų, išvardytų B dalies apdorojimo būdų žodyno paskutinėje skiltyje, bendrinis pavadinimas arba apibrėžiamasis žodis ( 11 ). Pašarinė žaliava, kurios pavadinimas yra sudarytas iš C dalyje nurodyto pavadinimo ir vieno arba kelių B dalyje išvardytų apdorojimo būdų bendrinio pavadinimo arba apibrėžiamojo žodžio, laikoma įtraukta į katalogą, o jos etiketėje atitinkamai pateikiama privaloma nurodyti informacija apie šią pašarinę žaliavą, nurodyta B ir C dalių paskutinėse skiltyse. Jeigu B dalies paskutinėje skiltyje nurodytas konkretus apdorojant naudotas metodas, jis turi būti nurodytas pašarinės žaliavos pavadinime.

9. Jei pašarinės žaliavos gamybos procesas skiriasi nuo atitinkamo proceso aprašymo, pateikto B dalies apdorojimo būdų žodyne, gamybos procesas nurodomas atitinkamos pašarinės žaliavos aprašyme.

10. Galima vartoti kai kurių pašarinių žaliavų sinonimus. Tokie sinonimai pateikiami laužtiniuose skliaustuose, C dalies pašarinių žaliavų sąraše atitinkamai pašarinei žaliavai skirto įrašo skiltyje „Pavadinimas“.

11. Siekiant parodyti rinkos padėtį ir pašarų ūkio subjektų praktikoje vartojamą kalbą pašarinių žaliavų komercinei vertei pabrėžti, C dalies pašarinių žaliavų sąraše esančių pašarinių žaliavų aprašyme vartojamas žodis „produktas“, o ne „šalutinis produktas“.

12. Botaninis augalo pavadinimas nurodomas tik C dalies pašarinių žaliavų sąrašo tam augalui skirto pirmo įrašo aprašyme.

13. Jei tam tikrame į katalogą įtrauktame produkte yra didelė konkrečios sudedamosios medžiagos koncentracija arba dėl gamybos proceso pakito produkto maistinės savybės, laikomasi principo, kad atitinkamos pašarinės žaliavos analitines sudedamąsias medžiagas privaloma nurodyti ženklinant.

14. Reglamento (EB) Nr. 767/2009 15 straipsnio g punkte kartu su to reglamento I priedo 6 punktu nustatyti drėgniui taikomi ženklinimo reikalavimai. Minėto reglamento 16 straipsnio 1 dalies b punkte kartu su jo V priedu nustatyti ženklinimo reikalavimai, taikomi kitoms analitinėms sudedamosioms medžiagoms. Be to, Reglamento (EB) Nr. 767/2009 I priedo 5 punkte nustatyta, kad jei druskos rūgštyje netirpių pelenų kiekis iš viso viršija 2,2 % arba tam tikrose pašarinėse žaliavose viršija minėto reglamento V priedo atitinkamame skirsnyje nustatytą kiekį, tą kiekį būtina nurodyti. Tačiau kai kurie C dalies pašarinių žaliavų sąrašo įrašai nukrypsta nuo minėtų taisyklių:

a) privalomasis deklaravimas, nustatytas Reglamento (EB) Nr. 767/2009 V priedo atitinkamame skirsnyje, pakeičiamas privaloma nurodyti informacija apie analitines sudedamąsias medžiagas C dalies pašarinių medžiagų sąraše;

b) jei C dalies pašarinių žaliavų sąraše privalomai nurodyti informacijai skirtoje skiltyje nenurodyta jokių analitinių sudedamųjų medžiagų, kurias reikėtų nurodyti vadovaujantis Reglamento (EB) Nr. 767/2009 V priedo atitinkamu skirsniu, nė vienos iš tokių sudedamųjų medžiagų nurodyti ženklinant nereikia. Tačiau jeigu C dalies pašarinių žaliavų sąraše nėra nustatyta druskos rūgštyje netirpių pelenų kiekio, toks kiekis nurodomas, jei jis viršija 2,2 %;

c) jeigu C dalies pašarinių žaliavų sąrašo skiltyje „Privaloma nurodyti informacija“ nustatytas vienas ar keli konkretūs drėgnio kiekiai, taikomi šie, o ne Reglamento (EB) Nr. 767/2009 I priedo 6 punkte nustatyti kiekiai. Tačiau jeigu drėgnis neviršija 14 %, jo kiekio nurodyti neprivaloma. Jei minėtoje skiltyje konkretus drėgnio kiekis nenurodytas, taikomas Reglamento (EB) Nr. 767/2009 I priedo 6 punktas.

15. Pašarų ūkio subjektas, kuris tvirtina, kad pašarinė žaliava pasižymi daugiau savybių nei nurodytosios C dalies pašarinių žaliavų sąrašo skiltyje „Aprašymas“, arba nurodo į B dalį įtrauktą apdorojimo būdą, kuris gali būti laikomas teiginiu (pvz., apsaugojimas nuo suirimo didžiajame skrandyje), turi laikytis Reglamento (EB) Nr. 767/2009 13 straipsnio. Be to, vadovaujantis Reglamento (EB) Nr. 767/2009 9 ir 10 straipsniais pašarinės žaliavos gali būti skirtos specialioms mitybos reikmėms.

B DALIS

Apdorojimo būdų žodynas







Apdorojimo būdas Apibrėžtis Bendrinis pavadinimas arba apibrėžiamasis žodis 1 Frakcionavimas oru Dalelių atskyrimas oro srove. Frakcionuota oru 2 Aspiravimas Dulkių, smulkių dalelių ar kitokių dalių su prikibusiomis smulkiomis grūdų dalelėmis šalinimo nuo palaidų grūdų oro srove procesas. Aspiruota 3 Blanširavimas Organinės medžiagos terminio apdorojimo verdančiu vandeniu arba garais, siekiant denatūruoti natūralius fermentus, suminkštinti audinį ir pašalinti kvapus, procesas; virimo procesui nutraukti medžiaga panardinama į šaltą vandenį. Blanširuota 4 Balinimas Natūralios spalvos panaikinimas cheminėmis arba fizinėmis priemonėmis arba naudojant balinančiąsias žemes. Balinta 5 Atšaldymas Temperatūros mažinimas iki žemesnės nei aplinkos, bet aukštesnės nei užšalimo taško temperatūros, kad produktą galima būtų ilgiau laikyti. Atšaldyta 6 Kapojimas Dalelių dydžio mažinimas vienu ar keliais peiliais. Sukapota 7 Valymas Objektų (priemaišų, pvz., akmenų) arba vegetacinių augalo dalių, pvz., neprikibusių šiaudų, luobelių ar piktžolių dalelių, šalinimas. Valyta/atskirta 8 Koncentravimas (1) Vandens ir (arba) kitų sudedamųjų dalių šalinimas. Koncentruota 9 Kondensavimas Medžiagos garų ar dujų būsenos virsmas skystąja. Sutirštinta/kondensuota 10 Virimas Šilumos naudojimas fizinėms ir cheminėms pašarinių žaliavų savybėms pakeisti. Virta 11 Traiškymas Dalelių dydžio mažinimas traiškytuvu. Sutraiškyta 12 Kristalizavimas Gryninimas, kurio metu iš skysto tirpalo susidaro kieti kristalai. Skysčio priemaišos paprastai nepatenka į kristalo gardelinę struktūrą. Kristalizuota 13 Lukštenimas (2) Grūdų, sėklų, vaisių, riešutų ir pan. išorinio sluoksnio dalinis ar visiškas šalinimas. Išlukštenta, aplukštenta 14 Gliaudymas/lukštenimas Pupų, grūdų ir sėklų išorinės luobelės šalinimas (paprastai fizinėmis priemonėmis). Išgliaudyta arba išlukštenta (3) 15 Depektinizavimas Pektinų ekstrahavimas iš pašarinių žaliavų. Depektinizuota 16 Desikavimas Drėgmės ekstrahavimas. Išdžiovinta 17 Glitėsių šalinimas Glitėsių sluoksnio šalinimas nuo paviršiaus. Pašalinti glitėsiai 18 Cukraus šalinimas Visiškas ar dalinis monosacharidų ir disacharidų šalinimas cheminėmis ar fizinėmis priemonėmis iš melasos ar kitų medžiagų, kuriose yra cukraus. Pašalintas cukrus, iš dalies pašalintas cukrus 19 Detoksikacija Nuodingų teršalų naikinimas arba jų koncentracijos mažinimas. Detoksikuota 20 Distiliavimas Skysčių frakcionavimas virinant ir surenkant kondensuotus garus į atskirą talpyklą. Distiliuota 21 Džiovinimas Vandens šalinimas natūraliu arba dirbtiniu būdu. Atitinkamai: natūraliai išdžiovinta arba išdžiovinta dirbtiniu būdu 22 Silosavimas Pašarinių žaliavų laikymas pridedant konservantų arba jų nepridedant, arba laikymas anaerobinėmis sąlygomis, pridedant siloso priedų arba jų nepridedant. Silosuota 23 Garinimas Vandens kiekio mažinimas. Išgarinta 24 Ekspandavimas Terminis procesas, kurio metu staiga išgarinus produkto viduje esantį vandenį produktas suyra. Ekspanduota arba pūsta 25 Išspaudimas Aliejaus arba riebalų pašalinimas spaudžiant. Išspaudos/rupiniai ir aliejus/riebalai 26 Ekstrahavimas Riebalų arba aliejaus šalinimas iš tam tikrų žaliavų organiniais tirpikliais arba cukraus bei kitų vandenyje tirpstančių sudedamųjų dalių šalinimas vandeniniais tirpikliais. Rupiniai/miltai ir riebalai/aliejus, melasa/išspaudos ir cukrus ar kitos vandenyje tirpstančios sudedamosios dalys 27 Ekstrudavimas Terminis procesas, kurio metu staiga išgarinus produkto viduje esantį vandenį produktas suyra ir tuo pačiu metu produktui suteikiama konkreti forma išspaudžiant jį pro tam tikrą angą. Ekstruduota 28 Fermentavimas Mikroorganizmų, kaip antai bakterijų, grybų ar mielių, dauginimas arba naudojimas žaliavų cheminei sudėčiai arba cheminėms savybėms pakeisti. Fermentuota 29 Filtravimas Kietųjų dalelių pašalinimas leidžiant skystį per akytąją terpę arba membraninį filtrą. Filtruota 30 Dribsnių gaminimas Sudrėkintos ir termiškai apdorotos žaliavos valcavimas, siekiant gauti plonus medžiagos gabalėlius. Dribsniai 31 Grūdų malimas Sausų grūdų dalelių mažinimas, kad jos lengviau išsiskaidytų į sudedamąsias frakcijas (pirmiausia į miltus, sėlenas ir pamiltes). Atitinkamai: miltai, sėlenos, pamiltės (4) arba pašaras 32 Šaldomasis frakcionavimas Šaldant aliejų atskiriamos sočiosios ir nesočiosios aliejaus dalelės. Šaldant sočiosios aliejaus dalelės sustingsta, o nesočiosios lieka skystos ir gali būti, pvz., dekantuojamos. Šaldomojo frakcionavimo produktas – sustingęs aliejus. Frakcionuota sušaldžius 33 Fragmentavimas Pašarinių žaliavų dalijimas į fragmentus. Fragmentuota 34 Kepimas Pašarinių žaliavų kepimas aliejuje arba riebaluose. Kepta 35 Standinimas Gelio (standžios, drebučių pavidalo medžiagos, kuri gali būti nuo minkštos ir silpnos iki kietos ir tvirtos) formavimo procesas, paprastai naudojant standiklius. Standinta 36 Smulkinimas Pašarinių žaliavų apdorojimas tam tikro dydžio ir konsistencijos dalelėms gauti. Smulkinta 37 Malimas Kietų pašarinių žaliavų dalelių dydžio mažinimas sausuoju arba drėgnuoju būdu. Šlifuota arba malta 38 Šildymas/kaitinimas Terminis apdorojimas tam tikromis sąlygomis, pvz., slėgiu arba drėgme. Šildyta/kaitinta 39 Hidrinimas Katalizinis procesas, kuriuo siekiama prisotinti dvigubas aliejaus, riebalų arba riebalų rūgščių jungtis, atliekamas esant aukštai temperatūrai ir slegiant vandeniliui, siekiant gauti iš dalies arba visiškai prisotintus trigliceridus arba riebalų rūgštis, arba gauti poliolius redukuojant angliavandenių karbonilo grupes į hidroksilines grupes. Hidrinta, iš dalies hidrinta 40 Hidrolizavimas Molekulių dydžio mažinimas naudojant tam tikrus apdorojimo vandeniu ir karščiu arba slėgiu, fermentais arba rūgštimis ar šarmais būdus. Hidrolizuota 41 Suskystinimas Medžiagos kietosios ar dujų būsenos virsmas skystąja. Suskystinta 42 Maceravimas Pašarinių žaliavų dalių dydžio sumažinimas mechaniniu būdu, dažnai pridedant vandens arba kitų skysčių. Maceruota 43 Salyklo daiginimas Procesas, per kurį grūdams leidžiama sudygti, kad būtų aktyvuoti natūralūs fermentai, galintys suskaidyti krakmolą į fermentuojamus angliavandenius, o baltymus – į aminorūgštis ir peptidus. Daiginta 44 Lydymas Kietosios medžiagos virsmas skystąja keliant temperatūrą. Lydyta 45 Mikronizavimas Kietosios medžiagos dalelių vidutinio skersmens mažinimas iki mikrometrinės skalės. Mikronizuota 46 Apvirimas Mirkymas vandenyje ir apdorojimas termiškai, kad krakmolas visiškai pavirstų drebučiais, paskui išdžiovinant. Apvirinta 47 Pasterizavimas Kaitinimas iki kritinės temperatūros nustatytą laiką, kad būtų sunaikinti žalingi mikroorganizmai, paskui iš karto atšaldant. Pasterizuota 48 Lupimas Vaisių ir daržovių žievelės šalinimas. Nulupta 49 Granuliavimas Produkto spaudimas į tam tikros formos gabalėlius. Granulės, granuliuota 50 Ryžių šlifavimas Visų sėlenų ir gemalų arba jų dalies šalinimas iš lukštentų ryžių. Šlifuota 51 Drebutinimas Krakmolo savybių keitimas siekiant labai pagerinti jo brinkimo šaltame vandenyje savybes. Drebutinta (5) 52 Spaudimas (6) Skysčių, kaip antai riebalų, aliejaus, vandens arba sulčių, gavimas fiziškai iš kietųjų medžiagų. Išspaudos/rupiniai (jei tai aliejaus turinčios medžiagos) Išspaudos, minkštimas (jei tai vaisiai ir kt.) Suspausti griežiniai (jei tai cukriniai runkeliai) 53 Rafinavimas Visiškas arba dalinis priemaišų arba nepageidaujamų sudedamųjų dalių šalinimas chemiškai arba fiziškai. Rafinuota, iš dalies rafinuota 54 Kepinimas Sausų pašarinių žaliavų kaitinimas virškinamumui pagerinti, spalvoms paryškinti ir (arba) natūraliems maistinę vertę mažinantiems veiksniams susilpninti. Kepinta 55 Valcavimas Dalelių dydžio mažinimas suspaudžiant žaliavas, pvz., grūdus, tarp besisukančių velenų. Valcuota 56 Apsaugojimas nuo suirimo didžiajame skrandyje Procesas, kurio metu maisto medžiagos apdorojamos fiziškai, t. y. karščiu, slėgiu, garais (taip pat juos derinant), ir (arba) veikiant, pvz., aldehidais, lignosulfonatais, natrio hidroksidu arba organinėmis rūgštimis (propiono ar tanino rūgštimi), taip, kad jos būtų apsaugotos nuo suirimo didžiajame skrandyje. Pašarinėse žaliavose, kurios nuo suirimo didžiajame skrandyje apsaugotos aldehidais, gali būti iki 0,12 % laisvųjų aldehidų. Apsaugota nuo suirimo didžiajame skrandyje veikiant [įrašyti atitinkamą medžiagą] 57 Sijojimas/atrinkimas Skirtingo dydžio dalelių atskyrimas kratant arba leidžiant pašarines žaliavas per sietą (-us). Sijota, atrinkta 58 Nugriebimas Ant skysčio paviršiaus susidariusių plūdrių (pvz., pieno riebalų) šalinimas mechaniniu būdu. Nugriebta 59 Pjaustymas Pašarinių žaliavų pjaustymas plonais griežinėliais. Supjaustyta 60 Įmirkymas/mirkymas Pašarinių žaliavų (paprastai sėklų) drėkinimas ir minkštinimas, kad sutrumpėtų virimo laikas, būtų lengviau pašalinti luobelę, ir kad jos lengviau sugertų vandenį dygimui paspartinti arba sumažėtų natūralių maistinę vertę mažinančių medžiagų koncentracija. Įmirkyta 61 Purškiamasis džiovinimas Skysčio drėgnio mažinimas: skysta pašarinė žaliava išpurškiama jos paviršiaus ir svorio santykiui padidinti ir per ją pučiamas šiltas oras. Išdžiovinta purškiant 62 Šutinimas Kaitinimas ir virimas naudojant suspaustus garus virškinamumui pagerinti. Šutinta 63 Skrudinimas Kaitinimas (paprastai aliejinių augalų sėklų) sausu karščiu, pvz., natūraliems maistinę vertę mažinantiems veiksniams susilpninti arba pašalinti. Skrudinta 64 Ultrafiltravimas Skysčių filtravimas per membraną, pralaidžią tik mažoms molekulėms. Ultrafiltruota 65 Gemalų šalinimas Visiškas arba dalinis sutraiškytų javų grūdų gemalo pašalinimas. Pašalinti gemalai 66 Mikronizavimas infraraudonaisiais spinduliais Terminis procesas, kurio metu javai, šaknys, sėklos ar gumbai arba jų gaminiai virinami ir kepinami naudojant infraraudonųjų spindulių šilumą; paskui paprastai gaminami dribsniai. Mikronizuota infraraudonaisiais spinduliais 67 Aliejaus/riebalų ir hidrinto aliejaus/riebalų skaidymas Cheminis riebalų/aliejų hidrolizavimo procesas. Riebalams/aliejui reaguojant su vandeniu esant aukštai temperatūrai ir slėgiui hidrofobinės sąveikos etapu galima gauti neapdorotas riebalų rūgštis, o hidrofilinės sąveikos etapu – glicerolio vandenis (neapdorotą glicerolį). Skaidyta 68 Ultragarsinis ardymas Tirpiųjų sudedamųjų dalių mechaniškas atskyrimas apdorojant didelės galios ultragarsu ir šiluma vandenyje. Suardyta 69 Mechaninis maisto pakuotės šalinimas Mechaninis pakavimo medžiagos pašalinimas. Mechaniškai išpakuota (1) Jei reikia, vokiečių kalbos žodį Konzentrieren galima pakeisti žodžiu Eindicken, tokiu atveju vartotinas bendrinis pavadinimas eingedickt. (2) Jei reikia, vietoj „lukštenimo“ galima vartoti „gliaudymą“, tokiu atveju vartotinas bendrinis pavadinimas „išgliaudyta“. (3) Kalbant apie ryžius, procesas aprašomas kaip „lukštenimas“, o bendrinis pavadinimas – „išlukštenta“. (4) Prancūzų kalba galima vartoti pavadinimą issues. (5) Vokiečių kalba galima vartoti bendrinį pavadinimą aufgeschlossen ir pavadinimą Quellwasser (jei tai krakmolas). Danų kalba galima vartoti bendrinį pavadinimą Kvældning ir pavadinimą Kvældet (jei tai krakmolas). (6) Jei reikia, prancūzų kalbos žodį Pressage galima pakeisti žodžiais Extraction mécanique.

