02014R1299 — LT — 16.06.2019 — 001.001

Šis tekstas yra skirtas tik informacijai ir teisinės galios neturi. Europos Sąjungos institucijos nėra teisiškai atsakingos už jo turinį. Autentiškos atitinkamų teisės aktų, įskaitant jų preambules, versijos skelbiamos Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje ir pateikiamos svetainėje „EUR-Lex“. Oficialūs tekstai tiesiogiai prieinami naudojantis šiame dokumente pateikiamomis nuorodomis

►B KOMISIJOS REGLAMENTAS (ES) Nr. 1299/2014 2014 m. lapkričio 18 d. dėl Europos Sąjungos geležinkelių sistemos infrastruktūros posistemio techninės sąveikos specifikacijos (Tekstas svarbus EEE) (OL L 356 2014.12.12, p. 1)

Iš dalies keičiamas:









▼B

KOMISIJOS REGLAMENTAS (ES) Nr. 1299/2014

2014 m. lapkričio 18 d.

dėl Europos Sąjungos geležinkelių sistemos infrastruktūros posistemio techninės sąveikos specifikacijos

(Tekstas svarbus EEE)







1 straipsnis

Dalykas

Patvirtinama I priede pateikta Sąjungos geležinkelių sistemos infrastruktūros posistemio techninė sąveikos specifikacija (TSS).

2 straipsnis

Taikymo sritis

1. Ši TSS taikoma visiems naujiems, patobulintiems arba atnaujintiems Europos Sąjungos geležinkelių sistemos infrastruktūros posistemiams, apibrėžtiems ►M1 Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos (ES) 2016/797 ( 1 ) II priedo 2.1 punkte ◄ .

2. Nepažeidžiant 7 ir 8 straipsnių, taip pat priedo 7.2 punkto, ši TSS taikoma naujoms geležinkelio linijoms Europos Sąjungoje, pradėtoms eksploatuoti nuo 2015 m. sausio 1 d.

3. Ši TSS netaikoma geležinkelių sistemos infrastruktūrai Europos Sąjungoje, 2015 m. sausio 1 d. eksploatuojamai visame bet kurios valstybės narės tinkle arba jo dalyje, nebent ji būtų atnaujinama arba tobulinama pagal ►M1 Direktyvos (ES) 2016/797 18 straipsnį ◄ ir priedo 7.3 punktą.

▼M1

4. TSS taikoma Sąjungos geležinkelių sistemos tinklui, kaip aprašyta Direktyvos (ES) 2016/797 I priede, išskyrus atvejus, nurodytus Direktyvos (ES) 2016/797 1 straipsnio 3 ir 4 dalyse.

▼B

5. Ši TSS taikoma tinklams, kurių nominalus vėžės plotis yra: 1 435 mm, 1 520 mm, 1 524 mm, 1 600 mm ir 1 668 mm.

6. Metro pločio geležinkelio vėžė į techninę šios TSS taikymo sritį neįtraukta.

7. Techninė ir geografinė šio reglamento taikymo sritys nustatytos šio priedo 1.1 ir 1.2 skirsniuose.

3 straipsnis

Neišspręsti klausimai

▼M1

1. Jei šio reglamento priedo R priedėlyje nurodyta, kad klausimas neišspręstas, tikrinant atitiktį esminiams Direktyvos (ES) 2016/797 III priedo reikalavimams laikomasi valstybės narės, kuri išduoda leidimą eksploatuoti posistemį, kuriam taikomas šis reglamentas, galiojančiomis nacionalinėmis taisyklėmis nustatytų sąlygų.

▼B

2. Per šešis mėnesius nuo šio reglamento įsigaliojimo dienos valstybės narės pateikia kitoms valstybėms narėms ir Komisijai šią informaciją, nebent informacija joms jau nusiųsta pagal Komisijos sprendimus 2008/217/EB arba 2011/275/ES:

a) 1 dalyje nurodytas nacionalines taisykles;

b) atitikties vertinimo ir patikros procedūras, kurias reikia atlikti, kad būtų taikomos 1 dalyje nurodytos nacionalinės taisyklės;

▼M1

c) įstaigas, paskirtas atlikti su neišspręstais klausimais susijusias atitikties vertinimo ir patikros procedūras.

▼B

4 straipsnis

Specifiniai atvejai

▼M1

1. Priedo 7.7 skirsnyje nurodytais specifiniais atvejais tikrinant atitiktį esminiams Direktyvos (ES) 2016/797 III priedo reikalavimams laikomasi priedo 7.7 skirsnyje arba valstybės narės, kuri išduoda leidimą eksploatuoti posistemį, galiojančiomis nacionalinėmis taisyklėmis nustatytų sąlygų.

▼B

2. Per šešis mėnesius nuo šio reglamento įsigaliojimo dienos valstybės narės nusiunčia kitoms valstybėms narėms ir Komisijai šią informaciją:

a) 1 dalyje nurodytas nacionalines taisykles;

b) atitikties vertinimo ir patikros procedūras, kurias reikia atlikti, kad būtų taikomos 1 dalyje nurodytos nacionalinės taisyklės;

▼M1

c) įstaigas, paskirtas atlikti su priedo 7.7 punkte nurodytais specifiniais atvejais susijusias atitikties nacionalinėms taisyklėms vertinimo ir patikros procedūras.

▼B

5 straipsnis

Pranešimas apie dvišalius susitarimus

1. Iki 2015 m. liepos 1 d. valstybės narės Komisijai praneša apie galiojančius nacionalinius, dvišalius, daugiašalius arba tarptautinius valstybių narių ir geležinkelio įmonės (-ių), infrastruktūros valdytojų arba Sąjungai nepriklausančių valstybių susitarimus, kurių reikia dėl labai ypatingo ar vietinio planuojamos geležinkelio paslaugos pobūdžio arba kuriuos taikant pasiekiamas reikšmingas vietinės arba regioninės sąveikos lygis.

2. Šis įpareigojimas netaikomas, jei apie susitarimus pranešta pagal Komisijos sprendimą 2008/217/EB.

3. Valstybės narės nedelsdamos Komisijai praneša apie visus būsimus susitarimus ir galiojančių susitarimų pakeitimus.

6 straipsnis

Gerokai pažengę projektai

Pagal Direktyvos 2008/57/EB 9 straipsnio 3 dalį kiekviena valstybė narė per vienerius metus nuo šio reglamento įsigaliojimo dienos Komisijai pateikia jos teritorijoje vykdomų gerokai pažengusių projektų sąrašą.

7 straipsnis

EB patikros sertifikatas

1. Jei posistemyje yra sąveikos sudedamųjų dalių, neturinčių EB atitikties arba tinkamumo naudoti deklaracijos, pereinamuoju laikotarpiu, kuris baigsis 2021 m. gegužės 31 d., jo EB patikros sertifikatas gali būti išduodamas, jei laikomasi priedo 6.5 punkte nustatytų sąlygų.

2. Posistemio, kuriame naudojamos nesertifikuotos sąveikos sudedamosios dalys, gamyba, tobulinimas arba atnaujinimas (įskaitant atidavimą eksploatuoti) turi būti baigti per 1 dalyje nustatytą pereinamąjį laikotarpį.

3. Per 1 dalyje nustatytą pereinamąjį laikotarpį:

a) prieš išduodama EB sertifikatą pagal ►M1 Direktyvos (ES) 2016/797 15 straipsnį ◄ , paskelbtoji įstaiga tinkamai nustato priežastis, kodėl sąveikos sudedamosios dalys nesertifikuotos;

b) pagal ►M1 Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos (ES) 2016/798 ( 2 ) 16 straipsnio 2 dalies d punktą ◄ nacionalinės saugos institucijos, vykdydamos leidimų išdavimo procedūras, apie nesertifikuotų sąveikos sudedamųjų dalių naudojimą praneša savo metinėje ataskaitoje, nurodytoje ►M1 Direktyvos (ES) 2016/798 19 straipsnyje ◄ .

4. Nuo 2016 m. sausio 1 d. naujoms pagamintoms sąveikos sudedamosioms dalims taikoma EB atitikties arba tinkamumo naudoti deklaracija.

8 straipsnis

Atitikties įvertinimas

1. Priedo 6 skirsnyje nustatytos atitikties vertinimo, tinkamumo naudoti ir EB patikros procedūros grindžiamos Komisijos sprendime 2010/713/ES ( 3 ) apibrėžtais moduliais.

2. Sąveikos sudedamųjų dalių tipo arba projekto tyrimo patikros sertifikatas galioja septynerius metus. Naujas to paties tipo sudedamąsias dalis galima per šį laikotarpį pradėti eksploatuoti be naujo atitikties vertinimo.

3. Antroje dalyje nurodyti sertifikatai, išduoti pagal Komisijos sprendimo 2011/275/ES [paprastųjų geležinkelių infrastruktūros posistemio TSS] arba Komisijos sprendimo 2008/217/EB [greitųjų geležinkelių infrastruktūros posistemio TSS] reikalavimus, toliau galioja be naujo atitikties vertinimo iki pirminio nustatyto jų galiojimo termino. Sertifikatui atnaujinti projektas arba tipas pakartotinai įvertinamas tik pagal naujus arba pakeistus šio reglamento priede nustatytus reikalavimus.

9 straipsnis

Įgyvendinimas

1. Priedo 7 skirsnyje nustatytos pakopos, kuriomis įgyvendinamas visiškai sąveikus infrastruktūros posistemis.

Nepažeisdamos Direktyvos 2008/57/EB 20 straipsnio, valstybės narės parengia nacionalinį įgyvendinimo planą, kuriame aprašo, kokių veiksmų imsis pagal priedo 7 skirsnį, kad laikytųsi šios TSS. Valstybės narės savo nacionalinius įgyvendinimo planus kitoms valstybėms narėms ir Komisijai nusiunčia iki 2015 m. gruodžio 31 d. Nereikalaujama, kad savo įgyvendinimo planus išsiuntusios valstybės narės juos siųstų dar kartą.

▼M1 —————

▼B

3. Praėjus trejiems metams 2015 m. sausio 1 d. valstybės narės Komisijai išsiunčia Direktyvos 2008/57/EB 20 straipsnio įgyvendinimo ataskaitą. Ši ataskaita aptariama pagal Direktyvos 2008/57/EB 29 straipsnį įsteigtame komitete, o priede numatyta TSS prireikus atitinkamai pritaikoma.

10 straipsnis

Inovaciniai sprendimai

1. Siekiant neatsilikti nuo technikos pažangos, gali tekti taikyti inovacinius sprendimus, kurie neatitinka priede nustatytų specifikacijų ir kuriems negalima taikyti priede nustatytų vertinimo metodų.

2. Inovaciniai sprendimai gali būti susiję su infrastruktūros posistemiu, jo dalimis ir sąveikos sudedamosiomis dalimis.

3. Jei siūlomas inovacinis sprendimas, gamintojas arba Sąjungoje įsisteigęs jo įgaliotasis atstovas deklaruoja, kuo tas sprendimas neatitinka susijusių šios TSS nuostatų arba kaip jas papildo, ir pateikia tuos nuokrypius išnagrinėti Komisijai. Komisija gali paprašyti agentūros nuomonės apie pasiūlytą inovacinį sprendimą.

4. Komisija pateikia nuomonę apie pasiūlytą inovacinį sprendimą. Jei nuomonė teigiama, parengiamos funkcinės ir sąsajos specifikacijos, taip pat vertinimo metodas, kuriuos reikia įtraukti į TSS, kad būtų galima naudoti šį inovacinį sprendimą; vėliau šios specifikacijos ir metodas integruojami į TSS, ją peržiūrint pagal ►M1 Direktyvos (ES) 2016/797 5 straipsnį ◄ . Jei nuomonė neigiama, pasiūlyto inovacinio sprendimo naudoti negalima.

5. Kol TSS bus peržiūrėta, Komisijos pateikta teigiama nuomonė laikoma priimtina esminių ►M1 Direktyvos (ES) 2016/797 ◄ reikalavimų laikymosi priemone ir ja gali būti naudojamasi vertinant posistemį.

11 straipsnis

Panaikinimas

Sprendimai 2008/217/EB ir 2011/275/ES panaikinami 2015 m. sausio 1 d.

Tačiau jie ir toliau taikomi:

a) posistemiams, kuriems leidimai išduoti pagal tuos sprendimus;

b) naujų, atnaujinamų arba tobulinamų posistemių projektams, kurie šio reglamento paskelbimo dieną yra gerokai pažengę arba kurie yra vykdomos sutarties dalykas.

12 straipsnis

Įsigaliojimas

Šis reglamentas įsigalioja dvidešimtą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Jis taikomas nuo 2015 m. sausio 1 d. Tačiau eksploatacijos pradžios leidimas pagal šio reglamento priede pateiktą TSS gali būti išduodamas dar iki 2015 m. sausio 1 d.

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.









PRIEDAS

TURINYS 1. Įžanga 1.1. Techninė taikymo sritis 1.2. Geografinė taikymo sritis 1.3. Šios TSS turinys 2. Posistemio apibrėžtis ir taikymo sritis 2.1. Infrastruktūros posistemio apibrėžtis 2.2. Šios TSS sąsajos su kitomis TSS 2.3. Šios TSS sąsajos su Prieinamumo neįgaliesiems ir riboto judumo asmenims TSS 2.4. Šios TSS sąsajos su Geležinkelių tunelių saugos TSS 2.5. Ryšys su saugos valdymo sistema 3. Esminiai reikalavimai 4. Infrastruktūros posistemio aprašymas 4.1. Įžanga 4.2. Funkcinės ir techninės posistemio specifikacijos 4.2.1. Pagal TSS nustatyta geležinkelio linijų kategorija 4.2.2. Pagrindiniai infrastruktūros posistemiui būdingi parametrai 4.2.3. Geležinkelio linijos išdėstymas vietovėje 4.2.4. Kelio parametrai 4.2.5. Iešmai ir kryžmės 4.2.6. Kelio atsparumas veikiančioms apkrovoms 4.2.7. Inžinerinių statinių atsparumas eismo apkrovoms 4.2.8. Neatidėliotinų veiksmų, susijusių su kelio geometrijos defektais, ribos 4.2.9. Peronai 4.2.10. Sveikata, sauga ir aplinka 4.2.11. Eksploatavimo užtikrinimas 4.2.12. Stacionarieji traukinių priežiūros įrenginiai 4.3. Funkcinės ir techninės sąsajų specifikacijos 4.3.1. Sąsajos su riedmenų posistemiu 4.3.2. Sąsajos su energijos posistemiu 4.3.3. Sąsajos su kontrolės, valdymo ir signalizacijos posistemiu 4.3.4. Sąsajos su traukinių eismo organizavimo ir valdymo posistemiu 4.4. Eksploatavimo taisyklės 4.5. Techninės priežiūros taisyklės 4.5.1. Techninės priežiūros byla 4.5.2. Techninės priežiūros planas 4.6. Profesinė kvalifikacija 4.7. Sveikatos ir darbo saugos sąlygos 5. Sąveikos sudedamosios dalys 5.1. Sąveikos sudedamųjų dalių pasirinkimo pagrindas 5.2. Sudedamųjų dalių sąrašas 5.3. Sudedamųjų dalių eksploatacinės charakteristikos ir specifikacijos 5.3.1. Bėgis 5.3.2. Bėgio sąvaržų sistemos 5.3.3. Kelio pabėgiai 6. Sąveikos sudedamųjų dalių atitikties vertinimas ir posistemių EB patikra 6.1. Sąveikos sudedamosios dalys 6.1.1. Atitikties vertinimo procedūros 6.1.2. Modulių taikymas 6.1.3. Sąveikos sudedamųjų dalių inovaciniai sprendimai 6.1.4. Sąveikos sudedamųjų dalių EB atitikties deklaracija 6.1.5. Konkrečios sąveikos sudedamųjų dalių vertinimo procedūros 6.2. Infrastruktūros posistemis 6.2.1. Bendrosios nuostatos 6.2.2. Modulių taikymas 6.2.3. Inovaciniai sprendimai 6.2.4. Konkrečios infrastruktūros posistemio vertinimo procedūros 6.2.5. Techninių sprendimų atitikties užtikrinimo projektavimo etape prielaida 6.3. EB patikra, kai greitis laikomas perėjimo kriterijumi 6.4. Techninės priežiūros byla 6.5. Posistemiai, kuriuose yra sąveikos sudedamųjų dalių be EB deklaracijos 6.5.1. Sąlygos 6.5.2. Dokumentai 6.5.3. Pagal 6.5.1 punktą sertifikuotų posistemių techninė priežiūra 6.6. Posistemis, kuriame yra tinkamų pakartotinai naudoti sąveikos sudedamųjų dalių 6.6.1. Sąlygos 6.6.2. Dokumentai 6.6.3. Tinkamų pakartotinai naudoti sąveikos sudedamųjų dalių naudojimas techninei priežiūrai 7. Infrastruktūros posistemio TSS įgyvendinimas 7.1. Šios TSS taikymas geležinkelio linijoms 7.2. Šios TSS taikymas naujoms geležinkelio linijoms 7.3. Šios TSS taikymas esamoms geležinkelio linijoms 7.3.1. Geležinkelio linijos tobulinimas 7.3.3. Pakeitimas atliekant techninę priežiūrą 7.3.4. Esamos geležinkelio linijos, kurioms netaikomas atnaujinimo arba tobulinimo projektas 7.4. Šios TSS taikymas esamiems peronams 7.5. Įgyvendinimo kriterijus – greitis 7.6. Infrastruktūros ir riedmenų suderinamumo konstatavimas išdavus leidimą naudoti riedmenis 7.7. Specifiniai atvejai 7.7.1. Specialios Austrijos tinklo ypatybės 7.7.2. Specialios Belgijos tinklo ypatybės 7.7.3. Specialios Bulgarijos tinklo ypatybės 7.7.4. Specialios Danijos tinklo ypatybės 7.7.5. Specialios Estijos tinklo ypatybės 7.7.6. Specialios Suomijos tinklo ypatybės 7.7.7. Specialios Prancūzijos tinklo ypatybės 7.7.8. Specialios Vokietijos tinklo ypatybės 7.7.9. Specialios Graikijos tinklo ypatybės 7.7.10. Specialios Italijos tinklo ypatybės 7.7.11. Specialios Latvijos tinklo ypatybės 7.7.12. Specialios Lenkijos tinklo ypatybės 7.7.13. Specialios Portugalijos tinklo ypatybės 7.7.14. Specialios Airijos ir Šiaurės Airijos tinklo ypatybės 7.7.15. Specialios Ispanijos tinklo ypatybės 7.7.16. Specialios Švedijos tinklo ypatybės 7.7.17. Specialios Jungtinės Karalystės – Didžiosios Britanijos tinklo ypatybės 7.7.18. Specialios Jungtinės Karalystės – Šiaurės Airijos tinklo ypatybės 7.7.19. Specialios Švedijos tinklo ypatybės A priedėlis. Sąveikos sudedamųjų dalių vertinimas B priedėlis. Infrastruktūros posistemio vertinimas C priedėlis. Techninės kelio projekto ir iešmų bei kryžmių projekto charakteristikos D priedėlis. Kelio projekto ir iešmų bei kryžmių projekto naudojimo sąlygos E priedėlis. Inžinerinių statinių pajėgumas pagal eismo kodą F priedėlis. Inžinerinių statinių suderinamumas pagal eismo kodą Jungtinėje Didžiosios Britanijos ir Šiaurės Airijos Karalystėje G priedėlis. Greičio perskaičiavimas myliomis per valandą Airijoje ir Jungtinėje Didžiosios Britanijos ir Šiaurės Airijos Karalystėje H priedėlis. 1 520 mm vėžės sistemos inžinerinių statinių artumo gabaritas I priedėlis. 150–300 m spindulio atvirkštinės kreivės J priedėlis. Saugos užtikrinimas važiuojant fiksuotomis bukosiomis kryžmėmis K priedėlis. Būtinųjų reikalavimų, taikomų keleivinių vagonų ir sudėtinių riedmenų vienetų konstrukcijoms, pagrindai M priedėlis. Specifinis Estijos tinklo atvejis N priedėlis. Specifinis Graikijos tinklo atvejis O priedėlis. Specifinis Airijos ir Jungtinės Didžiosios Britanijos ir Šiaurės Airijos Karalystės tinklo atvejis P priedėlis. Ispanijos 1 668 mm vėžės tinklo apatinės dalies inžinerinių statinių artumo gabaritas Q priedėlis. Nacionalinės techninės taisyklės, taikomos specifiniams Jungtinės Karalystės atvejams R priedėlis. Neišspręstų klausimų sąrašas S priedėlis. Terminų žodynas T priedėlis. Standartų, kuriais remiamasi, sąrašas