C DALIS

Pašarinių žaliavų sąrašas

1. Javų grūdai ir jų produktai







Numeris Pavadinimas Aprašymas Privaloma nurodyti informacija 1.1.1 Miežiai Paprastųjų miežių (Hordeum vulgare L.) grūdai. Gali būti apsaugoti nuo suirimo didžiajame skrandyje. 1.1.2 Pūsti miežiai Produktas, gaunamas iš sumaltų arba skaldytų miežių, drėgnoje ir šiltoje aplinkoje apdorojant slėgiu. Krakmolas 1.1.3 Kepinti miežiai Iš dalies kepintas neryškios spalvos miežių kepinimo produktas. Krakmolas, jei > 10 % Žali baltymai, jei > 15 % 1.1.4 Miežių dribsniai Produktas, gaunamas suslėgus kaitinant arba mikronizuojant infraraudonaisiais spinduliais ir valcuojant išlukštentus miežius. Produkte gali būti nedidelis miežių lukštų kiekis. Produktas gali būti apsaugotas nuo suirimo didžiajame skrandyje. Krakmolas 1.1.5 Miežių ląsteliena Miežių krakmolo gamybos produktas. Pagrindinė jo sudedamoji dalis – ląsteliena, taip pat endospermo dalelės. Žalia ląsteliena Žali baltymai, jei > 10 % 1.1.6 Miežių lukštai Etanolio gamybos iš krakmolo produktas, gaunamas sumalus, persijojus ir išlukštenus miežių grūdus. Žalia ląsteliena Žali baltymai, jei > 10 % 1.1.7 Miežinės pamiltės Produktas, gaunamas sijotus išlukštentus miežius perdirbant į perlines kruopas, kruopmilčius arba miltus. Pagrindinės jo sudedamosios dalys – endospermo dalelės su smulkiomis išorinės luobelės skiautelėmis ir tam tikras grūdų atsijų kiekis. Žalia ląsteliena Krakmolas 1.1.8 Miežių baltymai Miežių produktas, gaunamas atskiriant krakmolą ir sėlenas. Pagrindinė jo sudedamoji dalis – baltymai. Žali baltymai 1.1.9 Miežių baltymų pašaras Miežių produktas, gaunamas atskiriant krakmolą. Pagrindinės jo sudedamosios dalys – baltymai ir endospermo dalelės. Drėgnis, jei < 45 % arba > 60 % Jei drėgnis < 45 %: — žali baltymai — krakmolas 1.1.10 Miežių sunka Miežių produktas, gaunamas drėgnuoju būdu ekstrahuojant baltymus ir krakmolą. Žali baltymai 1.1.11 Miežių sėlenos Miltų gamybos produktas, gaunamas iš sijotų išlukštentų miežių grūdų. Pagrindinės jo sudedamosios dalys – išorinės luobelės dalys ir grūdų, iš kurių pašalinta didžioji endospermo dalis, dalelės. Žalia ląsteliena 1.1.12 Skystas miežių krakmolas Gaminant iš miežių krakmolą gaunama antrinė krakmolo frakcija. Jei drėgnis < 50 %: — krakmolas 1.1.13 Salyklinių miežių atsijos Mechaninio sijojimo (frakcionavimo pagal dydį) produktas, kurio sudedamosios dalys – smulkūs miežių branduoliai ir miežių branduolių frakcijos, atskirtos prieš salyklo daiginimą. Žalia ląsteliena Žali pelenai, jei > 2,2 % 1.1.14 Salykliniai miežiai ir smulkios salyklo dalelės Produktas, kurio sudedamosios dalys – miežių branduolių ir salyklo frakcijos, atskirtos daiginant salyklą. Žalia ląsteliena 1.1.15 Salyklinių miežių lukštai Salyklinių miežių valymo produktas, kurio sudedamosios dalys – lukštų frakcijos ir smulkios dalelės. Žalia ląsteliena 1.1.16 Drėgni kietieji miežių žlaugtai Etanolio gamybos iš miežių produktas. Jo sudedamoji dalis – kietoji pašaro frakcija iš distiliuojamos medžiagos. Drėgnis, jei < 65 % arba > 88 % Jei drėgnis < 65 %: — žali baltymai 1.1.17 Drėgni tirpūs miežių žlaugtai Etanolio gamybos iš miežių produktas. Jo sudedamoji dalis – tirpi pašaro frakcija iš distiliuojamos medžiagos. Drėgnis, jei < 45 % arba > 70 % Jei drėgnis < 45 %: — žali baltymai 1.1.18 Salyklas (1) Sudaigintų javų produktas, išdžiovintas, sumaltas ir (arba) ekstrahuotas. 1.1.19 Salyklo šaknelės (1) Salyklinių javų daiginimo ir salyklo valymo produktas, kurio sudedamosios dalys – šaknelės, smulkios javų dalelės, lukštai ir smulkūs skaldyti salyklinių javų grūdai. Jis gali būti sumaltas. 1.2.1 Kukurūzai (2) Paprastųjų kukurūzų (Zea mays L. ssp. mays) grūdai. Produktas gali būti apsaugotas nuo suirimo didžiajame skrandyje. 1.2.2 Kukurūzų dribsniai (2) Produktas, gaunamas suslėgus kaitinant arba mikronizuojant infraraudonaisiais spinduliais ir valcuojant išlukštentus kukurūzus. Produkte gali būti nedidelis kukurūzų lukštų kiekis. Krakmolas 1.2.3 Kukurūzų pamiltės (2) Kukurūzų miltų arba kruopmilčių gamybos produktas. Pagrindinės jo sudedamosios dalys – išorinės luobelės dalys ir grūdų dalys, iš kurių pašalinta mažiau endospermo negu iš kukurūzų sėlenų. Jame gali būti tam tikras kukurūzų gemalų kiekis. Žalia ląsteliena Krakmolas Žali riebalai, jei > 5 % 1.2.4 Kukurūzų sėlenos (2) Kukurūzų miltų arba kruopmilčių gamybos produktas. Pagrindinės jo sudedamosios dalys – išorinės luobelės dalys ir tam tikras kukurūzų gemalų su endospermo dalelėmis kiekis. Žalia ląsteliena 1.2.5 Kukurūzų burbuolių šerdys (2) Kukurūzo burbuolės branduolys. Jame gali būti likęs nedidelis kiekis kukurūzų ir taurėlapių, nepašalintų nuimant derlių. Žalia ląsteliena Krakmolas 1.2.6 Kukurūzų atsijos (2) Po sijojimo gavus produktą atskirtos kukurūzų branduolių frakcijos. 1.2.7 Kukurūzų ląsteliena (2) Kukurūzų krakmolo gamybos produktas. Pagrindinė produkto sudedamoji dalis – ląsteliena. Drėgnis, jei < 50 % arba > 70 % Jei drėgnis < 50 %: — žalia ląsteliena 1.2.8 Kukurūzų glitimas (2) Kukurūzų krakmolo gamybos produktas. Pagrindinė jo sudedamoji dalis – glitimas, gaunamas atskiriant krakmolą. Drėgnis, jei < 70 % arba > 90 % Jei drėgnis < 70 %: — žali baltymai 1.2.9 Kukurūzų glitimo pašaras (2) Produktas, gaunamas gaminant kukurūzų krakmolą. Jo sudedamosios dalys – sėlenos ir kukurūzų sunka. Produkte taip pat gali būti skaldytų kukurūzų ir atliekų, susidariusių iš kukurūzų šalinant gemalų aliejų. Gali būti pridėta kitų produktų, gautų iš krakmolo ir rafinuojant arba fermentuojant krakmolo produktus. Drėgnis, jei < 40 % arba > 65 % Jei drėgnis < 40 %: — žali baltymai — žalia ląsteliena — krakmolas 1.2.10 Kukurūzų gemalai (2) Kukurūzų kruopmilčių, miltų arba krakmolo gamybos produktas. Pagrindinės jo sudedamosios dalys – kukurūzų gemalai, išorinės luobelės ir endospermo dalelės. Drėgnis, jei < 40 % arba > 60 % Jei drėgnis < 40 %: — žali baltymai — žali riebalai 1.2.11 Kukurūzų gemalų išspaudos (2) Aliejaus gamybos produktas, gaunamas spaudžiant apdorotus kukurūzų gemalus, nuo kurių dar gali būti neatskirtos endospermo ir sėklos luobelių dalelės. Žali baltymai Žali riebalai 1.2.12 Kukurūzų gemalų miltai (2) Aliejaus gamybos produktas, gaunamas ekstrahuojant apdorotus kukurūzų gemalus. Žali baltymai 1.2.13 Žalias kukurūzų gemalų aliejus (2) Aliejus, gaunamas iš kukurūzų gemalų. Drėgnis, jei > 1 % 1.2.14 Pūsti kukurūzai (2) Produktas, gaunamas iš sumaltų arba skaldytų kukurūzų, drėgnoje ir šiltoje aplinkoje apdorojant slėgiu. Krakmolas 1.2.15 Kukurūzų ekstraktas (2) Koncentruotas skystis, liekantis įmirkius kukurūzus. Drėgnis, jei < 45 % arba > 65 % Jei drėgnis < 45 %: — žali baltymai 1.2.16 Saldžiųjų kukurūzų silosas (2) Saldžiųjų kukurūzų perdirbimo pramonės šalutinis produktas, kurio sudedamosios dalys – sukapoti ir nusausinti arba išspausti burbuolių branduoliai, lukštai ir šerdžių dalys. Gaunamas kapojant saldžiųjų kukurūzų burbuoles, lukštus ir lapus bei branduolius. Žalia ląsteliena 1.2.17 Sutraiškyti kukurūzai, iš kurių pašalinti gemalai (2) Produktas, gaunamas šalinant sutraiškytų kukurūzų gemalus. Pagrindinės jo sudedamosios dalys – endospermo dalys; jame dar gali būti tam tikras kukurūzų gemalų su išorinių luobelių dalelėmis kiekis. Žalia ląsteliena Krakmolas 1.2.18 Kukurūzų kruopos (2) Kietos, stambios maltų kukurūzų dalys, kuriose yra nedaug arba iš viso nėra sėlenų ar gemalų. Žalia ląsteliena Krakmolas 1.3.1 Soros Sorų (Panicum miliaceum L.) grūdai. 1.4.1 Avižos Sėjamųjų avižų (Avena sativa L.) ir kitų rūšių avižų grūdai. 1.4.2 Išlukštentos avižos Išlukštenti avižų grūdai. Jie gali būti apdoroti garais. 1.4.3 Avižiniai dribsniai Produktas, gaunamas suslėgus kaitinant arba mikronizuojant infraraudonaisiais spinduliais ir valcuojant išlukštentas avižas. Produkte gali būti nedidelis avižų lukštų kiekis. Krakmolas 1.4.4 Avižinės pamiltės Produktas, gaunamas sijotas išlukštentas avižas perdirbant į avižines kruopas ir miltus. Pagrindinės jo sudedamosios dalys – avižų sėlenos ir nedidelis kiekis endospermo dalelių. Žalia ląsteliena Krakmolas 1.4.5 Avižinės sėlenos Miltų gamybos produktas, gaunamas iš sijotų išlukštentų avižų grūdų. Pagrindinės jo sudedamosios dalys – išorinės luobelės dalys ir grūdų, iš kurių pašalinta didžioji endospermo dalis, dalelės. Žalia ląsteliena 1.4.6 Avižų lukštai Produktas, gaunamas lukštenant avižų grūdus. Žalia ląsteliena 1.4.7 Pūstos avižos Produktas, gaunamas iš sumaltų arba skaldytų avižų, drėgnoje ir šiltoje aplinkoje apdorojant slėgiu. Krakmolas 1.4.8 Avižinės kruopos Išvalytos avižos be lukštų. Žalia ląsteliena Krakmolas 1.4.9 Avižiniai miltai Produktas, gaunamas malant avižų grūdus. Žalia ląsteliena Krakmolas 1.4.10 Pašariniai avižų miltai Avižų produktas, gautas išlukštenus avižas, kuriame yra didelis krakmolo kiekis. Žalia ląsteliena 1.4.11 Avižinis pašaras Produktas, gaunamas sijotas išlukštentas avižas perdirbant į avižines kruopas ir miltus. Pagrindinės jo sudedamosios dalys – avižų sėlenos ir nedidelis kiekis endospermo dalelių. Žalia ląsteliena 1.5.1 Bolivinių balandų sėklų rupiniai Bolivinės balandos (Chenopodium quinoa Willd.) išvalytos sėklos, iš kurių viršutinio sluoksnio pašalintas saponinas. 1.6.1 Skaldyti ryžiai Ryžių (Oryza sativa L.) branduolių dalys, trumpesnės nei trys ketvirčiai viso branduolio. Ryžiai gali būti apvirti. Krakmolas 1.6.2 Šlifuoti ryžiai Lukštenti ryžiai, iš kurių šlifuojant buvo beveik visai pašalinti sėlenos ir gemalai. Ryžiai gali būti apvirti. Krakmolas 1.6.3 Drebutiniai ryžiai Produktas, gaunamas iš šlifuotų arba skaldytų ryžių drebutinant. Krakmolas 1.6.4 Ekstruduoti ryžiai Produktas, gaunamas ekstruduojant ryžių miltus. Krakmolas 1.6.5 Ryžių dribsniai Produktas, gaunamas gaminant drebutinių arba skaldytų ryžių branduolių dribsnius. Krakmolas 1.6.6 Lukštenti ryžiai Žaliaviniai ryžiai (Oryza Sativa L.), nuo kurių pašalinti tiktai lukštai. Jie gali būti apvirti. Lukštenant ir apdorojant gali būti prarandamas tam tikras sėlenų kiekis. Krakmolas Žalia ląsteliena 1.6.7 Malti pašariniai ryžiai Produktas, gaunamas malant pašarinius ryžius, kurio sudedamosios dalys – žali pusiau stikliški arba nenunokę grūdai, išsijoti šlifuojant lukštentus ryžius, arba paprasti lukštenti grūdai, geltoni arba dėmėti. Krakmolas 1.6.8 Ryžių miltai Produktas, gaunamas malant šlifuotus ryžius. Ryžiai gali būti apvirti. Krakmolas 1.6.9 Lukštentų ryžių miltai Produktas, gaunamas malant lukštentus ryžius. Ryžiai gali būti apvirti. Krakmolas Žalia ląsteliena 1.6.10 Ryžių sėlenos Ryžių šlifavimo produktas, kurio pagrindinės sudedamosios dalys – išoriniai branduolio sluoksniai (apyvaisis, luobelė, branduolys, aleuronas) ir gemalo dalys. Ryžiai gali būti apvirti arba ekstruduoti. Žalia ląsteliena 1.6.11 Ryžių sėlenos su kalcio karbonatu Ryžių šlifavimo produktas, kurio pagrindinės sudedamosios dalys – išoriniai branduolio sluoksniai (apyvaisis, luobelė, branduolys, aleuronas) ir gemalo dalys. Jame gali būti iki 23 % kalcio karbonato, kuris naudojamas kaip pagalbinė perdirbimo medžiaga. Ryžiai gali būti apvirti. Žalia ląsteliena Kalcio karbonatas 1.6.12 Ryžių sėlenos, iš kurių pašalinti riebalai Ryžių sėlenos, gaunamos ekstrahuojant aliejų. Produktas gali būti apsaugotas nuo suirimo didžiajame skrandyje. Žalia ląsteliena 1.6.13 Ryžių sėlenų aliejus Iš stabilizuotų ryžių sėlenų ekstrahuojamas aliejus. 1.6.14 Ryžių pamiltės Ryžių miltų ir krakmolo gamybos produktas, gaunamas šlifuojant sausuoju arba drėgnuoju būdu ir sijojant. Pagrindinės jo sudedamosios dalys – krakmolas, baltymai, riebalai ir ląsteliena. Ryžiai gali būti apvirti. Juose gali būti iki 0,25 % natrio ir 0,25 % sulfato. Krakmolas, jei > 20 % Žali baltymai, jei > 10 % Žali riebalai, jei > 5 % Žalia ląsteliena 1.6.15 Ryžių pamiltės su kalcio karbonatu Ryžių šlifavimo produktas, kurio pagrindinės sudedamosios dalys – aleurono sluoksnio ir endospermo dalelės. Jame gali būti iki 23 % kalcio karbonato, kuris naudojamas kaip pagalbinė perdirbimo medžiaga. Ryžiai gali būti apvirti. Krakmolas Žali baltymai Žali riebalai Žalia ląsteliena Kalcio karbonatas 1.6.16 Ryžiai Sėjamųjų ryžių (Oryza sativa L.) grūdai. Produktas gali būti apsaugotas nuo suirimo didžiajame skrandyje. 1.6.17 Ryžių gemalai Ryžių šlifavimo produktas, kurio pagrindinė sudedamoji dalis – gemalai. Žali riebalai Žali baltymai 1.6.18 Ryžių gemalų išspaudos Produktas, gaunamas traiškant ryžių gemalus siekiant išspausti aliejų. Žali baltymai Žali riebalai Žalia ląsteliena 1.6.20 Ryžių baltymai Ryžių krakmolo gamybos produktas, gaunamas šlifuojant drėgnuoju būdu, sijojant, atskiriant, koncentruojant ir džiovinant. Žali baltymai 1.6.21 Skystas poliruotų ryžių pašaras Koncentruotas skystas produktas, gaunamas šlifuojant drėgnuoju būdu ir sijojant ryžius. Krakmolas 1.6.22 Pūsti ryžiai Produktas, gaunamas ekspanduojant ryžių branduolius arba skaldytus ryžių branduolius. Krakmolas 1.6.23 Fermentuoti ryžiai Produktas, gaunamas fermentuojant ryžius. Krakmolas 1.6.24 Deformuoti ryžiai, šlifuoti/kreidiški šlifuoti ryžiai Ryžių šlifavimo produktas, kurio pagrindinė sudedamoji dalis – sveiki arba skaldyti deformuoti branduoliai ir (arba) kreidiški branduoliai, ir (arba) pažeisti branduoliai, ir (arba) natūraliai dažyti branduoliai (žali, raudoni, geltoni), ir (arba) paprasti lukštenti grūdai. Jie gali būti apvirti. Krakmolas 1.6.25 Nesubrendę šlifuoti ryžiai Ryžių šlifavimo produktas, kurio pagrindinė sudedamoji dalis – nesubrendę ir (arba) kreidiški branduoliai. Krakmolas 1.7.1 Rugiai Sėjamųjų rugių (Secale cereale L.) grūdai. 1.7.2 Ruginės pamiltės Miltų gamybos produktas, gaunamas iš sijotų rugių. Pagrindinės jo sudedamosios dalys – endospermo dalelės su smulkiomis išorinės luobelės dalimis ir įvairios grūdų dalys. Krakmolas Žalia ląsteliena 1.7.3 Ruginis pašaras Miltų gamybos produktas, gaunamas iš sijotų rugių. Pagrindinės jo sudedamosios dalys – išorinės luobelės dalys ir grūdų, iš kurių pašalinta mažiau endospermo nei iš rugių sėlenų, dalelės. Krakmolas Žalia ląsteliena 1.7.4 Ruginės sėlenos Miltų gamybos produktas, gaunamas iš sijotų rugių. Pagrindinės jo sudedamosios dalys – išorinės luobelės dalys ir grūdų, iš kurių pašalinta didžioji endospermo dalis, dalelės. Krakmolas Žalia ląsteliena 1.8.1 Dvispalviai sorgai; [Milo] Dvispalvių sorgų (Sorghum bicolor (L). Moench) grūdai/sėklos. 1.8.2 Baltieji sorgai Tam tikrų sorgų veislių grūdai su balta luobele. 1.8.3 Sorgų pašaras Džiovintas produktas, gaunamas atskiriant sorgų krakmolą. Pagrindinė produkto sudedamoji dalis – sėlenos. Produkte taip pat gali būti sausų maceravimui naudoto vandens likučių ir gali būti pridėta gemalų. Žali baltymai 1.9.1 Speltos Triticum spelta L., Triticum dicoccum Schrank, Triticum monococcum rūšių speltų grūdai. 1.9.2 Speltų sėlenos Speltų miltų gamybos produktas. Pagrindinės jo sudedamosios dalys – išorinės luobelės dalys ir nedidelis speltų gemalų su endospermo dalelėmis kiekis. Žalia ląsteliena 1.9.3 Speltų lukštai Produktas, gaunamas lukštenant speltų grūdus. Žalia ląsteliena 1.9.4 Speltų pamiltės Produktas, gaunamas perdirbant sijotas, išlukštentas speltas į speltų miltus. Pagrindinės jo sudedamosios dalys – endospermo dalelės su smulkiomis išorinės luobelės dalimis ir tam tikras grūdų atsijų kiekis. Žalia ląsteliena Krakmolas 1.10.1 Kvietrugiai Triticum × Secale cereale L. hibrido grūdai. 1.11.1 Kviečiai Triticum aestivum L., Triticum durum Desf. ir kitų veislių kviečių grūdai. Produktas gali būti apsaugotas nuo suirimo didžiajame skrandyje. 1.11.2 Kviečių šaknelės Salyklinių kviečių daiginimo ir salyklo valymo produktas, kurio sudedamosios dalys – šaknelės, javų smulkios dalelės, lukštai ir smulkūs skaldyti salyklinių kviečių grūdai. 1.11.3 Drebutiniai kviečiai Produktas, gaunamas iš sumaltų arba skaldytų kviečių, drėgnoje ir šiltoje aplinkoje apdorojant slėgiu. Krakmolas 1.11.4 Kvietinės pamiltės Miltų gamybos produktas, gaunamas iš sijotų kviečių grūdų arba išlukštentų speltų. Pagrindinės jo sudedamosios dalys – endospermo dalelės su smulkiomis išorinės luobelės dalimis ir tam tikras grūdų atsijų kiekis. Žalia ląsteliena Krakmolas 1.11.5 Kvietiniai dribsniai Produktas, gaunamas suslėgus kaitinant arba mikronizuojant infraraudonaisiais spinduliais ir valcuojant išlukštentus kviečius. Produkte gali būti nedidelis kviečių lukštų kiekis. Produktas gali būti apsaugotas nuo suirimo didžiajame skrandyje. Žalia ląsteliena Krakmolas 1.11.6 Kvietinis pašaras Miltų arba salyklo gamybos produktas, gaunamas iš sijotų kviečių grūdų arba išlukštentų speltų. Pagrindinės jo sudedamosios dalys – išorinės luobelės dalys ir grūdų, iš kurių pašalinta mažiau endospermo negu iš kviečių sėlenų, dalelės. Žalia ląsteliena 1.11.7 Kvietinės sėlenos (3) Miltų arba salyklo gamybos produktas, gaunamas iš sijotų kviečių grūdų arba išlukštentų speltų. Pagrindinės jo sudedamosios dalys – išorinės luobelės dalys ir grūdų, iš kurių pašalinta didžioji endospermo dalis, dalelės. Žalia ląsteliena 1.11.8 Salyklinių fermentuotų kviečių dalelės Produktas, gaunamas gaminant kviečių ir kvietinių sėlenų salyklą ir kartu juos fermentuojant. Produktas išdžiovinamas ir sumalamas. Krakmolas Žalia ląsteliena 1.11.10 Kviečių ląsteliena Perdirbant kviečius ekstrahuota ląsteliena. Pagrindinė produkto sudedamoji dalis – ląsteliena. Drėgnis, jei < 60 % arba > 80 % Jei drėgnis < 60 %: — žalia ląsteliena 1.11.11 Kviečių gemalai Miltų gamybos produktas, kurio pagrindinės sudedamosios dalys – malant atskirti valcuoti arba nevalcuoti kviečių gemalai, nuo kurių dar gali būti neatskirtos endospermo ir išorinės luobelės dalelės. Žali baltymai Žali riebalai 1.11.12 Fermentuoti kviečių gemalai Kviečių gemalų fermentavimo produktas. Žali baltymai Žali riebalai 1.11.13 Kviečių gemalų išspaudos Aliejaus gamybos produktas, gaunamas spaudžiant Triticum aestivum L., Triticum durum Desf ir kitų rūšių kviečių ir išlukštentų Triticum spelta L., Triticum dicoccum Schrank, Triticum monococcum L. speltų gemalus, nuo kurių dar gali būti neatskirtos endospermo ir sėklos luobelių dalelės. Žali baltymai 1.11.15 Kviečių baltymai Kviečių baltymai, ekstrahuoti gaminant krakmolą arba etanolį; jie gali būti iš dalies hidrolizuoti. Žali baltymai 1.11.16 Kviečių glitimo pašaras Kviečių krakmolo ir glitimo gamybos produktas. Jo sudedamosios dalys – sėlenos, iš kurių pašalinta dalis gemalų. Produkte gali būti kviečių sunkos, skaldytų kviečių ir kitų produktų, gautų iš krakmolo ir rafinuojant arba fermentuojant krakmolo produktus. Drėgnis, jei < 45 % arba > 60 % Jei drėgnis < 45 %: — žali baltymai — krakmolas 1.11.18 Baltymų gausus kviečių glitimas Kviečių baltymai, kurių klampusis elastingumas hidratavus yra didelis ir kuriuose yra ne mažiau kaip 80 % baltymų (N × 6,25), o sausoje medžiagoje – ne daugiau kaip 2 % pelenų. Žali baltymai 1.11.19 Skystas kviečių krakmolas Produktas, gaunamas iš kviečių gaminant krakmolą ir (arba) gliukozę ir glitimą. Drėgnis, jei < 65 % arba > 85 % Jei drėgnis < 65 %: — krakmolas 1.11.20 Baltymingas kviečių krakmolas, iš kurio iš dalies pašalintas cukrus Kviečių krakmolo gamybos produktas, kurio pagrindinės sudedamosios dalys – iš dalies cukrintas krakmolas, tirpieji baltymai ir kitos tirpios endospermo dalelės. Žali baltymai Krakmolas Bendras cukraus kiekis, išreikštas sacharoze 1.11.21 Kviečių sunka Kviečių produktas, gaunamas drėgnuoju būdu ekstrahuojant baltymus ir krakmolą. Produktas gali būti hidrolizuotas. Drėgnis, jei < 55 % arba > 85 % Jei drėgnis < 55 %: — žali baltymai 1.11.22 Kviečių mielių koncentratas Drėgnas šalutinis produktas, susidarantis fermentuojant kviečių krakmolą alkoholio gamybai. Drėgnis, jei < 60 % arba > 80 % Jei drėgnis < 60 %: — žali baltymai 1.11.23 Salyklinių kviečių atsijos Mechaninio sijojimo (dalelių frakcionavimo) produktas, kurio sudedamosios dalys – smulkūs kviečių branduoliai ir kviečių branduolių frakcijos, atskirtos prieš salyklo daiginimo procesą. Žalia ląsteliena 1.11.24 Salykliniai kviečiai ir smulkios salyklo dalelės Produktas, kurio sudedamosios dalys – kviečių branduolių frakcijos ir salyklas, atskirti salyklo daiginimo proceso metu. Žalia ląsteliena 1.11.25 Salyklinių kviečių lukštai Salyklinių kviečių valymo produktas, kurio sudedamosios dalys – lukštų frakcijos ir smulkios dalelės. Žalia ląsteliena 1.12.2 Grūdų miltai (1) Miltai, gaunami malant grūdus. Krakmolas Žalia ląsteliena 1.12.3 Grūdų baltymų koncentratas (1) Koncentruotas ir išdžiovintas produktas, gaunamas iš grūdų po to, kai fermentuojant mieles iš jų buvo pašalintas krakmolas. Žali baltymai 1.12.4 Javų grūdų atsijos (1) Mechaninio sijojimo (dalelių frakcionavimo) produktas, kurio sudedamosios dalys – smulkūs grūdai ir grūdų branduolių, kurie gali būti sudaiginti, frakcijos, atskirtos prieš tolesnį grūdų apdorojimą. Produkto sudėtyje yra daugiau žalios ląstelienos (pvz., lukštų), nei nefrakcionuotuose javuose. Žalia ląsteliena 1.12.5 Grūdų gemalai (1) Grūdų malimo ir krakmolo gamybos produktas, kurio pagrindinės sudedamosios dalys – malant atskirti valcuoti arba nevalcuoti grūdų gemalai, nuo kurių dar gali būti neatskirtos endospermo ir išorinės luobelės dalelės. Žali baltymai Žali riebalai 1.12.6 Grūdų žlaugtų sirupas (1) Grūdų produktas, gaunamas išgarinus grūdų spiritui gaminti naudotų grūdų fermentavimo ir distiliavimo žlaugtų koncentratą. Drėgnis, jei < 45 % arba > 70 % Jei drėgnis < 45 %: — žali baltymai 1.12.7 Drėgni grūdų žlaugtai (1) Drėgnas produktas, gaunamas kaip kietoji frakcija centrifuguojant ir (arba) filtruojant grūdų spiritui gaminti naudotų grūdų fermentavimo ir distiliavimo žlaugtus. Drėgnis, jei < 65 % arba > 88 % Jei drėgnis < 65 %: — žali baltymai 1.12.8 Žlaugtų sunkos koncentratas (1) Drėgnas alkoholio gamybos produktas, gaunamas fermentuojant ir distiliuojant kviečių mentalą ir cukraus sirupą, prieš tai atskyrus sėlenas ir glitimą. Produkte taip pat gali būti fermentacijai naudotų mikroorganizmų negyvų ląstelių ir (arba) jų dalių. Drėgnis, jei < 65 % arba > 88 % Jei drėgnis < 65 %: — žali baltymai, jei > 10 % 1.12.9 Grūdų žlaugtai ir sunka (1) Alkoholio gamybos produktas, gaunamas fermentuojant ir distiliuojant javų grūdų mentalą ir (arba) kitus produktus, kuriuose yra krakmolo ir cukraus. Juose taip pat gali būti fermentacijai naudotų mikroorganizmų negyvų ląstelių ir (arba) jų dalių. Jame gali būti 2 % sulfato. Produktas gali būti apsaugotas nuo suirimo didžiajame skrandyje. Drėgnis, jei < 60 % arba > 80 % Jei drėgnis < 60 %: — žali baltymai 1.12.10 Džiovinti grūdų žlaugtai Alkoholio distiliacijos produktas, gaunamas džiovinant kietas susifermentavusių grūdų nuosėdas. Produktas gali būti apsaugotas nuo suirimo didžiajame skrandyje. Žali baltymai 1.12.11 Džiovinti tamsieji grūdų žlaugtai (1); [Džiovinti grūdų žlaugtai ir sunka] (1) Alkoholio distiliavimo produktas, gaunamas džiovinant kietas susifermentavusių grūdų nuosėdas, į kurias pridėta žlaugtų sirupo arba garintų žlaugtų. Produktas gali būti apsaugotas nuo suirimo didžiajame skrandyje. Žali baltymai 1.12.12 Salyklojai (1) Alaus gamybos produktas, kurio sudedamosios dalys – salyklinių ir nesalyklinių grūdų ir kitų krakmolingų medžiagų liekanos, kuriose gali būti apynių medžiagų. Produktas paprastai parduodamas drėgnas, bet gali būti parduodamas ir išdžiovintas. Jame gali būti iki 0,3 % dimetilpolisiloksano, 1,5 % fermentų ir 1,8 % bentonito. Drėgnis, jei < 65 % arba > 88 % Jei drėgnis < 65 %: — žali baltymai 1.12.13 Salyklo nuosėdos (1) Javų viskio gamybos kietas produktas. Jo sudedamosios dalys – salyklinių javų ekstrahavimo karštu vandeniu liekanos. Produktas paprastai parduodamas drėgnas, atskyrus ekstraktą leidžiant skysčiui nusistovėti. Drėgnis, jei < 65 % arba > 88 % Jei drėgnis < 65 %: — žali baltymai 1.12.14 Grūdų mentalas Kietas produktas, gaunamas gaminant alų, salyklo ekstraktą ir viskio spiritą. Jo sudedamosios dalys – sumalto salyklo ekstrahavimo karštu vandeniu liekanos, kuriose gali būti kitų cukringų arba krakmolingų medžiagų. Produktas paprastai parduodamas drėgnas, išspaudus ekstraktą. Drėgnis, jei < 65 % arba > 88 % Jei drėgnis < 65 %: — Žali baltymai 1.12.15 Žlaugtai Liekanos distiliatoriuje po pirmo salyklinio viskio distiliavimo. Žali baltymai, jei > 10 % 1.12.16 Žlaugtų sirupas Po pirmo salyklinio viskio distiliavimo išgarinus žlaugtus distiliatoriuje likęs produktas. Drėgnis, jei < 45 % arba > 70 % Jei drėgnis < 45 %: žali baltymai (1) Prie pavadinimo galima papildomai nurodyti javų rūšį. (2) Pastaba: anglų kalba žodžiai maize ir corn gali būti vartojami kaip sinonimai. (3) Jei šis produktas smulkiau maltas, prie pavadinimo galima pridėti žodį „smulkios“ arba pavadinimą galima pakeisti kitu atitinkamu pavadinimu.