1. ĮŽANGA

▼M1

1.1. Techninė taikymo sritis

Pagal Direktyvos (ES) 2016/797 1 straipsnį ši TSS susijusi su Sąjungos geležinkelių sistemos infrastruktūros posistemiu ir techninės priežiūros posistemio dalimi.

Infrastruktūros ir techninės priežiūros posistemiai apibrėžti Direktyvos (ES) 2016/797 II priedo atitinkamai 2.1 ir 2.8 punktuose.

Šios TSS techninė taikymo sritis tiksliau apibrėžta šio reglamento 2 straipsnio 1, 5 ir 6 dalyse.

▼B

1.2. Geografinė taikymo sritis

Šios TSS geografinė taikymo sritis tiksliau apibrėžta šio reglamento 2 straipsnio 4 dalyje.

1.3. Šios TSS turinys

▼M1

1) Pagal Direktyvos (ES) 2016/797 4 straipsnio 3 dalį šioje TSS:

a) nurodyta numatoma jos taikymo sritis (2 skirsnis);

b) nustatomi esminiai infrastruktūros posistemiui ir techninės priežiūros posistemio daliai keliami reikalavimai (3 skirsnis);

c) nustatomos funkcinės ir techninės specifikacijos, kurias turi atitikti infrastruktūros posistemis ir techninės priežiūros posistemio dalis, ir šių posistemių sąsajos su kitais posistemiais (4 skirsnis);

d) nustatomos sąveikos sudedamosios dalys ir sąsajos, kurioms turi būti taikomos Europos specifikacijos, įskaitant Europos standartus, ir kurios yra būtinos sąveikai Sąjungos geležinkelių sistemoje pasiekti (5 skirsnis);

e) kiekvienu nagrinėjamu atveju nurodoma, kokios procedūros turi būti taikomos vertinant sąveikos sudedamųjų dalių atitiktį arba tinkamumą naudoti ar atliekant posistemių EB patikrą (6 skirsnis);

f) nurodoma šios TSS įgyvendinimo strategija (7 skirsnis);

g) nurodoma atitinkamų darbuotojų profesinė kvalifikacija, profesinės sveikatos ir darbo saugos sąlygos, būtinos infrastruktūros posistemiui eksploatuoti ir techniškai prižiūrėti, taip pat šiai TSS įgyvendinti (4 skirsnis);

h) nurodomos nuostatos, taikomos esamam infrastruktūros posistemiui, ypač jį tobulinant ir atnaujinant ir, tokiais atvejais, modifikavimo darbas, dėl kurio reikia teikti paraišką naujam leidimui gauti;

i) nurodoma, kokius infrastruktūros posistemio parametrus tikrina geležinkelio įmonė ir kokios procedūros taikomos siekiant patikrinti tuos parametrus, kai leidimas pateikti transporto priemonę rinkai yra išduotas, bet prieš panaudojant ją pirmą kartą, kad būtų užtikrintas transporto priemonių ir maršrutų, kuriuose jos bus eksploatuojamos, suderinamumas.

Pagal Direktyvos (ES) 2016/797 4 straipsnio 5 dalį specifinių atvejų nuostatos pateiktos 7 skirsnyje.

▼B

2) Šios TSS reikalavimai galioja bet kurio pločio vėžės sistemoms, kurioms taikoma ši TSS, nebent tam tikroje pastraipoje būtų rašoma apie konkretaus pločio vėžės sistemą arba konkretų nominalų vėžės plotį.

2. POSISTEMIO APIBRĖŽTIS IR TAIKYMO SRITIS

▼M1

2.1. Infrastruktūros posistemio apibrėžtis

Ši TSS taikoma:

a) struktūriniam infrastruktūros posistemiui;

b) funkcinio techninės priežiūros posistemio daliai, susijusiai su infrastruktūros posistemiu (t. y. traukinių išorės plovimo įrenginiams, vandens pripylimo, degalų pripylimo, stacionariajai tualetų nuotekų šalinimo įrangai ir elektros energijos tiekimo iš stacionariojo šaltinio įrangai).

Infrastruktūros posistemio sudedamosios dalys aprašytos Direktyvos (ES) 2016/797 II priedo 2.1 punkte.

Techninės priežiūros posistemio sudedamosios dalys aprašytos Direktyvos (ES) 2016/797 II priedo 2.8 punkte.

Todėl šios TSS taikymo sritis apima šiuos infrastruktūros posistemio aspektus:

a) geležinkelio linijos išdėstymą vietovėje;

b) kelio parametrus;

c) iešmus ir kryžmes;

d) kelio atsparumą veikiančioms apkrovoms;

e) inžinerinių statinių atsparumą eismo apkrovoms;

f) neatidėliotinų veiksmų, susijusių su kelio geometrijos defektais, ribas;

g) peronus;

h) sveikatą, saugą ir aplinką;

i) eksploatavimo užtikrinimą;

j) stacionariuosius traukinių priežiūros įrenginius.

Išsamesnė informacija pateikiama šios TSS 4.2.2 punkte.

▼B

2.2. Šios TSS sąsajos su kitomis TSS

Šios TSS 4.3 punkte pateiktos atitinkamose TSS apibrėžtų šių posistemių sąsajų funkcinė ir techninė specifikacijos:

a) riedmenų posistemio;

b) energijos posistemio;

c) kontrolės, valdymo ir signalizacijos posistemio;

d) traukinių eismo organizavimo ir valdymo posistemio.

Sąsajos su Prieinamumo neįgaliesiems ir riboto judumo asmenims TSS aprašytos 2.3. punkte.

Sąsajos su Geležinkelių tunelių saugos TSS aprašytos 2.4 punkte.

2.3. Šios TSS sąsajos su Prieinamumo neįgaliesiems ir riboto judumo asmenims TSS

Visi reikalavimai, susiję su infrastruktūros posistemiu, kad būtų užtikrinamas geležinkelių sistemos prieinamumas neįgaliesiems ir riboto judumo asmenims, nustatyti Prieinamumo neįgaliesiems ir riboto judumo asmenims TSS.

2.4. Šios TSS sąsajos su Geležinkelių tunelių saugos TSS

Geležinkelių tunelių saugos reikalavimai, susiję su infrastruktūros posistemiu, nustatyti Geležinkelių tunelių saugos TSS.

2.5. Ryšys su saugos valdymo sistema

Pagal ►M1 Direktyvą (ES) 2016/798 ◄ reikalavimus parengiami ir infrastruktūros valdytojo saugos valdymo sistemoje įdiegiami šios TSS taikymo srities reikalavimus atitinkančio saugos valdymo procesai, įskaitant sąsajas su žmonėmis, organizacijomis arba kitomis techninėmis sistemomis.

3. ESMINIAI REIKALAVIMAI

Šioje lentelėje nurodyti pagrindiniai šioje TSS pateikiami parametrai ir juos atitinkantys ►M1 Direktyvą (ES) 2016/797 ◄ III priede nustatyti ir sunumeruoti esminiai reikalavimai.

▼M1







1 lentelė Pagrindiniai infrastruktūros posistemio parametrai, kurie yra esminių reikalavimų atitikmenys TSS punktas TSS punkto pavadinimas Sauga Patikimumas ir prieinamumas Sveikata Aplinkos apsauga Techninis suderinamumas Prieinamumas 4.2.3.1 Inžinerinių statinių artumo gabaritas 1.1.1, 2.1.1 1.5 4.2.3.2 Atstumas tarp gretimų kelių ašių 1.1.1, 2.1.1 1.5 4.2.3.3 Didžiausi nuolydžiai 1.1.1 1.5 4.2.3.4 Mažiausias gulsčiosios kreivės spindulys 1.1.3 1.5 4.2.3.5 Mažiausias vertikalios kreivės spindulys 1.1.3 1.5 4.2.4.1 Nominalus vėžės plotis 1.5 4.2.4.2 Išorinio bėgio pakyla 1.1.1, 2.1.1 1.5 1.6.1 4.2.4.3 Išorinio bėgio pakylos stygius 1.1.1 1.5 4.2.4.4 Staigus išorinio bėgio pakylos stygiaus pasikeitimas 2.1.1 4.2.4.5 Ekvivalentusis kūgiškumas 1.1.1, 1.1.2 1.5 4.2.4.6 Kelio atkarpos be iešmų ir kryžmių bėgio galvutės profilis 1.1.1, 1.1.2 1.5 4.2.4.7 Bėgio pokrypis 1.1.1, 1.1.2 1.5 4.2.5.1 Iešmų ir kryžmių konstrukcijos geometrija 1.1.1, 1.1.2, 1.1.3 1.5 4.2.5.2 Slankiosios smailės kryžmių naudojimas 1.1.2, 1.1.3 4.2.5.3 Didžiausias bukosios kryžmės dalies be rato kreipiamųjų priemonių ilgis 1.1.1, 1.1.2 1.5 4.2.6.1 Kelio atsparumas vertikaliosioms apkrovoms 1.1.1, 1.1.2, 1.1.3 1.5 4.2.6.2 Išilginis kelio atsparumas 1.1.1, 1.1.2, 1.1.3 1.5 4.2.6.3 Šoninis kelio atsparumas 1.1.1, 1.1.2, 1.1.3 1.5 4.2.7.1 Naujų tiltų atsparumas eismo apkrovoms 1.1.1, 1.1.3 1.5 4.2.7.2 Ekvivalentinė vertikalioji naujų sankasų apkrova ir grunto slėgio poveikis naujiems inžineriniams statiniams 1.1.1, 1.1.3 1.5 4.2.7.3 Virš kelių ar greta jų pastatytų naujų statinių atsparumas 1.1.1, 1.1.3 1.5 4.2.7.4 Eksploatuojamų tiltų ir sankasų atsparumas eismo apkrovoms 1.1.1, 1.1.3 1.5 4.2.8.1 Neatidėliotinų lyginimo veiksmų riba 1.1.1, 1.1.2 1.2 4.2.8.2 Neatidėliotinų išilginio profilio taisymo veiksmų riba 1.1.1, 1.1.2 1.2 4.2.8.3 Neatidėliotinų kelio iškrypos taisymo veiksmų riba 1.1.1, 1.1.2 1.2 4.2.8.4 Neatidėliotinų vėžės pločio kaip atskiro defekto taisymo veiksmų riba 1.1.1, 1.1.2 1.2 4.2.8.5 Neatidėliotinų išorinio bėgio pakylos taisymo veiksmų riba 1.1.1, 1.1.2 1.2 4.2.8.6 Neatidėliotinų iešmų ir kryžmių taisymo veiksmų riba 1.1.1, 1.1.2 1.2 1.5 4.2.9.1 Naudingasis peronų ilgis 1.1.1, 2.1.1 1.5 4.2.9.2 Perono aukštis 1.1.1, 2.1.1 1.5 1.6.1 4.2.9.3 Atstumas nuo perono krašto iki artimojo bėgio galvutės važiuojamojo paviršiaus krašto 1.1.1, 2.1.1 1.5 1.6.1 4.2.9.4 Kelio išdėstymas išilgai perono 1.1.1, 2.1.1 1.5 1.6.1 4.2.10.1 Didžiausi slėgio pokyčiai tuneliuose 1.1.1, 2.1.1 1.5 4.2.10.2 Šoninio vėjo poveikis 1.1.1, 2.1.1 1.2 1.5 4.2.10.3 Aerodinaminis poveikis balastuotam keliui 1.1.1 1.2 1.5 4.2.11.1 Atstumo žymos 1.1.1 1.2 4.2.11.2 Ekvivalenčiojo kūgiškumo eksploatacinės vertės 1.1.1, 1.1.2 1.5 4.2.12.2 Tualetų nuotekų šalinimas 1.1.5 1.2 1.3.1 1.5 4.2.12.3 Traukinių išorės valymo įrenginiai 1.2 1.5 4.2.12.4 Vandens pripylimas 1.1.5 1.2 1.3.1 1.5 4.2.12.5 Degalų pylimas 1.1.5 1.2 1.3.1 1.5 4.2.12.6 Elektros energijos tiekimas iš stacionariojo šaltinio 1.1.5 1.2 1.5 4.4 Eksploatavimo taisyklės 1.2 4.5 Techninės priežiūros taisyklės 1.2 4.6 Profesinė kvalifikacija 1.1.5 1.2 4.7 Sveikatos ir darbo saugos sąlygos 1.1.5 1.2 1.3 1.4.1

▼B

4. INFRASTRUKTŪROS POSISTEMIO APRAŠYMAS

4.1. Įžanga

1) Sąjungos geležinkelių sistema, kuriai taikoma ►M1 Direktyvą (ES) 2016/797 ◄ ir kurios dalis yra infrastruktūros ir techninės priežiūros posistemiai, yra integruota sistema, kurios nuoseklumas turi būti tikrinamas. Nuoseklumas pirmiausia turi būti tikrinamas pagal infrastruktūros posistemio specifikacijas, pagal jo sąsajas su kitais Sąjungos geležinkelių sistemos, į kurią jis yra integruotas, posistemiais, taip pat pagal eksploatavimo ir techninės priežiūros taisykles.