2. Aliejinių augalų sėklos, aliejinių augalų vaisiai ir jų produktai







Numeris Pavadinimas Aprašymas Privaloma nurodyti informacija 2.1.1 Atalių išspaudos Aliejaus gamybos produktas, gaunamas spaudžiant Orbignya veislės atalių palmių riešutus. Žali baltymai Žali riebalai Žalia ląsteliena 2.2.1 Vasarinių judrų sėklos Vasarinių judrų (Camelina sativa L. Crantz) sėklos. 2.2.2 Vasarinių judrų išspaudos Aliejaus gamybos produktas, gaunamas spaudžiant vasarinių judrų sėklas. Žali baltymai Žali riebalai Žalia ląsteliena 2.2.3 Vasarinių judrų miltai Aliejaus gamybos produktas, gaunamas ekstrahuojant ir atitinkamai termiškai apdorojant vasarinių judrų sėklų išspaudas. Žali baltymai 2.3.1 Kakavos pupelių lukštai Džiovintų ir kepintų tikrojo kakavmedžio (Theobroma cacao L.) pupelių apvalkalai. Žalia ląsteliena 2.3.2 Kakavos pupelių luobelės Tikrojo kakavmedžio (Theobroma cacao L.) pupelių perdirbimo produktas. Žalia ląsteliena Žali baltymai 2.3.3 Aplukštentų kakavos pupelių miltai Aliejaus gamybos produktas, gaunamas ekstrahuojant džiovintas ir kepintas tikrojo kakavmedžio (Theobroma cacao L.) pupeles, nuo kurių pašalinta dalis lukšto. Žali baltymai Žalia ląsteliena 2.4.1 Kokosų išspaudos Aliejaus gamybos produktas, gaunamas spaudžiant riešutinių kokosų (Cocos nucifera L.) džiovintus branduolius (endospermą) ir išorinį apvalkalą. Žali baltymai Žali riebalai Žalia ląsteliena 2.4.2 Hidrolizuotos kokosų išspaudos Aliejaus gamybos produktas, gaunamas spaudžiant ir fermentine hidrolize apdorojant riešutinių kokosų (Cocos nucifera L.) džiovintus branduolius (endospermą) ir išorinį apvalkalą. Žali baltymai Žali riebalai Žalia ląsteliena 2.4.3 Kokosų miltai Aliejaus gamybos produktas, gaunamas ekstrahuojant riešutinių kokosų (Cocos nucifera L.) džiovintus branduolius (endospermą) ir išorinį apvalkalą. Žali baltymai 2.5.1 Vilnamedžių sėklos Vilnamedžių (Gossypium ssp.) sėklos, nuo kurių atskirti jas dengiantys plaušai. Produktas gali būti apsaugotas nuo suirimo didžiajame skrandyje. 2.5.2 Aplukštentų vilnamedžių sėklų miltai Aliejaus gamybos produktas, gaunamas ekstrahuojant vilnamedžių sėklas, nuo kurių pašalinti plaušai ir dalis lukštų. (Didžiausias žalios ląstelienos kiekis sausojoje medžiagoje – 22,5 %). Produktas gali būti apsaugotas nuo suirimo didžiajame skrandyje. Žali baltymai Žalia ląsteliena 2.5.3 Vilnamedžių sėklų išspaudos Aliejaus gamybos produktas, gaunamas spaudžiant vilnamedžių sėklas, nuo kurių pašalinti plaušai. Žali baltymai Žalia ląsteliena Žali riebalai 2.6.1 Aplukštentų žemės riešutų išspaudos Aliejaus gamybos produktas, gaunamas spaudžiant aplukštentas valgomųjų arachių (Arachis hypogaea L.) ir kitų Arachis genties žemės riešutų sėklas. (Didžiausias žalios ląstelienos kiekis sausojoje medžiagoje – 16 %). Žali baltymai Žali riebalai Žalia ląsteliena 2.6.2 Aplukštentų žemės riešutų miltai Aliejaus gamybos produktas, gaunamas ekstrahuojant aplukštentų žemės riešutų išspaudas. (Didžiausias žalios ląstelienos kiekis sausojoje medžiagoje – 16 %). Žali baltymai Žalia ląsteliena 2.6.3 Išlukštentų žemės riešutų išspaudos Aliejaus gamybos produktas, gaunamas spaudžiant išlukštentus žemės riešutus. Žali baltymai Žali riebalai Žalia ląsteliena 2.6.4 Išlukštentų žemės riešutų miltai Aliejaus gamybos produktas, gaunamas ekstrahuojant išlukštentų žemės riešutų išspaudas. Žali baltymai Žalia ląsteliena 2.7.1 Kapokmedžių išspaudos Aliejaus gamybos produktas, gaunamas spaudžiant kapokmedžių (Ceiba pentadra L. Gaertn.) sėklas. Žali baltymai Žalia ląsteliena 2.8.1 Sėmenys Sėjamųjų linų (Linum usitatissimum L.) sveikos, plokščiai suspaustos arba sumaltos sėklos. (Botaninis grynis ne mažesnis kaip 93 %). Produktas gali būti apsaugotas nuo suirimo didžiajame skrandyje. 2.8.2 Sėmenų išspaudos Aliejaus gamybos produktas, gaunamas spaudžiant sėmenis. Žali baltymai Žali riebalai Žalia ląsteliena 2.8.3 Sėmenų miltai Aliejaus gamybos produktas, gaunamas ekstrahuojant ir atitinkamai termiškai apdorojant sėmenų išspaudas. Produktas gali būti apsaugotas nuo suirimo didžiajame skrandyje. Žali baltymai 2.8.4 Sėmenų išspaudų pašaras Aliejaus gamybos produktas, gaunamas spaudžiant sėmenis. Tik kai produktas pagamintas integruoto smulkinimo ir rafinavimo įmonėje, jame gali būti iki: — 1 % bendro panaudotos balinamosios žemės ir filtravimą greitinančių priemonių (pvz., diatominės žemės, amorfinių silikatų ir silicio, filosilikatų ir celiuliozės arba medienos plaušų) kiekio — 1,3 % žalių lecitinų — 2 % soupstokų. Žali baltymai Žali riebalai Žalia ląsteliena 2.8.5 Sėmenų miltų pašaras Aliejaus gamybos produktas, gaunamas ekstrahuojant ir atitinkamai termiškai apdorojant sėmenų išspaudas. Tik kai produktas pagamintas integruoto smulkinimo ir rafinavimo įmonėje, jame gali būti iki: — 1 % bendro panaudotos balinamosios žemės ir filtravimą greitinančių priemonių (pvz., diatominės žemės, amorfinių silikatų ir silicio, filosilikatų ir celiuliozės arba medienos plaušų) kiekio — 1,3 % žalių lecitinų — 2 % soupstokų. Produktas gali būti apsaugotas nuo suirimo didžiajame skrandyje. Žali baltymai 2.9.1 Garstyčių sėlenos Garstyčių (Brassica juncea L.) gamybos produktas. Jo sudedamosios dalys – išorinės luobelės dalys ir grūdų dalelės. Žalia ląsteliena 2.9.2 Garstyčių sėklų miltai Produktas, gaunamas ekstrahuojant lakųjį garstyčių aliejų iš garstyčių sėklų. Žali baltymai 2.10.1 Aliejinių juodvų sėklos Aliejinių juodvų (Guizotia abyssinica (L.F.) Cass) augalų sėklos. 2.10.2 Aliejinių juodvų išspaudos Aliejaus gamybos produktas, gaunamas spaudžiant aliejinių juodvų sėklas (druskos rūgštyje netirpių pelenų kiekis ne didesnis kaip 3,4 %). Žali baltymai Žali riebalai Žalia ląsteliena 2.11.1 Alyvuogių išspaudos Aliejaus gamybos produktas, gaunamas ekstrahuojant išspaustus europinio alyvmedžio Olea europea L. vaisius, kuo geriau atskirtus nuo branduolio dalių. Žali baltymai Žalia ląsteliena Žali riebalai 2.11.2 Alyvuogių miltų, iš kurių pašalinti riebalai, pašaras Aliejaus gamybos produktas, gaunamas ekstrahuojant ir atitinkamai termiškai apdorojant alyvuogių išspaudas, kuo geriau atskirtas nuo branduolio dalių. Tik kai produktas pagamintas integruoto smulkinimo ir rafinavimo įmonėje, jame gali būti iki: — 1 % bendro panaudotos balinamosios žemės ir filtravimą greitinančių priemonių (pvz., diatominės žemės, amorfinių silikatų ir silicio, filosilikatų ir celiuliozės arba medienos plaušų) kiekio — 1,3 % žalių lecitinų — 2 % soupstokų. Žali baltymai Žalia ląsteliena 2.11.3 Alyvuogių miltai, iš kurių pašalinti riebalai Aliejaus gamybos produktas, gaunamas ekstrahuojant ir atitinkamai termiškai apdorojant alyvuogių išspaudas, kuo geriau atskirtas nuo branduolio dalių. Žali baltymai Žalia ląsteliena 2.12.1 Alyvpalmių sėklų išspaudos Aliejaus gamybos produktas, gaunamas spaudžiant kuo geriau išlukštentas gvinėjinių alyvpalmių Elaeis guineensis Jacq. ir Corozo oleifera (HBK) L. H. Bailey (Elaeis melanococca auct.) sėklas. Žali baltymai Žalia ląsteliena Žali riebalai 2.12.2 Alyvpalmių sėklų miltai Aliejaus gamybos produktas, gaunamas ekstrahuojant kuo geriau išlukštentas alyvpalmių sėklas. Žali baltymai Žalia ląsteliena 2.13.1 Aguročių ir moliūgų sėklos Aguročių (Cucurbita pepo L.) ir Cucurbita genties augalų sėklos. 2.13.2 Aguročių ir moliūgų sėklų išspaudos Aliejaus gamybos produktas, gaunamas spaudžiant aguročių (Cucurbita pepo L.) ir Cucurbita genties augalų sėklas. Žali baltymai Žali riebalai 2.14.1 Rapsų sėklos (1) Rapsų (Brassica napus L. ssp. oleifera (Metzg.) Sinsk.), indiškojo bastučio (Brassica napus L. var. glauca (Roxb.) O.E. Schulz) ir rapsukų (Brassica rapa ssp. oleifera (Metzg.) Sinsk.) sėklos. Botaninis grynis ne mažesnis kaip 94 %. Produktas gali būti apsaugotas nuo suirimo didžiajame skrandyje. 2.14.2 Rapsų išspaudos Aliejaus gamybos produktas, gaunamas spaudžiant rapsų sėklas. Produktas gali būti apsaugotas nuo suirimo didžiajame skrandyje. Žali baltymai Žali riebalai Žalia ląsteliena 2.14.3 Rapsų rupiniai Aliejaus gamybos produktas, gaunamas ekstrahuojant ir atitinkamai termiškai apdorojant rapsų sėklų išspaudas. Produktas gali būti apsaugotas nuo suirimo didžiajame skrandyje. Žali baltymai 2.14.4 Ekstruduotos rapsų sėklos Produktas, gaunamas iš sveikų rapsų sėklų, apdorojamų drėgnoje ir šiltoje aplinkoje, ir slėgiu gerinant krakmolo savybę tirštėti. Produktas gali būti apsaugotas nuo suirimo didžiajame skrandyje. Žali baltymai Žali riebalai 2.14.5 Rapsų sėklų baltymų koncentratas Aliejaus gamybos produktas, gaunamas atskiriant rapsų sėklų išspaudų arba rapsų sėklų baltymų dalis. Žali baltymai 2.14.6 Rapsų sėklų išspaudų pašaras Aliejaus gamybos produktas, gaunamas spaudžiant rapsų sėklas. Tik kai produktas pagamintas integruoto smulkinimo ir rafinavimo įmonėje, jame gali būti iki: — 1 % bendro panaudotos balinamosios žemės ir filtravimą greitinančių priemonių (pvz., diatominės žemės, amorfinių silikatų ir silicio, filosilikatų ir celiuliozės arba medienos plaušų) kiekio — 1,3 % žalių lecitinų — 2 % soupstokų. Produktas gali būti apsaugotas nuo suirimo didžiajame skrandyje. Žali baltymai Žali riebalai Žalia ląsteliena 2.14.7 Rapsų rupinių pašaras Aliejaus gamybos produktas, gaunamas ekstrahuojant ir atitinkamai termiškai apdorojant rapsų sėklų išspaudas. Tik kai produktas pagamintas integruoto smulkinimo ir rafinavimo įmonėje, jame gali būti iki: — 1 % bendro panaudotos balinamosios žemės ir filtravimą greitinančių priemonių (pvz., diatominės žemės, amorfinių silikatų ir silicio, filosilikatų ir celiuliozės arba medienos plaušų) kiekio — 1,3 % žalių lecitinų — 2 % soupstokų. Produktas gali būti apsaugotas nuo suirimo didžiajame skrandyje. Žali baltymai 2.15.1 Dygminų sėklos Dygminų (Carthamus tinctorius L.) sėklos. 2.15.2 Aplukštentų dygminų sėklų miltai Aliejaus gamybos produktas, gaunamas ekstrahuojant aplukštentų dygminų sėklas. Žali baltymai Žalia ląsteliena 2.15.3 Dygminų lukštai Produktas, gaunamas lukštenant dygminų sėklas. Žalia ląsteliena 2.16.1 Sezamų sėklos Sezamų (Sesamum indicum L.) sėklos. 2.17.1 Aplukštentos sezamų sėklos Aliejaus gamybos produktas, gaunamas pašalinant dalį lukštų. Žali baltymai Žalia ląsteliena 2.17.2 Sezamų lukštai Produktas, gaunamas lukštenant sezamų sėklas. Žalia ląsteliena 2.17.3 Sezamų sėklų išspaudos Aliejaus gamybos produktas, gaunamas spaudžiant sezamų sėklas (druskos rūgštyje netirpių pelenų kiekis ne didesnis kaip 5 %). Žali baltymai Žalia ląsteliena Žali riebalai 2.18.1 Skrudintos sojos Atitinkamai termiškai apdorotos gauruotųjų sojų (Glycine max L. Merr.) pupelės. (Ureazės aktyvumas ne didesnis kaip 0,4 mg N/g/min.). Produktas gali būti apsaugotas nuo suirimo didžiajame skrandyje. 2.18.2 Sojų išspaudos Aliejaus gamybos produktas, gaunamas spaudžiant sojų sėklas. Žali baltymai Žali riebalai Žalia ląsteliena 2.18.3 Sojų rupiniai Aliejaus gamybos produktas, gaunamas ekstrahuojant ir atitinkamai termiškai apdorojant sojas. (Ureazės aktyvumas ne didesnis kaip 0,4 mg N/g/min.). Produktas gali būti apsaugotas nuo suirimo didžiajame skrandyje. Žali baltymai Žalia ląsteliena jei > 8 % sausojoje medžiagoje 2.18.4 Išlukštentų sojų rupiniai Aliejaus gamybos produktas, gaunamas ekstrahuojant ir atitinkamai termiškai apdorojant išlukštentas sojas. (Ureazės aktyvumas ne didesnis kaip 0,5 mg N/g/min.). Produktas gali būti apsaugotas nuo suirimo didžiajame skrandyje. Žali baltymai 2.18.5 Sojų lukštai Produktas, gaunamas lukštenant sojas. Žalia ląsteliena 2.18.6 Ekstruduotos sojos Produktas, gaunamas iš sojų, apdorojamų drėgnoje ir šiltoje aplinkoje, ir slėgiu gerinant krakmolo savybę tirštėti. Produktas gali būti apsaugotas nuo suirimo didžiajame skrandyje. Žali baltymai Žali riebalai 2.18.7 Sojų baltymų koncentratas Produktas, gaunamas iš išlukštentų sojų, iš kurių pašalinti riebalai, po antro ekstrahavimo arba apdorojus fermentais neazotinių medžiagų kiekiui sumažinti. Jame gali būti inaktyvintų fermentų. Žali baltymai 2.18.8 Sojų išspaudos; [Sojų pasta] Produktas, gaunamas ekstrahuojant sojas maisto produktams gaminti. Žali baltymai 2.18.9 Sojų melasa Produktas, gaunamas perdirbant sojas. Žali baltymai Žali riebalai 2.18.10 Šalutinis sojų perdirbimo produktas Produktas, gaunamas perdirbant sojas maisto produktams iš sojų gaminti. Žali baltymai 2.18.11 Sojos Gauruotųjų sojų (Glycine max L. Merr.) pupelės. Ureazės aktyvumas, jei > 0,4 mg N/g/min. 2.18.12 Sojų dribsniai Produktas, gaunamas suslėgus kaitinant arba mikronizuojant infraraudonaisiais spinduliais ir valcuojant išlukštentas sojas. (Ureazės aktyvumas ne didesnis kaip 0,4 mg N/g/min.). Žali baltymai 2.18.13 Sojų rupinių pašaras Aliejaus gamybos produktas, gaunamas ekstrahuojant ir atitinkamai termiškai apdorojant sojas. (Ureazės aktyvumas ne didesnis kaip 0,4 mg N/g/min.). Tik kai produktas pagamintas integruoto smulkinimo ir rafinavimo įmonėje, jame gali būti iki: — 1 % bendro panaudotos balinamosios žemės ir filtravimą greitinančių priemonių (pvz., diatominės žemės, amorfinių silikatų ir silicio, filosilikatų ir celiuliozės arba medienos plaušų) kiekio — 1,3 % žalių lecitinų — 1,5 % soupstokų. Produktas gali būti apsaugotas nuo suirimo didžiajame skrandyje. Žali baltymai Žalia ląsteliena jei > 8 % sausojoje medžiagoje 2.18.14 Išlukštentų sojų rupinių pašaras Aliejaus gamybos produktas, gaunamas ekstrahuojant ir atitinkamai termiškai apdorojant išlukštentas sojas. (Ureazės aktyvumas ne didesnis kaip 0,5 mg N/g/min.). Tik kai produktas pagamintas integruoto smulkinimo ir rafinavimo įmonėje, jame gali būti iki: — 1 % bendro panaudotos balinamosios žemės ir filtravimą greitinančių priemonių (pvz., diatominės žemės, amorfinių silikatų ir silicio, filosilikatų ir celiuliozės arba medienos plaušų) kiekio — 1,3 % žalių lecitinų — 1,5 % soupstokų. Produktas gali būti apsaugotas nuo suirimo didžiajame skrandyje. Žali baltymai 2.18.15 Fermentuotų sojų baltymai (koncentratas) Produktas, gaunamas iš išlukštentų sojų, iš kurių pašalinti riebalai; fermentuotas mikrobiniu būdu neazotinių ekstraktinių medžiagų kiekiui sumažinti. Juose taip pat gali būti fermentacijai naudotų mikroorganizmų negyvų ląstelių arba jų dalių. Žali baltymai 2.19.1 Saulėgrąžų sėklos Saulėgrąžų (Helianthus annuus L.) sėklos. Produktas gali būti apsaugotas nuo suirimo didžiajame skrandyje. 2.19.2 Saulėgrąžų sėklų išspaudos Aliejaus gamybos produktas, gaunamas spaudžiant saulėgrąžų sėklas. Žali baltymai Žali riebalai Žalia ląsteliena 2.19.3 Saulėgrąžų sėklų rupiniai Aliejaus gamybos produktas, gaunamas ekstrahuojant ir atitinkamai termiškai apdorojant saulėgrąžų sėklų išspaudas. Produktas gali būti apsaugotas nuo suirimo didžiajame skrandyje. Žali baltymai Žalia ląsteliena 2.19.4 Išlukštentų saulėgrąžų sėklų rupiniai Aliejaus gamybos produktas, gaunamas ekstrahuojant ir atitinkamai termiškai apdorojant saulėgrąžų sėklas, nuo kurių pašalinti lukštai ar jų dalis. Didžiausias žalios ląstelienos kiekis sausojoje medžiagoje – 27,5 %. Žali baltymai Žalia ląsteliena 2.19.5 Saulėgrąžų sėklų lukštai Produktas, gaunamas lukštenant saulėgrąžų sėklas. Žalia ląsteliena 2.19.6 Saulėgrąžų sėklų rupinių pašaras Aliejaus gamybos produktas, gaunamas ekstrahuojant ir atitinkamai termiškai apdorojant saulėgrąžų sėklų išspaudas. Tik kai produktas pagamintas integruoto smulkinimo ir rafinavimo įmonėje, jame gali būti iki: — 1 % bendro panaudotos balinamosios žemės ir filtravimą greitinančių priemonių (pvz., diatominės žemės, amorfinių silikatų ir silicio, filosilikatų ir celiuliozės arba medienos plaušų) kiekio — 1,3 % žalių lecitinų — 2 % soupstokų. Produktas gali būti apsaugotas nuo suirimo didžiajame skrandyje. Žali baltymai 2.19.7 Išlukštentų saulėgrąžų sėklų rupinių pašaras Aliejaus gamybos produktas, gaunamas ekstrahuojant ir atitinkamai termiškai apdorojant saulėgrąžų sėklas, nuo kurių pašalinti lukštai ar jų dalis. Tik kai produktas pagamintas integruoto smulkinimo ir rafinavimo įmonėje, jame gali būti iki: — 1 % bendro panaudotos balinamosios žemės ir filtravimą greitinančių priemonių (pvz., diatominės žemės, amorfinių silikatų ir silicio, filosilikatų ir celiuliozės arba medienos plaušų) kiekio — 1,3 % žalių lecitinų — 2 % soupstokų. Didžiausias žalios ląstelienos kiekis sausojoje medžiagoje – 27,5 %. Produktas gali būti apsaugotas nuo suirimo didžiajame skrandyje. Žali baltymai Žalia ląsteliena 2.19.8 Daug baltymų ir mažai celiuliozės turinčios saulėgrąžų rupinių frakcijos Saulėgrąžų rupinių perdirbimo produktas, gaunamas malant ir frakcionuojant (sijojant arba frakcionuojant oru) išlukštentų saulėgrąžų sėklų rupinius. Mažiausias žalių baltymų kiekis – 45 %, kai drėgnis 8 %. Didžiausias žalios ląstelienos kiekis – 8 %, kai drėgnis 8 %. Produktas gali būti apsaugotas nuo suirimo didžiajame skrandyje. Žali baltymai Žalia ląsteliena 2.19.9 Daug celiuliozės turinčios saulėgrąžų rupinių frakcijos Saulėgrąžų rupinių perdirbimo produktas, gaunamas malant ir frakcionuojant (sijojant arba frakcionuojant oru) išlukštentų saulėgrąžų sėklų rupinius. Mažiausias žalios ląstelienos kiekis – 38 %, kai drėgnis 8 %. Mažiausias žalių baltymų kiekis – 17 %, kai drėgnis 8 %. Produktas gali būti apsaugotas nuo suirimo didžiajame skrandyje. Žali baltymai Žalia ląsteliena 2.20.1 Aliejus ir augaliniai riebalai (2) Iš aliejinių augalų sėklų arba vaisių gaunamas aliejus ir riebalai (išskyrus ricinos aliejų iš ricinmedžio). Produktas gali būti išvalytas nuo gleivių, rafinuotas ir (arba) hidrintas. Drėgnis, jei > 1 % 2.20.2 Maisto gamybos įmonėse panaudotas aliejus Aliejus, kurį maisto tvarkymo subjektai naudojo pagal Reglamentą (EB) Nr. 852/2004 maistui virti ir kuris neturėjo sąlyčio su mėsa, gyvūniniais riebalais, žuvimi arba vandens gyvūnais. Drėgnis, jei > 1 % 2.21.1 Žali lecitinai Produktas, gaunamas vandeniu valant nuo gleivių iš aliejinių augalų sėklų ir vaisių gautą žalią aliejų. Valant nuo gleivių žalią aliejų gali būti pridedama citrinų rūgšties, fosforo rūgšties, natrio hidroksido arba fermentų. 2.22.1 Kanapių sėklos Kontroliuojamos sėjamųjų kanapių (Cannabis sativa L.) sėklos, kurių didžiausias tetrahidrokanabinolio kiekis neviršija nustatytojo Reglamente (EB) Nr. 1782/2003. 2.22.2 Kanapių išspaudos Aliejaus gamybos produktas, gaunamas spaudžiant kanapių sėklas. Žali baltymai Žalia ląsteliena 2.22.3 Kanapių aliejus Aliejus, gaunamas spaudžiant kanapių augalus ir sėklas. Drėgnis, jei > 1 % 2.23.1 Aguonų sėklos Daržinių aguonų (Papaver somniferum L.) sėklos. 2.23.2 Aguonų rupiniai Aliejaus gamybos produktas, gaunamas ekstrahuojant aguonų sėklų išspaudas. Žali baltymai (1) Jei reikia, galima pridėti nuorodą „turi mažai gliukozinolato“, kaip apibrėžta Sąjungos teisės aktuose. Šie terminai vartojami visiems rapsų sėklų produktams. (2) Jei reikia, pavadinimą „aliejus ir augaliniai riebalai“ galima pakeisti terminu „aliejus“ arba „augaliniai riebalai“. Kartu nurodoma augalo rūšis ir, jei reikia, augalo dalis. Nurodoma, ar aliejus ir (arba) riebalai yra žali, ar rafinuoti.

3. Ankštinių augalų sėklos ir jų produktai







Numeris Pavadinimas Aprašymas Privaloma nurodyti informacija 3.1.1 Skrudintos pupelės Phaseolus spp. arba Vigna spp. pupelių sėklos, atitinkamai termiškai apdorotos. Produktas gali būti apsaugotas nuo suirimo didžiajame skrandyje. 3.1.2 Pupelių baltymų koncentratas Produktas, gaunamas iš gaminant krakmolą atskiriamų pupelių sulčių. Žali baltymai 3.2.1 Saldžiųjų ceratonijų ankštys Džiovinti saldžiosios ceratonijos medžio (Ceratonia siliqua L.) vaisiai, kuriuose yra saldžiųjų ceratonijų sėklų. Žalia ląsteliena 3.2.3 Smulkintos saldžiosios ceratonijos Produktas, gaunamas traiškant džiovintus saldžiosios ceratonijos medžio vaisius (ankštis), iš kurių pašalintos saldžiųjų ceratonijų sėklos. Žalia ląsteliena 3.2.4 Saldžiųjų ceratonijų milteliai; [saldžiųjų ceratonijų miltai] Produktas, gaunamas mikronizuojant džiovintus saldžiosios ceratonijos medžio vaisius (ankštis), iš kurių pašalintos saldžiųjų ceratonijų sėklos. Žalia ląsteliena Bendras cukraus kiekis, išreikštas sacharoze 3.2.5 Saldžiųjų ceratonijų gemalai Saldžiosios ceratonijos medžio sėklų gemalai. Žali baltymai 3.2.6 Saldžiųjų ceratonijų gemalų išspaudos Aliejaus gamybos produktas, gaunamas spaudžiant saldžiųjų ceratonijų gemalus. Žali baltymai 3.2.7 Saldžiųjų ceratonijų sėklos Iš saldžiųjų ceratonijų ankščių gaunamos sėklos (branduoliai), kurių sudedamosios dalys – endospermas, lukštai ir gemalai. Žalia ląsteliena 3.2.8 Saldžiųjų ceratonijų sėklų lukštai Saldžiųjų ceratonijų sėklų lukštai, gaunami lukštenant saldžiosios ceratonijos medžio sėklas. Žalia ląsteliena 3.3.1 Avinžirniai Sėjamųjų avinžirnių (Cicer arietinum L.) sėklos. 3.4.1 Lęšinis vikis Lęšinių vikių (Ervum ervilia L.) sėklos 3.5.1 Ožragių sėklos Ožragių (Trigonella foenum-graecum) sėklos. 3.6.1 Pupenių rupiniai Produktas, gaunamas ekstrahuojant pupenių (Cyamopsis tetragonoloba (L.) Taub.) pupelių gleives. Žali baltymai 3.6.2 Pupenių gemalų rupiniai Produktas, gaunamas ekstrahuojant pupenių pupelių gemalų gleives. Žali baltymai 3.7.1 Pupos Paprastųjų pupų (Vicia faba L. ssp. faba var. equina Pers. ir var. minuta (Alef.)) Mansf.) seklos. 3.7.2 Pupų dribsniai Produktas, gaunamas suslėgus kaitinant arba mikronizuojant infraraudonaisiais spinduliais ir valcuojant išlukštentas pupas. Krakmolas Žali baltymai 3.7.3 Pupų luobos; [Paprastųjų pupų lukštai] Produktas, gaunamas lukštenant pupų sėklas, kurio pagrindinė sudedamoji dalis – išoriniai apvalkai. Žalia ląsteliena Žali baltymai 3.7.4 Išlukštentos pupos Produktas, gaunamas lukštenant pupų sėklas, kurio pagrindinė sudedamoji dalis – pupų branduoliai. Žali baltymai Žalia ląsteliena 3.7.5 Pupų baltymai Produktas, gaunamas malant ir oru frakcionuojant pupas. Žali baltymai 3.8.1 Lęšiai Valgomųjų lęšių (Lens culinaris a.o. Medik.) sėklos. 3.8.2 Lęšių lukštai Produktas, gaunamas lukštenant lęšių sėklas. Žalia ląsteliena 3.9.1 Lubinai Lubinų (Lupinus spp.), kurių karčiųjų sėklų dalis nedidelė, sėklos. 3.9.2 Išlukštenti lubinai Išlukštentos lubinų sėklos. Žali baltymai 3.9.3 Lubinų sėklų luobos; [lubinų lukštai] Produktas, gaunamas lukštenant lubinų sėklas, kurio pagrindinė sudedamoji dalis – išoriniai apvalkai. Žali baltymai Žalia ląsteliena 3.9.4 Lubinų išspaudos Produktas, gaunamas ekstrahavus lubinų sudedamąsias dalis. Žalia ląsteliena 3.9.5 Lubinų pamiltės Produktas, gaunamas gaminant lubinų miltus. Pagrindinė jo sudedamoji dalis – sėklaskilčių dalelės ir šiek tiek luobelių. Žali baltymai Žalia ląsteliena 3.9.6 Lubinų baltymai Produktas, gaunamas gaminant krakmolą atskiriant lubinų sunką, arba sumalus ir frakcionavus oru. Žali baltymai 3.9.7 Lubinų baltymų rupiniai Produktas, gaunamas perdirbant lubinus daug baltymų turintiems rupiniams gaminti. Žali baltymai 3.10.1 Spindulinės pupuolės Spindulinės pupuolės (Vigna radiata L.) pupos. 3.11.1 Žirniai Žirnių (Pisum spp.) sėklos. Produktas gali būti apsaugotas nuo suirimo didžiajame skrandyje. 3.11.2 Žirnių sėlenos Žirninių rupinių gamybos produktas. Pagrindinė jo sudedamoji dalis – lukštenimo ir valymo liekanos. Žalia ląsteliena 3.11.3 Žirnių dribsniai Produktas, gaunamas suslėgus kaitinant arba mikronizuojant infraraudonaisiais spinduliais ir valcuojant išlukštentas žirnių sėklas. Krakmolas 3.11.4 Žirnių miltai Produktas, gaunamas malant žirnius. Žali baltymai 3.11.5 Žirnių lukštai Produktas, gaunamas gaminant žirnių rupinius. Pagrindinė jo sudedamoji dalis – lukštenimo ir valymo liekanos ir šiek tiek endospermo. Žalia ląsteliena 3.11.6 Išlukštenti žirniai Išlukštentos žirnių sėklos. Žali baltymai Žalia ląsteliena 3.11.7 Žirnių pamiltės Produktas, gaunamas gaminant žirnių miltus. Pagrindinė jo sudedamoji dalis – sėklaskilčių dalelės ir šiek tiek luobelių. Žali baltymai Žalia ląsteliena 3.11.8 Žirnių atsijos Mechaninio sijojimo produktas, kurio sudedamosios dalys – žirnių branduolių frakcijos, atskirtos prieš toliau apdorojant. Žalia ląsteliena 3.11.9 Žirnių baltymai Produktas, gaunamas gaminant krakmolą atskiriant žirnių sunką, arba sumalus ir frakcionavus oru; gali būti iš dalies hidrolizuotas. Žali baltymai 3.11.10 Žirnių išspaudos Produktas, gaunamas drėgnuoju būdu iš žirnių ekstrahuojant krakmolą ir baltymus. Pagrindinė jo sudedamoji dalis – vidinė ląsteliena ir krakmolas. Drėgnis, jei < 70 % arba > 85 % Krakmolas Žalia ląsteliena Druskos rūgštyje netirpūs pelenai, jei > 3,5 % sausojoje medžiagoje 3.11.11 Žirnių sunka Produktas, gaunamas drėgnuoju būdu iš žirnių ekstrahuojant krakmolą ir baltymus. Pagrindinė jo sudedamoji dalis – tirpūs baltymai ir oligosacharidai. Drėgnis, jei < 60 % arba > 85 % Bendras cukraus kiekis, išreikštas sacharoze Žali baltymai 3.11.12 Žirnių ląsteliena Produktas, gaunamas ekstrahuojant sumaltus ir sijotus išlukštentus žirnius. Žalia ląsteliena 3.12.1 Sėjamieji vikiai Sėjamųjų vikių (Vicia sativa L. var sativa) ir kitų rūšių vikių sėklos. 3.13.1 Sėjamieji pelėžirniai Sėjamųjų pelėžirnių (Lathyrus sativus L.) sėklos, atitinkamai termiškai apdorotos. Terminio apdorojimo metodas 3.14.1 Vienažiedžiai vikiai Vienažiedžių vikių (Vicia monanthos Desf.) sėklos.