2) Šioje TSS nustatytos ribinės vertės neturėtų būti taikomos kaip įprastos projektinės vertės. Tačiau projektinės vertės turi atitikti šioje TSS nustatytas ribas.

▼M1

3) Pagal funkcines ir technines infrastruktūros posistemio ir techninės priežiūros posistemio dalies ir jų sąsajų specifikacijas, aprašytas 4.2 ir 4.3 punktuose, konkrečių technologijų ar techninių sprendimų taikyti neprivaloma, išskyrus, kai tai būtina Sąjungos geležinkelių sistemos sąveikai užtikrinti.

▼B

4) Tačiau inovaciniams sąveikos sprendimams, kurie neatitinka šioje TSS nustatytų reikalavimų ir (arba) negali būti vertinami taip, kaip nustatyta šioje TSS, reikia naujų specifikacijų ir (arba) vertinimo metodų. Kad būtų įmanoma diegti technologines naujoves, šios specifikacijos ir vertinimo metodai kuriami pagal 10 straipsnyje aprašytą inovacinių sprendimų procesą.

5) Jei šioje TSS daroma nuoroda į EN standartus ir jei joje nenurodyta kitaip, EN standartuose esantys variantai (dar vad. „nacionaliniais nuokrypiais“) netaikytini ir nėra šios TSS dalis.

6) Jei šioje TSS kaip kategorija arba eksploatacinė charakteristika geležinkelio linijos greitis nurodytas kilometrais per valandą [km/h], Airijos Respublikos tinklams ir Jungtinės Didžiosios Britanijos ir Šiaurės Airijos Karalystės tinklams jį pagal G priedėlį galima paversti lygiaverčiu greičiu myliomis per valandą [mph].

▼M1

4.2. Funkcinės ir techninės infrastruktūros posistemio specifikacijos

▼B

4.2.1. Pagal TSS nustatyta geležinkelio linijų kategorija

▼M1

1) Sąjungos geležinkelių tinklo sudedamosios dalys nustatytos Direktyvos (ES) 2016/797 1 priedo 1 punkte. Siekiant užtikrinti, kad sąveika būtų diegiama rentabiliai, kiekvienai Sąjungos geležinkelių tinklo sudedamajai daliai priskiriama pagal TSS nustatyta geležinkelio linijų kategorija.

2) Pagal TSS nustatyta geležinkelio linijų kategorija yra eismo kodų derinys. Jei geležinkelio linija vyksta vieno tipo eismas (pavyzdžiui, vien krovininių traukinių eismui skirta geležinkelio linija), eksploatacinėms charakteristikoms aprašyti užtenka vieno kodo; jei geležinkelio linija vyksta mišrus eismas, kategorija aprašoma vienu arba keliais keleivių ir krovinių vežimo kodais. Sudėtiniais eismo kodais nustatomos tam tikros ribos, kuriose linija gali būti pritaikyta reikiamam eismo rūšių deriniui.

3) Pagal TSS nustatytos geležinkelio linijų kategorijos naudojamos esamoms geležinkelio linijoms suklasifikuoti siekiant sukurti tikslinę sistemą, kad būtų užtikrinta aktualių eksploatacinių charakteristikų atitiktis.

▼B

4) Kategorijas nustatant pagal TSS, geležinkelio linijos paprastai klasifikuojamos remiantis eismo tipu (eismo kodu), kuris apibūdinamas šiomis eksploatacinėmis charakteristikomis:

— vėžės pločiu,

— ašies apkrova,

— geležinkelio linijos greičiu,

— traukinio ilgiu,

— naudinguoju perono ilgiu.

Laikoma, kad skilčių „Vėžės plotis“ ir „Ašies apkrova“ reikalavimai yra būtinieji, nes nuo jų tiesiogiai priklauso, kokie traukiniai gali važiuoti geležinkelio linija. Skiltyse „Geležinkelio linijos greitis“, „Naudingasis perono ilgis“ ir „Traukinio ilgis“ pateikti verčių intervalai, kurie yra paprastai taikomi įvairių tipų eismui, tačiau jais tiesiogiai neribojama, kokio tipo eismas gali vykti geležinkelio linija.

5) 2 ir 3 lentelėse išvardytos eksploatacinės charakteristikos neskirtos riedmenų ir infrastruktūros suderinamumui tiesiogiai konstatuoti.

6) E ir F priedėliuose pateikta informacija, pagal kurią nustatomas didžiausios ašies apkrovos ir didžiausio greičio santykis priklausomai nuo transporto priemonės tipo.

7) Toliau pateiktose 2 ir 3 lentelėse nustatyti eismo tipų eksploatacinių charakteristikų lygiai.







2 lentelė Keleivinio eismo eksploatacinės charakteristikos Eismo kodas Gabaritas Ašies apkrova [t] Geležinkelio linijos greitis [km/h] Naudingasis perono ilgis [m] P1 GC 17 (*1) 250–350 400 P2 GB 20 (*1) 200–250 200–400 P3 DE3 22.5 (*2) 120–200 200–400 P4 GB 22.5 (*2) 120–200 200–400 P5 GA 20 (*2) 80–120 50–200 P6 G1 12 (*2) netaikoma netaikoma P1520 S 22.5 (*2) 80–160 35–400 P1600 IRL1 22.5 (*2) 80–160 75–240 (*1) Traukos riedmenų su kabina viename gale (ir P2 lokomotyvų) ašies apkrova grindžiama jų parengtų eksploatuoti konstrukcine mase, o keleivius arba bagažą vežti galinčių transporto priemonių ašies apkrova – eksploatacine mase, esant naudingajai apkrovai, kaip apibrėžta standarto EN 15663:2009+AC:2010 2.1 punkte. Atitinkamos keleivius arba bagažą vežti galinčių transporto priemonių ** ašies apkrovos vertės yra 21,5 t (kodas P1) ir 22,5 t (kodas P2), kaip apibrėžta šios TSS K priedėlyje. (*2) Traukos riedmenų su kabina viename gale ir lokomotyvų ašies apkrova grindžiama jų parengtų eksploatuoti konstrukcine mase, kaip apibrėžta standarto EN 15663:2009+AC:2010 2.1 punkte, o kitų transporto priemonių – konstrukcine mase esant išskirtinei naudingajai apkrovai, kaip apibrėžta šios TSS K priedėlyje.







3 lentelė Krovininio eismo eksploatacinės charakteristikos Eismo kodas Gabaritas Ašies apkrova [t] Geležinkelio linijos greitis [km/h] Traukinio ilgis [m] F1 GC 22.5 (*1) 100–120 740–1 050 F2 GB 22.5 (*1) 100–120 600–1 050 F3 GA 20 (*1) 60–100 500–1 050 F4 G1 18 (*1) netaikoma netaikoma F1520 S 25 (*1) 50–120 1 050 F1600 IRL1 22.5 (*1) 50–100 150–450 (*1) Traukos riedmenų su kabina viename gale ir lokomotyvų ašies apkrova grindžiama jų parengtų eksploatuoti konstrukcine mase, kaip apibrėžta standarto EN 15663:2009+AC:2010 2.1 punkte, o kitų transporto priemonių – konstrukcine mase esant įprastai naudingajai apkrovai, kaip apibrėžta standarto EN 15663:2009+AC:2010 6.3 punkte. ▼B

8) Inžinerinių statinių infrastruktūros reikalavimams nustatyti vien ašies apkrovos neužtenka. Naujų inžinerinių statinių reikalavimai nustatyti 4.2.7.1.1 punkte, esamų inžinerinių statinių – 4.2.7.4 punkte.

9) Keleivinio transporto mazgai, krovininio transporto mazgai ir jungiamosios geležinkelio linijos prireikus priskiriami prie minėtų eismo kodų.

▼M1

10) Pagal Direktyvos (ES) 2016/797 4 straipsnio 7 dalį, kurioje nurodyta, kad TSS negali trukdyti valstybių narių sprendimams dėl infrastruktūros naudojimo transporto priemonių, kurioms TSS netaikomos, eismui, leidžiama projektuoti tokias naujas ir patobulintas geležinkelio linijas, kuriose būtų galima taikyti:

— didesnį vėžės plotį;

— didesnes ašies apkrovas;

— didesnį greitį;

— didesnį naudingąjį perono ilgį;

— ilgesnius traukinius,

nei nurodyta 2 ir 3 lentelėse.

▼B

11) Be įtakos 7.6 skirsnio ir 4.2.7.1.2(3) punkto reikalavimams, jei naujai geležinkelio linijai priskiriamas kodas P1, užtikrinama, kad Greitųjų geležinkelių riedmenų TSS (Komisijos sprendime 2008/232/EB ( 4 )) nustatytos I klasės greitesni kaip 250 km/h traukiniai galėtų važiuoti ta geležinkelio linija iki didžiausio greičio.

12) Tam tikros geležinkelio linijos vietos gali būti projektuojamos taip, kad tam tikra arba visos geležinkelio linijos eksploatacinės charakteristikos – greitis, naudingasis perono ilgis ir traukinio ilgis – būtų mažesnės nei nurodyta 2 ir 3 lentelėse, jei tai būtina atsižvelgiant į geografinius, urbanistinius ar aplinkos apribojimus.

4.2.2. Pagrindiniai infrastruktūros posistemiui būdingi parametrai

4.2.2.1. Pagrindinių parametrų sąrašas

Pagrindiniai infrastruktūros posistemiui būdingi parametrai sugrupuoti atsižvelgiant į 2.1 punkte išvardytus aspektus:

A. Geležinkelio linijos išdėstymas vietovėje

a) Inžinerinių statinių artumo gabaritas (4.2.3.1);

b) Atstumas tarp gretimų kelių ašių (4.2.3.2);

c) Didžiausi nuolydžiai (4.2.3.3);

d) Mažiausias gulsčiosios kreivės spindulys (4.2.3.4);

e) Mažiausias vertikalios kreivės spindulys (4.2.3.5);

B. Kelio parametrai

a) Nominalus vėžės plotis (4.2.4.1);

b) Išorinio bėgio pakyla (4.2.4.2);

c) Išorinio bėgio pakylos stygius (4.2.4.3);

d) Staigus išorinio bėgio pakylos stygiaus pasikeitimas (4.2.4.4)

e) Ekvivalentusis kūgiškumas (4.2.4.5);

f) Kelio atkarpos be iešmų ir kryžmių bėgio galvutės profilis (4.2.4.6);

g) Bėgio pokrypis (4.2.4.7).

C. Iešmai ir kryžmės

a) Iešmų ir kryžmių konstrukcijos geometrija (4.2.5.1);

b) Slankiosios smailės kryžmių naudojimas (4.2.5.2);

c) Didžiausias bukosios kryžmės dalies be rato kreipiamųjų priemonių ilgis (4.2.5.3).

D. Kelio atsparumas veikiančioms apkrovoms

a) Kelio atsparumas vertikaliosioms apkrovoms (4.2.6.1);

b) Išilginis kelio atsparumas (4.2.6.2);

c) Šoninis kelio atsparumas (4.2.6.3).

E. Inžinerinių statinių atsparumas eismo apkrovoms

a) Naujų tiltų atsparumas eismo apkrovoms (4.2.7.1);

b) Ekvivalentinė vertikalioji naujų sankasų apkrova ir grunto slėgio poveikis naujiems inžineriniams statiniams (4.2.7.2);

c) Virš kelių ar greta jų pastatytų naujų inžinerinių statinių atsparumas (4.2.7.3);

d) Eksploatuojamų tiltų ir sankasų atsparumas eismo apkrovoms (4.2.7.4).

F. Neatidėliotinų veiksmų, susijusių su kelio geometrijos defektais, ribos

a) Neatidėliotinų lyginimo veiksmų riba (4.2.8.1);

b) Neatidėliotinų išilginio profilio taisymo veiksmų riba (4.2.8.2);

c) Neatidėliotinų kelio iškrypos taisymo veiksmų riba (4.2.8.3);

d) Neatidėliotinų vėžės pločio kaip atskiro defekto taisymo veiksmų riba (4.2.8.4);

e) Neatidėliotinų išorinio bėgio pakylos taisymo veiksmų riba (4.2.8.5);

f) Neatidėliotinų iešmų ir kryžmių taisymo veiksmų riba (4.2.8.6).

G. Peronai

a) Naudingasis peronų ilgis (4.2.9.1);

b) Perono aukštis (4.2.9.2);

c) Atstumas nuo perono krašto iki artimojo bėgio galvutės važiuojamojo paviršiaus krašto (4.2.9.3);

d) Kelio išdėstymas išilgai perono (4.2.9.4).

H. Sveikata, sauga ir aplinka

a) Didžiausias slėgio pokytis tuneliuose (4.2.10.1);

b) Šoninio vėjo poveikis (4.2.10.2);

▼M1

c) Aerodinaminis poveikis balastuotam keliui (4.2.10.3).

▼B

I. Eksploatavimo užtikrinimas

a) Atstumo žymos (4.2.11.1);

b) Eksploatacinės ekvivalenčiojo kūgiškumo vertės (4.2.11.2).

J. Stacionarieji traukinių priežiūros įrenginiai

a) Bendrosios nuostatos (4.2.12.1);

b) Tualetų nuotekų šalinimas (4.2.12.2);

c) Traukinių išorės valymo įrenginiai (4.2.12.3);

d) Vandens pripylimas (4.2.12.4);

e) Degalų pripylimas (4.2.12.5);

f) Elektros energijos tiekimas iš stacionariojo šaltinio (4.2.12.6).

K. Techninės priežiūros taisyklės

a) Techninės priežiūros byla (4.5.1);

▼M1

b) Techninės priežiūros planas (4.5.2).

▼B

4.2.2.2. Pagrindinių parametrų reikalavimai

1) Šie reikalavimai aprašyti kitose pastraipose ir kartu su jais nurodomos visos konkrečios sąlygos, kurias kiekvienu atveju galima nustatyti atitinkamiems pagrindiniams parametrams ir sąsajoms.

2) Nurodytos pagrindinių parametrų vertės galioja tik iki didžiausio geležinkelio linijos greičio (350 km/h).

3) Nurodytos pagrindinių parametrų vertės Airijos Respublikoje ir Jungtinėje Karalystėje, t. y. Šiaurės Airijos tinkle, galioja iki 165 km/h didžiausio geležinkelio linijos greičio.

4) Daugiabėgio kelio atveju šios TSS reikalavimai atskirai taikomi kiekvienai bėgių porai, kuri suprojektuota būti eksploatuojama kaip atskiras kelias.

5) Specifinių atvejų geležinkelio linijoms taikomi reikalavimai nustatyti 7.7 punkte.

6) Galima tiesti trumpas kelio atkarpas su įtaisais, kuriais užtikrinamas perėjimas tarp skirtingo nominalaus vėžės pločio atkarpų.

7) Posistemio reikalavimai taikomi įprastoms eksploatavimo sąlygoms. Galimi darbų vykdymo padariniai, dėl kurių galėtų prireikti taikyti laikinąsias posistemio eksploatacinių charakteristikų išimtis, aptariami 4.4 punkte.

8) Traukinių eksploatacines charakteristikas galima pagerinti naudojant specialias sistemas, pvz., transporto priemonės korpuso pakreipimo sistemą. Galima nustatyti specialias šių traukinių eksploatavimo sąlygas, jei į jas neįtraukiama apribojimų kitiems traukiniams, kuriuose tokios sistemos neįrengtos.

4.2.3. Geležinkelio linijos išdėstymas vietovėje

4.2.3.1. Inžinerinių statinių artumo gabaritas

1) Viršutinė inžinerinių statinių artumo gabarito dalis nustatoma laikantis pagal 4.2.1 punktą pasirinktų gabaritų. Tie gabaritai apibrėžti standarto EN 15273–3:2013 C priede ir D priedo D.4.8 punkte.

2) Apatinė inžinerinių statinių artumo gabarito dalis yra standarto EN 15273–3:2013 C priede apibrėžtas GI2. Jei keliuose įrengti vagonų stabdikliai, apatinei gabarito daliai taikomas standarto EN 15273–3:2013 C punkte apibrėžtas inžinerinių statinių artumo gabaritas.

3) Inžinerinių statinių artumo gabaritas apskaičiuojamas taikant kinematinį metodą pagal 5, 7, 10 skirsnius ir standarto EN 15273–3:2013 C priedo ir D priedo D.4.8 punkto reikalavimus.

4) Vietoj 1–3 punktų 1 520 mm vėžės sistemoje visi pagal 4.2.1 punktą pasirinkti eismo kodai taikomi su vienodu šios TSS H priedėlyje apibrėžtu inžinerinių statinių artumo gabaritu S.

5) Vietoj 1–3 punktų 1 600 mm vėžės sistemoje visi pagal 4.2.1 punktą pasirinkti eismo kodai taikomi su vienodu šios TSS O priedėlyje apibrėžtu inžinerinių statinių artumo gabaritu IRL1.