4. Gumbiavaisiai, šakniavaisiai ir jų produktai







Numeris Pavadinimas Aprašymas Privaloma nurodyti informacija 4.1.1 Cukriniai runkeliai Cukrinių runkelių (Beta vulgaris L. ssp. vulgaris var. altissima Doell.) šakniavaisiai. 4.1.2 Cukrinių runkelių dalys Šviežias cukraus gamybos produktas, kurio pagrindinės sudedamosios dalys – valyti cukrinių runkelių gabalai su runkelių lapais arba be jų. Druskos rūgštyje netirpūs pelenai, jei > 5 % sausojoje medžiagoje Drėgnis, jei < 50 % 4.1.3 Runkelių cukrus; [sacharozė] Iš cukrinių runkelių vandeniu ekstrahuotas cukrus. 4.1.4 (Cukrinių) runkelių melasa Sirupo pavidalo produktas, gaunamas gaminant arba rafinuojant cukrinių runkelių cukrų. Jame gali būti iki 0,5 % priešpučių, 0,5 % nuovirų slopiklių, 2 % sulfato ir 0,25 % sulfito. Bendras cukraus kiekis, išreikštas sacharoze Drėgnis, jei > 28 % 4.1.5 (Cukrinių) runkelių melasa, iš kurios iš dalies pašalintas cukrus ir (arba) betainas Produktas, gaunamas iš cukrinių runkelių melasos dar kartą vandeniu pašalinant sacharozę ir (arba) betainą. Jame gali būti iki 2 % sulfato ir 0,25 % sulfito. Bendras cukraus kiekis, išreikštas sacharoze Drėgnis, jei > 28 % 4.1.6 Izomaltuliozės melasa Nekristalizuotos dalelės, likusios gaminant izomaltuliozę iš cukrinių runkelių sacharozės fermentinės konversijos būdu. Drėgnis, jei > 40 % 4.1.7 Drėgni (cukrinių) runkelių griežiniai Cukraus gamybos produktas, kurio sudedamoji dalis – cukrinių runkelių griežiniai, iš kurių vandeniu pašalintas cukrus. Mažiausias drėgnis – 82 %. Cukraus kiekis produkte nedidelis ir dėl (pieno rūgšties) fermentacijos mažėja iki nulio. Druskos rūgštyje netirpūs pelenai, jei > 5 % sausojoje medžiagoje Drėgnis, jei < 82 % arba > 92 % 4.1.8 Spausti (cukrinių) runkelių griežiniai Cukraus gamybos produktas, kurio sudedamoji dalis – cukrinių runkelių griežiniai, iš kurių vandeniu pašalintas cukrus ir kurie buvo mechaniškai suspausti. Didžiausias drėgnis – 82 %. Cukraus kiekis produkte nedidelis ir dėl (pieno rūgšties) fermentacijos mažėja iki nulio. Jame gali būti iki 1 % sulfato. Druskos rūgštyje netirpūs pelenai, jei > 5 % sausojoje medžiagoje Drėgnis, jei < 65 % arba > 82 % 4.1.9 Spausti (cukrinių) runkelių griežiniai su melasa Cukraus gamybos produktas, kurio sudedamoji dalis – cukrinių runkelių griežiniai, iš kurių vandeniu pašalintas cukrus, kurie buvo mechaniškai suspausti ir į kuriuos pridėta melasos. Didžiausias drėgnis – 82 %. Cukraus kiekis dėl (pieno rūgšties) fermentacijos mažėja. Jame gali būti iki 1 % sulfato. Druskos rūgštyje netirpūs pelenai, jei > 5 % sausojoje medžiagoje Drėgnis, jei < 65 % arba > 82 % 4.1.10 Džiovinti (cukrinių) runkelių griežiniai Cukraus gamybos produktas, kurio sudedamoji dalis – cukrinių runkelių griežiniai, iš kurių vandeniu pašalintas cukrus ir kuris buvo mechaniškai suspaustas ir išdžiovintas. Jame gali būti iki 2 % sulfato. Druskos rūgštyje netirpūs pelenai, jei > 3,5 % sausojoje medžiagoje Bendras cukraus kiekis, išreikštas sacharoze, jei > 10,5 % 4.1.11 Džiovinti (cukrinių) runkelių griežiniai su melasa Cukraus gamybos produktas, kurio sudedamoji dalis – cukrinių runkelių griežiniai, iš kurių vandeniu pašalintas cukrus, kuris buvo mechaniškai suspaustas ir išdžiovintas ir į kurį pridėta melasos. Jame gali būti iki 0,5 % priešpučių ir 2 % sulfato. Druskos rūgštyje netirpūs pelenai, jei > 3,5 % sausojoje medžiagoje Bendras cukraus kiekis, išreikštas sacharoze 4.1.12 Cukraus sirupas Produktas, gaunamas perdirbant cukrų ir (arba) melasą. Jame gali būti iki 0,5 % sulfato ir 0,25 % sulfito. Bendras cukraus kiekis, išreikštas sacharoze Drėgnis, jei > 35 % 4.1.13 Virti (cukrinių) runkelių gabalėliai Valgomojo sirupo gamybos iš cukrinių runkelių produktas, kuris gali būti suspaustas arba išdžiovintas. Jei išdžiovintas: druskos rūgštyje netirpūs pelenai, jei > 3,5 % sausojoje medžiagoje Jei spaustas: druskos rūgštyje netirpūs pelenai, jei > 5 % sausojoje medžiagoje Drėgnis, jei < 50 % 4.1.14 Fruktooligosacharidai Produktas, gaunamas fermentuojant cukrinių runkelių cukrų. Drėgnis, jei > 28 % 4.1.15 Daug betaino turinti skysta ir (arba) džiovinta (cukrinių) runkelių melasa (1) Produktas, gaunamas iš cukrinių runkelių melasos vandeniu pašalinus sacharozę ir dar kartą išfiltravus. Gautame produkte yra melasos sudedamųjų dalių, o natūralaus betaino kiekis jame yra didesnis nei įprastinėje melasoje. Jis gali būti išdžiovintas. Jame gali būti iki 0,5 % priešpučių, 0,5 % nuovirų slopiklių, 2 % sulfato ir 0,25 % sulfito. Betaino kiekis Bendras cukraus kiekis, išreikštas sacharoze Drėgnis, jei > 14 % 4.1.16 Izomaltuliozė Izomaltuliozė – kristalinė monohidrato medžiaga. Produktas, gaunamas iš cukrinių runkelių sacharozės fermentinės konversijos būdu. 4.2.1 Runkelių sultys Sultys, gaunamos spaudžiant paprastuosius runkelius (Beta vulgaris convar. crassa var. conditiva); paskui jos koncentruojamos ir pasterizuojamos, kad išliktų būdingas daržovių skonis ir aromatas. Drėgnis, jei < 50 % arba > 60 % Druskos rūgštyje netirpūs pelenai, jei > 3,5 % sausojoje medžiagoje 4.3.1 Morkos Geltonųjų ir raudonųjų morkų (Daucus carota L.) šakniavaisiai. 4.3.2 Šutintos morkų lupenos Drėgnas morkų perdirbimo pramonės produktas, kurio sudedamosios dalys – nuo morkų šakniavaisių garais pašalintos lupenos, į kurias gali būti papildomai pridėta drebučių pavidalo morkų krakmolo. Didžiausias drėgnis – 97 %. Druskos rūgštyje netirpūs pelenai, jei > 3,5 % sausojoje medžiagoje Drėgnis, jei > 97 % 4.3.3 Morkų nuograndos Perdirbant morkas ir morkų likučius mechaniškai atskirtas drėgnas produktas. Produktas gali būti termiškai apdorotas. Didžiausias drėgnis – 97 %. Druskos rūgštyje netirpūs pelenai, jei > 3,5 % sausojoje medžiagoje Drėgnis, jei > 97 % 4.3.4 Morkų dribsniai Produktas, gaunamas gaminant geltonųjų arba raudonųjų morkų šakniavaisių dribsnius, po to juo išdžiovinant. 4.3.5 Džiovintos morkos Džiovinti geltonųjų arba raudonųjų morkų šakniavaisiai, nesvarbu, kokiu pavidalu. Žalia ląsteliena 4.3.6 Džiovintas morkų pašaras Produktas, kurio sudedamosios dalys – džiovinta vidinė masė ir išorinės luobelės. Žalia ląsteliena 4.4.1 Cikorijų šaknys Cikorijų (Cichorium intybus L.) šaknys. 4.4.2 Cikorijų dalys Šviežias cikorijų perdirbimo produktas. Pagrindinės jo sudedamosios dalys – valyti cikorijų gabalėliai ir lapų dalys. Druskos rūgštyje netirpūs pelenai, jei > 3,5 % sausojoje medžiagoje Drėgnis, jei < 50 % 4.4.3 Cikorijų sėklos Cikorijų (Cichorium intybus L.) sėklos. 4.4.4 Spaustas cikorijų minkštimas Inulino gamybos iš cikorijų (Cichorium intybus L.) šaknų produktas, kurio sudedamosios dalys – ekstrahuoti ir mechaniškai suspausti cikorijų griežiniai. Iš produkto pašalinta dalis (tirpių) cikorijų angliavandenių ir vandens. Jame gali būti iki 1 % sulfato ir 0,2 % sulfito. Žalia ląsteliena Druskos rūgštyje netirpūs pelenai, jei > 3,5 % sausojoje medžiagoje Drėgnis, jei < 65 % arba > 82 % 4.4.5 Džiovintas cikorijų minkštimas Inulino gamybos iš cikorijų (Cichorium intybus L.) šaknų produktas, kurio sudedamosios dalys – ekstrahuoti ir mechaniškai suspausti, o paskui išdžiovinti cikorijų griežiniai. Iš produkto pašalinta dalis (tirpių) cikorijų angliavandenių. Jame gali būti iki 2 % sulfato ir 0,5 % sulfito. Žalia ląsteliena Druskos rūgštyje netirpūs pelenai, jei > 3,5 % sausojoje medžiagoje 4.4.6 Cikorijų šaknų milteliai Produktas, gaunamas kapojant, džiovinant ir malant cikorijų šaknis. Jame gali būti iki 1 % lipnumą reguliuojančių medžiagų. Žalia ląsteliena Druskos rūgštyje netirpūs pelenai, jei > 3,5 % sausojoje medžiagoje 4.4.7 Cikorijų melasa Cikorijų perdirbimo produktas, gaunamas gaminant inuliną ir oligofruktozę. Cikorijų melasos sudedamosios medžiagos – organinė augalų medžiaga ir mineralai. Jame gali būti iki 0,5 % priešpučių. Žali baltymai Žali pelenai Drėgnis, jei < 20 % arba > 30 % 4.4.8 Cikorijų melasos žlaugtai Cikorijų perdirbimo produktas, gaunamas atskiriant inuliną ir oligofruktozę ir atliekant eliuavimą vykstant jonų mainams. Cikorijų melasos žlaugtų sudedamosios medžiagos – organinė augalų medžiaga ir mineralai. Jame gali būti iki 1 % priešpučių. Žali baltymai Žali pelenai Drėgnis, jei < 30 % arba > 40 % 4.4.9 Inulinas (2) Inulinas – fruktanas, ekstrahuotas iš, pvz., Cichorium intybus L., Inula helenium arba Helianthus tuberosus augalų šaknų; žaliaviniame inuline gali būti iki 1 % sulfato ir 0,5 % sulfito. 4.4.10 Oligofruktozės sirupas Produktas, gaunamas iš dalies hidrolizavus cikorijų (Cichorium intybus L.) inuliną. žaliaviniame oligofruktozės sirupe gali būti iki 1 % sulfato ir 0,5 % sulfito. Drėgnis, jei < 20 % arba > 30 % 4.4.11 Džiovinta oligofruktozė Produktas, gaunamas iš dalies hidrolizavus cikorijų (Cichorium intybus L.) inuliną ir išdžiovinus. 4.5.1 Džiovinti česnakai Balti arba gelsvi milteliai iš grynų, sumaltų valgomųjų česnakų (Allium sativum L.). 4.6.1 Maniokai; [valgomieji maniokai] Valgomųjų maniokų (Manihot esculenta Crantz) šakniagumbiai, nepaisant pavidalo. Drėgnis, jei < 60 % arba > 70 % 4.6.2 Džiovinti maniokai; [džiovinti valgomieji maniokai] Džiovinti maniokų šakniagumbiai, nepaisant pavidalo. Krakmolas Druskos rūgštyje netirpūs pelenai, jei > 3,5 % sausojoje medžiagoje 4.7.1 Svogūnų išspaudos Drėgnas produktas, gaunamas perdirbant Allium genties svogūnus, kurio sudedamosios dalys – išorinės luobelės ir sveiki svogūnai. Jei produktas gaunamas gaminant svogūnų aliejų, tuomet jo pagrindinė sudedamoji dalis – virtos svogūnų liekanos. Žalia ląsteliena Druskos rūgštyje netirpūs pelenai, jei > 3,5 % sausojoje medžiagoje 4.7.2 Kepti svogūnai Nulupti ir smulkiai supjaustyti kepti svogūnai. Žalia ląsteliena Druskos rūgštyje netirpūs pelenai, jei > 3,5 % sausojoje medžiagoje Žali riebalai 4.7.3 Džiovinta svogūnų sunka Sausas produktas, gaunamas perdirbant šviežius svogūnus. Jis gaunamas ekstrahuojant alkoholiu ir (arba) vandeniu, vandens arba alkoholio frakcijas atskiriant ir išdžiovinant purškiamojo džiovinimo būdu. Pagrindinė jo sudedamoji dalis – angliavandeniai. Žalia ląsteliena 4.8.1 Bulvės Solanum tuberosum L. stiebagumbiai. Drėgnis, jei < 72 % arba > 88 % 4.8.2 Luptos bulvės Bulvės, kurių žievė pašalinta garais. Krakmolas Žalia ląsteliena Druskos rūgštyje netirpūs pelenai, jei > 3,5 % sausojoje medžiagoje 4.8.3 Šutintos bulvių lupenos Drėgnas bulvių perdirbimo pramonės produktas, kurio sudedamosios dalys – nuo bulvių stiebagumbių garais pašalintos lupenos, į kurias gali būti papildomai pridėta drebučių pavidalo bulvių krakmolo. Produktas gali būti sutrintas. Drėgnis, jei > 93 % Druskos rūgštyje netirpūs pelenai, jei > 3,5 % sausojoje medžiagoje 4.8.4 Žali bulvių griežinėliai Produktas, gaunamas iš bulvių ruošiant žmonėms vartoti skirtus gaminius; bulvės gali būti luptos. Drėgnis, jei > 88 % Druskos rūgštyje netirpūs pelenai, jei > 3,5 % sausojoje medžiagoje 4.8.5 Bulvių nuograndos Perdirbant bulves ir bulvių likučius mechaniškai atskirtas produktas. Produktas gali būti termiškai apdorotas. Drėgnis, jei > 93 % Druskos rūgštyje netirpūs pelenai, jei > 3,5 % sausojoje medžiagoje 4.8.6 Trintos bulvės Blanširuotos arba virtos ir sutrintos bulvės. Krakmolas Žalia ląsteliena Druskos rūgštyje netirpūs pelenai, jei > 3,5 % sausojoje medžiagoje 4.8.7 Bulvių dribsniai Produktas, gaunamas džiovinant ir valcuojant plautas, skustas arba neskustas, šutintas bulves. Krakmolas Žalia ląsteliena Druskos rūgštyje netirpūs pelenai, jei > 3,5 % sausojoje medžiagoje 4.8.8 Bulvių tarkiai Bulvių krakmolo gamybos produktas, sudarytas iš ekstrahuotų trintų bulvių. Drėgnis, jei < 77 % arba > 88 % 4.8.9 Džiovinti bulvių tarkiai Džiovintas bulvių krakmolo gamybos produktas, sudarytas iš ekstrahuotų trintų bulvių. 