4.2.3.2. Atstumas tarp gretimų kelių ašių

1) Atstumas tarp gretimų kelių ašių nustatomas laikantis pagal 4.2.1 punktą pasirinktų gabaritų.

2) Nominalus horizontalusis naujų geležinkelio linijų atstumas tarp gretimų kelių ašių nustatomas projekte ir yra ne mažesnis už 4 lentelėje pateiktas vertes; nustatant atstumą numatoma aerodinaminio poveikio atsarga.







4 lentelė Mažiausias nominalus horizontalusis atstumas tarp gretimų kelių ašių Didžiausias leidžiamas greitis [km/h] Mažiausias nominalus horizontalusis atstumas tarp gretimų kelių ašių [m] 160 < v ≤ 200 3,80 200 < v ≤ 250 4,00 250 < v ≤ 300 4,20 v > 300 4,50

3) Atstumas tarp gretimų kelių ašių atitinka bent standarto EN 15273-3:2013 9 skirsnyje nustatytus ribinių įrengimo verčių reikalavimus.

4) Vietoj 1–3 punktų 1 520 mm vėžės sistemoje nominalus horizontalusis atstumas tarp gretimų kelių ašių nustatomas projekte ir yra ne mažesnis už 5 lentelėje pateiktas vertes; nustatant atstumą numatoma aerodinaminio poveikio atsarga.







5 lentelė Mažiausias nominalus horizontalusis atstumas tarp gretimų kelių ašių 1 520 mm vėžės sistemoje Didžiausias leidžiamas greitis [km/h] Mažiausias nominalus horizontalusis atstumas tarp gretimų kelių ašių [m] v ≤ 160 4,10 160 < v ≤ 200 4,30 200 < v ≤ 250 4,50 v > 250 4,70

5) Vietoj 2 punkto 1 668 mm vėžės sistemoje nominalus naujų geležinkelio linijų horizontalusis atstumas tarp gretimų kelių ašių nustatomas projekte ir yra ne mažesnis už 6 lentelėje pateiktas vertes; nustatant atstumą numatoma aerodinaminio poveikio atsarga.







6 lentelė Mažiausias nominalus horizontalusis atstumas tarp gretimų kelių ašių 1 668 mm vėžės sistemoje Didžiausias leidžiamas greitis [km/h] Mažiausias nominalus horizontalusis atstumas tarp gretimų kelių ašių [m] 160 < v ≤ 200 3,92 200 < v ≤ 250 4,00 250 < v ≤ 300 4,30 300 < v ≤ 350 4,50

6) Vietoj 1–3 punktų 1 600 mm vėžės sistemoje atstumas tarp gretimų kelių ašių nustatomas laikantis pagal 4.2.1 punktą pasirinktų gabaritų. Nominalus horizontalusis atstumas tarp gretimų kelių ašių nustatomas projekte ir yra ne mažesnis kaip 3,57 m, kai gabaritas yra IRL1; nustatant atstumą numatoma aerodinaminio poveikio atsarga.

4.2.3.3. Didžiausi nuolydžiai

1) Keleivių peronus kertančio naujų geležinkelio linijų kelio nuolydis neviršija 2,5 mm/m, jei numatoma reguliariai prikabinti arba atkabinti transporto priemones.

2) Naujų stovynės, kurioje statomi riedmenys, kelių nuolydis neviršija 2,5 mm/m, jei nenumatyta specialių priemonių, kad riedmenys nepradėtų riedėti savaime.

3) Projektuojamų naujų keleiviniam eismui skirtų P1 geležinkelio linijų pagrindinių kelių nuolydis gali būti iki 35 mm/m, jei laikomasi šių reikalavimų:

a) didesnėje nei 10 km atkarpoje vidutinio slenkamojo profilio nuolydis yra ne didesnis kaip 25 mm/m,

b) didžiausias 35 mm/m ištisinio nuolydžio ilgis neviršija 6 km.

4.2.3.4. Mažiausias gulsčiosios kreivės spindulys

Mažiausias projektinis gulsčiosios kreivės spindulys pasirenkamas atsižvelgiant į tam tikros vietos projektinį geležinkelio riedmens važiavimo kreive greitį.

1) Naujų geležinkelio linijų mažiausias projektinis gulsčiosios kreivės spindulys yra ne mažesnis kaip 150 m.

2) Naujų geležinkelio linijų atvirkštinės 150–300 m spindulio kreivės (išskyrus skirstymo stočių, kuriose vagonai manevruojami pavieniui, atvirkštines kreives) projektuojamos taip, kad taukšų lėkštės neužslinktų už gretimo taukšo lėkštės. Tarp kreivių esančioms tiesioms tarpinėms kelio sudedamosioms dalims taikomos I priedėlio 43 ir 44 lentelės. Netiesioms tarpinėms kelio sudedamosioms dalims atliekamas išsamus skaičiavimas siekiant patikrinti nuokrypio į šoną skirtumus.

3) 1 520 mm vėžės sistemai vietoj 2 punkto taikomas šis reikalavimas – 150–250 m. spindulio atvirkštinės kreivės projektuojamos taip, kad tarp posūkio kreivių būtų bent 15 m tiesaus kelio atkarpa.

4.2.3.5. Mažiausias vertikalios kreivės spindulys

1) Vertikalių kreivių spindulys (išskyrus skirstymo kalnelius skirstymo stotyse) keteroje yra bent 500 m, o įduboje – 900 m.

2) Skirstymo kalnelių skirstymo stotyse vertikalių kreivių spindulys keteroje yra bent 250 m, o įduboje – 300 m.

3) 1 520 mm vėžės sistemai vietoj 1 punkto taikomas šis reikalavimas – vertikalios kreivės spindulys keteroje ir įduboje (išskyrus skirstymo stotyse) yra bent 5 000 m.

4) 1 520 mm vėžės sistemai vietoj 2 punkto taikomas šis reikalavimas – skirstymo stoties kalnelio vertikalios kreivės spindulys yra bent 350 m keteroje ir 250 m įduboje.

4.2.4. Kelio parametrai

4.2.4.1. Nominalus vėžės plotis

1) Europos standartinis nominalus vėžės plotis yra 1 435 mm.

2) 1 520 mm vėžės sistemai vietoj 1 punkto taikomas šis reikalavimas – nominalus vėžės plotis yra 1 520 mm.

3) 1 668 mm vėžės sistemai vietoj 1 punkto taikomas šis reikalavimas – nominalus vėžės plotis yra 1 668 mm.

4) 1 600 mm vėžės sistemai vietoj 1 punkto taikomas šis reikalavimas – nominalus vėžės plotis yra 1 600 mm.

4.2.4.2. Išorinio bėgio pakyla

1) Geležinkelio linijos projektinės išorinio bėgio pakylos ribos nustatytos 7 lentelėje.







7 lentelė Projektinė išorinio bėgio pakyla Krovininis ir mišrusis eismas Keleivinis eismas Balastuotas kelias 160 180 Nebalastuotas kelias 170 180

2) Kelių, esančių greta stoties peronų, prie kurių turi sustoti įprastu būdu eksploatuojami traukiniai, projektinė išorinio bėgio pakyla yra ne didesnė kaip 110 mm.

3) Jei naujos mišriojo arba krovininio eismo geležinkelio linijos posūkio kreivės spindulys yra mažesnis nei 305 m, o išorinio bėgio pakylos kitimo sparta yra didesnė kaip 1 mm/m, išorinio bėgio pakylai taikoma pagal šią formulę apskaičiuota riba:

D ≤ (R – 50)/1,5

čia: D – išorinio bėgio pakyla (mm), R – spindulys (m).

4) 1 520 mm vėžės sistemai vietoj 1–3 punktų taikomas šis reikalavimas – projektinė išorinio bėgio pakyla yra ne didesnė kaip 150 mm.

▼M1

5) Vietoje 1 punkto, 1 668 mm vėžės sistemai taikoma projektinė išorinio bėgio pakyla turi būti ne didesnė kaip 185 mm.

▼B

6) 1 668 mm vėžės sistemai vietoj 2 punkto taikomas šis reikalavimas – kelių, esančių greta stoties peronų, prie kurių turi sustoti įprastu būdu eksploatuojami traukiniai, projektinė išorinio bėgio pakyla yra ne didesnė kaip 125 mm.

7) 1 668 mm vėžės sistemai vietoj 3 punkto taikomas šis reikalavimas – jei naujos mišriojo arba krovininio eismo geležinkelio linijos posūkio kreivės spindulys yra mažesnis nei 250 m, išorinio bėgio pakylai taikoma pagal šią formulę apskaičiuota riba:

D ≤ 0,9 * (R – 50)

čia: D – išorinio bėgio pakyla (mm), R – spindulys (m).

8) 1 600 mm vėžės sistemai vietoj 1 punkto taikomas šis reikalavimas – projektinė išorinio bėgio pakyla yra ne didesnė kaip 185 mm.

4.2.4.3. Išorinio bėgio pakylos stygius

1) Didžiausio išorinio bėgio pakylos stygiaus vertės nustatytos 8 lentelėje.







8 lentelė didžiausias išorinio bėgio pakylos stygius [mm] Projektinis greitis [km/h] v ≤ 160 160 < v ≤ 300 v > 300 Kai eksploatuojami riedmenys atitinka lokomotyvų ir keleivinių riedmenų TSS 153 100 Kai eksploatuojami riedmenys atitinka prekinių vagonų TSS 130 — —

2) Traukiniams, specialiai suprojektuotiems važiuoti esant didesniam išorinio bėgio pakylos stygiui (pavyzdžiui, sudėtiniams riedmenų vienetams, kurių ašies apkrovos yra mažesnės nei nustatyta 2 lentelėje; transporto priemonėms su specialia saugaus važiavimo posūkio kreivėmis įranga), leidžiama važiuoti esant didesnėms išorinio bėgio pakylos stygiaus vertėms, jei įrodoma, kad važiuoti galima saugiai.

3) 1 520 mm vėžės sistemos visų tipų riedmenims vietoj 1 punkto taikomas šis reikalavimas – išorinio bėgio pakylos stygius yra ne didesnis kaip 115 mm. Reikalavimas galioja, jei greitis yra ne didesnis kaip 200 km/h.

4) 1 668 mm vėžės sistemos visų tipų riedmenims vietoj 1 punkto taikomas šis reikalavimas – didžiausio išorinio bėgio pakylos stygiaus vertės nustatytos 9 lentelėje.







9 lentelė Didžiausias 1 668 mm vėžės sistemos išorinio bėgio pakylos stygius Projektinis greitis [km/h] v ≤ 160 160 < v ≤ 300 v > 300 Kai eksploatuojami riedmenys atitinka lokomotyvų ir keleivinių riedmenų TSS 175 115 Kai eksploatuojami riedmenys atitinka prekinių vagonų TSS 150 — —

4.2.4.4. Staigus išorinio bėgio pakylos stygiaus pasikeitimas

1) Didžiausios išorinio bėgio pakylos stygiaus pasikeitimo vertės:

a) 130 mm, kai V ≤ 60 km/h,

b) 125 mm, kai 60 km/h < V ≤ 200 km/h,

c) 85 mm, kai 200 km/h < V ≤ 230 km/h,

d) 25 mm, kai V > 230 km/h.

2) Jei prieš staigų kreivumo spindulio pokytį ir po jo V ≤ 40 km/h, o išorinio bėgio pakylos stygius ≤ 75 mm, staigaus išorinio bėgio pakylos stygiaus pasikeitimo vertė gali būti padidinta iki 150 mm.

3) 1 520 mm vėžės sistemai vietoj 1 ir 2 punktų taikomas šis reikalavimas – didžiausios staigaus išorinio bėgio pakylos stygiaus pasikeitimo vertės yra šios:

a) 115 mm, kai V ≤ 200 km/h,

b) 85 mm, kai 200 km/h < V ≤ 230 km/h,

c) 25 mm, kai V > 230 km/h.

▼M1

4) 1 668 mm vėžės sistemai vietoj 1 punkto taikomos šios didžiausios projektinės staigaus išorinio bėgio pakylos stygiaus pasikeitimo vertės:

a) 150 mm, kai V ≤ 45 km/h.,

b) 115 mm, kai 45 km/h. < V ≤ 100 km/h.,

c) (399-V)/2,6 [mm], kai 100 km/h. < V ≤ 220 km/h.,

d) 70 mm, kai 220 km/h. < V ≤ 230 km/h.

e) Staigus išorinio bėgio pakylos stygiaus pasikeitimas draudžiamas, jei greitis yra didesnis kaip 230 km/h.

▼B

4.2.4.5. Ekvivalentusis kūgiškumas

1) Ribinės 10 lentelėje nurodytos ekvivalenčiojo kūgiškumo vertės apskaičiuojamos atsižvelgiant į šias aširačio skersinio poslinkio amplitudės (y) vertes:







— y = 3mm, jei (TG – SR) ≥ 7mm — , jei 5mm ≤ (TG – SR) < 7mm — y = 2mm, jei (TG – SR) < 5mm

čia: TG – vėžės plotis, SR –atstumas tarp aširačio antbriaunio sąlyčio paviršių.

2) Ekvivalenčiojo kūgiškumo vertinimo iešmuose ir kryžmėse atlikti nereikia.

3) Pasirenkami toks projektinis vėžės plotis, bėgio galvutės profilis ir kelio atkarpos be iešmų ir kryžmių bėgio pokrypis, kad nebūtų viršytos 10 lentelėje nustatytos ekvivalenčiojo kūgiškumo ribos.

▼M1

▼B







10 lentelė Ribinės projektinės ekvivalenčiojo kūgiškumo vertės Rato profilis Greičio intervalas [km/h] S1002, GV1/40 v ≤ 60 Vertinti nereikalaujama 60 < v ≤ 200 0,25 200 < v ≤ 280 0,20 v > 280 0,10

4) Modeliuojama, kaip toliau nurodyti aširačiai riedėtų projektinėmis kelio sąlygomis (modeliuojant pagal standartą EN 15302:2008+A1:2010 atliekamas skaičiavimas):

a) S 1002, kaip apibrėžta standarto EN 13715:2006+A1:2010 su SR1 C priede;

b) S 1002, kaip apibrėžta standarto EN 13715:2006+A1:2010 su SR2 C priede;

c) GV 1/40, kaip apibrėžta standarto EN 13715:2006+A1:2010 su SR1 B priede;

d) GV 1/40, kaip apibrėžta standarto EN 13715:2006+A1:2010 su SR2 B priede.

ir SR2 taikomos šios vertės:

a) 1 435 mm vėžės sistemos R1 = 1 420 mm, o SR2 = 1 426 mm;

b) 1 524 mm vėžės sistemos R1 = 1 505 mm, o SR2 = 1 511 mm;

c) 1 600 mm vėžės sistemos R1 = 1 585 mm, o SR2 = 1 591 mm;

d) 1 668 mm vėžės sistemos R1 = 1 653 mm, o SR2 = 1 659 mm.

5) 1 520 mm vėžės sistemai vietoj 1–4 punktų taikomas šis reikalavimas – ekvivalenčiojo kūgiškumo vertinti nereikalaujama.

4.2.4.6. Kelio atkarpos be iešmų ir kryžmių bėgio galvutės profilis

1) Bėgio galvutės profilis pasirenkamas iš standarto EN 13674–1:2011 A priede, standarto EN13674–4:2006+A1:2009 A priede nustatyto intervalo arba atitinka nustatytąjį 2 punkte.

2) Kelio atkarpos be iešmų ir kryžmių bėgio galvutės profilių konstrukcija:

a) šoninė nuožulnioji bėgio galvutės plokštuma, kuri su vertikalia bėgio galvutės ašimi sudaro ne didesnio kaip 1/16 nuolydžio kampą;

b) vertikalusis atstumas tarp šios šoninės nuožulniosios plokštumos viršaus ir viršutinės bėgio dalies mažesnis kaip 20 mm;

c) bėgio galvutės briaunos spindulys yra bent 12 mm;

d) horizontalusis atstumas tarp bėgio galvutės važiuojamojo paviršiaus ir sąlyčio taško yra 31–37,5 mm.

▼M1

1 paveikslas

Bėgio galvutės profilis

▼B

3) Šie reikalavimai netaikomi plečiamiesiems įtaisams.

4.2.4.7. bėgio pokrypis

4.2.4.7.1. Kelio atkarpa be iešmų ir kryžmių

1) Bėgis pakreiptas į kelio vidurį.

▼M1

2) Keliuose, kuriuose planuojamas važiavimo greitis yra ne mažesnis kaip 60 km/h., bėgio pokrypio vertės intervalas tam tikrame maršrute yra 1/20–1/40.

▼B

3) Ne ilgesnių kaip 100 m atkarpų tarp iešmų ir kryžmių be pokrypio bėgius be pokrypio leidžiama kloti, jei važiavimo greitis yra ne didesnis kaip 200 km/h.

4.2.4.7.2. Iešmų ir kryžmių reikalavimai

1) Bėgis projektuojamas vertikalus arba pakreiptas.

2) Jei bėgis yra pakreiptas, projektinis pokrypis pasirenkamas iš intervalo 1/20–1/40.

3) Pokrypį gali sudaryti bėgio galvutės profilio aktyvios dalies forma.

4) Jei važiavimo per iešmus ir kryžmes greitis yra didesnis kaip 200 km/h, bet ne didesnis kaip 250 km/h, bėgius galima kloti be pokrypio, jei jų atkarpos neviršija 50 m.

5) Jei greitis didesnis kaip 250 km/h, bėgiai yra su pokrypiu.

4.2.5. Iešmai ir kryžmės

4.2.5.1. Iešmų ir kryžmių konstrukcijos geometrija

Šios TSS 4.2.8.6 punkte nustatytos neatidėliotinų iešmų ir kryžmių taisymo veiksmų ribos, suderintos su riedmenų TSS nustatytomis geometrinėmis aširačių charakteristikomis. Infrastruktūros valdytojo užduotis – nuspręsti, kokios geometrinės projektinės vertės tinka jo techninės priežiūros planui.

4.2.5.2. Slankiosios smailės kryžmių naudojimas

Jei važiavimo greitis didesnis kaip 250 km/h, iešmuose ir kryžmėse įrengiamos slankiosios smailės kryžmės.

4.2.5.3. Didžiausias bukosios kryžmės dalies be rato kreipiamųjų priemonių ilgis

Projektinė didžiausio bukosios kryžmės dalies be rato kreipiamųjų priemonių ilgio vertė atitinka šios TSS J priedėlyje nustatytus reikalavimus.

4.2.6. Kelio atsparumas veikiančioms apkrovoms

4.2.6.1. Kelio atsparumas vertikaliosioms apkrovoms

Kelio, įskaitant iešmus ir kryžmes, konstrukcijoje atsižvelgiama bent šių jėgų poveikį:

a) pagal 4.2.1 išrinktą aširačio apkrovą;

b) didžiausias vertikaliąsias rato jėgas. Nustatytomis bandymo sąlygomis veikiančios didžiausios rato jėgos yra apibrėžtos standarto EN 14363:2005 5.3.2.3 punkte;

c) vertikaliąsias kvazistatines rato jėgas. Nustatytomis bandymo sąlygomis veikiančios didžiausios kvazistatinės rato jėgos yra apibrėžtos standarto EN 14363:2005 5.3.2.3 punkte.

4.2.6.2. Išilginis kelio atsparumas

4.2.6.2.1. Konstrukcijos jėgos

Kelias, įskaitant iešmus ir kryžmes, projektuojamas taip, kad atlaikytų išilgines jėgas, prilygstančias 2,5 m/s2 stabdymo jėgoms, kai eksploataciniai parametrai pasirinkti pagal 4.2.1 punktą.

4.2.6.2.2. Suderinamumas su stabdžių sistemomis

1) Kelias, įskaitant iešmus ir kryžmes, projektuojamas taip, kad būtų pritaikytas staigiajam stabdymui magnetinėmis stabdžių sistemomis.

▼M1

2) Sūkurinių srovių stabdymo sistemų naudojimo kelyje nuostatas eksploataciniu lygmeniu nustato infrastruktūros valdytojas pagal konkrečias kelio, įskaitant iešmus ir kryžmes, charakteristikas. Šios stabdžių sistemos naudojimo sąlygos registruojamos pagal Komisijos įgyvendinimo reglamentą (ES) 2019/777 ( 5 ) (RINF).

▼B

3) 1 600 mm vėžės sistemai 1 punkto galima netaikyti.

4.2.6.3. Šoninis kelio atsparumas

Kelio, įskaitant iešmus ir kryžmes, konstrukcijoje atsižvelgiama bent šių jėgų poveikį:

a) šonines jėgas. Didžiausia šoninė jėga, kuria aširatis nustatytomis bandymo sąlygomis veikia kelią, yra apibrėžta standarto EN 14363:2005 5.3.2.2 punkte;

b) kvazistatines kreipiamąsias jėgas. Didžiausios kvazistatinės kreipiamosios jėgos Yqst, esant nustatytiems spinduliams ir bandymo sąlygoms, yra apibrėžtos standarto EN 14363:2005 5.3.2.3 punkte.

4.2.7. Inžinerinių statinių atsparumas eismo apkrovoms

Standarto EN 1991–2:2003/AC:2010 ir standarto EN 1990:2002, paskelbto kaip standartas EN 1990:2002/A1:2005, A2 priedo reikalavimai, nustatyti šiame TSS skirsnyje, taikomi pagal atitinkamus esamų nacionalinių standartų priedų punktus.

4.2.7.1. Naujų tiltų atsparumas eismo apkrovoms

4.2.7.1.1. Vertikaliosios apkrovos

1) Konstrukcijos turi būti suprojektuotos išlaikyti vertikaliąsias apkrovas pagal šių apkrovų modelius, apibrėžtus standarte EN 1991–2:2003/AC:2010:

a) modelis 71, kaip nurodyta standarto EN 1991–2:2003/AC:2010 6.3.2 punkto 2 papunkčio P pastraipoje;

b) be to, ištisinių sijų tiltų apkrovos modelį SW/0, kaip nustatyta standarto EN 1991–2:2003/AC:2010 6.3.3 punkto 3 papunkčio P pastraipoje.

2) Apkrovos modeliai dauginami iš koeficiento alfa (a), kaip nurodyta standarto EN 1991–2:2003/AC:2010 6.3.2 punkto 3 papunkčio P pastraipoje ir 6.3.3 punkto 5 papunkčio P pastraipoje.

3) Koeficiento alfa (a) vertės turi atitikti 11 lentelėje nustatytąsias vertes arba jas viršyti.

▼M1







11 lentelė Naujų inžinerinių statinių konstrukcijos alfa (α) koeficientas Eismo tipas Mažiausias koeficientas alfa (α) P1, P2, P3, P4 1,0 P5 0,91 P6 0,83 P1520 1 P1600 1,1 F1, F2, F3 1,0 F4 0,91 F1520 1,46 F1600 1,1

▼B

4.2.7.1.2. Tolerancija atsižvelgiant į dinaminį vertikaliųjų apkrovų poveikį

1) Pagal apkrovos modelį 71 ir apkrovos modelį SW/0 nustatytos apkrovos poveikio vertės dauginamos iš dinaminio koeficiento fi (Φ), kaip nustatyta standarto EN 1991–2:2003/AC:2010 6.4.3 punkto 1 papunkčio P pastraipoje ir 6.4.5.2 punkto 2 papunktyje.

2) Jei važiavimo per tiltą greitis yra didesnis kaip 200 km/h, o pagal standarto EN 1991–2:2003/AC:2010 6.4.4 punktą būtina atlikti dinaminę analizę, inžinerinis statinys projektuojamas atsižvelgiant ir į greitųjų geležinkelių apkrovos modelį, apibrėžtą standarto EN 1991–2:2003/AC:2010 6.4.6.1.1 punkto 3–6 papunkčiuose.

3) Naujus tiltus galima projektuoti taip, kad jie būtų pritaikyti pavieniam keleiviniam traukiniui, kurio aširačio apkrovos yra didesnės nei greitųjų geležinkelių apkrovos modelyje. Dinaminė analizė atliekama naudojant pavienio traukinio būdingąją apkrovos vertę, t. y. konstrukcinę masę įprastos naudingosios apkrovos atveju pagal K priedėlį ir darant prielaidą, kad stovimosiose zonose yra keleivių, kaip nurodyta K priedėlio 1 pastaboje.

4.2.7.1.3. Išcentrinės jėgos

Jei viso tilto arba tik jo atkarpos kelyje yra kreivė, projektuojant inžinerinius statinius atsižvelgiama į išcentrinę jėgą, kaip nustatyta standarto EN 1991–2:2003/AC:2010 6.5.1 punkto 2 papunktyje, 4 papunkčio P pastraipoje ir 7 papunktyje.

4.2.7.1.4. Skersinės jėgos

Projektuojant inžinerinius statinius atsižvelgiama į skersinę jėgą, kaip nustatyta standarto EN 1991–2:2003/AC:2010 6.5.2 punkte.

4.2.7.1.5. Veiksmai dėl traukos ir stabdymo (išilginės apkrovos)

Projektuojant inžinerinius statinius atsižvelgiama į traukos ir stabdymo jėgas, kaip nustatyta standarto EN 1991–2:2003/AC:2010 6.5.3 punkto 2 papunkčio P pastraipoje, 4 papunktyje, 5 papunktyje, 6 papunktyje ir 7 papunkčio P pastraipoje.

4.2.7.1.6. Projektinė kelio iškrypa dėl geležinkelių transporto eismo poveikio

Didžiausios visuminės projektinės kelio iškrypos, kurią sukelia geležinkelių transporto eismas, vertė neviršija standarto EN 1990:2002, kuris buvo paskelbtas kaip standartas EN 1990:2002/A1: 2005, A2 priedo A2.4.4.2.2 punkto 3 papunkčio P pastraipoje nustatytų verčių.

4.2.7.2. Ekvivalentinė vertikalioji naujų sankasų apkrova ir grunto slėgio poveikis

1) Sankasos projektuojamos, o grunto slėgio poveikis nustatomas atsižvelgiant į 71 apkrovos modelio vertikaliąsias apkrovas, kaip nurodyta standarto EN 1991–2:2003/AC:2010 6.3.2 punkto 2 papunktyje.

2) Ekvivalentinė vertikalioji apkrova dauginama iš koeficiento alfa (a), kaip nurodyta standarto EN 1991–2:2003/AC:2010 6.3.2 punkto 3 papunkčio P pastraipoje. Vertė ayra ne mažesnė už 11 lentelėje nustatytąsias vertes.

4.2.7.3. Virš kelių ar greta jų pastatytų naujų inžinerinių statinių atsparumas

Į važiuojančių traukinių aerodinaminį poveikį atsižvelgiama taip, kaip nustatyta standarto EN 1991–2:2003/AC:2010 6.6.2–6.6.6 punktuose imtinai.

4.2.7.4. Eksploatuojamų tiltų ir sankasų atsparumas eismo apkrovoms

1) Tiltų ir sankasų sąveikos lygis užtikrinamas atsižvelgiant į 4.2.1 punkte pagal TSS nustatytas geležinkelio linijų kategorijas.

2) Būtini kiekvieno eismo kodo inžinerinių statinių pajėgumo reikalavimai pateikti E priedėlyje. Pateiktosios vertės atitinka būtiną tikslinį lygį, kurį turi atitikti inžineriniai statiniai, kad geležinkelio linija būtų paskelbta tinkama užtikrinti sąveiką.

3) Aktualūs šie aspektai:

a) jei esamas inžinerinis statinys pakeičiama nauju, naujasis statinys turi atitikti 4.2.7.1 punkto arba 4.2.7.2 punkto reikalavimus;

b) jei mažiausias esamų inžinerinių statinių pajėgumas, išreikštas paskelbtąja EN geležinkelio linijų kategorija ir leistinu greičiu, atitinka E priedėlio reikalavimus, esami inžineriniai statiniai atitinka reikiamus sąveikos reikalavimus;

c) jei esamo inžinerinio statinio pajėgumas neatitinka E priedėlio reikalavimų ir jei vykdomi darbai (pvz., atliekamas stiprinimas) siekiant padidinti inžinerinio statinio pajėgumą, kad statinys atitiktų šios TSS reikalavimus (inžinerinis statinys neturi būti keičiamas nauju inžineriniu statiniu), imamasi priemonių užtikrinti inžinerinio statinio atitiktį E priedėlio reikalavimams;

4) Jungtinės Didžiosios Britanijos ir Šiaurės Airijos Karalystės geležinkelių tinkluose vietoj 2 ir 3 punktuose minimos EN geležinkelio linijos kategorijos gali būti naudojamas maršruto tinkamumo numeris (suteikiamas pagal nacionalinę taisyklę, apie kurią šiuo tikslu pranešta), tuomet nuoroda į E priedėlį keičiama nuoroda į F priedėlį.

4.2.8. Neatidėliotinų veiksmų, susijusių su kelio geometrijos defektais, ribos

4.2.8.1. Neatidėliotinų lyginimo veiksmų riba

1) Atskiro defekto, susijusio su lyginimu, neatidėliotinų veiksmų ribos nustatytos standarto EN 13848–5:2008+A1:2010 8.5 punkte. Atskiri defektai neviršija EN standarto 6 lentelėje nustatytų bangos ilgio intervalo D1 ribų.

2) Atskiro defekto, susijusio su lyginimu, neatidėliotinų veiksmų ribos, kai važiavimo greitis yra didesnis kaip 300 km/h, yra neišspręstas klausimas.

4.2.8.2. Neatidėliotinų išilginio profilio taisymo veiksmų riba

1) Atskiro defekto, susijusio su išilginiu profiliu, neatidėliotinų veiksmų ribos nustatytos standarto EN 13848–5:2008+A1:2010 8.3 punkte. Atskiri defektai neviršija EN standarto 5 lentelėje nustatytų bangos ilgio intervalo D1 ribų.

2) Atskiro defekto, susijusio su išilginiu profiliu, neatidėliotinų veiksmų ribos, kai važiavimo greitis yra didesnis kaip 300 km/h, yra neišspręstas klausimas.

4.2.8.3. Neatidėliotinų kelio iškrypos taisymo veiksmų riba

1) Neatidėliotinų kelio iškrypos kaip atskiro defekto taisymo veiksmų riba pateikiama kaip vertė nuo nulio iki didžiausios vertės. Kelio iškrypa apibrėžta standarto EN 13848–1:2003+A1:2008 4.6 punkte.

2) Kelio iškrypos riba yra matavimo bazės funkcija, taikoma pagal standarto EN 13848–5:2008 + A1:2010 8.6 punktą.

3) Infrastruktūros valdytojas priežiūros plane privalo nurodyti bazinį ilgį, kuriuo remdamasis matuos kelią, kad patikrintų atitiktį šiam reikalavimui. Bazinio ilgio matavimas turi apimti bent vieną 2–5 m bazę.

4) 1 520 mm vėžės sistemos kelio iškrypai, kai bazinis ilgis yra 10 m, vietoj 1 ir 2 punktų taikomi kitokie reikalavimai – ji yra ne didesnė kaip:

a) 16 mm keleivinio eismo geležinkelio linijose, kurių v > 120 km/h, arba krovininio eismo geležinkelio linijose, kurių v > 80 km/h;

b) 20 mm keleivinio eismo geležinkelio linijose, kurių v ≤ 120 km/h, arba krovininio eismo geležinkelio linijose, kurių v ≤ 80 km/h.

5) Infrastruktūros valdytojas 1 520 mm vėžės sistemos priežiūros plane vietoj 3 punkto reikalavimų nurodo bazinį ilgį, kuriuo remdamasis matuos kelią, kad patikrintų atitiktį šiam reikalavimui. Bazinio ilgio matavimas turi apimti bent vieną 10 m bazę.

(6) 1 668 mm vėžės sistemos kelio iškrypos ribai vietoj 1 ir 2 punktų taikomi kitokie reikalavimai – ji yra matavimo bazės funkcija, kuri, priklausomai nuo išorinio bėgio pakylos, taikoma pagal vieną iš toliau pateiktų lygčių:

a) iškrypos riba = (20/l + 3), kai u ≤ 0,67 × (r – 100) didžiausia vertė –

7 mm/m, kai greitis yra V ≤ 200 km/h, 5 mm/m, kai greitis yra V > 200 km/h;

b) iškrypos riba = (20/l + 1,5) kai 0,67 × (r – 100) < u < 0,9 × (r – 50) didžiausia vertė –

6 mm/m, kai l ≤ 5 m; 3 mm/m, kai l > 13 m

u = išorinio bėgio pakyla (mm), l = iškrypos bazinis ilgis (m), r = gulsčiosios kreivės spindulys (m)

4.2.8.4. Neatidėliotinų vėžės pločio kaip atskiro defekto taisymo veiksmų riba

1) Neatidėliotinų vėžės pločio kaip atskiro defekto taisymo veiksmų ribos nustatytos 12 lentelėje.