4.8.10 Bulvių baltymai Džiovintas krakmolo gamybos produktas, kurio pagrindinė sudedamoji dalis – baltyminės medžiagos, gautos atskyrus krakmolą. Žali baltymai 4.8.11 Hidrolizuoti bulvių baltymai Baltymai, gaunami bulvių baltymus apdorojant reguliuojama fermentine hidrolize. Žali baltymai 4.8.12 Fermentuoti bulvių baltymai Produktas, gaunamas fermentuojant ir purškiamojo džiovinimo būdu džiovinant bulvių baltymus. Žali baltymai 4.8.13 Fermentuoti skysti bulvių baltymai Skystas produktas, gaunamas fermentuojant bulvių baltymus. Žali baltymai 4.8.14 Koncentruotos bulvių sultys Koncentruotas bulvių krakmolo gamybos produktas, kurio sudedamosios dalys – medžiagos, likusios iš sveikų bulvių tarkių iš dalies pašalinus ląstelieną, baltymus bei krakmolą ir išgarinus dalį vandens. Drėgnis, jei < 50 % arba > 60 % Jei drėgnis < 50 %: — Žali baltymai — Žali pelenai 4.8.15 Bulvių granulės Nuplautos, nuluptos, susmulkintos (t. y. supjaustytos, perdirbtos į dribsnius ir pan.) ir išdžiovintos bulvės. 4.9.1 Batatai Batatinių sukučių (Ipomoea batatas L.) šakniagumbiai, nepaisant pavidalo. Drėgnis, jei < 57 % arba > 78 % 4.10.1 Bulvinės saulėgrąžos; [topinambai] Bulvinių saulėgrąžų (Helianthus tuberosus L.) šakniagumbiai, nepaisant pavidalo. Drėgnis, jei < 75 % arba > 80 % (1) Sąvokos daugiausia skiriasi dėl drėgnio kiekio; vartotina atitinkama sąvoka. (2) Prie pavadinimo papildomai nurodoma augalų rūšis.

5. Kitų augalų sėklos bei vaisiai ir jų produktai







Numeris Pavadinimas Aprašymas Privaloma nurodyti informacija 5.1.1 Gilės Paprastojo ąžuolo (Quercus robur L.), bekočio ąžuolo (Quercus petraea (Matt.) Liebl.), kamštinio ąžuolo (Quercus suber L.) ar kitų rūšių ąžuolų sveiki vaisiai. 5.1.2 Išlukštentos gilės Produktas, gaunamas lukštenant giles. Žali baltymai Žalia ląsteliena 5.2.1 Migdolai Sveiki arba skaldyti paprastųjų migdolų (Prunus dulcis) vaisiai, su lukštais ar be jų. 5.2.2 Migdolų lukštai Migdolų lukštai, gaunami iš išlukštentų migdolų sėklų, fiziškai atskiriant nuo branduolių ir sumalant. Žalia ląsteliena 5.2.3 Migdolų branduolių išspaudos Aliejaus gamybos produktas, gaunamas spaudžiant migdolų branduolius. Žali baltymai Žalia ląsteliena 5.3.1 Anyžinių ožiažolių sėklos Anyžinių ožiažolių (Pimpinella anisum) sėklos. 5.4.1 Džiovintos obuolių išspaudos; [džiovintas obuolių minkštimas] Produktas, gaunamas gaminant obuolių (Malus domestica) sultis arba sidrą. Produkto pagrindinės sudedamosios dalys – džiovintas vidinis minkštimas ir išorinės žievės. Produktas gali būti depektinizuotas. Žalia ląsteliena 5.4.2 Spaustos obuolių išspaudos; [spaustas obuolių minkštimas] Drėgnas obuolių sulčių arba sidro gamybos produktas. Produkto pagrindinės sudedamosios dalys – spaustas vidinis minkštimas ir išorinės žievės. Produktas gali būti depektinizuotas. Žalia ląsteliena 5.4.3 Obuolių melasa Produktas, gaunamas iš obuolių išspaudų gavus pektiną. Produktas gali būti depektinizuotas. Žali baltymai Žalia ląsteliena Neapdoroti aliejai ir riebalai, jei > 10 % 5.5.1 Cukrinių runkelių sėklos Cukrinių runkelių sėklos. 5.6.1 Grikiai Sėjamųjų grikių (Fagopyrum esculentum) sėklos. 5.6.2 Sėjamųjų grikių lukštai ir sėlenos Produktas, gaunamas malant sėjamųjų grikių grūdus. Žalia ląsteliena 5.6.3 Sėjamųjų grikių pamiltės Miltų gamybos produktas, gaunamas iš sijotų sėjamųjų grikių. Pagrindinės jo sudedamosios dalys – endospermo dalelės su smulkiomis išorinės luobelės skiautelėmis ir įvairios grūdų dalys. Produkte turi būti ne daugiau kaip 10 % žalios ląstelienos. Žalia ląsteliena Krakmolas 5.7.1 Raudongūžių kopūstų sėklos Kopūstų (Brassica oleracea var. capitata f. Rubra) sėklos. 5.8.1 Kanarinių strypainių sėklos Kanarinių strypainių (Phalaris canariensis) sėklos. 5.9.1 Paprastųjų kmynų sėklos Paprastųjų kmynų (Carum carvi L.) sėklos. 5.12.1 Skaldyti kaštainiai Kaštainių miltų gamybos produktas, kurio pagrindinės sudedamosios dalys – endospermo dalelės su mažomis apvalko skiautelėmis ir nedaug kaštainių (Castanea spp.) likučių. Žali baltymai Žalia ląsteliena 5.13.1 Citrusinių vaisių išspaudos (1) Citrusinių vaisių sulčių gamybos produktas, gaunamas spaudžiant citrusinius vaisius (Citrus (L.) spp.). Produktas gali būti depektinizuotas. Jame iš viso gali būti iki 1 % metanolio, etanolio ir propan-2-olio (junginyje), skaičiuojant bevandenei medžiagai. Žalia ląsteliena 5.13.2 Džiovintos citrusinių vaisių išspaudos (1) Produktas, gaunamas spaudžiant citrusinius vaisius arba gaminant citrusinių vaisių sultis; išdžiovintas. Produktas gali būti depektinizuotas. Jame iš viso gali būti iki 1 % metanolio, etanolio ir propan-2-olio (junginyje), skaičiuojant bevandenei medžiagai. Žalia ląsteliena 5.14.1 Raudonųjų dobilų sėklos Raudonųjų dobilų (Trifolium pratense L.) sėklos. 5.14.2 Baltųjų dobilų sėklos Baltųjų dobilų (Trifolium repens L.) sėklos. 5.15.1 Kavamedžio sėklų luobelės Produktas, gaunamas išlukštenus Coffea augalo sėklas. Žalia ląsteliena 5.16.1 Rugiagėlių sėklos Rugiagėlių (Centaurea cyanus L.) sėklos. 5.17.1 Paprastųjų agurkų sėklos Paprastųjų agurkų (Cucumis sativus L.) sėklos. 5.18.1 Kiparisų sėklos Kiparisų (Cupressus L.) sėklos. 5.19.1 Datulės Datulinio finiko (Phoenix dactylifera L.) vaisiai. Produktas gali būti išdžiovintas. 5.19.2 Datulių sėklos Datulinio finiko (Phoenix dactylifera L.) sveikos sėklos. Žalia ląsteliena 5.20.1 Paprastųjų pankolių sėklos Paprastųjų pankolių (Foeniculum vulgare Mill.) sėklos. 5.21.1 Figos Skiautėtalapio fikuso (Ficus carica L.) vaisiai. Produktas gali būti išdžiovintas. 5.22.1 Vaisių branduoliai (2) Produktas, kurį sudaro valgomosios riešutų arba vaisių sėklos arba kauliukai. 5.22.2 Vaisių išspaudos (2) Produktas, gaunamas gaminant vaisių sultis ir tyrę. Produktas gali būti depektinizuotas. Žalia ląsteliena 5.22.3 Džiovintos vaisių išspaudos (2) Produktas, gaunamas gaminant vaisių sultis ir tyrę; išdžiovintas. Produktas gali būti depektinizuotas. Žalia ląsteliena 5.23.1 Sėjamoji pipirnė Sėjamosios pipirnės (Lepidium sativum L.) sėklos. Žalia ląsteliena 5.24.1 Žolinių augalų sėklos Poaceae, Cyperaceae ir Juncaceae šeimų žolinių augalų sėklos. 5.25.1 Vynuogių kauliukai Iš vynuogių (Vitis L.) išspaudų pašalinti kauliukai, iš kurių nebuvo pašalintas aliejus. Žali riebalai Žalia ląsteliena 5.25.2 Vynuogių kauliukų rupiniai Produktas, gaunamas iš vynuogių kauliukų ekstrahuojant aliejų. Žalia ląsteliena 5.25.3 Vynuogių išspaudos [vynuogių minkštimas] Staigiai išdžiovintos vynuogių išspaudos, iš kurių ekstrahuotas alkoholis ir pašalinta kuo daugiau kotelių ir kauliukų. Žalia ląsteliena 5.25.4 Vynuogių kauliukų sunka Produktas, gaunamas iš vynuogių kauliukų, pagaminus vynuogių sultis. Pagrindinė jo sudedamoji dalis – angliavandeniai. Jis gali būti koncentruotas. Žalia ląsteliena 5.26.1 Lazdyno riešutai Sveiki arba skaldyti lazdyno (Corylus (L.) spp.) vaisiai, su kevalais ar be jų. 5.26.2 Lazdyno riešutų išspaudos Aliejaus gamybos produktas, gaunamas spaudžiant lazdyno riešutų branduolius. Žali baltymai Žalia ląsteliena 5.27.1 Pektinas Pektinas gaunamas vandeniu ekstrahuojant atitinkamas natūralių padermių augalų žaliavas, paprastai citrusinius vaisius arba obuolius. Galima naudoti tik šiuos organinius nusodiklius: metanolį, etanolį ir propan-2-olį. Jame iš viso gali būti iki 1 % metanolio, etanolio ir propan-2-olio (junginyje), skaičiuojant bevandenei medžiagai. Pagrindinė pektino sudedamoji dalis – poligalakturono rūgšties daliniai metilo esteriai ir jų amonio, natrio, kalio ir kalcio druskos. 5.28.1 Perilių sėklos Krūminių perilių (Perilla frutescens L.) sėklos ir jų malimo produktai. 5.29.1 Pušų riešutai Pušų (Pinus (L.) spp.) sėklos. 5.30.1 Pistacijos Tikrųjų pistacijų (Pistacia vera L.) vaisiai. 5.31.1 Balkšvųjų gysločių sėklos Balkšvųjų gysločių (Plantago (L.) spp.) sėklos. 5.32.1 Ridikų sėklos Valgomųjų ridikų (Raphanus sativus L.) sėklos. 5.33.1 Špinatų sėklos Daržinių špinatų (Spinacia oleracea L.) sėklos. 5.34.1 Margainių sėklos Tikrųjų margainių (Carduus marianus L.) sėklos. 5.35.1 Pomidorų išspaudos [pomidorų minkštimas] Pomidorų sulčių gamybos produktas, gaunamas spaudžiant pomidorus (Solanum lycopersicum L). Pagrindinės jo sudedamosios dalys – pomidorų odelė ir sėklos. Žalia ląsteliena 5.36.1 Kraujažolių sėklos Paprastųjų kraujažolių (Achillea millefolium L.) sėklos. 5.37.1 Abrikosų branduolių išspaudos Aliejaus gamybos produktas, gaunamas spaudžiant paprastųjų abrikosų (Prunus armeniaca L.) branduolius. Jame gali būti cianido rūgšties. Žali baltymai Žalia ląsteliena 5.38.1 Juodgrūdžių išspaudos Aliejaus gamybos produktas, gaunamas spaudžiant juodgrūdžių (Bunium persicum L.) sėklas. Žali baltymai Žalia ląsteliena 5.39.1 Agurklių sėklų išspaudos Aliejaus gamybos produktas, gaunamas spaudžiant vaistinių agurklių (Borago officinalis L.) sėklas. Žali baltymai Žalia ląsteliena 5.40.1 Nakvišų išspaudos Aliejaus gamybos produktas, gaunamas spaudžiant nakvišų (Oenothera L.) sėklas. Žali baltymai Žalia ląsteliena 5.41.1 Granatų išspaudos Aliejaus gamybos produktas, gaunamas spaudžiant granatų (Punica granatum L.) vaisių sėklas. Žali baltymai Žalia ląsteliena 5.42.1 Graikinių riešutų branduolių išspaudos Aliejaus gamybos produktas, gaunamas spaudžiant graikinių riešutų (Juglans regia L.) branduolius. Žali baltymai Žalia ląsteliena (1) Jei reikia, pavadinimas papildomas žodžiu „depektinizuotas“. (2) Prie pavadinimo papildomai nurodoma augalų rūšis.