12 lentelė Neatidėliotinų vėžės pločio veiksmų ribos Greitis [km/h] Matmenys [mm] Mažiausias vėžės plotis Didžiausias vėžės plotis V £ 120 1 426 1 470 120 < V £ 160 1 427 1 470 160 < V £ 230 1 428 1 463 V > 230 1 430 1 463

2) 1 520 mm vėžės sistemos neatidėliotinų vėžės pločio kaip atskiro defekto taisymo veiksmų riboms vietoj 1 punkto taikomi 13 lentelėje nustatyti reikalavimai







13 lentelė 1 520 mm vėžės sistemos neatidėliotinų vėžės pločio veiksmų ribos Greitis [km/h] Matmenys [mm] Mažiausias vėžės plotis Didžiausias vėžės plotis V £ 140 1 512 1 548 V > 140 1 512 1 536

3) 1 600 mm vėžės sistemos neatidėliotinų vėžės pločio kaip atskiro defekto taisymo veiksmų riboms vietoj 1 punkto taikomi šie reikalavimai:

a) mažiausias vėžės plotis – 1 591 mm

b) didžiausias vėžės plotis – 1 635 mm.

4.2.8.5. Neatidėliotinų išorinio bėgio pakylos taisymo veiksmų riba

1) Didžiausia leidžiama eksploatacinė išorinio bėgio pakyla – 180 mm.

2) Keleiviniam eismui skirtų geležinkelio linijų didžiausia leidžiama eksploatacinė išorinio bėgio pakyla – 190 mm.

3) 1 520 mm vėžės sistemai vietoj 1 ir 2 punktų taikomas šis reikalavimas – didžiausia eksploatacinė išorinio bėgio pakyla yra 150 mm.

4) 1 600 mm vėžės sistemai vietoj 1 ir 2 punktų taikomas šis reikalavimas – didžiausia eksploatacinė išorinio bėgio pakyla yra 185 mm.

5) 1 668 mm vėžės sistemai vietoj 1 ir 2 punktų taikomas šis reikalavimas – didžiausia eksploatacinė išorinio bėgio pakyla yra 200 mm.

4.2.8.6. Neatidėliotinų iešmų ir kryžmių taisymo veiksmų riba

2 paveikslas

Fiksuotosios kryžmės smaigalio įtrauktis

1) Iešmų ir kryžmių techninės charakteristikos atitinka šias eksploatacines vertes:

a) didžiausia rato laisvojo važiavimo tarpo ties iešmais vertė – 1 380 mm.

Šią vertę galima padidinti, jeigu infrastruktūros valdytojas gali įrodyti, kad iešmo valdymo ir blokavimo sistema yra atspari aširačio šoninėms poveikio jėgoms;

b) mažiausia paprastosios kryžmės fiksuotos smailės apsaugos vertė – 1 392 mm.

Ši vertė matuojama 14 mm žemiau viršutinio bėgių paviršiaus ir ant teorinės atskaitos linijos reikiamu atstumu atgal nuo smaigalio tikrojo taško (RP), kaip parodyta 2 pav.

Kryžmėms su smaigalio įtrauktimi šią vertę galima sumažinti. Šiuo atveju infrastruktūros valdytojas turi įrodyti, kad smaigalio įtrauktis pakankama siekiant užtikrinti, kad tikrajame taške (RP) ratas nesitrenktų į smailę;

c) didžiausia rato laisvojo važiavimo tarpo ties kryžmės smaile vertė – 1 356 mm;

d) didžiausia rato laisvojo važiavimo tarpo ties gretbėgiu/atlanka vertė – 1 380 mm;

e) mažiausias antbriauniui skirto tarpo plotis – 38 mm;

f) mažiausias antbriauniui skirto tarpo gylis – 40 mm;

g) didžiausias gretbėgio aukštis – 70 mm;

2) visi atitinkami iešmų ir kryžmių reikalavimai taip pat taikomi kitiems techniniams sprendimams, kuriems naudojamos iešmų smailės, pvz., daugiau daugiabėgiame kelyje naudojamoms trinties mažinimo priemonėms;

3) 1 520 mm vėžės sistemos techninės iešmų ir kryžmių charakteristikos vietoj 1 punkto reikalavimų atitinka šias eksploatacines vertes:

a) mažiausia tarpo tarp atitrauktos iešmo smailės ir rėminio bėgio vertė – 65 mm;

b) mažiausia paprastosios kryžmės fiksuotos smailės apsaugos vertė – 1 472 mm.

c) Ši vertė matuojama 13 mm žemiau viršutinio bėgių paviršiaus ir ant teorinės atskaitos linijos reikiamu atstumu atgal nuo smaigalio tikrojo taško (RP), kaip parodyta 2 pav. Kryžmėms su smaigalio įtrauktimi šią vertę galima sumažinti. Šiuo atveju infrastruktūros valdytojas turi įrodyti, kad smaigalio įtrauktis pakankama siekiant užtikrinti, kad tikrajame taške (RP) ratas nesitrenktų į smailę;

d) didžiausia rato laisvojo važiavimo tarpo ties kryžmės smaile vertė – 1 435 mm;

e) mažiausias antbriauniui skirto tarpo plotis – 42 mm;

f) mažiausias antbriauniui skirto tarpo gylis – 40 mm;

g) didžiausias gretbėgio aukštis – 50 mm;

4) 1 600 mm vėžės sistemos techninės iešmų ir kryžmių charakteristikos vietoj 1 punkto reikalavimų atitinka šias eksploatacines vertes:

a) didžiausia rato laisvojo važiavimo tarpo ties iešmais vertė – 1 546 mm.

Šią vertę galima padidinti, jeigu infrastruktūros valdytojas gali įrodyti, kad iešmo valdymo ir blokavimo sistema yra atspari aširačio šoninėms poveikio jėgoms;

b) mažiausia paprastosios kryžmės fiksuotos smailės apsaugos vertė – 1 556 mm.

Ši vertė matuojama 14 mm žemiau viršutinio bėgių paviršiaus ir ant teorinės atskaitos linijos reikiamu atstumu atgal nuo smaigalio tikrojo taško (RP), kaip parodyta 2 pav.

Kryžmėms su smaigalio įtrauktimi šią vertę galima sumažinti. Šiuo atveju infrastruktūros valdytojas turi įrodyti, kad smaigalio įtrauktis pakankama siekiant užtikrinti, kad tikrajame taške (RP) ratas nesitrenktų į smailę;

c) didžiausia rato laisvojo važiavimo tarpo ties kryžmės smaile vertė – 1 520 mm;

d) didžiausia rato laisvojo važiavimo tarpo ties gretbėgiu/atlanka vertė – 1 546 mm;

e) mažiausias antbriauniui skirto tarpo plotis – 38 mm;

f) mažiausias antbriauniui skirto tarpo gylis – 40 mm;

g) didžiausias gretbėgio aukštis virš važiuojamojo bėgio galvutės – 25 mm.

4.2.9. Peronai

1) Šio punkto reikalavimai taikomi tik tiems keleivių peronams, prie kurių turi sustoti įprastu būdu eksploatuojami traukiniai.

2) Laikantis šio punkto reikalavimų, galima peronus projektuoti pagal esamus eksploatacinius poreikius, jei atsižvelgiama į būsimus eksploatacinius reikalavimus, kuriuos galima pagrįstai numatyti. Nustatant prie perono turinčio sustoti traukinio sąsajas privaloma atsižvelgti į esamus eksploatacinius reikalavimus, taip pat į būsimus eksploatacinius reikalavimus, kuriuos galima pagrįstai numatyti bent dešimčiai metų nuo perono eksploatavimo pradžios.

4.2.9.1. Naudingasis peronų ilgis

Naudingasis perono ilgis nustatomas pagal 4.2.1 punktą.

4.2.9.2. Perono aukštis

1) Nominalus perono aukštis yra 550 arba 760 mm virš viršutinio bėgių paviršiaus, kai spindulys yra ne mažesnis kaip 300 m.

2) Jei spindulys yra mažesnis, nominalų perono aukštį galima pritaikyti pagal atstumą nuo perono krašto iki artimojo bėgio galvutės važiuojamojo paviršiaus krašto, siekiant kuo labiau sumažinti atstumą tarp traukinio ir perono, kurį reikia peržengti.

3) Jei prie perono sustoja traukiniai, kuriems netaikoma lokomotyvų ir keleivinių riedmenų posistemio TSS, galima taikyti kitokias nominalaus perono aukščio nuostatas.

4) 1 520 mm vėžės sistemai vietoj 1 ir 2 punktų taikomas šis reikalavimas – nominalus perono aukštis yra 200 arba 550 mm virš viršutinio bėgių paviršiaus.

5) 1 600 mm vėžės sistemai vietoj 1 ir 2 punktų taikomas šis reikalavimas – nominalus perono aukštis yra 915 mm virš viršutinio bėgių paviršiaus.

4.2.9.3. Atstumas nuo perono krašto iki artimojo bėgio galvutės važiuojamojo paviršiaus krašto

1) Atstumas tarp kelio ašies ir perono krašto, lygiagretaus važiavimo plokštumai (bq), kaip apibrėžta standarto EN 15273–3:2013 13 skyriuje, nustatomas remiantis įrangos ribiniais gabaritais (bqlim). Įrangos ribinis gabaritas apskaičiuojamas pagal vėžės plotį G1.

2) Peronas statomas artimas gabaritui, neviršijant didžiausios 50 mm nuokrypos. Todėl vertė bq atitinka

bqlim ≤ bq ≤ bqlim + 50 mm.

3) 1 520 mm vėžės sistemai vietoj 1 ir 2 punktų taikomas šis reikalavimas – atstumas nuo perono krašto iki artimojo bėgio galvutės važiuojamojo paviršiaus krašto yra:

a) 1 920 mm, kai perono aukštis yra 550 mm, ir

b) 1 745 mm, kai perono aukštis yra 200 mm.

4) 1 600 mm vėžės sistemai vietoj 1 ir 2 punktų taikomas šis reikalavimas – atstumas nuo perono krašto iki artimojo bėgio galvutės važiuojamojo paviršiaus krašto yra 1 560 mm.

4.2.9.4. Kelio išdėstymas išilgai perono

1) Pageidautina, kad naujų geležinkelio linijų bėgių kelias šalia peronų būtų tiesus, tačiau niekur negali būti mažesnio kaip 300 m spindulio.

2) Išilgai naujo, atnaujinto arba patobulinto perono esančio kelio vertės nenustatytos.

4.2.10. Sveikata, sauga ir aplinka

4.2.10.1. Didžiausi slėgio pokyčiai tuneliuose

1) Jei tunelyje arba požeminiame inžineriniame statinyje planuojamas važiavimo greitis yra ne mažesnis kaip 200 km/h, būtina numatyti, kad tuneliu didžiausiu leistinu greičiu važiuojančio traukinio sukeliamas slėgio pokytis neviršytų 10 kPa per laiką, kurio reikia, kad traukinys pravažiuotų tuneliu.

2) Būtina užtikrinti, kad šį reikalavimą atitiktų sąlygos išilgai kiekvieno traukinio, atitinkančio lokomotyvų ir keleivinių riedmenų TSS.

4.2.10.2. Šoninio vėjo poveikis

1) Geležinkelio linija yra pritaikyta sąveikai šoninio vėjo atžvilgiu, jei užtikrintas tipinio traukinio, važiuojančio ta geležinkelio linija pačiomis kritiškiausiomis eksploatavimo sąlygomis, saugumas.

2) Atitikties taisyklėse turi būti atsižvelgiama į būdingas tipinių traukinių vėjo kreives, apibrėžtas lokomotyvų ir keleivinių riedmenų TSS.

3) Jei saugos neįmanoma užtikrinti be poveikio mažinamųjų priemonių arba dėl geografinės situacijos, arba dėl kitų specifinių geležinkelio linijos ypatybių, infrastruktūros valdytojas imasi reikiamų saugos užtikrinimo priemonių, pavyzdžiui:

— atitinkamose vietose sumažina traukinių greitį, jei būtina, laikinai, kai kyla audrų pavojus,

— sumontuoja įrangą, kuria kelio ruožas būtų apsaugotas nuo šoninio vėjo,

— imasi kitų deramų priemonių.

4) Įrodoma, kad pritaikytomis priemonėmis užtikrinama sauga.

▼M1

4.2.10.3. Aerodinaminis poveikis balastuotam keliui

(1) Dėl riedmenų ir infrastruktūros aerodinaminės sąveikos nuo kelio atkarpos be iešmų ir kryžmių, taip pat nuo iešmų ir kryžmių gali būti pakeliami ir nunešami balastinio sluoksnio skaldos akmenys (balasto išjudinimas oro srautu). Ši rizika turi būti sumažinama.

(2) Infrastruktūros posistemio reikalavimai, kuriais siekiama sumažinti balasto išjudinimo oro srautu riziką, taikomi tik toms geležinkelio linijoms, kuriose planuojamas važiavimo greitis yra ne mažesnis kaip 250 km/h.

(3) 2 punkto reikalavimai yra neišspręstas klausimas.

▼B

4.2.11. Eksploatavimo užtikrinimas

4.2.11.1. Atstumo žymos

Atstumo žymos statomos išilgai kelio ne didesniais kaip 1 000 m nominaliais intervalais.

4.2.11.2. Ekvivalenčiojo kūgiškumo eksploatacinės vertės

1) Jei nustatomas riedėjimo nestabilumas, geležinkelio įmonė ir infrastruktūros valdytojas bendru tyrimu, atliekamu pagal toliau pateiktų 2 ir 3 punktų reikalavimus, nustato susijusią linijos dalį.

Pastaba: Atlikti tokį bendrą tyrimą dėl veiksmų, susijusių su riedmenimis, taip pat nustatyta lokomotyvų ir keleivinių riedmenų TSS 4.2.3.4.3.2 punkte.

2) Tiriamoje vietoje infrastruktūros valdytojas maždaug 10 m atstumu matuoja vėžės plotį ir bėgio galvutės profilius. Vidutinis ekvivalentusis kūgiškumas 100 m atkarpoje apskaičiuojamas atliekant modeliavimą su šios TSS 4.2.4.5 dalies 4 punkto a–d papunkčiuose nurodytais aširačiais, kad bendro tyrimo tikslais būtų patikrinta atitiktis 14 lentelėje nustatytai keliui taikomai ekvivalenčiojo kūgiškumo ribai.







14 lentelė Eksploatacinė keliui taikoma ekvivalenčiojo kūgiškumo riba (naudojama bendro tyrimo tikslais) Greičio intervalas [km/h] Didžiausia vidutinė ekvivalenčiojo kūgiškumo 100 m atkarpoje vertė v ≤ 60 Vertinti nereikia 60 < v ≤ 120 0,40 120 < v ≤ 160 0,35 160 < v ≤ 230 0,30 v > 230 0,25

3) Jei vidutinis ekvivalentusis kūgiškumas 100 m atkarpoje atitinka 14 lentelėje nustatytas ribines vertes, geležinkelio įmonė ir infrastruktūros valdytojas atlieka bendrą tyrimą, kad nustatytų nestabilumo priežastį.

4.2.12. Stacionarieji traukinių priežiūros įrenginiai

4.2.12.1. Bendrosios nuostatos

4.2.12 punkte nustatomi techninės priežiūros posistemio infrastruktūros elementai, būtini traukinių priežiūrai.

▼M1

4.2.12.2. Tualetų nuotekų šalinimas

Stacionarieji tualetų nuotekų šalinimo įrenginiai turi būti suderinami su kaupiamųjų tualetų sistemos charakteristikomis, nustatytomis lokomotyvų ir keleivinių riedmenų TSS.

▼B

4.2.12.3. Traukinių išorės valymo įrenginiai

1) Jei naudojamas plovimo įrenginys, jis yra tinkamas vienaukščių ar dviaukščių traukinių išorinius paviršius valyti šiame aukštyje:

a) 500–3 500 mm (vienaukštis traukinys),

b) 500–4 300 mm (dviaukštis traukinys).

2) Plovimo įrenginys suprojektuojamas taip, kad traukiniai išilgai jo galėtų važiuoti bet kuriuo greičiu nuo 2 iki 5 km/h.

4.2.12.4. Vandens pripylimas

▼M1

1) Stacionarieji vandens pripylimo įrenginiai turi būti suderinami su vandens sistemos charakteristikomis, nustatytomis lokomotyvų ir keleivinių riedmenų TSS.

▼B

2) Stacionarioji geriamojo vandens tiekimo įranga sąveikiajame tinkle turi būti tinkama Tarybos direktyvos 98/83/EB ( 6 ) reikalavimus atitinkančiam geriamajam vandeniui tiekti.

▼M1

4.2.12.5. Degalų pripylimas

Degalų pripylimo įrenginiai turi būti suderinami su degalų sistemos charakteristikomis, nustatytomis lokomotyvų ir keleivinių riedmenų TSS.

4.2.12.6. Elektros energijos tiekimas iš stacionariojo šaltinio

Jei numatyta, elektros energija iš stacionariojo šaltinio tiekiama naudojant vieną ar daugiau sistemų, nustatytų lokomotyvų ir keleivinių riedmenų TSS.

▼B

4.3. Funkcinės ir techninės sąsajų specifikacijos

Techninio suderinamumo atžvilgiu infrastruktūros posistemio sąsajos su kitais posistemiais atitinka aprašytąsias toliau pateiktuose punktuose.

4.3.1. Sąsajos su riedmenų posistemiu

▼M1







15 lentelė Sąsajos su riedmenų posistemiu, Lokomotyvų ir keleivinių riedmenų TSS Sąsaja Nuoroda į Infrastruktūros TSS Nuoroda į Lokomotyvų ir keleivinių riedmenų TSS Vėžės plotis 4.2.4.1. Nominalus vėžės plotis 4.2.5.1. Iešmų ir kryžmių konstrukcijos geometrija 4.2.8.6. Neatidėliotinų iešmų ir kryžmių taisymo veiksmų riba 4.2.3.5.2.1. Mechaninės ir geometrinės aširačio charakteristikos 4.2.3.5.2.3. Keičiamojo vėžės pločio aširačiai Gabaritas 4.2.3.1. Inžinerinių statinių artumo gabaritas 4.2.3.2. Atstumas tarp gretimų kelių ašių 4.2.3.5. Mažiausias vertikalios kreivės spindulys 4.2.9.3. Atstumas nuo perono krašto iki artimojo bėgio galvutės važiuojamojo paviršiaus krašto 4.2.3.1. Gabaritai Aširačio apkrova ir atstumas tarp aširačių 4.2.6.1. Kelio atsparumas vertikaliosioms apkrovoms 4.2.6.3. Šoninis kelio atsparumas 4.2.7.1 Naujų tiltų atsparumas eismo apkrovoms 4.2.7.2. Ekvivalentinė vertikalioji naujų sankasų apkrova ir grunto slėgio poveikis naujiems inžineriniams statiniams 4.2.7.4. Esamų tiltų ir sankasų atsparumas eismo apkrovoms 4.2.2.10. Apkrovos sąlygos ir pasvertoji masė 4.2.3.2.1. Aširačio apkrovos parametras Važiavimo charakteristikos 4.2.6.1. Kelio atsparumas vertikaliosioms apkrovoms 4.2.6.3. Šoninis kelio atsparumas 4.2.7.1.4. Skersinės jėgos 4.2.3.4.2.1. Ribinės saugaus važiavimo vertės 4.2.3.4.2.2. Kelio apkrovos ribinės vertės Riedėjimo stabilumas 4.2.4.4. Ekvivalentinis kūgiškumas 4.2.4.6. Kelio atkarpos be iešmų ir kryžmių bėgio galvutės profilis 4.2.11.2. Eksploatacinės ekvivalentinio kūgiškumo vertės 4.2.3.4.3. Ekvivalentinis kūgiškumas 4.2.3.5.2.2. Ratų mechaninės ir geometrinės charakteristikos Išilginis poveikis 4.2.6.2. Išilginis kelio atsparumas 4.2.7.1.5. Veiksmai dėl traukos ir stabdymo (išilginės apkrovos) 4.2.4.5. Eksploatacinės stabdžių charakteristikos Mažiausias gulsčiosios kreivės spindulys 4.2.3.4. Mažiausias gulsčiosios kreivės spindulys 4.2.3.6. Mažiausias posūkio kreivės spindulys A priedas, A.1. Taukšai Važiavimo dinaminės savybės 4.2.4.3. Išorinio bėgio pakylos stygius 4.2.3.4.2. Važiavimo dinaminės savybės Didžiausias lėtėjimas 4.2.6.2. Išilginis kelio atsparumas 4.2.7.1.5. Veiksmai dėl traukos ir stabdymo 4.2.4.5. Eksploatacinės stabdžių charakteristikos Aerodinaminis poveikis 4.2.3.2. Atstumas tarp gretimų kelių ašių 4.2.7.3. Virš kelių ar greta jų pastatytų naujų inžinerinių statinių atsparumas 4.2.10.1. Didžiausi slėgio pokyčiai tuneliuose 4.2.10.3. Aerodinaminis poveikis balastuotiems keliams 4.2.6.2.1. Sūkurinių oro srovių poveikis peronuose esantiems keleiviams ir šalia geležinkelio kelio esantiems darbuotojams 4.2.6.2.2. Traukinio priekinės dalies sukelti slėgio pokyčiai 4.2.6.2.3. Didžiausi slėgio pokyčiai tuneliuose 4.2.6.2.5. Aerodinaminis poveikis balastuotiems keliams Šoninis vėjas 4.2.10.2. Šoninio vėjo poveikis 4.2.6.2.4. Šoninis vėjas Traukinių priežiūros įrenginiai 4.2.12.2. Tualetų nuotekų šalinimas 4.2.12.3. Traukinių išorės valymo įrenginiai 4.2.12.4. Vandens pripylimas 4.2.12.5. Degalų pripylimas 4.2.12.6. Elektros energijos tiekimas iš stacionariojo šaltinio 4.2.11.3. Tualetų nuotekų šalinimo sistema 4.2.11.2.2. Išorės valymas plovimo įrenginiu 4.2.11.4. Vandens pripylimo įranga 4.2.11.5. Vandens pripylimo sąsaja 4.2.11.7. Vandens pripylimo įranga 4.2.11.6. Specialūs traukinių statymo į atsarginį kelią reikalavimai







16 lentelė Sąsajos su riedmenų posistemiu, Prekinių vagonų TSS Sąsaja Nuoroda į Infrastruktūros TSS Nuoroda į Prekinių vagonų TSS Vėžės plotis 4.2.4.1. Nominalus vėžės plotis 4.2.4.6. Kelio atkarpos be iešmų ir kryžmių bėgio galvutės profilis 4.2.5.1. Iešmų ir kryžmių konstrukcijos geometrija 4.2.8.6. Neatidėliotinų iešmų ir kryžmių taisymo veiksmų riba 4.2.3.6.2. Aširačių geometrinės charakteristikos 4.2.3.6.3. Ratų geometrinės charakteristikos Gabaritas 4.2.3.1. Inžinerinių statinių artumo gabaritas 4.2.3.2. Atstumas tarp gretimų kelių ašių 4.2.3.5. Mažiausias vertikalios kreivės spindulys 4.2.9.3. Atstumas nuo perono krašto iki artimojo bėgio galvutės važiuojamojo paviršiaus krašto 4.2.3.1. Gabaritai Aširačio apkrova ir atstumas tarp aširačių 4.2.6.1. Kelio atsparumas vertikaliosioms apkrovoms 4.2.6.3. Šoninis kelio atsparumas 4.2.7.1. Naujų tiltų atsparumas eismo apkrovoms 4.2.7.2. Ekvivalentinė vertikalioji naujų sankasų apkrova ir grunto slėgio poveikis naujiems inžineriniams statiniams 4.2.7.4. Esamų tiltų ir sankasų atsparumas eismo apkrovoms 4.2.3.2. Suderinamumas su leidžiamąja geležinkelio linijų apkrova Važiavimo dinaminės savybės 4.2.8. Neatidėliotinų veiksmų, susijusių su kelio geometrijos defektais, ribos 4.2.3.5.2. Važiavimo dinaminės savybės Išilginis poveikis 4.2.6.2. Išilginis kelio atsparumas 4.2.7.1.5. Veiksmai dėl traukos ir stabdymo (išilginės apkrovos) 4.2.4.3.2. Eksploatacinės stabdžių charakteristikos Mažiausias posūkio kreivės spindulys 4.2.3.4. Mažiausias gulsčiosios kreivės spindulys 4.2.2.1. Mechaninė sąsaja Vertikali kreivė 4.2.3.5. Mažiausias vertikalios kreivės spindulys 4.2.3.1. Gabaritai

▼B

4.3.2. Sąsajos su energijos posistemiu







17 lentelė Sąsajos su energijos posistemiu Sąsaja Infrastruktūros TSS nuoroda Energijos TSS nuoroda Gabaritas 4.2.3.1 Inžinerinių statinių artumo gabaritas 4.2.10 Pantografo gabaritas

4.3.3. Sąsajos su kontrolės, valdymo ir signalizacijos posistemiu







18 lentelė Sąsajos su kontrolės, valdymo ir signalizacijos posistemiu Sąsaja Infrastruktūros TSS nuoroda Kontrolės, valdymo ir signalizacijos TSS Nustatytas kontrolės, valdymo ir signalizacijos įrengimų artumo gabaritas Kelio kontrolės, valdymo ir signalizacijos objektų matomumas 4.2.3.1 Inžinerinių statinių artumo gabaritas 4.2.5.2 „Eurobalise“ ryšys (vieta įrengti) 4.2.5.3 „Euroloop“ ryšys (vieta įrengti) 4.2.10 Traukinio buvimo vietos nustatymo sistemos (vieta įrengti) 4.2.15 Kelio kontrolės, valdymo ir signalizacijos objektų matomumas

4.3.4. Sąsajos su traukinių eismo organizavimo ir valdymo posistemiu

▼M1







19 lentelė Sąsajos su traukinių eismo organizavimo ir valdymo posistemiu Sąsaja Nuoroda į Infrastruktūros TSS Traukinių eismo organizavimo ir valdymo TSS nuoroda Riedėjimo stabilumas 4.2.11.2. Eksploatacinės ekvivalentinio kūgiškumo vertės 4.2.3.4.4. Kokybės valdymas Sūkurinių srovių stabdžių naudojimas 4.2.6.2. Išilginis kelio atsparumas 4.2.2.6.2. Eksploatacinės stabdžių charakteristikos Šoninis vėjas 4.2.10.2. Šoninio vėjo poveikis 4.2.3.6.3. Nepaprastosios padėties atveju taikomos priemonės Eksploatavimo taisyklės 4.4. Eksploatavimo taisyklės 4.2.1.2.2.2. Maršruto vadove pateiktos informacijos pakeitimas 4.2.3.6. Eksploatavimas pablogėjusiomis sąlygomis Darbuotojų kvalifikacija 4.6. Profesinė kvalifikacija 2.2.1. Darbuotojai ir traukiniai

▼B

4.4. Eksploatavimo taisyklės

1) Eksploatavimo taisyklės rengiamos pagal infrastruktūros valdytojo saugos valdymo sistemoje aprašytas procedūras. Rengiant šias taisykles atsižvelgiama į dokumentus, susijusius su eksploatavimu ir įtrauktus į techninę bylą, kaip reikalaujama ►M1 Direktyvos (ES) 2016/797 15 straipsnio 4 dalyje ir nustatyta tos direktyvos IV priede (2.4 punkte) ◄ .

2) Kai kuriose situacijose, kai atliekami iš anksto suplanuoti darbai, gali reikėti laikinai netaikyti infrastruktūros posistemio ir jo sąveikos sudedamųjų dalių, apibrėžtų šios TSS 4 ir 5 skirsniuose, specifikacijų.

4.5. Techninės priežiūros taisyklės

1) Techninės priežiūros taisyklės rengiamos pagal infrastruktūros valdytojo saugos valdymo sistemoje aprašytas procedūras.

2) Techninės priežiūros byla, kaip prie patikros deklaracijos pridedamos techninės bylos dalis, parengiama iki geležinkelio linijos atidavimo eksploatuoti.

3) Parengiamas posistemio techninės priežiūros planas, kuriuo užtikrinama, kad šioje TSS nustatytų reikalavimų būtų laikomasi per visą jo eksploatavimo laikotarpį.

4.5.1. Techninės priežiūros byla

Techninės priežiūros byloje yra bent:

a) neatidėliotinų veiksmų ribų verčių rinkinys,

b) taikytinos priemonės (pavyzdžiui, greičio ribojimas, remonto trukmė), jei nesilaikoma privalomų verčių,

susiję su kelio geometrine kokybe ir atskirų defektų ribomis.

▼M1

4.5.2. Techninės priežiūros planas

Infrastruktūros valdytojas privalo turėti techninės priežiūros planą, kuriame pateikiami 4.5.1 punkte išvardyti dalykai ir bent šie dalykai:

a) įsikišimo ir įspėjamųjų ribų verčių rinkinys,

b) pareiškimas apie metodus, profesinę darbuotojų kvalifikaciją ir naudotiną asmeninę apsauginę saugos įrangą,

c) taisyklės, kurių privaloma laikytis siekiant apsaugoti kelyje ar greta jo dirbančius žmones,

d) priemonės, kuriomis tikrinama, ar laikomasi eksploatacinių verčių,

e) jei greitis didesnis kaip 250 km/h, balasto išjudinimo oro srautu rizikos mažinimo priemonės.

▼B

4.6. Profesinė kvalifikacija

Infrastruktūros posistemio eksploatavimo ir techninės priežiūros darbuotojų profesinės kvalifikacijos reikalavimai šioje TSS nenustatyti, jie aprašomi infrastruktūros valdytojo saugos valdymo sistemoje.

4.7. Sveikatos ir darbo saugos sąlygos

▼M1

1) Infrastruktūros posistemio eksploatavimo ir techninės priežiūros darbuotojų sveikatos ir darbo saugos sąlygos turi atitikti susijusius Europos Sąjungos ir nacionalinės teisės aktus.

▼B

2) Šį klausimą apima infrastruktūros valdytojo saugos valdymo sistemoje aprašytos procedūros.

5. SĄVEIKOS SUDEDAMOSIOS DALYS

5.1. Sąveikos sudedamųjų dalių pasirinkimo pagrindas

1) 5.3 punkto reikalavimai pagrįsti tradicinės konstrukcijos balastuotu keliu, kurio plataus pagrindo bėgiai (Vignole) pakloti ant betoninių ar medinių pabėgių; bėgių atsparumas išilginiam poslinkiui užtikrinamas įtvirtinant bėgio pagrindą.

2) Sudedamosios dalys ir pablokiai, naudojami klojant kitos konstrukcijos kelią, nelaikomi sąveikos sudedamosiomis dalimis.

5.2. Sudedamųjų dalių sąrašas

1) Šioje techninėje sąveikos specifikacijoje „sąveikos sudedamosiomis dalimis“ laikomi tik šie elementai (pavienės sudedamosios dalys arba pablokiai):

a) bėgiai (5.3.1);

b) bėgių sąvaržos (5.3.2);

c) kelio pabėgiai (5.3.3).

2) Tolesniuose punktuose aprašomos kiekvienai iš šių sudedamųjų dalių taikomos specifikacijos.

3) Bėgiai, sąvaržos ir pabėgiai, naudojami trumpoms specialios paskirties kelio atkarpoms, pavyzdžiui, iešmuose ir kryžmėse, plečiamuosiuose įtaisuose, su pereinamosiomis nebalastuoto kelio plokštėmis ir specialiuose inžineriniuose statiniuose, nelaikomi sąveikos sudedamosiomis dalimis.

5.3. Sudedamųjų dalių eksploatacinės charakteristikos ir specifikacijos

5.3.1. Bėgis

Bėgio – sąveikos sudedamosios dalies – parametrai:

a) bėgio galvutės profilis;

b) bėgio plienas.

5.3.1.1. Bėgio galvutės profilis

Bėgio galvutės profilis atitinka 4.2.4.6 punkto „Kelio atkarpos be iešmų ir kryžmių bėgio galvutės profilis“ reikalavimus.

5.3.1.2. Bėgio plienas

1) Bėgio plieno reikalavimai yra aktualūs 4.2.6 punkto „Kelio atsparumas veikiančioms apkrovoms“ reikalavimams.

2) Bėgio plienas atitinka šiuos reikalavimus:

a) bėgio kietumas yra bent 200 HBW;

b) atsparumas tempimui yra bent 680 MPa;

c) mažiausias nuovargio bandymo ciklų be irimo skaičius yra bent 5 × 106.

5.3.2. Bėgio sąvaržų sistemos

1) Bėgio sąvaržų reikalavimai yra aktualūs 4.2.6.1 punkto „Kelio atsparumas vertikaliosioms apkrovoms“, 4.2.6.2 punkto „Išilginis kelio atsparumas“ ir 4.2.6.3 punkto „Šoninis kelio atsparumas“ reikalavimams.

2) Laboratorinių bandymų sąlygomis patikrinta bėgio sąvarža atitinka šiuos reikalavimus:

a) išilginė jėga, kuriai veikiant bėgis imtų slysti (t. y. judėti netampriai) per vieną bėgio sąvaržos sąranką, turi būti bent 7 kN, o esant didesniam kaip 250 km/h greičiui – bent 9 kN;

▼M1

b) įprastos apkrovos, kuria sąvarža veikiama mažo spindulio kreivėje, 3 000 000 poveikio ciklų bėgio sąvarža turi išlaikyti taip, kad sąvaržos sistemos poveikio pokytis neviršytų:

— 20 % suveržimo jėgos,

— 25 % vertikaliojo standumo,

— 20 % išilginio įtvirtinimo sumažėjimo.

Įprasta apkrova suderinama su:

— didžiausia aširačio apkrova, kurią pagal projektą pritaikyta išlaikyti bėgio sąvarža;

— bėgio, bėgio pokrypio, bėgio tarpiklio ir pabėgių tipo deriniu, su kuriuo galima naudoti sąvaržos sistemą.