6. Žaliasis pašaras, rupusis pašaras ir jų produktai







Numeris Pavadinimas Aprašymas Privaloma nurodyti informacija 6.1.1 Runkelių lapai Runkelių (Beta spp.) lapai. 6.2.1 Javai (1) Javų rūšių sveiki augalai arba jų dalys. Jie gali būti išdžiovinti, švieži arba silosuoti. 6.3.1 Javų šiaudai (1) Javų šiaudai. 6.3.2 Apdoroti javų šiaudai (1) (2) Produktas, gaunamas atitinkamai apdorojus javų šiaudus. Natris, jei apdorojama NaOH 6.4.1 Dobilų miltai Produktas, gaunamas džiovinant ir malant dobilus (Trifolium spp.). Jame gali būti iki 20 % kartu išdžiovintų ir sumaltų liucernų (Medicago sativa L. ir Medicago var. Martyn) ar kitų žolinių pašarinių augalų priemaišų. Žali baltymai Žalia ląsteliena Druskos rūgštyje netirpūs pelenai, jei > 3,5 % sausojoje medžiagoje 6.5.1 Žaliojo pašaro miltai (3); [Žolės miltai] (3); [Pašarinių žolių miltai] (3); Produktas, gaunamas džiovinant ir malant ir kartais suspaudžiant pašarines žoles. Žali baltymai Žalia ląsteliena Druskos rūgštyje netirpūs pelenai, jei > 3,5 % sausojoje medžiagoje 6.6.1 Lauke išdžiovinta žolė; [šienas] Bet kokios rūšies lauke išdžiovinta žolė. Druskos rūgštyje netirpūs pelenai, jei > 3,5 % sausojoje medžiagoje 6.6.2 Aukštoje temperatūroje išdžiovinta žolė Produktas, gaunamas iš bet kokios veislės dirbtiniu būdu dehidratuotos žolės (bet kokio pavidalo). Žali baltymai Ląsteliena Druskos rūgštyje netirpūs pelenai, jei > 3,5 % sausojoje medžiagoje 6.6.3 Žolė; žolelės; ankštiniai augalai; [žaliasis pašaras] Šviežios, silosuotos arba džiovintos lauko kultūros, kurių sudedamosios dalys – žolės, ankštiniai augalai arba žolelės, bendrai vadinami silosu, šienainiu, šienu arba žaliuoju pašaru. Druskos rūgštyje netirpūs pelenai, jei > 3,5 % sausojoje medžiagoje 6.7.1 Kanapių miltai Sumaltų džiovintų sėjamųjų kanapių (Cannabis sativa L.) lapų miltai. Žali baltymai 6.7.2 Kanapių ląsteliena Žalios spalvos, džiovintas, pluoštinis produktas, gaunamas perdirbant kanapes. 6.8.1 Pupų šiaudai Paprastųjų pupų (Vicia faba L. ssp. faba var. equina Pers. ir var. minuta (Alef.) Mansf.) šiaudai. 6.9.1 Linų šiaudai Sėjamųjų linų (Linum usitatissimum L.) šiaudai. 6.10.1 Liucernos; [mėlynžiedės liucernos] Medicago sativa L. ir Medicago var. Martyn augalai arba jų dalys. Druskos rūgštyje netirpūs pelenai, jei > 3,5 % sausojoje medžiagoje 6.10.2 Lauke išdžiovintos liucernos; [lauke išdžiovintos mėlynžiedės liucernos] Lauke išdžiovintos liucernos. Druskos rūgštyje netirpūs pelenai, jei > 3,5 % sausojoje medžiagoje 6.10.3 Aukštoje temperatūroje išdžiovintos liucernos; [aukštoje temperatūroje išdžiovintos mėlynžiedės liucernos] Dirbtiniu būdu dehidratuotos bet kokio pavidalo liucernos. Žali baltymai Žalia ląsteliena Druskos rūgštyje netirpūs pelenai, jei > 3,5 % sausojoje medžiagoje 6.10.4 Ekstruduotos liucernos; [ekstruduotos mėlynžiedės liucernos] Ekstruduotos mėlynžiedžių liucernų granulės. 6.10.5 Liucernų miltai (4); [mėlynžiedžių liucernų miltai] (4) Produktas, gaunamas džiovinant ir malant liucernas. Produkte gali būti iki 20 % kartu su liucernomis išdžiovintų ir sumaltų dobilų ar kitų žolinių pašarinių augalų priemaišų. Žali baltymai Žalia ląsteliena Druskos rūgštyje netirpūs pelenai, jei > 3,5 % sausojoje medžiagoje 6.10.6 Liucernų traiškiniai; [mėlynžiedžių liucernų traiškiniai] Džiovintas produktas, gaunamas spaudžiant liucernų sultis. Žali baltymai Žalia ląsteliena 6.10.7 Liucernų baltymų koncentratas; [mėlynžiedžių liucernų baltymų koncentratas] Produktas, gaunamas dirbtiniu būdu džiovinant liucernų sulčių frakcijas, atskirtas centrifuguojant ir termiškai apdorotas siekiant nusodinti baltymus. Žali baltymai Karotenas 6.10.8 Liucernų sunka Produktas, gaunamas ekstrahavus baltymus iš liucernų sulčių. Jis gali būti išdžiovintas. Žali baltymai 6.11.1 Kukurūzų silosas Silosuoti paprastųjų kukurūzų (Zea mays L. ssp. mays) augalai arba jų dalys. 6.12.1 Žirnių šiaudai Žirnių (Pisum spp.) šiaudai. 6.13.1 Rapsų šiaudai Rapsų (Brassica napus L. ssp. oleifera (Metzg.) Sinsk.), indiškojo bastučio (Brassica napus L. var. glauca (Roxb.) O.E. Schulz) ir rapsukų (Brassica rapa ssp. oleifera (Metzg.)) šiaudai. (1) Prie pavadinimo papildomai nurodoma augalų rūšis. (2) Prie pavadinimo būtina papildomai nurodyti atlikto apdorojimo būdą. (3) Prie pavadinimo galima nurodyti žolinių pašarinių augalų rūšį. (4) Terminą „miltai“ galima pakeisti terminu „granulės“. Prie pavadinimo galima nurodyti džiovinimo būdą.

7. Kiti augalai, dumbliai ir jų produktai







Numeris Pavadinimas Aprašymas Privaloma nurodyti informacija 7.1.1 Dumbliai (1) Gyvi arba perdirbti dumbliai, įskaitant šviežius, atšaldytus arba užšaldytus dumblius. Produkte gali būti iki 0,1 % priešpučių. Žali baltymai Žali riebalai Žali pelenai 7.1.2 Džiovinti dumbliai (1) Produktas, gaunamas džiovinant dumblius. Jodo kiekiui sumažinti šis produktas gali būti išplautas, o dumbliai gali būti inaktyvinti. Produkte gali būti iki 0,1 % priešpučių. Žali baltymai Žali riebalai Žali pelenai 7.1.3 Dumblių miltai (1) Dumblių aliejaus gamybos produktas, gaunamas ekstrahuojant dumblius. Dumbliai buvo inaktyvinti. Produkte gali būti iki 0,1 % priešpučių. Žali baltymai Žali riebalai Žali pelenai 7.1.4 Dumblių aliejus (1) Aliejus, gaunamas jį ekstrahuojant iš dumblių. Produkte gali būti iki 0,1 % priešpučių. Drėgnis, jei > 1 % 7.1.5 Dumblių ekstraktas (1); [dumblių frakcijos] (1) Vandeningas arba alkoholio turintis dumblių ekstraktas, kurio pagrindinė sudedamoji dalis – angliavandeniai. Produkte gali būti iki 0,1 % priešpučių. 7.1.6 Jūrinių dumblių miltai Produktas, gaunamas džiovinant ir smulkinant makrodumblius, daugiausia rudadumblius. Jodo kiekiui sumažinti, šis produktas gali būti išplautas. Produkte gali būti iki 0,1 % priešpučių. Žali pelenai 7.3.1 Žievės (1) Išvalytos ir išdžiovintos medžių arba krūmų žievės. Žalia ląsteliena 7.4.1 Džiovinti žiedai (1) Maistinių augalų visos išdžiovintų žiedų dalys ir jų frakcijos. Žalia ląsteliena 7.5.1 Džiovinti brokoliniai kopūstai Produktas, gaunamas džiovinant nuplautus, susmulkintus (t. y. supjaustytus, perdirbtus į dribsnius ir pan.) brokolinių kopūstų (Brassica oleracea L.) augalus, iš jų pašalinus vandenį. 7.6.1 Cukranendrių melasa Sirupo pavidalo produktas, gaunamas gaminant arba rafinuojant cukranendrių (Saccharum L.) cukrų. Jame gali būti iki 0,5 % priešpučių, 0,5 % nuovirų slopiklių, 3,5 % sulfato ir iki 0,25 % sulfito. Bendras cukraus kiekis, išreikštas sacharoze Drėgnis, jei > 30 % 7.6.2 Cukranendrių melasa, iš kurios iš dalies pašalintas cukrus Produktas, gaunamas iš cukranendrių melasos dar kartą vandeniu ekstrahuojant sacharozę. Bendras cukraus kiekis, išreikštas sacharoze Drėgnis, jei > 28 % 7.6.3 Cukranendrių cukrus [sacharozė] Iš cukranendrių vandeniu ekstrahuotas cukrus. 7.6.4 Cukranendrių išspaudos Produktas, gaunamas iš cukranendrių vandeniu ekstrahuojant cukrų. Pagrindinė jo sudedamoji dalis – ląsteliena. Žalia ląsteliena 7.7.1 Džiovinti lapai (1) Džiovinti maistinių augalų lapai ir jų frakcijos. Žalia ląsteliena 7.8.1 Lignoceliuliozė Produktas, gaunamas mechaniškai perdirbant žalią natūraliai išdžiovintą medieną, kurio pagrindinė sudedamoji dalis – lignoceliuliozė. Turi būti atsižvelgta į natūraliai esančius mikroelementus. Žalia ląsteliena 7.8.2 Miltelinė celiuliozė Produktas, gaunamas skaidant ir atskiriant ligniną ir toliau valant celiuliozę nuo neapdorotos medienos augalinio pluošto; produktą galima apdoroti tik mechaniškai. Neutraliame tirpale išplautos ląstelienos (NDF) kiekis ne mažesnis kaip 87 % Žalia ląsteliena 7.9.1 Saldymedžių šaknys Saldymedžių (Glycyrrhiza L.) šaknys. 7.10.1 Mėtos Produktas, gaunamas džiovinant virš žemės esančias Mentha apicata, Mentha piperita arba Mentha viridis (L.) augalų dalis, nepaisant pavidalo. 7.11.1 Džiovinti špinatai Produktas, gaunamas džiovinant daržinius špinatus (Spinacia oleracea L.), nepaisant pavidalo. 7.12.1 Šeriuotosios jukos Į miltelius sutrintos šeriuotosios jukos (Yucca schidigera Roezl.). Žalia ląsteliena 7.12.2 Šeriuotosios jukos sultys Produktas, gaunamas pjaustant ir spaudžiant šeriuotųjų jukų stiebus (Yucca schidigera Roezl.), o jo pagrindinė sudedamoji dalis – angliavandeniai. 7.13.1 Augalinės anglys; [anglys] Produktas, gaunamas karbonizuojant organines augali