▼B

5.3.3. Kelio pabėgiai

1) Kelio pabėgiai projektuojami taip, kad juos naudojant su tam tikru bėgiu ir bėgio sąvarža jų savybės atitiktų 4.2.4.1 punkto „Nominalus vėžės plotis“, 4.2.4.7 punkto „Bėgio pokrypis“ ir 4.2.6 punkto „Kelio atsparumas veikiančioms apkrovoms“ reikalavimus.

2) 1 435 mm nominalaus pločio vėžės sistemai nustatoma, kad kelio pabėgių projektinis vėžės plotis yra 1 437 mm.

6. SĄVEIKOS SUDEDAMŲJŲ DALIŲ ATITIKTIES VERTINIMAS IR POSISTEMIŲ EB PATIKRA

Atitikties ir tinkamumo naudoti vertinimo, taip pat EB patikros procedūrų moduliai apibrėžti šio reglamento 8 straipsnyje.

6.1. Sąveikos sudedamosios dalys

6.1.1. Atitikties vertinimo procedūros

1) Šios TSS 5 skirsnyje apibrėžta sąveikos sudedamųjų dalių atitikties vertinimo procedūra vykdoma taikant atitinkamus modulius.

2) Pakartotinai naudoti tinkamoms sąveikos sudedamosioms dalims atitikties vertinimo procedūros netaikomos.

6.1.2. Modulių taikymas

1) Taikomi šie sąveikos sudedamųjų dalių atitikties vertinimo moduliai:

a) CA „Gamybos vidaus kontrolė“,

b) CB „EB tipo tyrimas“,

c) CC „Atitiktis tipui, pagrįsta gamybos vidaus kontrole“

d) CD „Atitiktis tipui, pagrįsta gamybos proceso kokybės valdymo sistema“,

e) CF „Atitiktis tipui, pagrįsta produkto patikra“,

f) CH „Atitiktis, pagrįsta visiško kokybės valdymo sistema“.

2) Sąveikos sudedamųjų dalių atitikties vertinimo moduliai pasirenkami iš nurodytųjų 20 lentelėje.







20 lentelė Sąveikos sudedamųjų dalių atitikties vertinimo moduliai Procedūros bėgis Bėgio sąvarža Kelio pabėgiai Pateikta ES rinkai iki atitinkamų TSS įsigaliojimo CA arba CH CA arba CH Pateikta ES rinkai po atitinkamų TSS įsigaliojimo CB + CC arba CB + CD arba CB + CF arba CH

3) Jei gaminiai pateikiami rinkai iki atitinkamos TSS paskelbimo, tipas laikomas patvirtintu, todėl EB tipo tyrimo (CB modulio) nereikia, jei gamintojas įrodo, kad panašiomis sąlygomis ankstesnėms paraiškoms patvirtinti atliktų bandymų ir sąveikos sudedamųjų dalių patikrų rezultatai teigiami ir atitinka šios TSS reikalavimus. Šiuo atveju tokie vertinimai lieka galioti sudedamąsias dalis ėmus naudoti pagal naują paskirtį. Jei neįmanoma įrodyti, kad sprendimas buvo reikiamai pagrįstas praeityje, taikoma po šios TSS paskelbimo ES rinkai pateiktų sąveikos sudedamųjų dalių procedūra.

4) Atliekant sąveikos sudedamųjų dalių atitikties vertinimą naudojami šios TSS A priedėlio 36 lentelėje nurodyti etapai ir charakteristikos.

6.1.3. Sąveikos sudedamųjų dalių inovaciniai sprendimai

Jei pasiūlomas sąveikos sudedamosios dalies inovacinis sprendimas, taikoma 10 straipsnyje aprašyta procedūra.

6.1.4. Sąveikos sudedamųjų dalių EB atitikties deklaracija

▼M1

6.1.4.1. Sąveikos sudedamosioms dalys, kurioms taikomos kitos Europos Sąjungos direktyvos

1. pagal Direktyvos(ES) 2016/797 10 straipsnio 3 dalį, jeigu sąveikos sudedamosioms dalims taikomi kiti Sąjungos teisės aktai, apimantys kitus veiksnius, EB atitikties deklaracijoje ar tinkamumo naudoti deklaracijoje nurodoma, kad sąveikos sudedamosios dalys taip pat atitinka tų kitų teisės aktų reikalavimus;

2. pagal Komisijos įgyvendinimo reglamento (ES) 2019/250 ( 7 ) I priedą, EB atitikties deklaracijoje arba tinkamumo naudoti deklaracijoje nurodomas naudojimo apribojimų arba sąlygų sąrašas.

▼B

6.1.4.2. Bėgių EB atitikties deklaracija

Naudojimo sąlygų aprašo nereikia.

6.1.4.3. Bėgio sąvaržos EB atitikties deklaracija

Su EB atitikties deklaracija pateikiama pažyma, kurioje nurodoma:

a) bėgio, bėgio pokrypio, bėgio tarpiklio ir pabėgių tipo derinys, su kuriuo leidžiama naudoti bėgių sąvaržą;

b) didžiausia ašies apkrova, kurią pagal projektą pritaikyta išlaikyti bėgio sąvarža.

6.1.4.4. Kelio pabėgio EB atitikties deklaracija

Su EB atitikties deklaracija pateikiama pažyma, kurioje nurodoma:

a) bėgio, bėgio pokrypio ir bėgių sąvaržos tipo derinys, su kuriuo leidžiama naudoti pabėgį;

b) nominalus ir projektinis vėžės plotis;

c) ašies apkrovos ir traukinio derinys, kuriam suprojektuotas kelio pabėgis.

6.1.5. Konkrečios sąveikos sudedamųjų dalių vertinimo procedūros

6.1.5.1. Bėgių vertinimas

Bėgiai vertinami pagal šiuos reikalavimus:

a) RS padėties bėgio kietumas bandomas pagal standarto EN 13674–1:2011 9.1.8 punktą – matuojamas vienas pavyzdys (kontrolinis gamybos bandinys);

b) atsparumas tempimui bandomas pagal standarto EN 13674–1:2011 9.1.9 punktą – matuojamas vienas pavyzdys (kontrolinis gamybos bandinys);

c) nuovargio bandymas atliekamas pagal standarto EN 13674–1:2011 8.1 ir 8.4 punktus.

6.1.5.2. Pabėgių vertinimas

1) Mažesnį kaip 1 437 mm projektinį kelio pabėgių vėžės plotį galima naudoti iki 2021 m. gegužės 31 d.

2) Universaliosios ir daugiafunkcės vėžės kelio pabėgių atveju, projektinio kelio vėžės pločio galima nevertinti, jei nominali kelio vėžė yra 1 435 mm.

6.2. Infrastruktūros posistemis

6.2.1. Bendrosios nuostatos

1) Gavusi pareiškėjo prašymą paskelbtoji įstaiga pagal ►M1 Direktyvos (ES) 2016/797 15 straipsnį ◄ ir atitinkamo modulio nuostatas atlieka infrastruktūros posistemio EB patikrą.

2) Jei pareiškėjas įrodo, kad infrastruktūros posistemio arba jo dalies bandymai arba vertinimas yra tokie patys kaip kiti sėkmingi konstrukcijos taikymo bandymai ir vertinimas, EB patikros tikslais paskelbtoji įstaiga atsižvelgia į šių bandymų ir vertinimo rezultatus.

3) Infrastruktūros posistemio EB patikra apima šios TSS B priedėlio 37 lentelėje nurodytus etapus ir charakteristikas.

4) Posistemio EB patikra netaikoma šios TSS 4.2.1 punkte nustatytoms eksploatacinės charakteristikoms.

5) Specialios pagrindinių infrastruktūros posistemio parametrų vertinimo procedūros nustatytos 6.2.4 punkte.

▼M1

6) Pareiškėjas pagal Direktyvos (ES) 2016/797 15 straipsnį parengia infrastruktūros posistemio EB patikros deklaraciją.

▼B

6.2.2. Modulių taikymas

Siekdamas infrastruktūros posistemiui taikyti EB patikros procedūrą pareiškėjas gali rinktis:

a) SG modulį – EB patikrą, pagrįstą vieneto patikra, arba

b) modulį – EB patikrą, pagrįstą visiško kokybės valdymo sistema ir projekto tyrimu.

6.2.2.1. SG modulio taikymas

Jei EB patikrą tinkamiausia būtų atlikti naudojantis infrastruktūros valdytojo, perkančiosios organizacijos arba pagrindinių dalyvaujančių rangovų surinkta informacija (pavyzdžiui, vagonu kelmačiu arba kitais matavimo įtaisais gautais duomenimis), vertindama atitiktį paskelbtoji įstaiga atsižvelgia į šią informaciją.

6.2.2.2. modulio taikymas

Modulį SH1 leidžiama rinktis tik jei veiklai (projektavimui, gamybai, surinkimui, montavimui), kuria prisidedama prie pasiūlyto tikrintino posistemio, taikoma paskelbtosios įstaigos patvirtinta ir prižiūrima projektavimo, gamybos, galutinio produkto tikrinimo ir bandymo kokybės valdymo sistema.

6.2.3. Inovaciniai sprendimai

Jei pasiūlomas infrastruktūros posistemio inovacinis sprendimas, taikoma 10 straipsnyje aprašyta procedūra.

6.2.4. Konkrečios infrastruktūros posistemio vertinimo procedūros

6.2.4.1. Inžinerinių statinių artumo gabarito vertinimas

1) Vykdant projekto peržiūrą inžinerinių statinių artumo gabaritas vertinamas pagal būdingus skerspjūvius, naudojant skaičiavimo, kurį pagal standarto EN 15273–3:2013 C priedo 5, 7, 10 ir D priedo D.4.8 punktą atliko infrastruktūros valdytojas arba perkančioji organizacija, rezultatus.

2) Būdingi skerspjūviai yra:

a) kelias be išorinio bėgio pakylos,

b) kelias su didžiausia išorinio bėgio pakyla,

c) kelias su inžineriniu statiniu virš geležinkelio linijos,

d) bet kuri kita vieta, kurioje prie projektinio ribinio įrangos gabarito priartėjama arčiau kaip per 100 mm, arba kurioje prie nominalaus įrangos gabarito arba tolydžiojo gabarito priartėjama arčiau kaip per 50 mm.

3) Po surinkimo ir iki atidavimo eksploatuoti atstumai tikrinami vietose, kuriose prie projektinio ribinio įrangos gabarito priartėjama arčiau kaip per 100 mm, arba kurioje prie nominalaus įrangos gabarito arba tolydžiojo gabarito priartėjama arčiau kaip per 50 mm.

4) 1 520 mm vėžės sistemai vietoj 1 punkto taikomas šis reikalavimas – vykdant projekto peržiūrą inžinerinių statinių artumo gabaritas vertinamas pagal būdingus skerspjūvius, naudojant šios TSS H priedėlyje apibrėžtą vienodą inžinerinių statinių artumo gabaritą S.

5) 1 600 mm vėžės sistemai vietoj 1 punkto taikomas šis reikalavimas – vykdant projekto peržiūrą inžinerinių statinių artumo gabaritas vertinamas pagal būdingus skerspjūvius, naudojant šios TSS O priedėlyje apibrėžtą inžinerinių statinių artumo gabaritą IRL1.

6.2.4.2. Atstumo tarp gretimų kelių ašių vertinimas

1) Projekto peržiūra atstumui tarp gretimų kelių ašių įvertinti vykdoma naudojant infrastruktūros valdytojo arba perkančiosios organizacijos pagal standarto EN 15273–3:2013 9 skyrių atlikto skaičiavimo rezultatus. Nominalus atstumas tarp gretimų kelių ašių tikrinamas geležinkelio linijos išdėstymo vietovėje, atstumus pateikiant lygiagrečiai horizontaliajai plokštumai. Ribinis įrengimo tarp gretimų kelių ašių atstumas tikrinamas pagal spindulį ir susijusią išorinio bėgio pakylą.

2) Po surinkimo ir iki atidavimo eksploatuoti atstumas tarp gretimų kelių ašių tikrinamas ypatingos svarbos vietose, kuriose prie ribinio įrengimo tarp gretimų kelių ašių atstumo, apibrėžto standarto EN 15273–3:2013 9 skyriuje, priartėjama arčiau kaip per 50 mm.

3) 1 520 mm vėžės sistemai vietoj 1 punkto taikomas šis reikalavimas – projekto peržiūra atstumui tarp gretimų kelių ašių įvertinti vykdoma naudojant infrastruktūros valdytojo arba perkančiosios organizacijos atlikto skaičiavimo rezultatus. Nominalus atstumas tarp gretimų kelių ašių tikrinamas geležinkelio linijos išdėstymo vietovėje, atstumus pateikiant lygiagrečiai horizontaliajai plokštumai. Ribinis įrengimo tarp gretimų kelių ašių atstumas tikrinamas pagal spindulį ir susijusią išorinio bėgio pakylą.

4) 1 520 mm vėžės sistemai vietoj 2 punkto taikomas šis reikalavimas – po surinkimo ir iki atidavimo eksploatuoti atstumas tarp gretimų kelių ašių tikrinamas ypatingos svarbos vietose, kuriose prie ribinio įrengimo tarp gretimų kelių ašių atstumo priartėjama arčiau kaip per 50 mm.

6.2.4.3. Nominalaus vėžės pločio vertinimas

1) Vykdant projekto peržiūrą nominalus vėžės plotis vertinamas tikrinant paties pareiškėjo deklaraciją.

2) Po surinkimo ir iki atidavimo eksploatuoti nominalus vėžės plotis vertinamas tikrinant sudedamosios dalies – pabėgio – sertifikatą. Jei sąveikos sudedamosios dalys neturi sertifikato, nominalus vėžės plotis tikrinamas pagal paties pareiškėjo deklaraciją.

6.2.4.4. Kelio išdėstymo vertinimas

1) Vykdant projekto peržiūrą kreivumas, išorinio bėgio pakyla, išorinio bėgio pakylos stygius ir staigus išorinio bėgio pakylos stygiaus pasikeitimas vertinami pagal vietinį projektinį greitį.

2) Vertinti iešmų ir kryžmių išdėstymo nereikalaujama.

6.2.4.5. Išorinio bėgio pakylos stygiaus vertinimas, kai traukinys suprojektuotas važiuoti esant didesniam išorinio bėgio pakylos stygiui

4.2.4.3 punkto 2 papunktyje nurodyta, kad „Traukiniams, specialiai suprojektuotiems važiuoti esant didesniam išorinio bėgio pakylos stygiui (pavyzdžiui, sudėtiniams riedmenų vienetams, kurių ašių apkrova yra mažesnė; transporto priemonėms su specialia saugaus važiavimo posūkio kreivėmis įranga), leidžiama važiuoti esant didesnėms išorinio bėgio pakylos stygiaus vertėms, jei įrodoma, kad važiuoti galima saugiai.“ Šis įrodymas nepatenka į šios TSS taikymo sritį, todėl jam netaikoma paskelbtosios įstaigos vykdoma infrastruktūros posistemio patikra. Už įrodymą atsako geležinkelio įmonė, prireikus bendradarbiaudama su infrastruktūros valdytoju.

6.2.4.6. Ekvivalenčiojo kūgiškumo projektinių verčių vertinimas

Vertinant ekvivalenčiojo kūgiškumo projektines vertes naudojami infrastruktūros valdytojo arba perkančiosios organizacijos pagal standartą EN 15302:2008+A1:2010 atlikto skaičiavimo rezultatai.

6.2.4.7. Bėgio galvutės profilio vertinimas

1) Projektinis naujų bėgių profilis vertinamas pagal 4.2.4.6 punktą.

2) Pakartotiniam naudojimui tinkamiems naudotiems bėgiams 4.2.4.6 punkte nustatyti bėgio galvutės profilio reikalavimai netaikomi.

6.2.4.8. Iešmų ir kryžmių vertinimas

Su 4.2.5.1–4.2.5.3 punktais susijęs iešmų ir kryžmių vertinimas atliekamas tikrinant, ar yra paties infrastruktūros valdytojo arba perkančiosios organizacijos deklaracija.

6.2.4.9. Naujų inžinerinių statinių, sankasų ir grunto slėgio poveikio vertinimas

1) Nauji inžineriniai statiniai vertinami projektui naudotas eismo apkrovas ir kelio iškrypos ribą tikrinant pagal būtinuosius 4.2.7.1–4.2.7.3 punktų reikalavimus. Paskelbtoji įstaiga nėra įpareigojama nagrinėti projektą ar atlikti kokius nors skaičiavimus. Jei tikrinama koeficiento alfa vertė, kuri buvo naudota projektuojant pagal 4.2.7.1 punktą, užtenka patikrinti, ar koeficiento alfa vertė atitinka 11 lentelę.

2) Naujos